natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ar nožēlu atgādina, ka politikas rezultātu sasniegšanu galvenokārt kavē šādi faktori: vēla sarunu beigšana par daudzgadu finanšu shēmu un politikas tiesību aktu paketi, kā rezultātā aizkavējās dalībvalstu stratēģiju un darba plānu izstrāde, pārmaiņas finanšu kontroles noteikumos un dalībvalstu noteiktajos vērtēšanas kritērijos, pārklāšanās ar 2000.–2006. gada perioda slēgšanu un nepietiekami pieejamie dalībvalstu līdzekļi līdzfinansējumam;
Recalls with regret that the substantial delay in policy implementation results mainly from the following factors: late conclusion of the negotiations on the multiannual financial framework and the legislative package of the policy, resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control and evaluation criteria imposed at national level, overlap with the closure of the period 2000-2006 and scarce public resources available for cofinancing in Member States;
pauž nožēlu par to, ka, lai gan stratēģiskajā ziņojumā vajadzētu uzsvērt, kā struktūrfondu līdzfinansētās programmas ir palīdzējušas īstenot kohēzijas politikas mērķus, tajā nav visaptverošu datu par reģionālajām atšķirībām līdz 2009. gadam;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Pasākumi saistībā ar ekonomikas krīzi
Response to the economic crisis
norāda, ka pašreizējos globālās finanšu un ekonomikas krīzes un ekonomikas lejupslīdes apstākļos ES kohēzijas politika noteikti palīdzēt īstenot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, ir lielākais Kopienas investīciju avots ieguldījumiem reālajā ekonomikā un ir pierādījusi, ka spēj elastīgi un pareizi reaģēt uz strauju sociāli ekonomiskās vides pasliktināšanos; uzsver, ka dalībvalstis ir novērtējušas to, ka bija iespējams pielāgot krīzes pārvarēšanas pasākumus to specifiskajām vajadzībām; tomēr aicina palielināt krīzes novēršanai pieņemto noteikumu elastīgumu un samazināt to sarežģītību un mudina dalībvalstis bez kavēšanās izmantot visus pasākumus, kurus Komisija ir darījusi pieejamus, lai būtu iespējama pienācīga un savlaicīga reaģēšana, ņemot vērā specifiskas vajadzības, un lai būtu iespējams sekmīgi pārvarēt krīzi un panākt stabilu ilgtermiņa attīstību, nostiprinot konkurētspēju, nodarbinātību un Eiropas reģionu pievilcību;
Notes that, in the context of the global financial and economic crisis and the current economic slowdown, the EU cohesion policy decisively contributes to the European Economic Recovery Plan, constituting the largest Community source of investment in the real economy, and has proven to allow a flexible and appropriate response to the rapidly deteriorating socioeconomic environment; underlines that Member States appreciated that the crisis measures could be tailored to their specific needs; calls nonetheless for greater flexibility and reduced complexity in the rules to combat crisis and encourages Member States to use promptly all measures made available by the Commission to ensure an appropriate and timely reaction according to specific needs as well as a successful exit from the crisis to achieve long-term sustainable development by strengthening competitiveness, employment and the attractiveness of European Regions;
uzsver, ka ir svarīgi veikt papildu pasākumus, lai novērstu grūtības novērtēt atsevišķu ar kohēzijas politiku saistīto Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna pasākumu vispārējo ietekmi, un pauž nožēlu par to, ka tādēļ pārskats var sniegt tikai nelielu ieskatu konkrētos dalībvalstu piemēros; neraugoties uz iepriekš minēto, atzinīgi vērtē labas prakses analīzi un pirmos ziņojumā iekļautos secinājumus;
Stresses the importance of making supplementary efforts to overcome the difficulty of measuring the overall impact of specific cohesion policy-related measures under the EERP, and regrets that the review therefore can only give limited insights into concrete examples at national level; nevertheless welcomes the analysis of good practices and first conclusions presented in the report;
uzsver, ka zīmes, kas liecina par atveseļošanos no krīzes, ir nenozīmīgas un tuvākajos gados Eiropai vajadzēs risināt strukturālās nepilnības, ņemot talkā arī kohēzijas politikas pasākumus un investīcijas jo īpaši tādās jomās kā pētniecība un attīstība, inovācija, izglītība un tehnoloģijas, kas palīdzēs daudzām nozarēm kļūt konkurētspējīgām; tādēļ uzsver, ka ir rūpīgi jāanalizē to pasākumu ietekme, kuru mērķis ir cīnīties pret krīzi, un ka ir jānodrošina struktūrfondu līdzekļu pieejamība, jo tie ir spēcīgs mehānisms, kas var palīdzēt reģioniem veikt ekonomikas un sociālo pārstrukturizāciju un sekmēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti;
Considers that the signs of recovery from the crisis are fragile, and that in the coming years Europe has to tackle its structural weaknesses, including through Cohesion Policy interventions and targeted investments notably in research and development, innovation, education and technologies that are beneficial for all sectors in acquiring competitiveness; stresses therefore the need for a thorough analysis of the impact of measures aimed at counteracting the crisis and the necessity to provide for accessible structural funding, which is a powerful mechanism designed to help the regions in their economic and social restructuring and in promoting economic, social and territorial cohesion and solidarity;
Sinerģiju veidošana un izvairīšanās no reģionālās politikas resursu izkliedes pa nozarēm
Creating synergies and avoiding the sectoral dispersion of regional policy resources
piekrīt Padomes secinājumos par 2010. gada stratēģisko ziņojumu paustajam viedoklim, ka vienota un integrēta stratēģiskā pieeja struktūrfondiem ir radījusi pievienoto vērtību; atgādina, ka katram no fondam sekmīgai darbībai uz vietas specifiskās situācijās ir vajadzīgi savi noteikumi; uzsver arī nepieciešamību pēc krīzes konsolidēt dalībvalstu budžetus un palielināt visu pieejamo finanšu resursu (ES, dalībvalstu, EIB instrumentu) sinerģijas un ietekmi, uzlabojot to koordināciju;
Shares the view of the Council expressed in the Council Conclusions on the Strategic Report 2010 on the real added value generated by one strategic and integrated approach for the structural funds; recalls that each fund needs its own rules for successful interventions on the ground in specific situations; stresses, as well, the need in the post-crisis era to consolidate public budgets and increase synergies and the impact of all available funding sources (EU, national, EIB instruments) through effective coordination;
uzsver, ka sinerģijas starp struktūrfondiem un citiem nozaru politikas instrumentiem, kā arī starp šiem instrumentiem un dalībvalstu, reģionālajiem un vietējiem resursiem ir ārkārtīgi svarīgas un rada vērtīgas saiknes, kas paver iespējas savstarpējam atbalstam, ilgtspējīgai programmu īstenošanai un teritoriālās kohēzijas panākšanai; uzsver, ka periodā no 2007. līdz 2013. gadam kohēzijas politikai atvēlētie līdzekļi ļauj tai veidot labāku sinerģiju ar pētniecības un inovācijas programmām; uzsver, ka struktūrfondus varētu izmantot pētniecības infrastruktūras uzlabošanai, nodrošinot tādu izcilības līmeni, kāds vajadzīgs, lai būtu iespējams piekļūt pētniecībai atvēlētajiem līdzekļiem; uzsver arī priekšrocības, ko rada sinerģija starp ERAF, ESF un ELFLA; norāda, ka pieredze nepārprotami rāda, ka ESF finansēto programmu sekmīga īstenošana ir būtiski svarīga ERAF finansēto ekonomikas pasākumu efektivitātes palielināšanai; tādēļ atgādina, ka starpnozaru finansēšanas potenciāls pagaidām vēl nav pilnībā izmantots; saistībā ar nākamo stratēģisko ziņojumu aicina Komisiju pievienot atsauci uz struktūrfondu savstarpējo sadarbību, kā arī struktūrfondu sadarbību ar citiem ES finanšu instrumentiem;
Stresses that synergies between structural funds and other sectoral policy instruments, and between these instruments and national, regional and local resources, are vital and create valuable links allowing mutual reinforcement, sustainable implementation of programmes and achievement of territorial cohesion; acknowledges that, through the earmarking provisions for 2007-2013, cohesion policy is better geared to create synergies with research and innovation policies; underlines that Structural Funds could be used to enhance research infrastructure, ensuring the level of excellence necessary for access to research funds; also highlights the benefits of synergies between ERDF, ESF and EAFRD; notes that experience clearly proves that successful performance of ESF-financed programmes is essential in order to maximise the effectiveness of ERDF funding for economic actions; recalls in this context the potential of cross-financing which is not yet fully exploited; with a view to the next Strategic Report, invites the Commission to introduce a reference to mutual interaction between Structural Funds as well as their interaction with other EU financial instruments;
Pārraudzība un novērtēšana
Monitoring and evaluation
uzsver, ka tehniskā palīdzība, pārraudzība un novērtēšana stimulē atziņu gūšanu, īstenojot politiku, un kopā ar efektīvu finanšu kontroli tie kļūs par stimulu izpildes kvalitātes palielināšanai;
Underlines that technical assistance, monitoring and evaluation stimulate policy learning and, together with an efficient financial control will constitute an incentive to improve the quality of performance;
pauž nožēlu par to, ka tikai 19 dalībvalstis sniedza informāciju par pamatrādītājiem un ka tādēļ pagaidām nav iespējams izveidot pirmo skaidro, visu ES aptverošo ainu par politikas ietekmi dalībvalstīs; apņēmīgi mudina dalībvalstis izmantot pamatrādītājus, veidojot nākamos stratēģiskos ziņojumus 2012.–2013. gadā; aicina Komisiju iejaukties un sniegt atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, lai tie varētu laikus iegūt visaptverošus un pilnīgus datus;
Regrets that only 19 Member States reported on core indicators and therefore at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground; strongly encourages Member States to use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013; calls on the Commission to step in and provide support for Member States and regions to produce timely, coherent and complete data;
uzsver, ka Komisijai ir jānodrošina efektīva un nepārtraukta uzraudzība un kontroles sistēmas, lai uzlabotu struktūrfondu īstenošanas sistēmas pārvaldību un efektivitāti; aicina Komisiju palielināt dalībvalstu progresa uzraudzības saskaņotību un kvalitāti, izvirzot obligātu prasību nākamā plānošanas perioda dalībvalstu stratēģiskajos ziņojumos izmantot pamatrādītāju kopumu, kas atvieglotu salīdzināšanu un koncentrēšanos uz rezultātiem, un aicina Komisiju nodrošināt precīzākas norādes ziņojumu izstrādei;
Underlines the need for the Commission to ensure efficient and constant monitoring and control systems in order to improve governance and effectiveness of the delivery system of the Structural Funds; calls on the Commission to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress made by Member States by making obligatory the use of a minimum set of core indicators in national strategic reports in the next programming period to facilitate comparison and result-orientation, by providing more detailed guidance;
uzskata, ka ir jāuzsver laba prakse un savstarpēja mācīšanās politikas īstenošanā un jāveicina apmainīšanās ar to, vienlaikus palielinot jo īpaši vietējo un reģionālo iestāžu administratīvo kapacitāti, lai palielinātu iedarbīgumu un efektivitāti un palīdzētu izvairīties no iepriekš pieļautajām kļūdām;
Considers that good practices and mutual learning in policy implementation must be highlighted and their exchange promoted, alongside reinforcement of administrative capacities, in particular of local and regional authorities, in order to improve efficiency and effectiveness and avoid repetition of past mistakes;
mudina publiskot informāciju par dalībvalstu ziņojumos iekļautu labu praksi, piemēram, pamatrādītāju izmantošanu, ziņošanu par rezultātiem un sasniegumiem, ziņošanu par sinerģijām starp dalībvalstu un ES politiku, publisku apspriežu rīkošanu un apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm, ziņojumu iesniegšanu dalībvalstu parlamentiem atzinumu sniegšanai un ziņojumu publicēšanu valdību mājaslapās, raugoties, lai visos ziņojumos būtu lietota skaidra un precīza terminoloģija, jo šāda prakse uzlabo ziņošanas kvalitāti un palielina ieinteresēto pušu iesaistīšanos projektu īstenošanā dalībvalstīs; uzstāj uz to, lai reģioni, kuros ir zemāks līdzekļu izmantošanas līmenis vai programmu finansējuma izmantošanas efektivitāte, mācītos no reģioniem ar labu praksi;
Encourages good practices related to national reporting such as using core indicators, reporting on results and outputs, reporting on synergies between national policies and EU policies, organising public debates and consultations with stakeholders, submitting the reports to national parliaments for opinions and publishing the reports on governmental websites (with all reports using clear and concise terminology), as these practices improve the quality of the reporting exercise and increase the ownership of stakeholders within Member States; insists on the need to follow best practice in regions characterised by a lower degree of absorption or efficiency in respect of funding programmes;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir noteikusi, kā dalībvalstu, reģionālās un pašvaldību iestādes var saskaņot savas darbības programmas ar stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējīgas izaugsmes mērķiem un kā šajā plānošanas periodā iespējams orientēt labu praksi uz viediem izaugsmes mērķiem; aicina dalībvalstis rīkoties nekavējoties, vairāk līdzekļu investēt ilgtspējīgā attīstībā un viedā izaugsmē, sociālajā integrācijā un dzimumu līdztiesībā darba tirgos un izmantot līdzekļus efektīvāk; aicina Komisiju sākt diskusijas, lai turpinātu apspriest, kā pašreizējā periodā (2007–2013) kohēzijas politika var atbalstīt un veicināt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;
Welcomes the fact that the Commission sets out how national, regional and local authorities can realign operational programmes to EU 2020 sustainable growth objectives, and how practices can be refocused towards smart growth objectives during this programming period; calls on Member States to act without delay, invest more in sustainable development and smart growth, social inclusion and gender equality in the labour market and use funds more effectively; calls furthermore on the Commission to launch a debate to elaborate further on how cohesion policy can, over the current period 2007-2013, contribute to the objectives of the Europe 2020 strategy;
pauž ciešu pārliecību, ka laba pārvaldība Eiropas, dalībvalstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī un dažādu valdības līmeņu efektīva sadarbība ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu kvalitatīvu lēmumu pieņemšanas procesu, stratēģisko plānošanu, uzlabotu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apguves spēju un līdz ar to sekmīgu un efektīvu kohēzijas politikas īstenošanu; mudina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt un mobilizēt vairāklīmeņu pārvaldību atbilstīgi Līgumam un subsidiaritātes un partnerības principiem; tādēļ uzsver to, ka liela nozīme ir patiesas vertikālās un horizontālās partnerības stratēģijai, ierosina novērtēt partnerību līdzdalības kvalitāti un atgādina, ka partnerību gadījumā procesi var kļūt vienkāršāki, tas īpaši attiecas uz projektu atlases procedūru; aicina dalībvalstis, nosakot investīciju prioritātes, jau procesa sākumā un visā lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīt zemākos dalībvalstu līmeņus, kā arī iekļaut tos un pilsoniskās sabiedrības un kopienu pārstāvjus programmu īstenošanā; tādēļ ierosina katrā dalībvalstī izstrādāt “Teritoriālo pašvaldību un reģionālo iestāžu paktu par stratēģiju ”Eiropa 2020“”;
Strongly believes that good governance at European, national, regional and local level and effective cooperation between the various levels of government are fundamental to ensuring the quality of the decision-making process, strategic planning, improved absorption capacity of Structural and Cohesion Funds and therefore the successful and efficient implementation of cohesion policy; encourages the Commission and the Member States to strengthen and mobilise multi-level governance in accordance with the Treaty and the subsidiarity and partnership principles; stresses therefore the importance of a genuine partnership strategy, both vertically and horizontally, and recommends that the quality of partnership involvement be assessed, recalling that partnership may lead to simplification, particularly in the project selection procedure; calls on Member States to involve the sub-national levels from the outset in defining the investment priorities and in the decision-making process itself, as well as to integrate them with civil society actors and community representatives in the implementation of programmes; proposes, in this context, the establishment of a Territorial Pact of Local and Regional Authorities on the Europe 2020 Strategy in every Member State;
uzskata, ka ES un dalībvalstu noteikumu un procedūru vienkāršošanai vajadzētu veicināt ātru līdzekļu sadali un maksājumu veikšanu, tādēļ tā būtu jāturpina un tās rezultātā vajadzētu izveidot labākus ES un dalībvalstu noteikumus periodam pēc 2013. gada, lai neradītu pārāk lielas grūtības līdzekļu saņēmējiem; uzskata, ka reģionālo politiku vajadzētu vairāk pielāgot tās lietotāju vajadzībām un ka vienkāršošanai vajadzētu samazināt nevajadzīgus administratīvos šķēršļus un izmaksas, kā arī citus šķēršļus, kas kavē politikas mērķu īstenošanu, vajadzētu izvairīties no pašreizējās administratīvās prakses maldinošas un maldīgas interpretācijas un vajadzētu panākt elastīgāku projektu pārvaldību, sinhronizēt kontroles mehānismus un palielināt politikas efektivitāti; pauž nožēlu par to, ka pārāk lielas birokrātijas, pārāk sarežģīto noteikumu, kas bieži tiek mainīti, un saskaņotu procedūru neesamības dēļ daudz līdzekļu paliek neizmantoti; uzskata, ka jānodrošina līdzsvars starp noteikumu un procedūru vienkāršošanu un to stabilitāti;
Believes that simplification of provisions and procedures should contribute to the speedy allocation of funds and payments, and that it should therefore continue and should result in improved rules in the post-2013 period, both at EU and national level without creating major difficulties for the beneficiaries; considers that regional policy should be better adapted to the needs of users and that simplification should reduce unnecessary administrative barriers and costs as well as other obstacles hampering policy goals, should avoid confusion and erroneous interpretation of current administrative practices and should, on the other hand, ensure more flexible project management, synchronised controls, and increased efficiency of the policy; deplores that, due to superfluous bureaucracy, overcomplicated rules subject to frequent changes and a lack of harmonised procedures, many funds remain unused; considers that a balance needs to be struck between simplification and the stability of rules and procedures;
aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes palielināt kapacitātes veidošanu un samazināt administratīvo slogu, lai jo īpaši nodrošinātu projektu līdzfinansēšanu ar dalībvalstu iemaksām, un vajadzības gadījumā nodrošināt finanšu vadības atbalstu, tādējādi palielinot fondu apguvi un izvairoties no turpmākas kavēšanās saistībā ar investīcijām;
Calls for the Member States and regional authorities to enhance capacity-building and reduce the administrative burden, in particular to ensure the cofinancing of projects by national contributions and, when relevant, to introduce financial engineering support, in order to increase the absorption of the funds and to avoid further major delays in investing;
atbalsta Komisijas izvirzītās idejas par to, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš struktūrfondu apgūšanai, balstoties uz rezultātiem, un uzskata, ka stratēģiskie ziņojumi ir vērtīgs instruments, kas ļauj sekot līdzi īstenošanas gaitai, veido bāzi salīdzinošajiem vērtējumiem un pamatu ES līmeņa diskusijām; lai stratēģiskie ziņojumi būtu kvalitatīvāki un balstīti uz salīdzināmiem un uzticamiem datiem, mudina dalībvalstis izmantot analītiskāku un stratēģiskāku pieeju un, vienlaikus, veidojot savus ziņojumus, likt lielāku uzsvaru uz mērķiem, rezultātiem un stratēģisko attīstību, kā arī laikus iesniegt precīzu informāciju par pamatindikatoriem un kopīgi nospraustajiem mērķiem; tādēļ uzsver, ka 2013. gada stratēģiskajam ziņojumam vajadzētu būt orientētam uz rezultātiem un tajā būtu jāliek lielāks uzsvars uz kohēzijas politikas programmu, tās sasniegumu, rezultātu, agrīnās ietekmes un efektivitātes analīzi, nevis jāsniedz liels daudzums statistikas datu;
Supports the ideas put forward by the Commission aimed at placing greater emphasis on result-based implementation of Structural Funds and considers that strategic reporting, as a valuable tool of monitoring progress in implementation, creates a basis for peer review and strategic debate at EU level; with a view to achieving better quality strategic reporting, based on comparative and reliable data, encourages Member States to adopt a more analytical and strategic approach while elaborating national reports with stronger focus on objectives, results and strategic developments and to submit timely, accurate information on the core indicators and the agreed targets; stresses therefore that the Strategic report 2013 should be result-oriented and focused more on qualitative analysis of the effectiveness of programmes, outputs, outcomes and early impacts rather than on excessive presentation of statistical data;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot 2007.–2013. gada finanšu plāna termiņa vidusposma pārskata un kohēzijas politikas sniegtās iespējas, lai 2011.–2013. gada laikposmā palielinātu Eiropas līdzekļu apguvi;
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity of the mid-term review of the financial perspective 2007-2013 and of cohesion policy to ensure increased absorption of European funding in the period 2011-2013;
aicina ES iestādes un dalībvalstis, gatavojoties nākamajai sarunu kārtai par kohēzijas politikas nākotni, veicināt straujāku tādu svarīgu dokumentu kā daudzgadu finanšu shēma un regulas pieņemšanu, lai nākamajā plānošanas periodā izvairītos no uzsākšanas grūtībām;
Calls on all EU institutions and Member States, with a view to the next round of negotiations on the future cohesion policy, to facilitate speedier conclusion of key documents, such as the multiannual financial framework and regulations, in the next round of negotiations with a view to overcoming the start-up difficulties that might arise at the beginning of the next programming period;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūcija par Eiropas pilsētvides attīstības plānu un tā nākotni saistībā ar kohēzijas politiku ( 2010/2158(INI) )
European Parliament resolution of 23 June 2011 on European Urban Agenda and its Future in Cohesion Policy ( 2010/2158(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVIII sadaļu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.
having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund OJ L 210, 31.7.2006, p.25.
ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu (EK) Nr. 702/2006 par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.
having regard to Council Decision (EC) No 702/2006 of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion OJ L 291, 21.10.2006, p.11.