natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver pētnieku atlases un paaugstināšanas procesu pilnīgas atklātības un pārskatāmības nozīmi; prasa dalībvalstīm nodrošināt sieviešu un vīriešu pētnieku vienlīdzīgāku darbā pieņemšanu un paaugstināšanu atbildīgās iestādēs;
Highlights the importance of making the processes for the selection and promotion of male and female researchers completely open and transparent; calls on the Member States to ensure a better balance between men and women within the bodies responsible for hiring and promoting researchers;
uzskata, ka pētnieku mobilitātei Eiropā jāpiešķir prioritāte, lai nodrošinātu, ka tiek izplatītas zināšanas un ka novatoriskai un progresīvai pētniecībai dažādās nozarēs tiek piesaistīti enerģiski un kompetenti pētnieki un lielāki finanšu līdzekļi;
Considers that the mobility of researchers in Europe should be given priority in order to ensure that knowledge is diffused and that innovative frontier research in various disciplines attracts dedicated and competent researchers and increased financial resources.
prasa vienkāršot apmaiņu ar pētniekiem un zinātniekiem no trešām valstīm, ieviešot tādus mehānismus kā īpašas pētnieku vīzas;
Calls for exchanges to be facilitated with scientists and researchers from third countries, and through the introduction of arrangements such as special visas for researchers;
uzskata, ka lielāka mobilitāte jāpanāk, vairāk rūpējoties par pētniecības iestāžu un universitāšu interesēm un izdevīgumu uzņemt pētniekus no citām dalībvalstīm, izmantojot "pētniecības ceļazīmes"; uzskata, ka ar šādu "pētniecības ceļazīmi" tiktu pārskaitīta nauda pētniekiem, un to izmantotu pētnieki, kas strādā pētniecības iestādēs ārpus savas dalībvalsts; uzskata, ka šis papildu atbalsts pētnieku mobilitātei jāsniedz papildus pašreizējām finansēšanas shēmām un, ka "pētniecības ceļazīme" stimulēs dalībvalstis un pētniecības iestādes konkurēt, lai piesaistītu vistalantīgākos zinātniekus;
Considers that increased mobility should be achieved by strengthening the interests and benefits for research institutions and universities to host researchers from other Member States by means of a "research voucher" scheme; considers that these research vouchers should transfer money for researchers and follow those participating in research institutions in Member States other than their own; considers further that this added support for mobility of researchers should be additional to current funding schemes and that the research voucher will be an incentive for Member States and for research establishments to compete in attracting the most talented scientists.
mudina Komisiju un dalībvalstis izskatīt iespēju izveidot Eiropas pētnieku pensiju fondu, kas nebūtu atkarīgs no pētniecības līgumu ilguma;
Urges the Commission and the Member States to explore the possibility of creating a European Pension Fund for researchers, regardless of the duration of the research contract;
atgādina, ka, tikai ņemot vērā pētnieku, valstu pētniecības iestāžu un pētniecības politikā ieinteresēto aprindu viedokli, dalībvalstis var izstrādāt vispusīgu valsts rīcības plānu visaptverošai Eiropas partnerībai;
Recalls that only by including the views of researchers, national research institutions and stakeholders in research policy can a Member State draw up a comprehensive National Action Plan leading to a comprehensive European partnership;
aicina dalībvalstis un sabiedriskās pētniecības iestādes sniegt ārvalstu pētniekiem vajadzīgos atbalsta pakalpojumus, tostarp attiecībā uz mājokļa, skolu un bērnu aprūpes iestāžu pieejamību; uzskata, ka šos pakalpojumus vajadzētu reklamēt visās interneta vietnēs, kas nodarbojas ar pētnieku pieņemšanu darbā;
Calls for Member States and public research institutions to provide the necessary support services for researchers from other countries, including access to lodging, schools and childcare facilities; considers that these services should be advertised in all researchers' recruitment websites;
aicina nodrošināt elastīgākus darba apstākļus abu dzimumu pētniekiem, lai viņi varētu apvienot darbu ar ģimenes dzīvi, un aicina likvidēt darba samaksas atšķirības starp dzimumiem pētniecības jomā;
Calls for more flexibility in working conditions both for female and male researchers in order to allow them to combine work with family life, and calls for elimination of the gender pay gap for researchers;
mudina dalībvalstis labāk izmantot iepriekš minētās īpašās programmas "Cilvēki" piedāvātās finansēšanas sistēmas, lai ES teritorijā nepieļautu intelektuālā darbaspēka emigrāciju; aicina dalībvalstis ieinteresēt pētniekus atgriezties savas valsts pētniecības iestādēs, palielinot viņu algas vai radot papildu izdevīgumu, lai nodrošinātu, ka to piedāvātie ekonomiskie apstākļi ir samērojami ar apstākļiem, kas pētniekam nodrošināti mobilitātes periodā;
Urges the Member States, in order to avoid a "brain drain" within the EU, to better exploit the opportunities offered by the funding schemes of the above-mentioned specific programme 'People'; calls on the Member States to make returning to their home institutions more attractive for researchers by increasing their salaries or offering additional benefits to ensure that economic conditions are comparable to those enjoyed during the mobility period;
aicina dalībvalstis un sabiedriskās pētniecības iestādes uzlabot pētnieku karjeras iespējas, veicinot pētnieku darba tirgus reformu, lai to padarītu konkurētspējīgāku un mazāk piesaistītu konkrētām iestādēm; uzskata, ka pētniekiem, uzsākot darbu, jābūt iespējai ieskaitīt darba stāžā uzturēšanos ārvalsts izglītības iestādē;
Calls on the Member States and public research institutions to improve researchers' careers by promoting reforms to make the researchers' labour market more competitive and less constrained by institutional affiliations; considers that, upon appointment, researchers should be able to obtain recognition of their period of research at the foreign educational establishment;
pauž bažas par elastības trūkumu līgumos ar pieredzējušiem pētniekiem un pētniekiem karjeras noslēgumā, jo tas ierobežo viņu mobilitāti un kavē zināšanu un pieredzes pilnvērtīgu apmaiņu; pauž nožēlu, ka privātajā sektorā dažkārt trūkst noteikumu, kas būtu līdzīgi valsts sektorā pastāvošajam personāla regulējumam un pārvaldībai;
Expresses its concern at the lack of flexible contracts for experienced researchers and researchers at the end of their careers, a circumstance which obstructs their mobility and inhibits the proper exchange of knowledge and experience; regrets that the private sector sometimes lacks arrangements similar to those in the public sector for the treatment and management of personnel;
aicina dalībvalstis sekmēt dalību Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.)
Calls for the Member States to facilitate participation in the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) OJ L 412, 30.12.2006, p.
, nodrošinot efektīvus atbalsta pakalpojumus, jo īpaši kontaktpunktu izveidi dalībvalstīs, lai labāk izmantotu līdzfinansēšanas iespējas;
by ensuring efficient support services, in particular national contact points, in order to make better use of co-financing opportunities;
aicina dalībvalstis un sabiedriskās pētniecības iestādes paredzēt mobilitātes iniciatīvas, piemēram, mobilitāti uzskatīt par svarīgu priekšrocību, pieņemot darbā, un veicināt karjeras izaugsmi pētniekiem, kas atgriezušies pēc uzturēšanās citās dalībvalstīs;
Calls for the Member States and public research institutions to provide incentives for mobility such as mobility being regarded as a strong recommendation upon appointment and career advancements for researchers after their return from stays in other Member States;
uzskata, ka dalībvalstīm arī turpmāk budžetā ir jāparedz vairāk līdzekļu pētniecībai ar mērķi radīt kvalitatīvas darbavietas atbilstīgi ētikas pamatprincipiem un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;
Considers that the Member States must continue to increase the budgetary resources allocated to research, as a means of creating quality jobs that comply with basic ethical principles and the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
mudina dalībvalstis pētnieku darbu rūpniecības nozarē uzskatīt par vērtīgu darba pieredzi viņu karjeras izaugsmē, lai uzlabotu mobilitāti starp privāto un publisko sektoru;
Encourages the Member States to recognise the experience of researchers in the industrial sector as a valuable asset for their career advancement in order to improve mobility between the private and public sectors;
aicina dalībvalstis ieguldīt lietišķajos pētījumos, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību starp universitātēm, pētniecības iestādēm un privāto sektoru;
Calls on the Member States to invest in applied research, in such a way as to ensure closer collaboration between universities, research establishments and the private sector;
mudina dalībvalstis uzlabot jaunu pētnieku karjeras iespējas, piemēram, palielinot finansējumu un nodrošinot karjeras izaugsmi, kas pamatojas nevis uz nostrādāto laiku, bet drīzāk uz sasniegumiem, piemēram, jauninājumu ieviešanas spēju, praksi uzņēmumos u.c.;
Urges the Member States to improve career opportunities for young researchers, for example in terms of increased funding and allowing career advancement on the basis of achievements rather than seniority, such as innovation capacity and internships in enterprises;
mudina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt doktorantūras studentu juridisko statusu dalībvalstīs, lai izpētītu iespēju ieviest vienotu doktorantūras studentu statusu dalībvalstu tiesību aktos nodarbinātības jomā;
Urges the Commission and the Member States to review the legal status of PhD students in Member States in order to explore the possibility of introducing uniform PhD student status under Member States' employment legislation;
stingri iesaka uzlabot pētnieku sagatavošanu visā viņu karjeras laikā, lai sekmētu viņu nodarbinātības un karjeras iespējas;
Strongly recommends better training for researchers throughout their careers so as to improve their employability and chances of promotion;
uzsver, ka zināšanu sabiedrībā izcilas pētniecības pamati tiek ielikti jau skolā; tādēļ aicina dalībvalstis piešķirt solītos budžeta līdzekļus izglītības jomā;
Stresses that the foundations for outstanding research in a knowledge-based society are laid at school; calls on Member States therefore to honour their budgetary promises in the field of education;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis palielināt vispārējā budžetā zinātniskajai pētniecībai piešķirto nozīmi, ievērojot apņemšanos līdz 2010. gadam sasniegt vidēji 3 % palielinājumu un sagatavot 600 000 jaunu pētnieku;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to raise the profile of scientific research in the general budget, in accordance with the undertaking given to achieve 3% growth and to train 600 000 more researchers, on average, by 2010;
uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš doktorantūras studentiem, jo tieši viņi pārstāv zinātniskās karjeras sākumposmu; uzskata, ka jauno pētnieku mobilitāte, jo īpaši līdzdalība izcilības tīklos, palielinātu viņu iespējas dot ieguldījumu Eiropas pētniecības attīstībā;
Stresses that particular attention should be paid to PhD students as in general this represents the starting point of research careers; considers that the mobility of young researchers, especially in networks of excellence, would increase their potential to contribute to the development of European research;
uzskata, ka, pastiprinoties apmaiņai ES attiecīgajās augstākās izglītības programmās un galveno uzsvaru liekot uz pētniecību, tiks sagatavotas nākamās Eiropas pētnieku paaudzes un pētniecības nozare kļūs dinamiskāka;
Takes the view that an intensification of exchanges within the framework of the relevant EU higher education programmes, with the focus on research, will prepare generations of future European researchers and make the research sector more dynamic;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 12. marta rezolūcija par patērētāju, jo īpaši nepilngadīgo, aizsardzību saistībā ar videospēļu lietošanu ( 2008/2173(INI) )
European Parliament resolution of 12 March 2009 on the protection of consumers, in particular minors, in respect of the use of video games ( 2008/2173(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 22. aprīļa paziņojumu par patērētāju, jo īpaši nepilngadīgo, aizsardzību saistībā ar videospēļu lietošanu ( COM(2008)0207 ),
having regard to the Communication from the Commission of 22 April 2008 on the protection of consumers, in particular minors, in respect of the use of video games ( COM(2008)0207 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu par Eiropas pieeju, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē ( COM(2007)0833 ),
having regard to the Communication from the Commission of 20 December 2007 on a European approach to media literacy in the digital environment ( COM(2007)0833 ),
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0051/2009 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Culture and Education and of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0051/2009 ),
tā kā Eiropā aizvien straujāk pieaug videospēļu popularitāte un strauji attīstās videospēļu tirgus;
whereas video games are widely and increasingly popular in Europe and the market for video games is growing rapidly,
tā kā vairums videospēļu neietver vardarbību un sniedz lietotājiem izklaidi, kas bieži vien veicina dažādu prasmju un zināšanu attīstību;
whereas video games are predominantly non-violent and provide their users with entertainment which often contributes to the development of various skills and knowledge,
tā kā iepriekš videospēles galvenokārt bija paredzētas nepilngadīgajiem, bet mūsdienās aizvien vairāk spēļu tiek veidotas tieši pieaugušajiem;
whereas video games used to be mainly focussed on minors in the past, but more video games are nowadays especially developed for adults,
tā kā videospēļu tirgus ir globāls;
whereas the market for video games is global,
tā kā lēmumu pieņemšana par videospēļu pārdošanas ierobežošanu vai aizliegšanu ir dalībvalstu kompetencē;
whereas it falls within the competence of the Member States to decide on measures to restrict the sale of video games or to ban them,
tā kā, lai aizsargātu bērnu garīgo veselību, pret tādiem bērnu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, kas ir saistīti ar videospēlēm, ir jāvēršas ar vislielāko neiecietību un jāveic noteiktāki pasākumi,
whereas the protection of children's mental health requires zero tolerance and resolute action against violations of child protection provisions connected with videogames,
atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas paziņojumu par patērētāju, jo īpaši nepilngadīgo, aizsardzību saistībā ar videospēļu lietošanu;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication on the protection of consumers, in particular minors, in respect of the use of video games;
uzsver spēļu nozares ieguldījumu Lisabonas programmas mērķu sasniegšanā un norāda uz daudzās spēlēs ietvertajiem kultūras daudzveidības elementiem;
Underlines the contribution of the gaming sector to the achievement of the objectives of the Lisbon agenda, and stresses the multi-cultural facets of many games;
uzsver, ka videospēles ir labs stimulējošs līdzeklis, ko var izmantot ne tikai izklaidei, bet arī izglītojošiem mērķiem; uzskata, ka skolām ir jāpievērš uzmanība videospēļu fenomenam un bērni un vecāki ir jāinformē par iespējamajām videospēļu priekšrocībām un trūkumiem;
Emphasises that video games are a great stimulant which in addition to entertainment can also be used for educational purposes; takes the view that schools should pay attention to video games and informing children and parents about benefits and disadvantages that video games can have;
uzsver, ka videospēles ir viena no visu vecumu un sociālo slāņu iedzīvotāju iemīļotākajām izklaidēm; atzīst, ka videospēlēm piemīt izglītojošs raksturs, tostarp tās palīdz nepilngadīgajiem apgūt jaunās tehnoloģijas; tomēr izprot Komisijas paustās bažas par iespējamo apdraudējumu, kas var rasties, ja nepilngadīgie nepareizi izmanto videospēles;
Stresses that video games are one of the favourite recreational activities of citizens of all ages and social origins; acknowledges the educational value of video games, including in helping to familiarise minors with new technologies; shares, however, the concern expressed by the Commission concerning the potential dangers of incorrect use of video games by minors;
uzskata, ka videospēles var veicināt faktu un prasmju apguvi, piemēram, stratēģisko domāšanu, radošumu, sadarbības spējas un inovatīvo domāšanu, kas ir svarīgas prasmes informācijas sabiedrībā;
Takes the view that video games can stimulate learning of facts and skills such as strategic thinking, creativity, cooperation and innovative thinking, which are important skills in the information society;
uzsver videospēļu labvēlīgo ietekmi medicīnā un jo īpaši to, ka praksē ir pierādījusies tā dēvētās videospēļu terapijas efektivitāte, šo terapiju pielietojot triekas slimnieku, cilvēku ar traumatiskiem smadzeņu bojājumiem, cilvēku, kas cieš no muskuļu problēmām, kā arī ar autismu slimu bērnu rehabilitācijā;
Underlines the benefits of videogames in medicine and, in particular, that so-called "videogame therapy" has proven to be effective for the rehabilitation of stroke patients, people with traumatic brain injuries, people with muscular problems and autistic children;
uzskata, ka saskaņoti videospēļu marķēšanas noteikumi nodrošina izpratni par marķēšanas sistēmām un vienlaikus sekmē efektīvu iekšējā tirgus darbību; tādēļ atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas darbu, lai veicinātu videospēļu marķēšanas noteikumu pieņemšanu ES mērogā un saskaņā ar brīvprātības principu izveidotu rīcības kodeksu attiecībā uz bērniem paredzētām interaktīvām spēlēm;
Takes the view that harmonised labelling rules for video games ensure improved knowledge of the labelling systems and at the same time promote the effective functioning of the internal market; therefore welcomes the work of the Council and the Commission to promote the adoption of EU-wide labelling rules for video games and create a voluntary code of conduct on interactive games targeted at children;
atzīmē, ka tirgus nosacījumi ir būtiski mainījušies no brīža, kad videospēles pārsvarā varēja iegādāties veikalos un spēlēt, izmantojot datoru vai konsoli, līdz pašreizējai situācijai, kad spēles var nopirkt un lejupielādēt internetā;
Notes that market conditions have changed significantly from a situation where video games were predominantly bought in shops and played on a computer or console to the present situation where games can be bought and downloaded from the internet;
atzīmē, ka videospēles var spēlēt, izmantojot dažādas platformas, tādas kā spēļu konsoles un personālos datorus, taču aizvien biežāk izmanto arī mobilās ierīces, piemēram, mobilos tālruņus;
Notes that video games can be played on different platforms such as game consoles and personal computers, but also increasingly on mobile devices such as a mobile phone;
atgādina, ka videospēles kļūst interaktīvākas vai pat ietver dinamiska rakstura programmu, kas ļauj lietotājiem pašiem izstrādāt atsevišķas spēles daļas; atzīmē, ka lietotājiem ir aizvien vairāk iespēju piedalīties forumu diskusijās, teksta un balss tērzēšanā un sabiedrības grupu dzīvē, kuras ir integrētas noteiktās videospēlēs; atgādina par diferenciāciju tirgū, kurā parādās aizvien vairāk tieši pieaugušajiem paredzētas spēles;
Recalls that video games are becoming more interactive or even have a dynamic content that allows users to develop parts of the game themselves; notes that users can increasingly take part in forum discussions, textual as well as voice chat, and in communities which are integrated into certain video games; recalls the differentiation in the market with more games designed especially for adults;
uzskata, ka jaunākās tendences uzsver vajadzību nodrošināt nepilngadīgo pienācīgu aizsardzību,
Takes the view that recent trends accentuate the importance of ensuring adequate protection of minors,
novēršot nepilngadīgo iespējas piekļūt kaitīgam saturam;
by preventing them from possibly gaining access to harmful content;
atgādina, ka aizvien sarežģītāk ir īstenot vecāku kontroli, jo tiešsaistes videospēles netiek izplatītas kā fiziska pakotne ar skaidru un viegli salasāmu marķējumu un bērni bez vecāku ziņas vai atļaujas var lejupielādēt videospēles, kas nav piemērotas viņu vecumam;
Recalls that parental control is increasingly difficult as online video games are not distributed in a physical package with a clear and easily legible label and due to the fact that children can, without their parents' knowledge or consent, download video games that are not suitable for their age;
atzīmē, ka, lai gan videospēlēs attēlotā vardarbība automātiski nerada vardarbīgu izturēšanos, daži eksperti tomēr uzskata, ka videospēlēs attēloto varmācīgo ainu vērošana ilgtermiņā var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, kuri spēlē šādas spēles, un var izveidoties vardarbīgas izturēšanās paradumi; tomēr atzīmē, ka, apsverot spēļu ietekmi uz uzvedību, ir jāievēro piesardzības pieeja, jo īpaši apsverot ietekmi uz maziem bērniem;
Notes that, whilst violence in video games does not automatically lead to violent behaviour, some experts are however of the opinion that long-term exposure to scenes of brutality in video games may have a negative impact on people playing these games, potentially leading to violent behaviour; notes, therefore, that a precautionary approach should be taken when considering the impact of games on behaviour, and especially on that of young children;
uzsver, ka dažiem spēlētājiem veidojas atkarība; aicina ražotājus, mazumtirgotājus, vecākus un citas iesaistītās puses veikt pasākumus jebkādu negatīvu seku novēršanai;
Emphasises that addiction is a problem for some gamers; calls on producers, retailers, parents and other stakeholders to take steps to avoid any negative effects;
uzsver, ka pašreizējās tendences palielina vajadzību spēlēm piemērot efektīvu vecuma kontroles sistēmu, jo īpaši tiešsaistes spēlēm;
Underlines that current developments increase the need for effective working age verification systems for games and particularly for online games;
uzskata, ka ir jāizpēta dažādas pieejas videospēļu kontroles pastiprināšanai, vienlaikus atzīstot, ka, visticamāk, neviena no sistēmām nedos absolūtu garantiju, ka bērniem nebūs pieejamas nepiemērotas videospēles;
Takes the view that different approaches to strengthening the control of video games should be explored, while at the same time acknowledging that none of these systems is likely to provide an absolute guarantee that children will not gain access to inappropriate video games;
aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar nozares pārstāvjiem izpētīt "sarkanās pogas" ieviešanas lietderīgumu, ko var ietvert (mobilajās) konsolēs vai spēļu iekārtās un datoros un kas atspējo noteiktu spēli vai spēj kontrolēt piekļuvi spēlei noteiktās stundās vai noteiktās spēles daļās;
Calls on the Commission and Member States, in cooperation with the industry, to explore the merit of developing a 'red button' which can be included on (mobile) consoles or game devices and computers and which disables a certain game or which can control access to a game during certain hours or certain parts of the game;
uzsver to nozīmi, kāda ir piemērotiem tiešsaistes videospēļu iegādes kontroles pasākumiem, tostarp tādas iegādes kotrolei, ko veic, izmantojot kredītkartes vai dāvanu kartes;
Underlines the importance of adequate control measures for online purchases relating to video games, including purchases using credit cards or vouchers;
atzinīgi vērtē Eiropas Padomes darbu, lai izstrādātu videospēļu pamatnostādnes, kā arī uzlabotu bērnu zināšanas par interneta drošību kopumā;
Welcomes the work by the Council of Europe to establish guidelines for video games as well as to promote knowledge among children on internet safety in general;