natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.
having regard to Article 51(2) of Regulation (EU) No 1094/2010 of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 establishing a European Supervisory Authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority) OJ L 331, 15.12.2010, p.
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta uzklausīšanu;
having regard to the fact that, at its meeting of 17 March 2011, the Committee on Economic and Monetary Affairs heard the candidate selected by the Board of Supervisors of the European Supervisory Authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority),
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei).
Instructs its President to forward this resolution to the European Supervisory Authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority).
ņemot vērā Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) 2011. gada 28. februāra vēstuli;
having regard to the letter of 28 February 2011 from the European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.
having regard to Article 51(2) of Regulation (EU) No 1095/2010 of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 establishing a European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority) OJ L 331, 15.12.2010, p.
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2011. gada 17. marta sanāksmē notikušo Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) Uzraudzības padomes izvēlētās kandidātes uzklausīšanu;
having regard to the fact that, at its meeting of 17 March 2011, the Committee on Economic and Monetary Affairs heard the candidate selected by the Board of Supervisors of the European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority),
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei).
Instructs its President to forward this resolution to the European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority).
Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta rezolūcija par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi ( 2011/2042(BUD) )
European Parliament resolution of 24 March 2011 on general guidelines for the preparation of the 2012 budget ( 2011/2042(BUD) )
ņemot vērā LESD 313. un 314. pantu,
having regard to Articles 313 and 314 TFEU,
ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 .
having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Komisijas darba programmu 2011. gadam Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0481 .
having regard to its resolution of 15 December 2010 on the Communication from the Commission on the Commission Work Programme 2011 Texts adopted, P7_TA(2010)0481 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi ‐ ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 on ‘the financial, economic and social crisis: recommendations concerning measures and initiatives to be taken (mid-term report)’ Texts adopted, P7_TA(2010)0376 .
ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,
having regard to the Commission's updated financial programming for 2007-2013, submitted in accordance with Point 46 of the aforementioned IIA of 17 May 2006,
ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu,
having regard to the European Union's general budget for the 2011 financial year,
ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra secinājumus par 2012. gada budžeta pamatnostādnēm,
having regard to the Council conclusions of 15 February 2011 on the budget guidelines for 2012,
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0058/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0058/2011 ),
2012. gada budžets atbilstoši uzlabotas Eiropas ekonomikas pārvaldības nostādnēm, Eiropas semestra mehānismam un “Eiropa 2020” mērķiem veicināt izaugsmi un nodarbinātību
A 2012 budget under the auspices of enhanced European economic governance, the European Semester mechanism and Europe 2020 objectives to boost growth and employment
uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atlabt pēc krīzes un kļūt stiprākai, izmantojot viedu, ilgtspējīgu un iesaistošu izaugsmi, kuras pamatā būtu pieci ES galvenie mērķi, proti, veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus un palielināt publisko finansējumu inovācijai, pētniecībai un izstrādei, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību; atgādina, ka dalībvalstis šos piecus mērķus ir pilnībā atbalstījušas;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and come out stronger, through smart, sustainable and inclusive growth based on the five EU headline targets, namely promoting employment, improving the conditions for – and public spending on – innovation, research and development, meeting our climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty; recalls that the Member States themselves have fully endorsed these five targets;
norāda, ka jānodrošina zināma konsekvence starp šo mērķu sasniegšanu un šiem mērķiem Eiropas un valstu līmenī piešķirto finansējumu; uzstāj, ka ES budžeta politikai jābūt saskaņotai ar šo principu; uzskata, ka Eiropas semestrī, kas ir jauns mehānisms Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, būtu jāparedz iespēja apsvērt, kā vislabāk izpildīt šos piecus galvenos mērķus;
Points out that some consistency must be ensured between achieving these objectives and the funding allocated to them at European and national level; insists that EU budgetary policy must be in line with this principle; takes the view that the European Semester, as a new mechanism for enhanced European economic governance, should afford an opportunity to consider how best to deliver on these five headline targets;
pauž stingru pārliecību, ka Eiropas semestra mērķim jābūt valstu un Eiropas ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas un konsekvences uzlabošanai; uzskata, ka jākoncentrējas uz Eiropas un valstu publisko ieguldījumu sinerģijas uzlabošanu, lai labāk sasniegtu ES vispārējos politiskos mērķus; norāda uz ES budžeta un valstu budžetu struktūras būtiskajām atšķirībām; tomēr uzskata, ka kopīgajiem politiskajiem mērķiem atvēlēto ES un valstu izdevumu kopējais apjoms ir jānosaka pēc iespējas ātrāk;
Strongly believes that the European Semester should aim at improving the coordination and consistency of national and European economic and budgetary policies; takes the view that it should focus on improving synergies between European and national public investments in order better to achieve the EU's overall political objectives; notes the fundamental differences between the structure of the EU budget and that of national budgets; believes, however, that aggregate EU and national public expenditure on common political objectives should be determined as soon as possible;
atzīst Padomes bažas par ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem valsts līmenī, taču atgādina ļoti nozīmīgu apsvērumu ‐ saskaņā ar Līguma noteikumiem ES budžetā nav pieļaujams deficīts; atgādina, ka 2009. gadā uzkrātais budžeta deficīts ES kopumā sasniedza EUR 801 miljardu un ka ES budžets ir tikai 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES;
Acknowledges the Council's concern about economic and budgetary constraints at national level, but recalls, first and foremost, that under Treaty provisions the EU budget can not run a public deficit; recalls that, in 2009, the accumulated public deficit in the EU as a whole amounted to EUR 801 billion, and that the EU budget represents a mere 2% of total public spending in the EU;
tomēr uzskata, ka visu Savienību skārušās ekonomiski grūtās situācijas dēļ pašlaik svarīgāk nekā jebkad agrāk ir nodrošināt ES budžeta pienācīgu īstenošanu, izdevumu lietderību un pieejamā Kopienas finansējuma optimālu izmantošanu; ierosina rūpīgi pārskatīt tās pozīcijas, kurās ir konstatēti slikti rezultāti vai kurās ir radušās īstenošanas problēmas;
Takes the view, however, that the difficult economic situation across the Union makes it more important than ever to ensure proper implementation of the EU budget, quality of spending and optimal use of existing Community financing; suggests that a thorough review should be undertaken of those lines which have a history of low outturn or where problems have arisen in implementation;
uzskata, ka ES budžets sniedz valsts izdevumiem pievienoto vērtību, uzsākot, atbalstot un papildinot ieguldījumus tajās politikas jomās, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā; turklāt uzskata, ka ES budžetam ir būtiska nozīme, lai palīdzētu ES novērst pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, izmantojot savas iespējas kā katalizatoru, lai veicinātu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību Eiropā; uzskata, ka ES budžets varētu vismaz mazināt pašreizējās ierobežojošās valstu budžeta politikas ietekmi, vienlaikus atbalstot valstu valdību centienus; uzsver arī, ka, ņemot vērā tā pārdales raksturu, ES budžeta apjoma samazināšana varētu nodarīt kaitējumu Eiropas solidaritātei un negatīvi ietekmēt ekonomikas attīstības tempu daudzās dalībvalstīs; uzskata, ka pieeja, kurā ievēro tikai “neto maksātāju” / “neto saņēmēju” aspektu, nepienācīgi ņem vērā domino efektu starp ES valstīm un tādēļ traucē sasniegt ES politikas kopējos mērķus;
Is of the opinion that the EU budget brings added value to national public expenditure when initiating, supporting and complementing investments in those policy areas which are at the core of Europe 2020; believes, moreover, that the EU budget has an instrumental role to play in helping the EU to exit the current economic and financial crisis through its capacity as a catalyst to boost investment, growth and jobs in Europe; takes the view that the EU budget could at least mitigate the effects of current restrictive national budgetary policies while supporting the efforts of national governments; stresses also that, given its redistributive nature, lowering the level of the EU budget may harm European solidarity and have an adverse impact on the pace of economic development in many Member States; believes that a purely ‘net contributor’/‘net beneficiary’ approach does not take due account of spill-over effects between EU countries and therefore undermines common EU policy goals;
atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” septiņu pamatiniciatīvu īstenošanai būs nepieciešami lieli uz nākotni vērsti ieguldījumi, kas Komisijas paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” ( COM(2010)0700 ) tiek lēsti ne mazāk kā EUR 1 800 miljardu apjomā līdz 2020. gadam; uzsver, ka viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem mērķiem ‐ proti, sekmēt darba vietu radīšanu un augstas kvalitātes nodarbinātību visiem eiropiešiem ‐ tiks sasniegts tikai tad, ja nepieciešamie ieguldījumi izglītībā, zināšanu sabiedrības veicināšanā, pētniecībā un izstrādē, inovācijā, MVU un zaļajās un jaunajās tehnoloģijās tiks veikti tagad, nevis atlikti uz vēlāku laiku; prasa atjaunināt politisko kompromisu, kas paredzētu gan budžeta deficīta un valsts parāda samazināšanu, gan šādu ieguldījumu veicināšanu; pauž gatavību ‐ nolūkā palielināt ES budžeta ietekmi un veicināt ES atbildes pasākumus saistībā ar ekonomikas krīzi ‐ izpētīt iespējas uzlabot un paplašināt pastāvošos instrumentus, uzlabojot sinerģiju starp ES budžetu un EIB darbībām, lai atbalstītu ilgtermiņa ieguldījumus; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvu;
Recalls that delivering on the Europe 2020 strategy's seven flagship initiatives will require a huge amount of future-oriented investment, estimated at no less than EUR 1 800 billion until 2020 by the Commission in its communication entitled ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ); stresses that one of the main objectives of the Europe 2020 strategy – namely, to promote jobs and high-quality employment for all Europeans – will be achieved only if the necessary investments in education, in favour of a knowledge society, research and development, innovation, SMEs and green and new technologies are made now and not delayed any longer; calls for a renewed political compromise combining the reduction of public deficits and debt with the promotion of such investments; expresses its willingness, with a view to magnifying the impact of the EU budget and contributing to the EU's response to the economic crisis, to explore possible ways to widen existing instruments enhancing the synergy between the EU budget and EIB actions, in order to support long-term investments; welcomes, moreover, the Commission's launch of public consultation on the ‘Europe 2020 Project Bond Initiative’;
tāpēc iebilst pret mēģinājumiem ierobežot vai samazināt apropriācijas, kas saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu un septiņu pamatiniciatīvu īstenošanu; norāda, ka jebkuriem šādiem mēģinājumiem būtu pretēja ietekme, kā rezultātā, visticamāk, stratēģija “Eiropa 2020” ciestu neveiksmi, kā tas notika Lisabonas stratēģijas gadījumā; uzskata, ka stratēģiju “Eiropa 2020” var īstenot tikai pienācīga finansējuma gadījumā, un atgādina, ka EP ir vairākkārt pievērsis uzmanību šim nopietnajam politiskajam jautājumam; atkārto uzstājīgu prasību Komisijai precizēt pamatiniciatīvu budžeta dimensiju un informēt Parlamentu par budžeta līdzekļiem, kas vajadzīgi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai;
Opposes, therefore, attempts to limit or reduce budget appropriations linked to the delivery of the Europe 2020 strategy's headline targets and seven flagship initiatives; notes that any such attempt would be counter-productive, most likely resulting in the failure of Europe 2020, as was the case for the Lisbon Strategy; takes the view that the Europe 2020 strategy can be credible only if adequately funded, and recalls that the EP has on numerous occasions raised this serious political concern; reiterates its strong request for the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives, and to inform Parliament of the budgetary means needed for the implementation of the Europe 2020 strategy;
uzsver, ka budžeta pasākumi nav vienīgais faktors stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, kā arī to, ka ar budžetu saistītie centieni ir jāpapildina ar konkrētiem vienkāršošanas priekšlikumiem, lai izveidotu nepieciešamo vidi mūsu mērķu sasniegšanai nodarbinātības, pētniecības, inovāciju un ekoloģisko un enerģētikas tehnoloģiju jomā; tāpat pauž pārliecību, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, tostarp jaunu ekoloģisku darba vietu radīšana, ir atkarīga ne tikai no budžeta līdzekļu palielināšanas, bet arī no pašreizējo ES politikas nostādņu, tostarp KLP, kvalitatīvas pārorientēšanas, pienācīgi ņemot vērā ilgtspējības kritērijus;
Highlights the fact that budgetary measures are not the only factor in achieving the Europe 2020 strategy's targets, but that budgetary efforts must be supplemented by concrete proposals for simplification in order to create the environment needed in order to achieve our goals in the fields of employment, research and innovation, including green and energy technologies; is equally convinced that achieving the Europe 2020 objectives, including the creation of new green jobs, is a question not only of increased budgetary means, but also of a qualitative refocusing of existing EU policies, including the CAP, by taking due account of sustainability criteria;
turklāt uzskata, ka 2012. gada budžeta apropriācijas, tostarp jomās, kas nav tieši saistītas ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, ir jānotur atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu ES politikas nostādņu turpināšanu un ES mērķu sasniegšanu arī ilgi pēc pašreizējās ekonomikas krīzes beigām;
Takes the view, moreover, that 2012 budget appropriations, including in those areas not directly linked to the achievement of the Europe 2020 strategy, need to be kept at an appropriate level to ensure the continuation of EU policies and the achievement of EU objectives well beyond the duration of the current economic crisis;
prasa palielināt saskaņotību starp ES ārpolitikas un iekšpolitikas nostādnēm, paturot prātā, ka globāli notikumi ievērojami ietekmē ES ekonomisko, dabas un rūpniecības vidi, konkurētspēju un nodarbinātību; tāpēc uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāsaņem nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai varētu pienācīgi reaģēt uz arvien lielākām globālām problēmām un efektīvi aizsargāt un atbalstīt kopējās intereses un pamatvērtības, piemēram, cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības un vides aizsardzību; atgādina, ka bieži vien mēreni papildu izdevumi ES līmenī var ļaut dalībvalstu līmenī ietaupīt proporcionāli lielākus līdzekļus;
Calls for greater coherence between external and internal EU policies, bearing in mind the major impact of global developments on the EU's economic, natural and industrial environment, competitiveness and employment; underlines, therefore, the need to endow the EU with the necessary financial means to be able to respond adequately to growing global challenges and to defend and promote its common interests and core values – like human rights, democracy, the rule of law, fundamental freedoms and environmental protection – effectively; recalls that moderate additional expenditure at EU level can often generate proportionately higher savings at Member State level;
uzskata, ka ES ir jāuzņemas nozīmīga loma palīdzības un finansiāla atbalsta sniegšanā arābu valstīm šajā vēsturiskajā brīdī saistībā ar šo valstu demokrātiskajām pārmaiņām un ekonomisko un sociālo pārveidi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” ( COM(2011)0200 );
Believes that the EU has an important role to play in assisting and financially supporting Arab countries at this historical point in their democratic development and economic and social transformation; welcomes, in this connection, the Commission communication entitled ‘A partnership for democracy and shared prosperity with the southern Mediterranean’ ( COM(2011)0200 ));
pauž nožēlu, ka pirmā Eiropas semestra īstenošanai nav parlamentāras dimensijas, neraugoties uz Eiropas Parlamenta un 27 valstu parlamentu lomu attiecīgajās budžeta procedūrās; tā vietā ir cieši pārliecināts, ka Parlamenta lielāka iesaistīšanās ievērojami uzlabotu šādas īstenošanas demokrātisko raksturu un pārredzamību; atbalsta Budžeta komitejas iniciatīvu iesākumā organizēt sanāksmi ar valstu parlamentiem, lai vispārējās līnijās apspriestu dalībvalstu un ES budžetus 2012. gadam;
Deplores the absence of any parliamentary dimension to the first European Semester exercise, despite the role that the European Parliament and the 27 national parliaments play in their respective budgetary procedures; is, instead, firmly convinced that stronger parliamentary involvement would significantly improve the democratic nature and transparency of such an exercise; supports the initiative of its Committee on Budgets to organise, as a first step, a meeting with national parliaments in order to discuss the general outline of the 2012 budgets of the Member States and of the EU;
atzinīgi vērtē Ungārijas un Polijas prezidentūru publisko apņemšanos 2011. gadā iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā ar Eiropas Parlamentu par budžeta jautājumiem; atkārtoti apstiprina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju pilnīgā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; sagaida, ka šīs vadlīnijas tiks pilnībā ņemtas vērā 2012. gada budžeta procedūras laikā;
Welcomes the Hungarian and Polish presidencies' public commitments to enter into an open and constructive dialogue with the EP on budget matters in 2011; reaffirms its willingness to work in close cooperation with the Council and the Commission in full accordance with the provisions of the Lisbon Treaty; expects that the present guidelines will be taken into account fully during the 2012 budgetary procedure;
ES 2012. gada budžeta pamatā ‐ ilgtspējība un atbildība
Sustainability and responsibility at the heart of the 2012 EU budget
norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2007.–2013. gadam paredzēts, ka 2012. gadā kopējais saistību apropriāciju (SA) apjoms būs EUR 147,55 miljardi un kopējā maksimālā robeža maksājumu apropriācijām (MA) būs EUR 141,36 miljardi; atgādina, ka šīs summas ir ievērojami zemākas (par aptuveni EUR 25 miljardiem SA gadījumā un aptuveni EUR 22 miljardiem MA gadījumā) nekā Pašu resursu lēmumā šobrīd norādītā maksimālā robeža;
Notes that, for 2012, the Multiannual Financial Framework (MFF) for 2007-2013 provides for an overall level of commitment appropriations (CA) of EUR 147.55 billion and an overall ceiling for payment appropriations (PA) of EUR 141.36 billion; recalls that these amounts are in any case considerably lower (by around EUR 25 billion in the case of CA, and around EUR 22 billion in the case of PA) than the ceiling specified in the current Own Resources Decision;
uzsver, ka finanšu plānā, ko Komisija iesniedza 2011. gada 31. janvārī, ir sniegta indikatīva atsauces summa saistību apropriācijām attiecībā uz katru pašreizējo ES programmu un darbību; norāda, ka saistību apropriāciju kopsumma var būt EUR 147,88 miljardi;
Stresses that the financial programming presented by the Commission on 31 January 2011 represents an indicative reference envelope for commitment appropriations for each of the existing EU programmes and actions; takes note that the overall level of commitment appropriations may be set at EUR 147.88 billion;
uzsver, ka šie skaitļi atbilst to daudzgadu kopējo summu sadalījumam pa gadiem, par kurām Parlaments un Padome vienojās šo programmu un darbību pieņemšanas laikā; uzsver, ka gadā plānotās summas ir apropriācijas, kas nodrošina iespēju sasniegt ES mērķus un prioritātes, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; tomēr atzīst, ka atsevišķās DFS pozīcijās var parādīties zināmas manevrēšanas iespējas, ņemot vērā, ka Komisija attiecīgajā gada posmā sniedz ļoti provizoriskos skaitļus (jo īpaši 2. izdevumu kategorijā);
Underlines that these figures constitute a yearly breakdown of multiannual global amounts agreed upon by both Parliament and the Council when these programmes and actions were adopted; stresses that the annual amounts programmed represent appropriations which allow for achieving EU objectives and priorities, notably in the context of Europe 2020; acknowledges, however, that some room for manoeuvre may appear under certain headings of the MFF, given the very provisional indicative figures (in particular under Heading 2) put forward by the Commission at that point in the year;