natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka Eiropas Savienībai kā pasaules lielākajai ekonomiskajai zonai ar lielākajiem finanšu tirgiem vajadzētu uzņemties vadošo lomu starptautiskajā līmenī, lai reformētu finanšu pakalpojumu reglamentējošo sistēmu par labu iesaistītajām valstīm un vispārējai stabilitātei; uzskata, ka finanšu stabilitātei jābūt pamatmērķim, veidojot politiku apstākļos, kad finanšu tirgi kļūst arvien integrētāki un ir arvien vairāk finanšu inovāciju, kam dažkārt ir destabilizējoša ietekme uz reālo ekonomiku un kas rada sistēmiskus riskus; uzskata, ka ES līmenī pieņemti vērienīgi lēmumi iedrošina citas valstis sekot šim piemēram, un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību risināt arī globālas vai "ārzonu" problēmas; uzskata, ka par starptautisko reglamentējošo iestāžu politisko atbildību ir jārunā vienlaikus ar šiem reglamentējošajiem pasākumiem;
Highlights that the European Union, as the world's largest economic area with the largest financial markets, should play a leading role at international level in terms of reforming the regulatory system for financial services for the benefit of all countries involved and overall stability; considers that financial stability should become a fundamental goal of policy making in a world of increasingly integrated financial markets and financial innovation, which may sometimes have destabilising effects on the real economy and bear systemic risks; is convinced that any ambitious decisions adopted at EU level will encourage other countries to follow, and, in this respect, highlights the responsibility for also tackling global or 'off-shore' problems; takes the view that the political accountability of the international regulatory bodies needs to be addressed in parallel with such regulatory work;
aicina Komisiju pārbaudīt Eiropas obligāciju izveides iespēju un izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, kas veicinātu šādu obligāciju izlaidi euro zonā papildus dalībvalstu obligācijām; norāda, ka ir nepieciešams novērtējums par šādu obligāciju ietekmi uz starptautiskajiem finanšu tirgiem un EMS;
Requests that the Commission examine the creation of European bonds and develop a long-term strategy which enables the issuing of such bonds within the euro area, in addition to Member States' national bonds; refers to the need for an appraisal of its consequences for both international financial markets and the EMU;
aicina visas dalībvalstis ārpus euro zonas ievērot Māstrihtas kritērijus, ka arī pārskatīto un kopumā elastīgo Stabilitātes un izaugsmes paktu; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina Stabilitātes un izaugsmes pakta precīza interpretācija un izslēgšanas kritēriju pielietošana pirms iespējamās pievienošanās; uzskata, ka ir jānodrošina vienāda attieksme pret dalībvalstīm euro zonā un pret dalībvalstīm, kas vēlas tai pievienoties; šajā sakarībā atzīmē, ka euro zonas ilgtermiņa stabilitāte ir jāuzlūko par kopēju mērķi un paplašināšanai un stabilitātei ir jābūt vienlīdz svarīgiem uzdevumiem; uzskata, ka dalībvalstīm euro zonā un dalībvalstīm, kam ir īpašs statuss, ir svarīgi korekti pildīt savas saistības un neradīt šaubas par kopējiem cenu stabilitātes, ECB neatkarības, budžeta disciplīnas vai izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanas mērķiem;
Requests that all Member States outside the euro area observe the Maastricht criteria and the reformed and generally flexible SGP; considers that a strict interpretation of the SGP and the use of the exclusion criteria before any possible accession must be ensured by the Commission; considers that equal treatment of the Member States within the euro area and those wishing to join must be ensured; notes, in this context, that the long-term stability of the euro area must be regarded as an aim of common interest and that enlargement and stability must go hand in hand; deems it essential that Member States in the euro area and those with a special status strictly fulfil their obligations and leave no doubt about the common aims of price stability, independence of the ECB, budget discipline or their fostering of growth, employment and competitiveness;
uzskata, ka dalībvalstīm, kuras nav euro zonas valstis un kuras atbilst Māstrihtas kritērijiem, un uz kurām Līgumā nav attiecināti izņēmumi, būtu pēc iespējas drīz jāievieš kopējā valūta;
Considers that the Member States outside the euro area that fulfil the Maastricht criteria and have no derogation in the Treaty should adopt the common currency at the earliest possible opportunity;
uzskata, ka Māstrihtas kritēriju ilgtspējas nodrošināšana ir viens no grūtākajiem uzdevumiem, lai varētu pievienoties euro zonai; tomēr uzsver, ka Māstrihtas kritēriji vienlaikus ir svarīgs solis, nodrošinot reformu pasākumu turpināšanos, tostarp apliecinot apņēmību un nodrošinot turpmāko rīcību saistībā ar strukturālajām reformām, ieguldījumiem un ekonomikas politikas saskaņošanu;
Is of the opinion that one of the most challenging aspects of joining the euro area is to ensure the sustainability of the Maastricht criteria; underlines, however, that, at the same time, the Maastricht criteria are also a first step on the way to keeping reform processes on track, including further commitments and efforts regarding structural reforms, investment and economic coordination;
uzskata, ka nākamo gadu galvenais uzdevums ir pastāvīga un sekmīga euro zonas paplašināšana un sakarā ar šīm pārmaiņām ir jāpielāgo gan ECB institucionālie noteikumi, gan lēmumu pieņemšanas process, savukārt, īstenojot rotācijas modeli, ir jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgā ekonomiskā nozīme;
Regards an enduring and successful expansion of the euro area as a major challenge for the coming years and that both the ECB's institutional standards and its decision-making process have to be adapted to this change and the rotation model has to take into account the economic weight of individual Member States;
saistībā ar euro zonas paplašināšanos uzsver, ka reālajā ekonomikā ir vēlams augsts konverģences līmenis, lai ierobežotu ar paplašināšanos saistīto slogu gan euro zonai, gan valstīm, kuras vēlas pievienoties; uzskata, ka šajā kontekstā ir jānosaka atvieglojumi tām euro zonas dalībvalstīm, kurās vienotai monetārai politika var būt īpaši kavējoša ietekme;
Stresses, in connection with enlargement of the euro area, the desirability of a high level of convergence in the real economy in order to limit the strain involved, both for the euro area and the Member States wishing to join; considers, in this context, that facilities in favour of those Member States participating in the euro area, where the single monetary policy may have a particularly contractive effect, should be established;
uzsver, cik svarīgi ir nākamo paplašināšanās kārtu interesēs paredzēt mērķintervences pasākumus, lai atbalstītu tās dalībvalstis ārpus eiro zonas, kuras īpaši smagi skārusi pašreizējā finanšu krīze;
Stresses the importance, in the interests of future enlargements, to establish targeted interventions to support Member States outside the euro area that have been particularly hit by the current financial crisis;
uzsver, ka, kaut arī euro zonā līdz šim ir uzturēts augsts cenu stabilitātes līmenis, "inflācijas uztvere" būtiski atšķiras no faktiski zemākiem inflācijas līmeņiem dalībvalstīs pēdējo desmit gadu laikā; tādēļ prasa labāk informēt iedzīvotājus un tiem izskaidrot EMS nozīmi un darbību, jo īpaši attiecībā uz cenu stabilitāti, starptautiskajiem finanšu tirgiem, kā arī euro zonas stabilitātes priekšrocībām starptautisku finanšu krīžu laikā;
Emphasises that while in the euro area to date a high degree of price stability has been maintained, 'perceived inflation' has substantially diverged from the lower actual inflation rates in the Member States during the last ten years; demands, therefore, better information and clarification of facts for the population about the need for and operation of the EMU, in particular with regard to price stability, international financial markets, and the advantages of stability within the euro area in international financial crises;
uzskata, ka vienotas valūtas ieviešana joprojām ir svarīgākais jautājums Eiropas Savienības saziņā; uzskata, ka ir jāturpina sabiedrībā popularizēt un iedzīvotājiem sīki izskaidrot euro un EMS sniegtās priekšrocības, t. i., cenu stabilitāti, zemas hipotekāro aizdevumu likmes, atvieglotu ceļošanu, aizsardzību pret valūtas maiņas kursa svārstībām un ārējiem satricinājumiem; uzskata, ka īpaša uzmanība jāveltī to Eiropas Savienības iedzīvotāju, patērētāju, mazo un vidēju uzņēmumu (MVU) informēšanai un ziņošanai par norisēm, kuriem nav pietiekamu iespēju uzreiz pielāgoties jaunajām norisēm un grūtībām, ko rada euro ieviešana;
Considers that the single currency remains a communication priority for the European Union; believes that the benefits of the euro and of the EMU - price stability, low interest rates on mortgages, easier travel, protection against exchange-rate fluctuations and external shocks - must continue to be presented and explained to the public in detail; believes that particular emphasis should be placed on keeping citizens of the Union, consumers and small and medium-sized enterprises (SMEs), who do not have sufficient capacity to adjust immediately to new developments and challenges for the euro, informed and updating them on developments;
aicina ECB gada pārskatā vai īpašā ziņojumā veikt ikgadēju kvantitatīvu analīzi par priekšrocībām, ko euro ieviešana dod vidusmēra iedzīvotājiem, minot konkrētus piemērus, kā euro izmantošana pozitīvi ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi;
Calls on the ECB, in its annual report or in a special report, to undertake an annual quantitative analysis of the benefits that the euro has brought to ordinary citizens, with concrete examples of the manner in which the use of the euro has had positive effects on people's daily lives;
uzskata, ka saziņa ir ļoti svarīga, lai sagatavotu euro ieviešanu dalībvalstīs, kuras gatavojas pievienoties euro zonai; norāda, ka saziņa par euro zonas paplašināšanu ir arī ļoti svarīga visām dalībvalstīm euro zonā;
Considers that communication is of utmost importance in preparing the introduction of the euro in the Member States planning to join the euro area; notes that communication on the enlargement of the euro area is also important for all Member States in the euro area;
uzskata, ka Komisijai jāveltī vairāk pūļu, lai palīdzētu jaunajām dalībvalstīm sagatavot iedzīvotājus euro ieviešanai, izvēršot plašu informācijas kampaņu, uzraugot šādu kampaņu gaitu, ja tādas jau notiek, un regulāri ziņojot par pozitīvo pieredzi, īstenojot valsts rīcības plānus euro ieviešanai; uzskata arī, ka pašreizējo pārmaiņu laikā un ņemot vērā turpmāko paplašināšanos un sagatavošanos jaunu dalībvalstu uzņemšanai jaunajām dalībvalstīm ir noderīga arī iepriekšējo pārmaiņu laikā gūtā pozitīvā pieredze un zināšanas;
Considers that the Commission must concentrate its efforts on helping the new Member States to prepare their citizens for the adoption of the euro by undertaking an intensive information campaign, supervising its implementation where such a campaign is already underway and reporting regularly on best practises on the implementation of the National Action Plans for the adoption of the euro; considers also that best practices and know-how acquired from the previous changeovers is likely to be useful for the changeover of the new Member States and for the forthcoming enlargement and preparation of the new applicant countries;
Euro starptautiskā nozīme un ārējā pārstāvība
International role of the euro and external representation
atzinīgi vērtē, ka euro tūlīt aiz ASV dolāra strauji kļūst par otru galveno uzkrājumu un darījumu valūtu un euro šobrīd veido jau 25 % no ārvalstu valūtas rezervēm; atzīmē euro kā finanšu valūtas nozīmi īpaši euro zonas kaimiņvalstīs, kā arī to, ka šajās valstīs attiecīgie valūtas maiņas kursi tiek saskaņoti ar euro; atzinīgi vērtē ECB atzinumu, ka euro ieviešana ir pēdējais solis uz strukturētu konverģences procesu Eiropas Savienībā un ka euro ieviešana ir iespējama tikai saskaņā ar EK līgumu;
Welcomes the quick development of the euro as the second most important reserve and transaction currency after the US dollar, with a share of 25 % of global foreign exchange reserves; notes that particularly in the countries neighbouring the euro area, the euro plays an important role as a financing currency and that those countries' respective exchange rates are aligned to the euro; approves expressly the ECB's opinion that the introduction of the euro is the last step towards a structured convergence process within the European Union, and that thus the introduction of the euro is possible only under the EC Treaty;
uzskata, ka EMS politikas darba kārtībā nākamajai desmitgadei kā viens no jautājumiem tiks iekļauts jautājums par problēmām, ko rada Āzijas jaunās tirgus ekonomikas valstis un pašreizējā pasaules finanšu krīze; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz pieaugošo euro nozīmi pasaulē, centieni uzlabot euro zonas valstu ārējo pārstāvību finanšu lietās un monetārajos jautājumos nav nodrošinājuši lielus panākumus; uzsver, ka euro zonā ir jāizstrādā starptautiska stratēģija, kas atbilstu šīs valūtas starptautiskajam statusam;
Takes the view that the EMU policy agenda for the next decade will be marked, inter alia, by the challenges presented by emerging Asian economies and the current global financial crisis; regrets that in spite of the growing global role of the euro, attempts to improve the external representation of the euro area on financial and monetary matters have not made much progress; stresses that the euro area must build an international strategy commensurate with the international status of its currency;
atgādina, ka visefektīvākais veids, lai euro zonas ietekme būtu līdzvērtīga tās ekonomiskajai nozīmei, ir kopējas nostājas izstrāde un pārstāvības nostiprināšana, nodrošinot vienotu pārstāvību attiecīgās starptautiskās finanšu iestādēs un forumos; mudina euro zonas valstis, cita starpā, paust vienotu nostāju attiecībā uz valūtas maiņas kursa politiku;
Recalls that the most effective way for the euro area to align its influence with its economic weight is by developing common positions and consolidating its representation, ultimately obtaining a single seat in the relevant international financial institutions and forums; urges the euro area Member States, inter alia to speak with a single voice on exchange rate policies;
uzsver, ka euro kā valsts valūtu izmanto arī ārpus euro zonas; uzskata, ka ir jāanalizē šādas parādības ietekme;
Stresses that the euro is being used as a national currency outside the euro area; considers that the implications of such use need to be analysed;
norāda, ka euro nozīme starptautiskajos finanšu tirgos ietver arī saistības un ka monetārās un izaugsmes politikas rezultātiem euro zonā ir globāla ietekme; uzsver pieaugušo euro nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā un pakalpojumos, jo tas stabilizē globālo vidi, veicina finanšu tirgus integrāciju un ir pamats, lai palielinātu tiešos ieguldījumus un uzņēmumu pārrobežu apvienošanos, jo tā ir iespējams būtiski samazināt darījumu izmaksas; aicina veikt pētījumu par globālo nelīdzsvarotību un euro nozīmi, kā arī iespējamiem pielāgošanas scenārijiem, lai labāk sagatavotu Eiropas Savienību pretdarbībai lielākiem ārējiem satricinājumiem;
Points out that the important role of the euro in international financial markets brings with it obligations, and that the effects of monetary as well as growth policy in the euro area have a global impact; emphasises the increased importance of the euro for international trade and services as a stabiliser in the global environment, as an engine for financial market integration and as a basis for increasing direct investments and cross-border company mergers, as transaction costs could be substantially reduced; calls for a study on global imbalances and the role of the euro and possible adjustment scenarios to prepare the European Union better for tackling major external shocks;
iesaka īstenot tālejošu sadarbību un raitāku starptautisko dialogu starp svarīgāko valūtu bloku atbildīgajām iestādēm, lai uzlabotu starptautisku krīžu pārvarēšanu un palīdzētu mazināt valūtas aprites sekas uz reālo ekonomiku; piemin kopējo veiksmīgo krīzes vadību nesenās ASV augsta riska kredītu tirgus krīzes sākumā, kā arī tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem, kad tika novērsta ASV dolāra kursa tūlītēja krišanās;
Suggests stronger forward-looking cooperation and an enhanced international dialogue between the responsible authorities of the most important currency blocks, to improve the management of international crises and help to tackle the consequences of currency movements on the real economy; recalls the common successful crisis management at the beginning of the recent US 'sub-prime credit crisis' as well as the crisis in the immediate aftermath of the events of 11 September 2001, which helped to prevent an instant meltdown of the US dollar;
atbalsta Komisijas nodomu stiprināt EMS ietekmi starptautiskās finanšu iestādēs ar kopēju ES nostāju, ko pārstāvētu izvēlēti pārstāvji, piemēram, Eirogrupas priekšsēdētājs, Komisija un ECB priekšsēdētājs; norāda, ka praksē Eirogrupas priekšsēdētājam, Komisijai un ECB priekšsēdētājam ir jau atļauts kā novērotājiem piedalīties lielākajā daļā nozīmīgu starptautisku finanšu iestāžu; tomēr prasa labāku Eiropas nostājas koordināciju, lai nākotnē Eiropas kopējo monetāro politiku pārstāvētu tās likumīgie pārstāvji; sagaida, ka tiks pausta euro zonas nostāja par tās galveno partneru valūtas maiņas kursa politiku; aicina Eirogrupas priekšsēdētāju pārstāvēt euro zonu Finanšu stabilitātes forumā (FSF); ierosina izdarīt grozījumus Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) statūtos, lai būtu iespējama ekonomikas bloku un organizāciju pārstāvība;
Supports the intention of the Commission to strengthen the influence of the EMU in international financial institutions with a common EU position represented by selected representatives, such as the president of the Eurogroup, the Commission and the president of the ECB; notes that, in practice, the president of the Eurogroup, the Commission and the president of the ECB are already permitted to participate as observers in the most important international financial institutions; demands, however, a better coordination of European positions so that common European monetary policy will be represented by its legitimate representatives in future; expects that a euro area position on the exchange rate policies of its main partners will be expressed; calls on the president of the Eurogroup to represent the euro area at the Financial Stability Forum (FSF); suggests that the statutes of the International Monetary Fund (IMF) be amended to allow the representation of economic blocks and organisations;
uzsver, ka ir vajadzīga kopīga Eiropas Savienības pieeja starptautisko finanšu iestāžu reformai, kurā tiktu ņemtas vērā gan grūtības pasaules ekonomikā, gan jaunu ekonomisko lielvaru rašanās;
Stresses that a common EU approach is needed regarding the reform of international financial institutions, which should take into account the challenges of a global economy including the emergence of new economic powers;
pauž nožēlu, ka Komisija savā EMU@10 ziņojumā nav sniegusi sīkāku un precīzāku analīzi par euro starptautisko nozīmi; aicina Komisiju sagatavot izsmeļošu ziņojumu par kopējās monetārās politikas ārējo dimensiju un par tās ietekmi uz euro zonas ekonomikas un tirdzniecības rādītājiem;
Regrets that in its Communication on EMU@10 the Commission has not conducted a more detailed and precise analysis of the euro's international role; calls on the Commission to produce a detailed report on the external dimension of the common monetary policy and on its repercussions for the euro area's economic and trading performance;
uzsver, ka atsevišķas Eiropas Savienības partnervalstis īsteno tādu monetāro politiku, kuras mērķis ir novērtēt par zemu savu valūtu, ka šāda prakse negodīgi ietekmē tirdzniecību un ka to var uzskatīt par beztarifu barjeru starptautiskajai tirdzniecībai;
Stresses that the monetary policies pursued by some of the European Union's partners are designed to under-value their currency, something which has an unfair impact on trade and could be seen as a non-tariff barrier to international trade;
uzskata, ka visām attiecīgajām pusēm, t. i., Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eirogrupai un sociālajiem partneriem ES un dalībvalstu līmenī vajadzētu strādāt kopā, lai stiprinātu EMS turpmāko darbu attiecībā uz ekonomisko pārvaldību, pamatojoties uz šādiem ieteikumiem:
Considers that all relevant parties - Parliament, the Council, the Commission, the Eurogroup, and the social partners at EU and national level - should work together to strengthen future working of the EMU as regards economic governance on the basis of the following suggestions:
integrētās politikas pamatnostādnēm kā būtiskai Lisabonas stratēģijas sastāvdaļai un centrālajam ekonomiskajam instrumentam vajadzētu līdzsvarotas politiskās pieejas nolūkā turpināt savstarpēji rosinošas reformas nodarbinātības, vides un sociālās drošības jomās;
as an essential component of the Lisbon Strategy and the central economic instrument, the Integrated Guidelines should, with the aim of a balanced "policy-mix approach", pursue mutually inspiring reforms in the areas of employment, the environment and social security;
ar integrētajām pamatnostādnēm vajadzētu noteikt vispārēju ietvaru ciešākai ekonomikas politikas koordinācijai, lai saskaņotu valstu reformu programmas (VRP), tomēr ņemot vērā ekonomisko daudzveidību un atšķirīgās valstu tradīcijas; vajadzētu ieviest dalībvalstu parlamentu konsultēšanos par stabilitātes un konverģences programmām, kā arī par VRP;
the Integrated Guidelines should establish a broad framework for closer economic policy coordination in order to align National Reform Programmes (NRPs), taking into account, however, economic diversity and differing national traditions; a consultation of national parliaments regarding the stability and convergence programmes and the NRPs should be established;
vajadzētu ieviest stingrāku saikni starp integrētajām pamatnostādnēm, īpaši ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP), un stabilitātes un konverģences programmām; stabilitātes un konverģences programmas un VRP varētu tikt iesniegtas vienlaicīgi (katru gadu rudens sākumā) pēc apspriešanas valsts parlamentā; ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs varētu būt iekļauti kopējie budžeta mērķi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu;
a stronger link between the Integrated Guidelines, in particularly the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG), and the stability and convergence programmes, should be established; the stability and convergence programmes and the NRPs could be presented at the same time (annually at the beginning of autumn) after a debate in the national parliament; the BEPGs could include common budgetary objectives in line with the preventive arm of the SGP;
lemjot par savu valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, par naftas barela cenu, par procentu likmēm) un citus parametrus; aicina Komisiju, Eiropas Kopienu Statistikas biroju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa;
Member States' governments should, when deciding on their national budgets, take into account the Integrated Guidelines and the country-specific recommendations as well as the overall budgetary situation in the euro area; the different national fiscal calendars and the main assumptions used in the underlying forecasts should be harmonised in order to avoid disparities caused by the use of different macro-economic forecasts (global growth, EU growth, price of oil barrel, interest rates) and other parameters; calls on the Commission, Eurostat and the Member States to work towards the definition of tools to enhance the comparability of national budgets as regards spending in different categories;