natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā uzlabotajam ekonomikas pārvaldības regulējumam būtu jābalstās uz dažādām savstarpēji saistītām politikas jomām attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, kam jābūt saskaņotām, jo īpaši uz Savienības stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai (stratēģija “Eiropa 2020”), īpašu uzmanību veltot iekšējā tirgus attīstībai un stiprināšanai, starptautisko tirdzniecības attiecību un konkurētspējas veicināšanai, efektīvam regulējumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, minimālajām valsts budžeta sistēmu prasībām, pastiprinātai finanšu tirgus regulēšanai un uzraudzībai, kā arī makrouzraudzībai ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas palīdzību;
whereas the improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, in particular a Union strategy for growth and jobs (EU2020 strategy), with particular focus upon development and strengthening of the internal market, fostering international trade and competitiveness, an effective framework for preventing and correcting excessive government deficits (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances, minimum requirements for national budgetary frameworks, and enhanced financial market regulation and supervision, including macro-prudential supervision by the European Systemic Risk Board;
tā kā pirmajā Ekonomikas un monetārās savienības pastāvēšanas gadu desmitā gūtā pieredze un pieļautās kļūdas norāda uz nepieciešamību uzlabot Eiropas ekonomikas pārvaldību, kam būtu jābalstās uz lielāku valstu atbildību par kopīgi pieņemto regulējumu un politikas pieeju, kā arī stingru sistēmu valstu ekonomikas politikas kontrolei Eiropas līmenī;
whereas the experience gained and mistakes made during the first decade of functioning of the economic and monetary union show a need for improved economic governance in the Union, which should be built on stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at Union level for national economic policies;
tā kā pieredze rāda, ka pārmērīgs parāds un deficīts dažās dalībvalstīs var nopietni negatīvi ietekmēt citas dalībvalstis un visu eiro zonu kopumā;
whereas experience has shown that excessive debt and deficits in some Member States can have profound negative spill-over effects on other Member States and on the eurozone as a whole;
tā kā iedzīvotāji ievēl dalībvalstu parlamentus brīvās vēlēšanās un tādējādi tie ir piešķirto tiesību un pilsoņu deleģēto tiesību pārstāvji un garantētāji; tā kā Eiropas pusgada ieviešanā vajadzētu pilnībā ievērot dalībvalstu parlamentu prerogatīvas;
whereas the national parliaments are freely elected by the citizens and are therefore the representatives and the guarantors of the rights acquired and delegated by the citizens; whereas the introduction of the European Semester should fully respect the prerogatives of national parliaments;
tā kā parlamentu piekrišanas sniegšana attiecībā uz valstu budžetiem ir viens no demokrātijas stūrakmeņiem;
whereas parliamentary approval of public budgets is one of the foundations of democracy;
tā kā dalībvalstu parlamenti pašlaik savas likumdevēja funkcijas dala ar ES iestādēm un bieži vien tiem ir ierobežota kontrole pār savu valdību rīcību attiecībā uz politisko darbību Eiropas līmenī;
whereas the Member State parliaments now share their legislative role with the EU institutions and often only have limited control over the actions of their respective governments at European level;
tā kā vairums Savienības pilsoņu nav pietiekami informēti par mainītajiem un sarežģītajiem likumdošanas procesiem Eiropas Savienībā; tā kā pārredzamības trūkums nostājas veidošanas un likumdošanas procesā, jo īpaši Eiropadomē un ES Padomē, mazina pilsoņu uzticēšanos Eiropas integrācijai un Eiropas Savienības demokrātijai, kā arī apgrūtina aktīvu un konstruktīvu pilsoņu īstenotu kontroli;
whereas the amended and complex legislative processes of the European Union are insufficiently familiar to most Union citizens; whereas the lack of transparency in decision-making and opinion forming processes, particularly in the European Council and the Council of Ministers, is undermining citizens' trust in European integration and the democracies of the European Union and is hindering the exercise of active, constructive control by citizens;
tā kā sabiedrības protesti pret taupības pasākumiem dažādās ES dalībvalstīs pauž pieaugošo neapmierinātību ar Eiropas integrācijas demokrātisko kvalitāti; tā kā ticamība demokrātiskai Eiropas integrācijai ir ļoti cietusi līdzšinējo eiro krīzes pārvarēšanas pasākumu veida dēļ;
whereas social protest movements against austerity measures in various EU Member States also express increasing dissatisfaction with the democratic quality of European integration; whereas the democratic credibility of European integration has suffered enormously from the manner in which the euro crisis has been dealt with to date;
tā kā dalībvalstu ekonomikas politikas efektivitāte, kas panākta, pastiprinot tās koordinēšanu, balstās uz šīs politikas demokrātisko leģitimitāti un pārskatabildību, iesaistoties valstu parlamentiem;
whereas the effectiveness of national economic policies, on the basis of closer coordination, depends on the democratic legitimacy and accountability of those policies, which in turn depends on the intervention of parliaments;
tā kā ir nepieciešamība nodrošināt lielāku mijiedarbību starp nodarbinātību, sociālo un ekonomisko politiku Eiropas pusgada kontekstā un tā kā tas jāpaveic tādā veidā, lai no tā labumu gūtu visas paaudzes un tiktu veicināta visu iesaistīto pušu demokrātiska pārskatatbildība, līdzdalība un leģitimitāte, tā kā ir svarīgi nodrošināt pilnvērtīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību;
whereas there is a need to ensure greater interaction between employment, social and economic policies in the context of the European Semester, and whereas this has to be done for the benefit of all generations and in a manner fostering democratic accountability, ownership and legitimacy of all actors involved; whereas an essential part of this is the full involvement of the European Parliament;
tā kā 2011. gada 24. martā dalībvalstis, kas piedalās paktā “Eiro plus”, vienojās par “izlēmīgu rīcību ES līmenī, lai veicinātu izaugsmi, stiprinot vienoto tirgu, mazinot vispārējā regulējuma slogu un veicinot tirdzniecību ar trešām valstīm”;
whereas on 24 March 2011 the participating Member States of the Euro Plus Pact agreed on taking ‘robust action at the EU level to stimulate growth by strengthening the Single Market, reducing the overall burden of regulation and promoting trade with third countries’;
tā kā Eiropas pusgads ir institucionāls process, ko vada ES iestādes, ar pastiprinātu dalībvalstu koordināciju, kura mērķis ir ES stratēģijas īstenošana, jo īpaši tās makroekonomiskajā nozīmē;
whereas the European Semester is an institutional process, under the leadership of the EU institutions, of increased coordination across Member States for the implementation of the EU strategy, notably in its macroeconomic dimension;
tā kā par ES budžetu saskaņā ar līgumiem kopīgi vienojas Eiropas Parlaments un Padome un valstu budžeta procedūras nosaka katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma; tomēr tā kā stingrāka budžeta koordinācija nepārkāpj subsidiaritātes principu;
whereas the EU budget is jointly agreed by the European Parliament and the Council in accordance with the Treaties, and national budgetary procedures are governed by the constitutional system of each Member State; whereas, however, stronger budgetary coordination does not violate the subsidiarity principle;
tā kā saistībā ar kopējā tirgus lielajiem panākumiem Eiropas ekonomiku savienošanā ir vajadzīga arī budžeta koordinēšanas sistēma, ar kuras palīdzību varētu izmantot būtiskas sinerģijas iespējas;
whereas the great achievement of the common market in linking European economies needs to be coupled to a system of budgetary coordination in order to make use of substantial synergies;
tā kā pastāvīgas Eiropadomes prezidentūras izveide, kā to nosaka Lisabonas līgums, ir mainījusi Eiropas Savienības iestāžu līdzsvaru;
whereas the creation, by the Lisbon Treaty, of a stable presidency of the European Council has changed the Union's institutional balance;
tā kā strikti starpvaldību līmeņa koordinēšanas sistēma nebūs pietiekama LESD 121. panta prasību izpildei, jo tajā teikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu, tādēļ ar šādu sistēmu nebūtu iespējams nodrošināt nepieciešamo Savienības darbību jomās, uz kurām attiecas Kopienas metode;
whereas a purely intergovernmental coordination system would be an inadequate response to the requirements of Article 121 TFEU, which states that the Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern, and could not ensure the requisite action by the Union in the areas governed by the Community method;
tā kā ar Eiropas pusgada ieviešanu vajadzētu panākt lielāku un labi definētu Eiropas un dalībvalstu iesaistīšanos un tā rezultātā mainīs šo iestāžu darbs;
whereas the introduction of the European Semester should lead to the increased, well-defined involvement of the European and national parliaments and to changes in their work;
tā Eiropas Parlamentam ir koplēmuma pilnvaras budžeta procedūrā;
whereas the European Parliament has a codecision competence in the budgetary procedure;
tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija un Nodarbinātības pamatnostādnes, kas balstītas uz LESD 148. pantu, nodrošina politiskās pamatnostādnes nodarbinātības un darba tirgus pasākumu īstenošanai, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;
whereas the European Employment Strategy and the Employment Guidelines based on Article 148 TFEU provide a policy framework for the employment and labour market measures to be implemented so as to meet the Europe 2020 objectives;
tā kā Eiropas Parlaments veica daļēji koplēmuma procedūras ieguldījumu 2010. gada integrēto nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanā;
whereas the European Parliament made a quasi-codecision contribution to the 2010 Integrated Employment Guidelines;
tā kā bezdarba līmenis Eiropā joprojām ir krietni virs 9 % un tā kā jo īpaši jauniešu bezdarba novēršana vēl joprojām ir viens no galvenajiem uzdevumiem; tā kā tāpēc nodarbinātības, darba tirgus un sociālā politika ir būtiska veicamo reformu sastāvdaļa, kas realizējama makroekonomikas uzraudzībā un stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā tematiskajā koordinācijā;
whereas the unemployment rate in Europe is still well above 9%, and especially unemployment of young people remains a major challenge; whereas employment, labour market and social policies are therefore an essential part of the reforms to be carried out under both the macroeconomic surveillance and the thematic coordination provided for by the Europe 2020 strategy;
tā kā stratēģijai “Eiropa 2020” un jaunajai pārvaldības struktūrai, kas noteikta saskaņā ar Eiropas pusgadu, vajadzētu būt tām, kas palīdzētu ES pārvarēt krīzi un novērst tās cēloņus; tā kā Eiropas Savienības sociālās aizsardzības augstais līmenis mazināja krīzes smagāko ietekmi un tā kā krīzei ir tālejošas sekas, un tā rada lielus saimnieciskās darbības zaudējumus, būtisku bezdarba palielinājumu, strauju produktivitātes kritumu un stipri novājina valsts finanses;
whereas the Europe 2020 strategy and the new governance structure anchored in the European Semester should help the EU deal with the crisis and its causes; whereas the EU's high levels of social protection have cushioned the worst impact of the crisis, and whereas the legacy of the crisis is far-reaching and resulting in a large loss of economic activity, a substantial increase in unemployment, a steep fall in productivity and badly weakened public finances;
tā kā Eiropas semestrim ir divi mērķi ‐ pārbaudīt budžeta disciplīnas piemērošanu dalībvalstīs un vienlaikus pārraudzīt “Eiropa 2020” programmas pienācīgu īstenošanu, nodrošinot šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus;
whereas the European Semester has two objectives: to verify the application of budgetary discipline by Member States and – at the same time – to monitor the proper delivery of the Europe 2020 programme by securing the financial means necessary for its implementation;
tā kā Lisabonas stratēģijas neveiksmi būtībā var izskaidrot ar to, ka trūka skaidras pārraudzības procedūras attiecībā uz to, kā visi iesaistītie dalībnieki īstenoja šo stratēģiju, un tā kā tādēļ ir svarīgi mācīties no kļūdām, lai nodrošinātu panākumus “Eiropa 2020” darba kārtībai;
whereas the failure of the Lisbon Strategy can essentially be attributed to the absence of any clear follow-up procedure for the implementation of this strategy by all actors concerned, and whereas it is important, therefore, to draw the right lessons that will ensure the success of the Europe 2020 agenda;
tā kā, ņemot vērā dialogā par monetāro politiku gūto pieredzi, Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir loma demokrātiskajā pārskatatbildībā par ekonomikas politiku un budžeta uzraudzību;
whereas, given the experience it has gained in the area of monetary dialogue, Parliament should be given a role in the democratic accountability of economic policies and budgetary surveillance;
tā kā Padome ir veikusi būtiskus grozījumus konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos, ko ierosinājusi Komisija saistībā ar Eiropas pusgada pirmo gadu;
whereas the Council has made substantial changes to the country-specific recommendations proposed by the Commission in the framework of the first year of the European Semester;
tā kā ir stingri jāievēro sociālo partneru neatkarība koplīgumu slēgšanā un valstu algu noteikšanas sistēmas;
whereas the autonomy of social partners to bargain collectively and the national systems of wage setting need to be strictly respected;
ņemot vērā pieredzi, kas gūta parlamentu sanāksmēs, kuras katru gadu rīko Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja,
having regard to the experience gained as a result of the interparliamentary meetings organised each year by Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs;
uzskata, ka pašreizējā krīzes posmā nepieciešami spēcīgi un vērienīgi risinājumi;
Considers that the current stage of the crisis calls for strong and ambitious answers;
norāda, ka ir ne tikai pieņemta leģislatīva ekonomikas pārvaldības pakete, 2011. gada 26. oktobra eiro zonas augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemts arī lēmums par pasākumiem šīs paketes grozīšanai; uzskata ‐ ja nākotnē tiks lemts par jebkādām izmaiņām Līgumā, ir pilnībā jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktā noteiktā procedūra, un saskaņā ar šo pantu izveidotā konventa mandātā ir jāatspoguļo tas, ka ES ir jābalstās uz spēcīgu demokrātisko leģitimitāti un solidaritāti;
Notes that, besides the adoption of the legislative economic governance package, the eurozone summit on 26 October 2011 decided a set of measures modifying this package. considers that if any Treaty change is decided in the future, it should fully respect the procedure provided for by Article 48(3) of the Treaty on European Union, and the mandate of a Convention convened pursuant to that article should reflect the need for the EU to build upon strong democratic legitimacy and solidarity;
uzskata, ka līdz turpmākam paziņojumam Eiropas pusgads ir piemērots pamats, lai īstenotu ES stratēģiju un efektīvu ekonomikas pārvaldību, jo īpaši eiro zonas dalībvalstīs, kas saistītas ar kopīgu atbildību, un ka aiz šā formulējuma uz likmes ir process vesela gada garumā ES iestādēm un dalībvalstīm;
Considers that, until further notice, the European Semester is the valid framework for the implementation of the EU strategy and for effective economic government, notably of the euro area Member States that are linked by a common responsibility, and that behind the wording a process over the full year is at stake for EU institutions and Member States;
uzsver, ka stratēģijas “Eiropa 2020” panākumi ir atkarīgi no Eiropas Savienības centieniem kopumā, kā arī no dalībvalstu, to parlamentu, vietējo un reģionālo iestāžu un sociālo partneru līdzdalības; atgādina, ka saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” liela nozīme ir spēcīgai, konkurētspējīgai un pienācīgi funkcionējošai sociālajai tirgus ekonomikai, strukturālajām reformām un koplīgumiem, atgādina arī, ka liela nozīme ir patiesa Eiropas sociālā dialoga par makroekonomikas politiku un pasākumiem veicināšanai;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, and on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong, competitive and properly functioning social market economy, structural reforms and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures;
atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzskata sava ekonomikas un fiskālā politika par kopēju interešu jautājumu un ka tādēļ ir jānostiprina Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas pīlārs, izmantojot lielāku saskaņošanu, lai ieviestu un īstenotu fiskālos pasākumus, kā arī efektīvu cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī esošo neizdevīgo pasākumu pakāpenisku izbeigšanu;
Reiterates that Member States should regard their economic and fiscal policies as a matter of common concern and that the economic pillar of Economic and Monetary Union, including its fiscal dimension, must therefore be strengthened through more coordination in the introduction and implementation of fiscal measures as well as an effective fight against tax fraud and tax evasion and the phasing-out of existing detrimental measures;
uzskata, ka Eiropas pusgada ieviešanai un uzlabotai ekonomikas un fiskālās politikas koordinēšanai jānodrošina ES dalībvalstīm pietiekamas iespējas un elastīgums īstenot tādu stratēģijai “Eiropa 2020” piemērotu un efektīvu budžeta, ekonomikas un sociālo stratēģiju, kas nodrošinātu sadalījumu un attīstību un sniegtu ES pilsoņiem sabiedriskos pakalpojumus un infrastruktūru atbilstošā līmenī; aicina Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi;
Believes that the introduction of the ‘European Semester’ and enhanced economic and fiscal policy coordination should leave enough scope and flexibility to the EU Member States to pursue an effective budgetary, economic and social strategy, appropriate in accordance with the EU 2020 strategy, geared to distribution and development and providing an adequate level of public services and infrastructure for EU citizens; calls on the Commission to take into account in its annual Growth Survey what steps Member States have taken to complete the Single Market;
norāda, ka vienotā tirgus attīstīšana un stiprināšana un starptautisko tirdzniecības saišu veicināšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, palielinātu konkurētspēju un novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību, un aicina Eiropas Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi;
Notes that development and strengthening of the Single Market and fostering international trade links are central to stimulating economic growth, increasing competitiveness and addressing macroeconomic imbalances, and calls on the Commission to take into account in its Annual Growth Survey what steps Member States have taken to complete the Single Market;
uzsver, ka gan dalībvalstu nodarbinātības politikas, gan vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes ir neatņemamas Eiropas pusgada sastāvdaļas un ir vienlīdz svarīgas gudras, ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes panākšanai; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka visi ieteikumi politikas jomā ir saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm;
Underlines that the guidelines for the employment policies of Member States and the broad economic policy guidelines both form integral parts of the European Semester and are equally important for the achievement of smart, sustainable and inclusive growth; calls on the Council and the Commission to ensure that all policy recommendations are consistent with the Integrated Guidelines;
pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, kas palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus ar ES budžeta palīdzību; atgādina, ka Eiropas semestris sniedz labu iespēju veidot lielāku sinerģiju starp ES un dalībvalstu budžetiem;
Views as regrettable the lack of clarity in, and the overlapping of, the different instruments and budgetary lines through which the Europe 2020 targets are to be achieved via the EU budget; recalls that the European Semester provides a good opportunity to develop greater synergy between EU and Member State budgets;
norāda, ka stratēģijai “Eiropa 2020” vajadzīga stiprāka teritoriālā dimensija; ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, attiecīgi uzskata, ka, tieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un partnerus plānošanā un attiecīgo programmu īstenošanā, visos līmeņos tiek radīta augstāka atbildības sajūta pret stratēģijas mērķiem un var tikt nodrošināta mērķu un rezultātu labāka apzināšanās vietējā līmenī;
Points out that the Europe 2020 strategy needs to have more of a territorial dimension; takes the view, consequently, that – taking into account the particularities and different development levels of European regions – directly involving regional and local authorities and partners in the planning and implementation of relevant programmes would lead to a greater feeling of responsibility for the goals of the strategy at all levels and would ensure greater awareness on the ground of its objectives and results;
norāda, ka Eiropas pusgads ir izveidots, lai nodrošinātu noturīgu dalībvalstu ekonomikas un fiskālā snieguma konverģenci, panāktu ekonomikas politikas ciešāku saskaņošanu un pārvarētu valstu parādu krīzi; norāda, ka ir izveidots gada izaugsmes pētījums (GIP), kas ir sākotnējais cikla pamatdokuments;
Notes that the European Semester has been established to ensure sustained convergence of the economic and fiscal performance of the Member States, achieve closer coordination of economies and overcome the sovereign debt crisis; notes that the Annual Growth Survey (AGS) has been established as the initial basic document of the cycle;
atgādina, ka Eiropas pusgads nedrīkst skart LESD noteiktās Eiropas Parlamenta pilnvaras; prasa Komisijai izstrādāt priekšlikumus par šo dažādo instrumentu ierobežošanu, politikas jomu savstarpējās ietekmes radīšanu un saderību;
Recalls that the European Semester must take place without prejudice to the powers of the European Parliament conferred on it by the TFEU; calls on the Commission to develop proposals establishing how these different instruments are differentiated, create spill-over effects across policy areas and fit together;
uzsver, ka Eiropas pusgada kodificēšanai ir jānodrošina vajadzīgais elastīgums, lai nepieciešamības gadījumā to varētu pielāgot atbilstīgi pirmajā īstenošanas reizē gūtajām mācībām; uzskata, ka Komisijai, veicot novērtējumu un pielāgošanu, jo īpaši jākoncentrējas uz nepieciešamību sistēmu vairāk pielāgot eiro zonai un tās problēmām;
Underlines that the codification of the European Semester must permit the flexibility necessary for possible adaptation in the light of the lessons taken from the first exercise; considers that, in its assessment and adaptation work, the Commission should focus in particular on the need for the framework to be more closely adapted to the euro area and its challenges;