natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā šis pārpalikums ir radies no lielākiem ieņēmumiem EUR 1292 miljonu apmērā un mazākiem izdevumiem EUR 1077 miljonu apmērā;
whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;
tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem maksājumu apropriāciju nepilnīgs izlietojums ir samazinājies līdz aptuveni 1 % no budžeta, proti, no ES 2005. gada budžeta kopapjoma EUR 105 684 048 940 apmērā neizlietoja tikai EUR 1077 miljonus;
whereas the under-spending of payment appropriations, compared to the years before, has decreased overall to about 1% of the budget, i.e. only EUR 1 077 million of the total EU 2005 budget of EUR 105 684 048 940 were not used;
tā kā lauksaimniecības jomā neizmantotā summa sasniedza EUR 157 miljonus, vai 0,3 % no EUR 48 510 miljoniem; struktūrfondu jomā neizlietoja EUR 58 miljonus (0,2 %) no kopējās summas EUR 32 641 miljoniem; ārējo darījumu jomā šī summa sasniedza EUR 181 miljonus (3,5 %) no kopējā finansējuma EUR 5171 miljoniem; pārvaldības jomā tā bija EUR 66 miljoni (1,0 %) no EUR 6292 miljonu kopsummas, un saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju neizmantotā summa sasniedza EUR 463 miljonus (13,5 %) no EUR 3428 miljonu kopsummas;
whereas for agriculture, the sum not spent amounted to EUR 157 million, or 0,3%, of EUR 48 510 million, for structural funding it was EUR 58 million (0,2%) of a total EUR 32 641 million, for external action it amounted to EUR 181 million (3,5%) of the total allowance of EUR 5 171 million, for administration it was EUR 66 million (1,0%) of a total EUR 6 292 million and for pre-accession strategy it amounted to EUR 463 million (13,5%) of a total of EUR 3 428 million;
tā kā salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami ir uzlabojusies līdzekļu apgūšana struktūrfondu (2004. gadā no budžeta kopsummas EUR 34 451 miljoniem neizmantoja EUR 232 miljonus vai 0,7 %) un iekšpolitikas jomā (2004. gadā no kopsummas EUR 7432 miljoniem neizmantoja EUR 50 miljonus vai 0,7 %);
whereas, compared to 2004, there have been considerable general improvements in the uptake of allocations in the fields of structural funds, where in 2004, EUR 232 million or 0,7% of the total budget of EUR 34 451 million were not spent, and internal policies, where an amount of EUR 50 million (0,7%) of a total of EUR 7 432 million was left unused in 2004;
tā kā iespējams uzlabot situāciju, it īpaši ārējo darījumu jomā, kur 2005. gadā neiztērēja EUR 181 miljonus, kas veido 3,5 % no visa finansējuma, kā arī saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, kur neizmantotā summa, salīdzinājumā ar 2004. gadu ir pat sasniegusi EUR 463 miljonus vai 13,5 % no sākotnēji ieplānotā finansējuma,
whereas there is still some room for improvement, especially in the field of external action, where EUR 181 million equalling 3,5% of the total allowance were not spent in 2005, and in pre-accession strategy where the amount unused, compared to 2004, has actually gone up to EUR 463 million or 13,5% of the allowance initially planned;
atzinīgi vērtē pēdējo gadu laikā panākto pozitīvo virzību budžeta izpildē;
Welcomes the positive development in budget implementation over the last few years;
aicina Komisiju tupināt centienus budžeta pilnīgas izpildes nodrošināšanā, jo tam būs vēl lielāka nozīme, ņemot vērā ierobežotos līdzekļus, kuri būs pieejami saskaņā ar jauno finanšu plānu 2007.-2013. gadam;
Calls on the Commission to continue its efforts to fully implement the budget which is even more important in view of the limited resources that will be available under the new financial framework 2007 - 2013;
nolemj pieņemt Padomes budžeta grozījuma projektu bez grozījumiem;
Has decided to accept Council's Draft amending budget unamended;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) ( 2006/2086(INI)
European Parliament resolution on preparing for the assent procedure for the Community's strategic guidelines for the period 2007-2013 (Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs) ( 2006/2086(INI) )
ņemot vērā Komisijas Paziņojumu "Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā - Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam" ( KOM(2005)0299 ),
having regard to the Commission communication: "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013" ( COM(2005)0299 ),
ņemot vērā EK līguma 158. un 161. pantu,
having regard to Articles 158 and 161 of the EC Treaty,
ņemot vērā Eiropadomes izdarītos secinājumus, kuras notika 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā, 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā un 2005. gada 22. un 23. martā Briselē,
having regard to the conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, of Göteborg of 15 and 16 June 2001 and of Brussels of 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu gada sakumā notikušajai Eiropadomei "Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai - Jauns posms Lisabonas stratēģijā" ( KOM(2005)0024 ),
having regard to the Commission communication to the Spring European Council: 'Working together for growth and jobs: A new start for the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0024 ),
ņemot vērā Komisijas Paziņojumu "Trešais progresa ziņojums par kohēziju - jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai" ( KOM(2005)0192 ),
having regard to the Commission communication: 'Third progress report on cohesion: Towards a new partnership for growth, jobs and cohesion' ( COM(2005)0192 ),
ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus par finanšu plānu,
having regard to the conclusions of the Brussels European Council of 15 and 16 December 2005 on the financial perspective,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6-0175/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Transport and Tourism ( A6-0175/2006 ),
tā kā kohēzijas politikas pamatnostādnes ir svarīga daļa ES politikā, kuras mērķis ir risināt globālas problēmas;
whereas the cohesion policy guidelines are an important component of a European policy seeking to address global challenges,
tā kā kohēzijas politikas uzdevumi pēc ES paplašināšanas, pievienojoties10 (vēlāk – 12) valstīm, ir ieguvuši pavisam citu kvalitāti;
mindful that the nature of the challenges facing Europe's cohesion policy has completely changed with EU enlargement to include 10 (and later it will be 12) new Member States,
turklāt izskaidro, ka darba uz regulām un direktīvām turpināšana ievērojami sarežģī sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, pašvaldību un reģionu iesaistīšanu programmas veidošanā, tomēr Parlaments grib padarīt šo procesu intensīvāku;
pointing out that conducting negotiations on regulations and guidelines in parallel makes it substantially more difficult to include the social partners, NGOs, municipalities and regions in drawing up the programme, but that Parliament wishes to promote their participation,
tā kā iedzīvotāju skaita samazināšanās process noteiktos Eiropas reģionos prasa jaunu ekonomikas un sociālās attīstības stratēģiju izstrādāšanu, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanās briesmas lauku apvidos;
whereas, in view of the depopulation affecting given European regions, new economic and social development strategies need to be drawn up in order to avert the threat of dwindling populations in rural areas,
tā kā struktūrpolitikas mērķis turpmākajam programmas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir nodrošināt labāku tās stratēģisko pamatu, lai izvairītos no situācijas, ka konkrēti šīs programmas pasākumi būtu savstarpēji pretrunīgi;
whereas the reform of the structural policy for the next programming period 2007-2013 seeks to give it a greater strategic focus in order to avoid a situation in which specific actions are at odds with each other,
tā kā, attīstot struktūrpolitiku, lielākā mērā jāuzsver pilsētu izaugsmes dimensija, lai no vienas puses vēl vairāk ņemtu vērā lielo industriālo centru izšķirošo nozīmi ES konkurētspējas palielināšanā, kā arī, no otras puses, varētu labāk risināt lielpilsētām raksturīgās problēmas, piemēram, nabadzību un sociālo izstumtību, kas vērojama arī vidēja lieluma un mazpilsētas;
whereas more emphasis must be given to the urban dimension of European structural policy in order to ensure both that conurbations are able to play their pivotal role in boosting European competitiveness and employment more effectively and that specific urban problems such as poverty and social marginalisation, including marginalisation in small and medium-sized towns, can be addressed more effectively,
tā kā pilsētas teritorijas un tās aptverošie lauku apvidi jāvērtē kā integrēta ekonomikas telpa, kas veido daļu no reģionālas vides, un tā kā tām ir vajadzīga integrētāka un simbiozi veicinošāka attīstības stratēģija, lai paātrinātu reģionālās konkurētspējas attīstību;
whereas urban areas and the surrounding countryside should be seen as an integrated economic area forming part of the regional context and need a more integrated and symbiotic development strategy to speed up the process of regional competitiveness,
tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju nedrīkst vājināt sociālo, ekonomikas un teritoriālo kohēziju;
whereas the social, economic and territorial cohesion of the Union must not be weakened by efforts to implement the Lisbon Strategy,
tā kā, ņemot vērā paplašināšanās rezultātā palielinājušas atšķirības attiecībā uz labklājības līmeni, struktūrpolitikas īstenošanai paredzētie līdzekļi ir ļoti nelieli un tādēļ to izmantošanai vēl lielākā mērā jākoncentrējas uz noturīgām attīstības koncepcijām un nepieciešamākajiem un efektīvākajiem pasākumiem;
whereas owing to disparities in prosperity which have become much more pronounced through enlargement, the resources set aside for structural policy are limited and they must therefore be concentrated even more than hitherto on sustainable development concepts and the most necessary and effective measures,
atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politika un reģionālā politika tiek īstenotas vienoti;
welcoming the fact that cohesion and regional policy are being treated as a unity,
norāda, cik liela nozīme ir atšķirību samazināšanai, no vienas puses, starp dalībvalstīm un, no otras puses, - starp atsevišķiem ES reģioniem;
pointing to the importance of reducing disparities between Member States, on the one hand, and between European regions, on the other,
tā kā sadarbība teritoriālā līmenī ir svarīga kohēzijas politikas īstenošanas daļa, un tā jānodrošina ar pienācīgiem finanšu līdzekļiem, kā arī jāiekļauj kopējā stratēģiskajā plānošanā;
whereas territorial cooperation is an important component of cohesion policy and must be endowed with an appropriate level of financial resources and included in overall strategic planning,
uzsver, ka Komisijas priekšlikums par stratēģijas pamatnostādnēm nosaka Kopienas prioritātes attiecībā uz līdzsvarotas, harmoniskas un noturīgas attīstības veicināšanu un tādējādi cenšas panākt Lisabonas un Gēteborgas programmas mērķus;
Stresses that the Commission's proposal on the strategic guidelines sets the Community's priorities with a view to promoting balanced, harmonious and sustained development and thereby pursues the Lisbon and Göteborg objectives;
tomēr uzvērti norāda uz to, ka turpmāk īstenojamai kohēzijas politikai jādod ieguldījums, lai risinātu sakarā ar Eiropas Savienības iepriekšējo paplašināšanos radušās problēmas, veicinot atšķirību likvidēšanu starp atsevišķiem reģioniem, kā arī sabiedrības veidošanos, kurā ir izskauts bezdarbs, nodrošināta iespēju vienlīdzība, integrācija un sociālā kohēzija;
Maintains, however, that future cohesion policy must help to meet the challenges posed by the most recent enlargement of the European Union by helping to reduce regional disparities and fostering a society based on full employment, equal opportunities, inclusion, and social cohesion;
uzskata, ka, nosakot stratēģiskās pamatnostādnes, nedrīkst ierobežot regulas, kas reglamentē atsevišķu fondu darbību, ar to starpniecību jāizskaidro Eiropas Savienības stratēģiskās prioritātes, un šajā sakarā norāda, ka reģioniem jāpiešķir pietiekama rīcības brīvība, lai reģionos vajadzības varētu apmierināt tiem atbilstošākā veidā; tā kā ir ļoti daudz veidu un iespēju, lai veiksmīgi panāktu ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši tad, ja reģionālā un vietējā līmeņa apvienību pieredze attiecībā uz pašu attīstības potenciālu tiek pilnībā iekļauta reģionālajās stratēģijās;
Takes the view that the strategic guidelines should not restrict the scope of the regulations on the individual funds, but only clarify the EU's strategic priorities and points in this connection to the need to ensure that the regions have sufficient flexibility to be able to react specifically to requirements in the regions, since there are many ways and means of achieving successful sustainable development, particularly where the regions" and local authorities" experiences concerning their own development potential are fully incorporated into regional strategies;
turklāt norāda, ka rūpnieciskajos reģionos, lauku apvidu reģionos, pilsētās un pilsētu apvidos, reģionos, kur ir ļoti neliels iedzīvotāju blīvums, ļoti nomaļos reģionos, kā arī salu teritorijās, kalnu apvidos un pierobežu reģionos vajadzības ir ļoti atšķirīgas;
Refers in this connection to the differing needs of industrial regions, rural areas, cities and urban areas, sparsely populated areas and the and very outermost regions and island, mountain and border regions;
vienlaicīgi pieprasa, lai reģioni, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, jo tos iedzīvotāji pamet vai tiem raksturīga pārāk liela iedzīvotāju novecošana, vai arī tie atrodas grūti pieejamos apvidos, saņemtu palīdzību un impulsus to saimnieciskajai un sociālajai attīstībai;
Calls also for aid to be channelled towards areas suffering structural disadvantages such as depopulation, population ageing, or inaccessibility and for the economic and social development of those areas to be boosted;
tomēr uzsver, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana, pirmām kārtām, ir dalībvalstu uzdevumus un ka, īstenojot kohēzijas politiku, jāņem vērā Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķi, un tiem jākļūst par noteicošo faktoru to īstenošanā, izmantojot valstu un reģionālās attīstības programmas;
Stresses, however, that the implementation of the Lisbon Strategy is primarily a matter for the Member States and that cohesion policy has to form a unified whole with the Lisbon and Göteborg objectives and become a key factor in their attainment through national and regional development programmes;
atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprinājusies savstarpējās saiknes esamība starp nodarbinātības palielināšanos un ražošanas pieaugumus, un norāda, ka tas galvenokārt liecina par to, ka jārada pastāvīgas un augstas kvalitātes darba vietas;
Welcomes the evidence of linkage between job growth and an increase in productivity and notes that the essential purpose underlying it is to create high-quality permanent jobs.
uzskata, ka ir nepieciešams ierobežotos finanšu līdzekļus izmantot sapratīgi, efektīvi un koncentrētā veidā, lai panāktu vislielāko pievienoto vērtību Eiropas līmenī, tā vietā, lai darbotos, vadoties pēc principa, saskaņā ar kuru līdzekļi tiek sadalīti nenozīmīgos finansējumos;
Considers it necessary to concentrate the scant financial resources available in an intelligent and efficient manner in order to achieve maximum European added value instead of scattering funds;
vēlreiz uzsver, cik svarīga ir visu iesaistīto pušu sadarbība un prasa, lai šādu sadarbību nepārprotami paredzētu regulās un pamatnostādnēs un tādējādi atbalstītu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;
Stresses once again the importance of a sound partnership between all the parties concerned and calls for this partnership to be clearly enshrined in the regulations and guidelines and thus supports the strengthening of civil society;
uzsver, ka ir svarīgi pieņemt noteikumus publiskā un privātā sektora partnerības veidošanai un vienkāršot programmu pārvaldības un kontroles procedūras, lai padarītu iespējamu un nodrošinātu šo programmu ātru īstenošanu;
Points to the importance of laying down rules to govern the formation of public-private partnerships (PPPs) and of simplifying programme management and monitoring procedures so as to ensure that projects can be and are implemented rapidly;
uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai reģionu ieinteresētās puses savstarpēji apmainītos ar informāciju un metodēm, kas sevi ir attaisnojušas un kuras tika apkopotas un izstrādātas iepriekšējo programmu īstenošanas gaitā, lai izmantotu tās turpmāko programmu grafika plānošanā;
Stresses how important it is for regions to share information and best practice gained from previous programmes so that they can use them in future programming periods;
atzinīgi vērtē to, ka pamatnostādnes koncentrējas uz trīs prioritātēm un īpaši prasa attiecībā uz šīm trim prioritātēm pievērst aktīvu uzmanību vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzībai;
Welcomes the fact that the guidelines focus on three priorities and specifically requests that active attention be given to equality of opportunities between men and women in all three priorities;
Eiropas Savienības un tās reģionu pievilcīguma stiprināšana no ieguldītāju un darbaspēka viedokļa
Making Europe and its regions more attractive to investors and workers
atbalsta lēmumu par noturīgas transporta infrastruktūras radīšanu, kas aptver arī dzelzceļa infrastruktūras un vietējo sabiedrisko transportu personu pārvadāšanai, kā arī jūras transportu, nodrošinot piekļuvi šiem transporta līdzekļiem; prasa pieņemt atbalstošus pasākumus, lai padarītu optimālāku satiksmes pārvaldību, ņemot vērā ielu satiksmes drošību; uzskata, ka būtiski ir pilnveidot satiksmes tīklu visā Eiropā, lai pilnībā varētu izmantot iespējas, ko rada iekšējais tirgus;
Supports the decision to establish a durable transport infrastructure, including the promotion of a railway infrastructure and local public transport services together with sea transport, which also ensures access to these means of transport; asks for support measures to optimise traffic management, taking into account road safety; considers it essential to complete the trans-European transport network so as to enable the advantages of the internal market to be fully exploited;
prasa, lai stratēģiskajās pamatnostādnēs un novērtēšanas procesā, kas izriet no šīm pamatnostādnēm, skaidri tiktu pieprasīts un atzīts princips un prakse par pieejamību invalīdiem;
Calls for an express requirement for and recognition of the principle and practice of accessibility for disabled persons in the strategic guidelines and in the evaluation process required by the strategic guidelines;
uzskata, ka jāattīsta transporta infrastruktūras, it īpaši teritorijās pie bijušajām ES ārējām robežām ar jaunajām dalībvalstīm un starp dalībvalstīm, kurās tas vēl nav noticis attiecīgā mērā; šajā sakarā atsaucas uz īpašām reģionālām problēmām un prasa inteliģentu un ilgtspējīgu satiksmes koncepciju īstenošanu;
Believes that transport infrastructures should be developed, particularly at the EU's former external borders with the new Member States and between Member States where they are not yet adequately developed; refers in this respect to particular regional problems and requests that intelligent and sustainable transport concepts be put forward;
prasa īpaši vērst uzmanību uz to, ka pakārtotas nozīmes ceļu tīklu attīstīšana jāiekļauj Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs, jo reģionālo ceļu būvniecības veicināšana var būt nozīmīga darbaspēka mobilitātes palielināšanā un tādējādi nodrošināt pieejamību nodarbinātības iespējām;
Calls for a specific reference to the secondary road networks to be included in the Community strategic guidelines, given that support for the construction of regional roads can be of importance in increasing the mobility of workers and thereby in improving access to employment opportunities;
turklāt uzskata, ka jāapsver nelieli ar infrastruktūru saistīti projekti visās jomās, un nepārprotami atbalsta ieguldījumus papildu tīklu izveidošanai vienlaicīgi ar galvenajiem saziņas tīkliem;
Also believes that smaller scale infrastructure projects in all areas should be taken into consideration and strongly supports investment in secondary connections to major networks;
īpaši atbalsta fondu starpniecības izmantošanas iespēju noturīgas enerģētikas politikas īstenošanā un it īpaši atzinīgi vērtē visu atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu elektrības un siltuma ražošanai un dzesēšanas un transporta jomās; aicina atbalstīt energotaupību un enerģijas efektīvu izmantošanu; uzsver tādas enerģijas ražošanas svarīgumu un plašās iespējas, iegūstot un izmantojot enerģiju no atjaunīgajiem avotiem, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzēto enerģiju, kā arī enerģijas efektivitāti palielinošo tehnoloģiju nozīmi, kas it īpaši veicina vietējā līmeņa un reģionālās attīstības iespējas;
Specifically supports the possibility of the funds intervening in the sphere of sustainable energy policy and specifically welcomes the use of all renewable energy in electricity, heating, cooling and transport; calls for support for energy saving and efficiency; stresses the importance and the potential, especially for SMEs, of the use and generation of renewable energy and the development of energy efficiency technologies, with their special role in local and regional development potential;
šajā sakarā norāda, ka ir nepieciešams izmantot integrētu pilsētu un pilsētvides attīstību, lai panāktu lielāku enerģijas efektivitāti; uzskata, ka šajā sakarā it īpaši svarīga ir tādu ieguldījumu veikšana, kas uzlabo enerģijas izmantošanas efektivitāti daudzdzīvokļu mājās jaunajās dalībvalstīs;
Refers in this connection to the need to adopt an integrated approach to urban development and to the development of urban areas in order to achieve greater energy efficiency; in this context, investments improving the energy efficiency of large-panel prefabricated housing estates in the new Member States are especially important;
konstatē, ka arī enerģijas patērēšana dzīvokļos ir saistīta ar siltumnīcefekta gāzu radīšanu, tā kā arī šajā jomā jāpieliek pūles, lai sasniegtu Kioto protokolā noteiktos mērķus un veicinātu pilsētu ilgtspējīgas attīstības procesu, un šajā sakarā atgādina arī par Parlamenta nostājām un rezolūcijām, kuras tas pieņēma 2005. gada 6. jūlijā saistībā ar struktūrfondu reformu;
Notes that housing makes a major contribution to the production of greenhouse gases and that an effort must consequently be made in this sector too in order to attain the Kyoto objectives and encourage the process of sustainable urban development; recalls in this connection the above-mentioned positions and resolutions it adopted on 6 July 2005 in connection with the reform of the Structural Funds;
prasa nostiprināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību un īpašo saikni starp pilsētām un tām apkārt esošajām teritorijām, ņemot vērā jau esošo sadarbību; turklāt atbalsta stratēģiju īstenošanu, kuru mērķis ir papildu attīstība visos līmeņos;
Demands that sustainable urban development and the specific links between towns and cities and their surrounding areas be strengthened, with account being taken of existing partnerships; further supports the implementation of strategies aimed at complementary development at every level;
norāda, ka it īpaši lauku apvidos, nostiprinot atjaunojamo izejvielu izmantošanu enerģētikas un materiālu jomā, tiek radītas lielas izredzes labklājības attīstībai un ka, nostiprinot ilgtspējīgas struktūras, arī lauksaimniecības attīstībai tiek radītas lielas izredzes;
Notes that there are great opportunities for rural areas in particular to boost their prosperity by stepping up the use of renewable bio-resources both for energy and as materials, and that agriculture too stands to benefit greatly from reinforcing sustainable structures;
Zināšanu un uz izaugsmi orientētu jauninājumu veicināšana
Promoting knowledge and innovation for growth