natgillin/translations-raw huggingface dataset:
piemin Eiropas Parlamenta 2008. gada 12. marta rezolūciju par sieviešu stāvokli ES lauku apvidos Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0094 .
Recalls its resolution of 12 March 2008 on the situation of women in rural areas of the EU Texts adopted, P6_TA(2008)0094 .
, nodrošinot neatkarīgas sociālās un pensiju tiesības sievietēm, kuras palīdz lauku saimniecībās;
by the end of 2008 providing for independent social and pension entitlements for women assisting on agricultural holdings;
un uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt pārredzamu un elastīgu Eiropas sociālās drošības un pensiju tirgu, samazinot fiskālās barjeras un šķēršļus, kas kavē pārnest pensijas tiesības no vienas dalībvalsts uz citu; pauž viedokli, ka iekšējā pensiju tirgus izveidei ir vajadzīgs Eiropas ietvars, kas reglamentētu pensijas produktus;
and stresses the importance of developing a transparent, flexible European social security and pension market, by reducing fiscal barriers and obstacles to the transferability of pension rights from one Member State to another; is of the opinion that the creation of an internal market for pensions requires a European framework regulating pension products;
mudina Komisiju nekavējoties pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību OV L 235, 23.09.03., 10. lpp.
Urges the Commission urgently to review Directive 2003/41/EC of the European Parliament and of the Council of 3 June 2003 on the activities and supervision of institutions for occupational retirement provision OJ L 235, 23.09.03, p.10.
, lai nodrošinātu stabilu, kapitāla uzkrāšanas institūcijām piemērotu maksātspējas režīmu, pamatojoties uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejas ieteikumiem un rūpīgu ietekmes novērtējumu, pārbaudot līdztiesības principa ievērošanu gadījumos, kad aprēķini atšķiras no pieņēmumiem, kas ir saistību noteikšanas pamatā; uzsver, ka šāda režīma pamatā varētu būt dažu Komisijas 2008. gada 26. februāra priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzīvības apdrošināšanu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā ( COM(2008)0119 ) aspektu attiecināšana uz pensiju fondiem, ņemot vērā kapitāla uzkrāšanas institūciju specifiku, piemēram, pensiju sistēmu ilgtermiņa raksturu un veidu, kā pensiju fondi sedz risku, vai kādas garantijas tie piedāvā; uzskata, ka šāds īpašs maksātspējas režīms nostiprinātu finansiālo stabilitāti un novērstu regulējuma arbitrāžu;
in order to provide a solid solvency regime appropriate to such institutions for occupational retirement provision, based on advice from the Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors and a thorough impact assessment, examining level playing field issues through differences in calculation and underlying assumptions for measuring liabilities; stresses that such a regime could be based on an extension of some aspects of the amended Commission proposal of 26 February 2008 for a Directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of insurance and re-insurance (Solvency II) ( COM(2008)0119 ) to pension funds, taking into account the specificities of the institutions for occupational retirement provision, such as the long-term nature of the pension schemes they operate and the type of risk coverage or guarantees provided by pension funds; considers that such a special solvency regime would underpin financial stability and prevent regulatory arbitrage;
atgādina, ka Eiropas Kopienu Tiesa ir nolēmusi, ka nav pieļaujami šķēršļi nodokļu atbrīvojumiem pārrobežu pensiju iemaksām; uzsver, ka nodokļu atvieglojums ir labākais stimuls ilgtermiņa uzkrājumiem un ka varētu būt nepieciešama turpmāka saskaņošana, lai novērstu visus šķēršļus pārrobežu iemaksām pensiju sistēmās;
Recalls that the Court of Justice has ruled against obstacles to tax exemptions for cross-border pension contributions; emphasises that tax relief offers the best incentive for long-term savings and that further harmonisation may be needed to remove all obstacles to cross-border contributions to pension schemes;
norāda, ka, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus invalīdiem un izvairītos no "pabalstu lamatām", ir jākompensē ar invaliditāti saistītais papildu iztikas minimums un tas jākoordinē ar pensiju sistēmām un sociālās integrācijas politiku;
Observes that, in order to ensure decent living conditions for disabled peersons and to avoid the 'benefits trap', it is necessary to provide compensation for the additional cost of living associated with disability and to coordinate it with pension systems and social integration policies;
uzsver nepieciešamību dalībvalstīm saglabāt atbilstošu finansējuma līmeni sociālās drošības un pensiju sistēmām un nepieciešamību izveidot alternatīvas un spēcīgas nodokļu bāzes, ņemot vērā pieaugošo konkurenci, ko rada globalizācija; uzsver, ka ir svarīgi samazināt atkarību no darba devēja nodokļiem, lai palielinātu dalībvalstu ekonomiku konkurētspēju un vairāk stimulētu nodarbinātības uzsākšanu; atzīst sarežģītību kapitāla aplikšanai ar lielāku nodokli, pamatojoties uz mazāku kapitāla nodokļu bāzi un lielāku kapitāla mobilitāti; iesaka apsvērt iespēju pāriet uz jaunām nodokļu formām un/vai citām alternatīvām, lai uzlabotu sociālo izdevumu finansiālo stabilitāti, kas mazinātu nodokļu slogu cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem; uzskata, ka darba devēja sociālās drošības iemaksas ir kā ieguldījums, jo rezultātā palielinās ražīgums, šis ir viens no iemesliem, kādēļ valstis ar augstiem sociālajiem izdevumiem ir arī viskonkurētspējīgākās;
Stresses the need for the Member States to preserve adequate levels of funding for social security and pensions systems and the need to find alternative and robust tax bases in the face of the increased competition brought about by globalisation; stresses the importance of reducing reliance on labour taxation in order to increase the competitiveness of Member State economies and provide more work incentives; recognises the complexity involved in shifting to a more capital based taxation, given the smaller capital tax base and greater mobility of capital; suggests that shifting to new methods of taxation and/or other alternatives could be considered to improve the financial sustainability of social spending, which would reduce the tax burden on people with lower incomes; maintains that employers' social security contributions represent an investment because they result in increased productivity, this being one of the reasons why countries with high social spending are also the most competitive;
uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu plānot savu finanšu politiku ilgtspējīgā veidā, godīgi sadalot nodokļu slogu starp darbiniekiem, patērētājiem, uzņēmumiem un ienākumiem no kapitāla, kā arī paaudžu starpā;
Stresses that Member States should design their financial policies in a sustainable manner by fairly sharing the tax burden among employees, consumers, businesses and income from capital, and across generations;
uzskata, ka reglamentācijai jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu maksātspēju un aizsargātu darba devēju pensiju sistēmas arī pārņemšanas vai citu būtisku īpašumtiesību vai pārvaldības izmaiņu gadījumā;
Considers that regulation should aim to secure the solvency and protection of occupational pension schemes, not least in the event of a takeover or other significant changes in ownership or management;
aicina dalībvalstis iekļaut savos gada budžetos fondu turpmāko pensiju izmaksai;
Calls on the Member States to include in their annual budgets a fund for future pension payments;
uzsver nepieciešamību apsvērt pakāpenisku pāreju no pensiju sistēmām, ko finansē no kopējām iemaksām, uz fondētam apdrošināšanas tipa pensiju sistēmām;
Stresses the need to consider a phased transition from joint contribution-based to fund-based insurance-type pension schemes,
Veselības aprūpe un ilgtermiņa aprūpe
Healthcare and long-term care
pauž pārliecību, ka pasākumi veselības uzlabošanai nozīmē ieguldījumus, kas var samazināt izmaksas sakarā ar iedzīvotāju novecošanu un uzlabot valsts finanšu stabilitāti; pieprasa saglabāt tās vērtības un principus, uz kuriem pamatojas visas veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā un kuri ietver vispārēju pārklājumu, solidaritāti finansējuma jomā, vienlīdzīgu pieeju un augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanu, lai gan bieži ir jāiztiek, racionāli izmantojot ierobežotus resursus; uzsver, ka organizācijas uzlabošana un pakalpojumu nodrošināšana saskaņā ar subsidiaritātes principiem ietver potenciālu, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un finansiālo efektivitāti;
Expresses the conviction that measures to improve health mean a need to invest, which can contribute to reducing the costs in light of the ageing population and improve the soundness of public finances; insists on the importance of preserving the values and principles underpinning all health care systems in the European Union, which comprise universal coverage, solidarity in financing, equity of access and the provision of high-quality health care, notwithstanding the need for rational consumption of scarce resources; emphasises that by improving the organisation and provision of services in accordance with the principles of subsidiarity, there is the potential for improving both the quality and financial efficiency of health services;
ņemot vērā paredzamās veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes augstās izmaksas, uzskata, ka dalībvalstīm ir jāpārdomā finansējums un jāņem vērā fakts, ka, ja neprofesionāla aprūpe kļūs mazāk pieejama, jo ģimenes kļūst mazākas un sieviešu līdzdalība darba tirgū lielāka, tad pieprasījums pēc ilgtermiņa aprūpes varētu būt lielāks par paredzēto;
Given the projected higher costs of health care and long-term care, considers that Member States should reflect on their funding and take account of the fact that, given the possibility that less non-professional care will be available due to the trend towards smaller families and an increase in women's participation in the labour market, the increase in long-term care might be higher than projected;
norāda, ka ir jāliek uzsvars uz cilvēkiem, kam vajadzīga dārga vai ilgstoša veselības aprūpe, uz personām un grupām, kam ir īpašas iekļaušanās problēmas, piemēram, mazākumtautībām un cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, uz aprūpi cilvēkiem, kuri slimo ar hroniskām slimībām, un uz atvērtu atbalsta struktūru attīstīšanu rehabilitācijai, sociālajai integrācijai un fizisku vai garīgu invalīdu un vecu cilvēku atbalstam, lai novērstu to, ka šie cilvēki uzturas ārstniecības iestādēs, un palīdzētu viņiem dzīvot neatkarīgu dzīvi;
Points out that the emphasis should be placed on persons needing expensive or long-term health care, persons and groups of persons facing particular access problems, such as ethnic minorities and persons on low incomes, on care for persons suffering from chronic illnesses and the development of open support structures for the rehabilitation, social integration and support of persons with physical or mental disabilities and the elderly, so as to avoid institutionalisation and to help them live independently;
norāda, ka valsts finansējums veselības aprūpei neatkarīgi no personīgā veselības riska palīdz aizsargāties pret finansiālu risku un tādējādi atbalsta vienlīdzību un sociālo drošību, kaut arī privātie iemaksu mehānismi, tieši pretēji, iekļauj ierobežotus vai vispār nekādus riskus un parasti ir saistīti ar slimnieka veselības un slimnieka maksātspējas risku, tomēr vienlaicīgi garantējot stabilu finansējumu neatkarīgi no demogrāfiskām pārmaiņām;
Observes that the public funding of health care helps protect against financial risk, independently of the personal health risks and thus supports equality and social security, whereas, in contrast, private contribution mechanisms involve limited or no pooling of risks and usually link payments to the risk of ill health and ability to pay, while simultaneously guaranteeing a sustainable financing regardless of demographic change;
atzīst valsts finansējuma nozīmi, lai sasniegtu solidaritātes mērķi, kā arī lielās atšķirības valsts un privātā veselības aprūpes finansējuma līmeņos dalībvalstīs; iesaka Komisijai veikt pētījumu, lai noteiktu, kāds valsts finansējuma līmenis un/vai apjoms atbilst solidaritātes mērķim gan attiecībā uz sistēmu kopumā, gan arī noteiktām pakalpojumu jomām;
Recognises the importance of public financing in achieving the objective of solidarity, and the wide diversity of the levels of public and private financing of health care in the Member States; recommends that the Commission carries out research to determine the level and/or range of public financing that meets the objective of solidarity, both for the system as a whole and for particular service areas;
atzīst, ka veselības aprūpes finansēšanā aizvien lielāku popularitāti gūst uz tirgu balstīti risinājumi un privatizācija kā universāls līdzeklis pret straujo izmaksu kāpumu, neefektivitāti un aprūpes kvalitātes problēmām, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; atzīst, ka sociālo veselības apdrošināšanas sistēmu funkcionālā privatizācija, orientēšanās uz peļņu un konkurence starp finanšu starpniekiem parasti sadārdzina veselības aprūpes sistēmu pārvaldi, bet to noderīgums attiecībā uz izmaksu samazināšanu, efektivitāti un aprūpes kvalitāti ir apšaubāms; tādēļ iesaka dalībvalstīm, kurās ir viena maksātāja modelis, saglabāt šo modeli;
Recognises the increasing popularity of market-based solutions and privatisation in health care financing as a panacea for cost explosion, inefficiency and problems of quality of care, especially in the new Member States; recognises the increasing evidence that the functional privatisation of social health insurance systems, the profit motive and competition between financial intermediaries usually make the administration of health care systems more expensive, whilst their beneficial effects in terms of cost containment, efficiency and quality of care are dubious; for this reason, recommends that Member States with a single payer model preserve that model;
norāda, ka veselības aprūpes sistēmas, ko pārsvarā finansē, izmantojot ar nodarbinātību saistītas sociālās apdrošināšanas iemaksas, var gūt labumu no ieņēmumu bāzes paplašināšanas, lai ietvertu no ieņēmumiem neatkarīgus ienākumus;
Notes that health care systems that are predominantly funded through employment-based social insurance contributions may benefit from broadening the revenue base to include non-earnings-related income;
norāda, ka saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvības principu un apdrošinātās personas tiesībām izvēlēties pēc saviem ieskatiem ārstu vai ārstniecības iestādi no veselības apdrošināšanas sistēmas nav pieļaujams, ka dalībvalstis atsakās atmaksāt savu pilsoņu ārstēšanu ārzemēs, bet dalībvalstis var noteikt šīm izmaksām (fiksētas) individuālas robežas, kā arī dalībvalstīm nav jāatmaksā ārstēšana, ko tās pilsoņi nebūtu saņēmuši savā valstī;
Notes that, in the light of the principle of freedom to provide services and the right of the insured under health insurance schemes to choose a doctor or establishment freely, it is not permissible for Member States to refuse to reimburse their citizens for any treatment received abroad but that Member States can impose (fixed) individualised ceilings on the costs incurred and are not obliged to reimburse treatment that their nationals would not have received at home;
aicina dalībvalstis izvairīties no tīri finansiāliem apsvērumiem, pieņemot reformu politiku, kuras mērķis ir pārveidot tiesisko regulējumu, kas ir to attiecīgās valsts veselības aprūpes sistēmu pamatā;
Calls on the Member States to avoid a purely financial approach when adopting reform policies aimed at redesigning the legal frameworks which underpin their respective national healthcare systems;
pauž dziļu pārliecību, ka ikviena reforma jāsāk ar rūpīgu pašreizējās veselības aprūpes (finansēšanas) sistēmas analīzi, lai noskaidrotu vājos un problemātiskos punktus, kā arī jāizprot konteksta faktori, kas var vai nu veicināt, vai kavēt reformas sekmīgu norisi; sagaida, ka dalībvalstis pilnībā apzināsies veselības aprūpes reformu lielo ietekmi uz to veselības aprūpes sistēmu darbību, kapacitāti un efektivitāti, kā arī risku, ko nepietiekoši vai nepienācīgi sagatavoti reformas pasākumi var radīt attiecībā uz aprūpes pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, uz iedzīvotāju veselības stāvokli un līdz ar to uz viņu nodarbinātības iespējām;
Is deeply convinced that the starting point for any reform should be a careful analysis of the existing health (financing) system to identify weaknesses and problem areas, combined with understanding of the contextual factors that may contribute to or impede successful reform; expects Member States to be fully aware of the considerable impact of healthcare reforms on the operation, capacity, and efficiency of their respective healthcare systems, and of the threats that insufficiently or inadequately prepared reform measures can have on the quality and availability of healthcare services, on the health of citizens, and hence on their employability;
aicina dalībvalstis vērst uzmanību nevis tikai uz iemaksu mehānismu, bet gan ņemt vērā visu veselības aizsardzības funkciju un politiku spektru; pauž pārliecību, ka to iemaksu, kas attiecināmas uz nodarbinātību, vai pacienta privātās iemaksas veselības aizsardzības pakalpojumu izmaksās palielināšana ir kļūdaina politika, kurai var būt nelabvēlīgas sekas, jo tādējādi tiek nepieņemamā veidā ierobežota iedzīvotāju ar zemiem ienākumiem piekļuve visam veselības aizsardzības pakalpojumu spektram;
Calls on the Member States to consider the whole range of health financing functions and policies, rather than focusing on contribution mechanisms alone; is convinced that raising the level of employment-based contributions, or raising the private contribution of patients to the cost of healthcare services are wrong-headed policies that can have disastrous consequences since they limit in an unacceptable way the access of citizens with low incomes to the full range of healthcare services;
pauž pārliecību, ka iedzīvotāju ar maziem ienākumiem piekļuve kvalitatīviem veselības aizsardzības pakalpojumiem noteikti būtu jāuzskata par prioritāru, tai ir jābūt cieši saistītai ar Eiropas solidaritātes un vienlīdzīgu tiesību vērtībām un tai ir jābūt priekšnoteikumam Lisabonas mērķa attiecībā uz pilnu nodarbinātību sasniegšanai;
Is convinced that the access of citizens with low incomes to high quality healthcare services should be seen as a clear priority that it is linked most closely with the European values of solidarity and equal rights, and that it constitutes a precondition for the successful achievement of the Lisbon objective of full employment;
aicina Komisiju ņemt vērā visu Savienības pilsoņu vienlīdzīgās tiesības uz kvalitatīvām veselības aprūpes sistēmām un Eiropas tiesību aktos, kas vērsti pret diskrimināciju, vai katrā jaunā tiesību aktā attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem iekļaut arī vajadzīgās garantijas attiecībā pret iedzīvotāju nevienlīdzīgu aprūpi;
Calls on the Commission to take into account the aspects of the equal rights of all Union citizens to high-quality healthcare systems, and to integrate the necessary guarantees against discrimination against citizens relating to financing into the revision of Community anti-discrimination legislation, or any new legislative instrument dealing with the issue of access to healthcare services;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Nodarbinātības komitejai, Sociālās aizsardzības komitejai un dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Employment Committee, Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos ( COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 20 November 2008 on the proposal for a Council directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment ( COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0637 ),
having regard to the Commission proposal to the Council (COM (2007)0637),
ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,
having regard to Article 63(3)(a) and (4) of the EC Treaty,
ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6-0011/2007 ),
having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0011/2007 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A6-0432/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Development ( A6-0432/2008 ),
Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību tuvināt dalībvalstu tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem.
At its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, the European Council noted the need for approximation of national legislation on the conditions for admission and residence of third-country nationals.
Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un jāpiemēro vēl iedarbīgāka integrācijas politika ar mērķi piešķirt viņiem tiesības un pienākumus, kas pielīdzināmi Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem.
In that connection, it declared in particular that the European Union should ensure fair treatment of third-country nationals who reside legally on Member States' territory and that a more vigorous integration policy should aim to grant them rights and obligations comparable to those of Union citizens.
Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku pasaulē.
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world
, kura spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, jaunas un labākas darbavietas un lielāku sociālo kohēziju
, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion
Arvien pieaugošās darba tirgus globalizācijas apstākļos Eiropas Savienība ir jāpadara pievilcīgāka darba ņēmējiem, jo īpaši augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, no trešām valstīm.
In an increasingly global labour market, the European Union should increase its attractiveness to workers, in particular highly qualified workers, from third countries.
Šo mērķi var labāk sasniegt, ja tiek nodrošināti atvieglojumi, piemēram, noteiktas atkāpes, un nodrošināta vieglāka piekļuve noderīgai informācijai.
That objective can be more effectively achieved by granting privileges, e.g. particular derogations, and by making it possible to have easier access to relevant information.