natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina rīkot kopīgas ES dalībvalstu, kā arī ES dalībvalstu un trešo valstu mācības, lai novērstu bīstamas situācijas saistībā ar ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un nukleāro drošību;
Calls for the organisation of joint exercises between EU Member States, and between Member States and third countries, to prevent dangerous situations arising with regard to chemical, biological, radiological and nuclear security;
vērš uzmanību uz to, ka Komisijai jāuzņemas vadīt standartu pieņemšanu, pamatojoties uz pretpasākumu īstenošanas iespēju noteiktām vajadzībām; uzsver, ka šis ir vienīgais veids, kā panākt iespējami augstāka drošības standarta ieviešanu visā ES, jo tikai tādā veidā iespējams nodrošināt, ka, palielinot rīcībspēju un sagatavojot vajadzīgos cilvēkresursus un materiālos līdzekļus reaģēšanai uz negadījuma vai tīši izraisītu katastrofu, visas dalībvalstis ievēro vienas un tās pašas pamatnostādnes un piemēro vienus un tos pašus principus;
Draws attention to the fact that the Commission should be taking the lead in setting standards based on the needs of counter-measure capacities; stresses that this is the only way to achieve the highest possible standard of security throughout the EU, as it would be the only possible way to ensure that all Member States are following the same guidelines and applying the same principles when building up capacities and preparing the appropriate human and material resources to respond to a disaster, whether accidental or intentional;
aicina pārskatīt noteikumus, ar kuriem reglamentē Eiropas Solidaritātes fondu, lai tā resursi kļūtu pieejamāki dabas katastrofu gadījumā un lai tiem varētu piekļūt rūpniecisku un cilvēka izraisītu katastrofu gadījumos, un aicina dalībvalstis izmantot pieejamos struktūrfonda līdzekļus, lai paplašinātu profilakses un sagatavotības darbības;
Calls for a revision of the rules governing the European Solidarity Fund to make it more accessible in the event of natural disasters, and available in the event of industrial and man made disasters, and calls on the Member States to make use of the resources available under the the Structural Funds to enhance prevention and preparedness;
aicina izveidot īpašas ES/ reģionālās reaģēšanas vienības, ietverot medicīnisko personālu, tiesībaizsardzības jomā nodarbinātos un militāro personālu, un norāda ‐ ja šādas vienības tiks izveidotas, regulāri jārīko īpašas apmācības un operatīvās mācības;
Calls for the creation of EU/regional specialised response teams, including medical personnel, law-enforcement staff and military personnel, and notes that, if such teams are created, special training and operational exercises should be scheduled regularly;
aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu finansējumu tādu uzlabota detektoru izstrādei, ar ko uzbrukuma vai negadījuma situācijā varētu konstatēt un noteikt bioloģiskās vielas; pauž nožēlu, ka pašreiz pieejamo detektoru veiktspēja un ātrums ir ierobežots un līdz ar to katastrofas gadījumā tiek zaudēts tik svarīgais laiks; uzsver, ka operatīvā darbībā iesaistītajam personālam laikus ir jānodrošina pienācīgs aprīkojums un medicīniskā aizsardzība, lai katastrofas rajonā, kurā iespējama bīstamu patogēnu klātbūtne, darbs noritētu personālam maksimāli drošos apstākļos; uzsver, ka uzlaboti detektori vielu konstatēšanai un diagnosticēšanai ir nepieciešami arī slimnīcās un citos objektos, kuros nogādā negadījumā cietušos;
Calls on the Commission to provide sufficient funding to develop improved equipment for the detection and identification of biological agents in the event of an attack or incident; deplores the fact that existing detection equipment has capacity and speed limitations resulting in the loss of valuable time in an emergency; emphasises that emergency personnel must be properly equipped and medically protected in advance in order to work with maximum personal safety in a disaster area where harmful pathogens may be present; stresses that improved equipment for the identification of agents and diagnostics are also required in hospitals and other facilities receiving victims from an incident;
norāda, ka ES tiesību aktos (Padomes Lēmums 90/424/EEK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/965/EK) ir izklāstīta Kopienas pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā, tostarp veterināro medicīnas pretlīdzekļu iegāde un uzkrāšana dzīvnieku aizsardzībai pret infekcijām; pauž nožēlu, ka šāda Kopienas pieeja netiek piemērota medicīnisko pretlīdzekļu iegādes un uzkrāšanas koordinēšanai, lai aizsargātu ES iedzīvotājus no inficēšanās ar bīstamiem bioloģiskiem patogēniem;
Notes that EU legislation (Council Decision 90/424/EEC, as amended by Council Decision 2006/965/EC) provides for a Community approach to the eradication, control and monitoring of animal diseases and zoonoses, including the purchase and stockpiling of veterinary medical countermeasures to protect animals from infection; regrets that no such Community approach is in place to coordinate the purchase and stockpiling of medical countermeasures to protect the EU's human population from infection by dangerous biological pathogens;
uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt tādu negadījumu efektīvu kontroli, kuros tiek saindēti ūdens resursi, kā arī rodas vides un augsnes piesārņojums, notiek atkritumu apglabāšana un/vai radioaktīvo vielu noplūde;
Stresses the importance of ensuring that there is effective control of water-based contamination incidents, which involve pollution of the environment, soil contamination, disposal of waste and/or release of radioactive substances;
pauž satraukumu par gadījumiem, kad atsevišķas personas un aktīvisti ir spējuši iegūt kodolatkritumu materiālus no dažādiem to pārstrādes objektiem Eiropā, un prasa steidzami un saskaņoti rīkoties, lai palielinātu radioaktīvo un nukleāro materiālu un iekārtu drošību;
Is alarmed by cases of individuals and activists being able to acquire nuclear waste material from various reprocessing installations in Europe, and calls for urgent, concerted action to enhance the security of radioactive and nuclear materials and facilities;
mudina pieņemt kopīgas politikas pamatnostādnes par augsnes atveseļošanu no ķīmiskā, bioloģiskā, radioloģiskā vai nukleārā piesārņojuma nolūkā augsni un zemi atjaunot un izmantot pēc iespējas drīzāk, tādējādi samazinot apdraudējumu veselībai un videi;
Encourages joint policies for the remediation of land affected by chemical, biological, radiological or nuclear contamination, so that the soil and land can be restored to use as swiftly as possible, thereby reducing risks to health and the environment;
aicina dalībvalstis gan iestāžu (sabiedrisko un administratīvo), gan vietējā un reģionālā līmenī īpašu uzmanību pievērst civilās aizsardzības patvertnēm, kurās Eiropas iedzīvotāji varētu patverties iespējamās katastrofas gadījumā;
Calls on the Member States to assign special importance to the construction of civil protection shelters, both within (public and administrative) institutions and at local and regional level, in which the European public can take refuge in the event of a disaster;
mudina Komisiju panākt vienošanos par kopīgiem obligātajiem drošības standartiem ar trešām kaimiņvalstīm, kuru teritorijās ir tādi objekti, kas katastrofas gadījumā varētu izraisīt nopietnu apdraudējumu vides un cilvēku drošībai ES;
Urges the Commission to seek an agreement on common minimum security standards with neighbouring third countries which have on their territory objects that could pose major threats to environmental and human security in the EU in the event of an accident;
aicina Komisiju savā rīcības plānā paredzēt drošības pasākumu elastīgāku pielāgošanu tehnoloģijas attīstībai;
Calls on the Commission to provide in its action plan for more flexible adaptation of security measures to technological development;
mudina Komisiju rūpīgi novērtēt pašreizējos drošības pasākumus saistībā ar to ietekmi uz vidi un veselību un nodrošināt, ka jaunus pasākumus ievieš, tikai pamatojoties uz šādu novērtējumu, kas ir jāveic regulāri;
Urges the Commission thoroughly to assess existing security measures in terms of their impact on the environment and health, and to ensure that new measures are introduced only on the basis of the results of such an assessment, which should be carried out periodically;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra rezolūcija par labu pārvaldību attiecībā uz ES reģionālo politiku: Eiropas Komisijas palīdzības un kontroles procedūras ( 2009/2231(INI) )
European Parliament resolution of 14 December 2010 on good governance with regards to the EU regional policy: procedures of assistance and control by the European Commission ( 2009/2231(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174.–178. pantu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. maija priekšlikumu par Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, pārskatīšanu ( COM(2010)0260 ),
having regard to the Commission proposal for the revision of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Union of 28 May 2010 ( COM(2010)0260 ),
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par reģionālās politikas pārredzamību un finansēšanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0201 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on transparency in regional policy and its funding Texts adopted, P7_TA(2010)0201 .
ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 17. un 18. jūnija Balto grāmatu par daudzlīmeņu pārvaldību un konsultāciju ziņojumu,
having regard to the Committee of the Regions' White Paper on Multi-level governance of 17-18 June 2009 and the Consultation Report,
ņemot vērā 2010. gada 16. un 17. marta neformālās ministru sanāksmes Malagā secinājumus,
having regard to the conclusions of the informal Ministerial meeting which took place on 16-17 March 2010 in Málaga,
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 6. septembra paziņojumu “Dalībvalstu un Komisijas attiecīgie pienākumi struktūrfondu un Kohēzijas fonda dalītā vadībā ‐ pašreizējā situācija un perspektīvas jaunajā plānošanas periodā pēc 2006. gada” ( COM(2004)0580 ),
having regard to the Commission Communication of 6 September 2004 , entitled ‘The respective responsibilities of the Member States and the Commission in the shared management of the Structural Funds and the Cohesion Fund - Current situation and outlook for the new programming period after 2006’ ( COM(2004)0580 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu “Pārrunu rezultāti saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam” ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2006. un 2008. finanšu gadā,
having regard to the Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial years 2006 and 2008,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. februāra paziņojumu “Rīcības plāns Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību” ( COM(2008)0097 ),
having regard to the Commission Communication of 19 February 2008, entitled ‘An action plan to strengthen the Commission's supervisory role under shared management of structural actions’ ( COM(2008)0097 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 3. februāra paziņojumu “Ziņojums, kā tiek īstenots rīcības plāns Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību” ( COM(2009)0042 ),
having regard to the Commission Communication of 3 February 2009, entitled ‘Report on the implementation of the action plan to strengthen the Commission's supervisory role under shared management of structural actions’ ( COM(2009)0042 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 18. februāra paziņojumu “Rīcības plāns Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību” ( COM(2010)0052 ),
having regard to the Commission Communication of 18 February 2010 on the impact of the action plan to strengthen the Commission's supervisory role under shared management of structural actions ( COM(2010)0052 ),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7–0280/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0280/2010 ),
tā kā kohēzijas politikas īstenošana galvenokārt ir decentralizēta un tā ir balstīta uz vietējo un reģionālo iestāžu atbildības uzņemšanos;
whereas implementation of the cohesion policy is predominantly decentralised and based on sub-national authorities assuming responsibility,
tā kā kohēzijas politikai ir priekšgājēja loma daudzlīmeņu pārvaldības ieviešanā kā instrumentam, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas kvalitāti, aktīvi iesaistot reģionālā un vietējā līmeņa iestādes, sākot no debatēm pirms likumdošanas posma;
whereas cohesion policy plays a forerunner role in the application of multi-level governance, as an instrument to improve the quality of decision-making processes through the active involvement of sub-national authorities from the pre-legislative phase of the debates,
tā kā jēdziens “daudzlīmeņu pārvaldība” nozīmē Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo iestāžu, kā arī sociālekonomisko partneru un NVO saskaņotu rīcību, kura balstīta uz partnerības un līdzfinansēšanas principu un kuras mērķis ir izstrādāt un īstenot Eiropas Savienības politiku, un šāda definīcija ietver atbildības dalīšanu starp dažādiem pārvaldības līmeņiem;
whereas ‘multi-level governance’ means coordinated action by the Union, Member States and local and regional authorities, as well as socio-economic partners and NGOs, based on the principles of partnership and co-financing and aimed at drawing up and implementing European Union policies, a definition which implies responsibility being shared between the different tiers of government,
tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2006. gada ziņojumā norādīja, ka kohēzijas politikas kontroles sistēmas nav pietiekami efektīvas un to kļūdu līmenis atmaksātajos izdevumos ir 12 %, un 2008. gada ziņojumā šie dati tika apstiprināti, uzrādot 11 % neatbilstoši kompensētu līdzekļu;
whereas the 2006 report of the European Court of Auditors showed that the control systems in place for the cohesion policy were not effective enough, with a 12% error rate in the expenditure reimbursed, and the 2008 report confirmed these data with 11% of funds unduly reimbursed,
tā kā Komisijai ir jānostiprina pārraudzītājas loma, lai samazinātu kļūdu līmeni, jāuzlabo kontroles sistēma un jāpalielina atbalsts reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm un līdzekļu saņēmējiem, kas ilgtermiņā šīs jomas politiku padarīs vairāk orientētu uz rezultātu un lietotāju;
whereas the Commission needs to strengthen its supervisory role to reduce the level of error, improve the control system and increase assistance to sub-national authorities and beneficiaries, all of which will lead in the long term to a more result-oriented, user-friendly policy,
tā kā pārmērīgi sarežģītas finansējuma pieprasīšanas procedūras un pārlieku liels pārbaužu skaits varētu attālināt iespējamos līdzekļu saņēmējus no kohēzijas politikas;
whereas funding application procedures that are too complicated, and an excessive number of checks, are likely to discourage potential beneficiaries of cohesion policy,
tā kā praktiskus risinājumus, kādus attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sabiedrības veselību, sociālajiem mājokļiem un valsts izglītību) sagaida mūsu līdzpilsoņi, var panākt tikai ar labu pārvaldību, kas ietver divas papildinošas sistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno valsts un privātos dalībniekus, kuri nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā;
whereas the practical solutions which our fellow citizens expect to see as regards public services (such as public transport, drinking water, public health, social housing and public education) can be achieved only by means of good governance, involving two complementary systems: firstly, the institutional system, which provides for the allocation of powers and budgets between the State and regional and local authorities and, secondly, the partnership system, which brings together public and private parties with an interest in a given topic in a given territory,
tā kā partnerībā būtu jāņem vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, tā var sniegt priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar lielāku leģitimitāti, garantētu pārredzamību un līdzekļu labāku apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc tai piemītošās sociālās un pilsoniskās vērtības;
whereas partnership should take account of all relevant communities and groups, can bring benefit and added value to the implementation of cohesion policy through enhanced legitimacy, guaranteed transparency and better absorption of funds, and should also be assessed in terms of the social and civic value it represents,
tā kā, īstenojot integrētu pieeju, ir jāpievērš uzmanība reģionu specifikai (nelabvēlīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un dabas apstākļi, iedzīvotāju skaita samazināšanās, attālākie reģioni u.c.), lai atrisinātu vietējos un reģionālos jautājumus,
whereas an integrated approach should pay attention to the regions' special characteristics (geographical and natural disadvantages, depopulation, outermost region, etc.) if it is to meet local and regional challenges,
Daudzlīmeņu pārvaldības piemērošana
Applying multi-level governance
atzinīgi vērtē Reģionu komitejas Balto grāmatu par daudzlīmeņu pārvaldību un vietējā līmeņa subsidiaritātes atzīšanu Lisabonas līgumā; uzsver, ka daudzlīmeņu pieeja jāpiemēro ne tikai vertikāli, bet arī horizontāli starp viena līmeņa dalībniekiem visās Savienības politikās ar dalītu kompetenci, tostarp kohēzijas politikā;
Welcomes the CoR White Paper on multi-level governance and the recognition of sub-national subsidiarity in the Lisbon Treaty; stresses that the multi-level approach should be applied not only vertically but also horizontally, among actors of the same level, in all shared-competence Union policies including the cohesion policy;
atzinīgi vērtē 2010. gada marta neformālās ministru sanāksmes Malagā secinājumus un uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir priekšnoteikums teritoriālās kohēzijas nodrošināšanai Eiropā; aicina šo principu padarīt obligātu dalībvalstīm tajās politikas jomās, kurām ir ievērojama teritoriālā ietekme, lai nodrošinātu reģionu līdzsvarotu attīstību atbilstoši subsidiaritātes principam; norāda, ka šāds noteikums noteikti nedrīkstētu izraisīt apgrūtinošākas procedūras;
Welcomes the conclusions of the Málaga informal ministerial meeting of March 2010 and considers that multi-level governance is a precondition for achieving territorial cohesion in Europe; calls for this principle to be made compulsory for Member States in policy areas with a strong territorial impact in order to ensure balanced territorial development in line with the subsidiarity principle; points out that such a provision should in no way lead to more burdensome procedures;
uzskata, ka labai daudzlīmeņu pārvaldībai ir jābūt balstītai uz augšupēju pieeju, ņemot vērā dažādās dalībvalstīs spēkā esošo administratīvo noteikumu daudzveidību; aicina dalībvalstis noteikt visefektīvākos veidus pārvaldības īstenošanai dažādos līmeņos un uzlabot savu sadarbību ar reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar Kopienas administrāciju, piemēram, aicinot visu pārvaldības līmeņu oficiālos pārstāvjus piedalīties periodiskās sanāksmēs ar Komisiju vai izveidojot Eiropas teritoriālos paktus, kas pēc brīvprātības principa sasaista attiecīgos pārvaldības līmeņus;
Considers that satisfactory multi-level governance should be based on a bottom-up approach, taking account of the diversity of administrative arrangements existing in the different Member State; calls on the Member States to identify the most efficient means of implementing governance at the various levels and to improve their cooperation with the regional and local authorities as well as with the Community's administration by, for example, inviting officials from all tiers of government to the periodic meetings organised with the Commission or by establishing European Territorial Pacts that link on a voluntary basis the different tiers of government concerned;
iesaka sistematizēt teritoriālās ietekmes analīzi, iesaistot politisko lēmumu pieņemšanas pirmajos posmos dažādos ieinteresētos dalībniekus, lai izvērtētu Kopienas likumdošanas un neleģislatīvo priekšlikumu ietekmi uz reģionu ekonomiku, sociālo jomu un vidi;
Recommends that the territorial impact analysis should become standard practice through the involvement, upstream of the policy decision, of the various parties concerned in order to understand the economic, social and environmental repercussions on the regions of Community legislative and non-legislative proposals;
uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ļauj labāk izmantot teritoriālās sadarbības potenciālu, pateicoties izveidotajām pārrobežu attiecībām starp privāto un publisko sektoru; mudina tās dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas nepieciešamos noteikumus, kas ļauj izveidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, izdarīt to pēc iespējas drīz; iesaka Komisijai veicināt informācijas apmaiņu starp jau izveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām un tām, kas saistībā ar esošajām programmām ir tapšanas procesā; atzinīgi vērtē Reģionu komitejas veikumu attiecībā uz Eiropas teritoriālajām sadarbības grupām (ETSG) un aicina izmantot tai pieejamos instrumentus, jo īpaši Lisabonas stratēģijas īstenošanas uzraudzības forumu un subsidiaritātes uzraudzības tīklu, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu starp reģioniem un dalībvalstīm un tādējādi kopīgi identificētu un noteiktu mērķus un no tiem izrietošās plānošanas darbības, kā arī salīdzinoši novērtētu kohēzijas politikas rezultātus;
Stresses that multi-level governance allows better exploitation of the potential of territorial cooperation thanks to the relations developed among private and public actors across borders; urges those Member States which have not yet done so to adopt as soon as possible the necessary provisions allowing the setting up of European Groupings of Territorial Cooperation; recommends that the Commission promote exchange of information between the EGTCs already created and those in the process of being set up in the framework of existing programmes; congratulates the Committee of the Regions on the quality of its work on EGTCs and calls for its available instruments, in particular its Lisbon Monitoring Platform and its Subsidiarity Monitoring Network, to be used to promote the exchange of best practices between regions and Member States with a view to the joint identification and determination of objectives, subsequent planning actions, and, finally, a comparative evaluation of the outcomes of cohesion policy;
aicina valsts, reģionālās un vietējās iestādes pašreizējā plānošanas periodā pastiprināti izmantot integrēto pieeju; kontekstā ar nākotnes kohēzijas politiku iesaka šādu pieeju padarīt par obligātu; uzskata ‐ īstenojot elastīgu un integrētu pieeju, vajadzētu ņemt vērā ne tikai teritoriālās attīstības ekonomikas, sociālos un vides aspektus, bet arī sniegt iespēju dažādo partneru interešu koordinēšanai, ņemot vērā teritoriālās īpatnības, lai risinātu vietēja un reģionāla līmeņa problēmas;
Calls on national, regional and local authorities to intensify their use of the integrated approach during the current programming period; proposes that this approach be made compulsory in the context of the future cohesion policy; considers that a flexible and integrated approach should not only take into account the economic, social and environmental aspects of territorial development but also enable coordination of the interests of the various partners, in the light of territorial characteristics, in order to respond to challenges at local and regional level;