natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa dalībvalstīm sniegt skaidrākas pamatnostādnes un konsultācijas par pensijām, ar mērķi nodrošināt, ka cilvēki saņem vajadzīgo informāciju, lai plānotu pensionēšanos, un ka valstu reformas tiek veiktas, par pamatu ņemot pēc iespējas plašāku konsensu;
Calls on Member States to provide clearer guidelines and advice on pensions in order to ensure that people receive the information they need to plan their retirement and that national reforms are conducted on the basis of the broadest possible consensus;
norāda, ka atšķirības attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem veselības jomā gan starp dalībvalstīm, gan to iekšienē joprojām ir lielas, un prasa dalībvalstīm novērst šīs atšķirības, it īpaši garantējot efektīvu veselības aprūpes pieejamību visiem;
Notes that inequalities in health outcomes, both between and within Member States, remain wide and urges Member States to tackle those inequalities, notably by ensuring effective access to healthcare for all;
aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvākas bērnu aizsardzības sistēmas, kas ietvertu agrīnās iejaukšanās pakalpojumus, lai apmierinātu neaizsargātu bērnu vajadzības un lai ar terapeitiskiem pakalpojumiem palīdzētu bērniem, kas cietuši no sliktas izturēšanās, pārvarēt tās sekas;
Calls on Member States to provide more effective child protection systems which include early intervention services to respond to the needs of vulnerable children and the provision of therapeutic services to help maltreated children overcome the effects of abuse;
aicina dalībvalstis izstrādāt konstruktīvāku pieeju politikai narkotiku jomā, vairāk uzsverot profilaksi, izglītību un atkarības ārstēšanu, nevis kriminālsodus;
Calls on Member States to develop a more constructive approach to drugs policy with an emphasis on prevention, education and treatment for addiction rather than on criminal sanctions;
mudina labāk apmainīties ar paraugpraksi visā Eiropas Savienībā hronisku slimību diagnozes noteikšanas, profilakses un ārstēšanas jomā;
Calls for a better exchange of best practices across the European Union in the diagnosis, prevention and treatment of chronic illnesses;
atzīmē, ka ilgtermiņa aprūpes jomā pastāv salīdzinošu metožu un datu trūkums, un tādēļ uzskata, ka dalībvalstīm ir svarīgi pastiprināt mērķtiecīgu pieredzes apmaiņu šajā jomā, lai noteiktu, kā var labāk organizēt, nodrošināt un par samērīgu samaksu sniegt kvalitatīvu aprūpi un kādas metodes ir vispiemērotākās, lai vecāka gadagājuma cilvēkiem, tostarp aizvien lielākam skaitam demences slimnieku, nodrošinātu cienīgu dzīvi;
Notes that there is a lack of comparable methods and data regarding long-term care and considers it important, therefore, to reinforce the targeted exchange of experience among the Member States in this area, in order to increase awareness of how high-quality care can best be organised, guaranteed and delivered at a reasonable cost and what methods are best suited to ensuring that older people, including the increasing number of those suffering from dementia, can lead a dignified life;
aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti valsts pasākumiem veselības aprūpes jomā, ar kuriem mērķtiecīgi censtos novērst nevienlīdzību veselības aprūpē un piekļuvē veselības aprūpei; turklāt aicina dalībvalstis pieņemt īpašus pasākumus etnisko minoritāšu vajadzībām;
Calls on Member States to prioritise public health measures which seek to tackle head-on the inequality that exists in health and access to health care; calls on Member States further to adopt specific measures targeting the needs of ethnic minorities;
atzīmē, ka alkohola un narkotisko lietošana var izraisīt noziedzību, bezdarbu un sociālo atstumtību visās dalībvalstīs ; turklāt atzīmē, ka nabadzība un sociālā atstumtība var izraisīt alkohola un narkotiku lietošanu; uzskata par nepieņemamu, ka daudziem vienīgais ceļš kā piekļūt šādai ārstēšanai un padomiem ved cauri cietumu sistēmai, un aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksēm, lai pastiprinātu šīs parādības apkarošanas un ārstēšanas programmas;
Notes that in all Member States, alcohol and drug abuse can lead to crime, unemployment and social exclusion; notes further that poverty and social exclusion can lead to alcohol and drug abuse; considers it to be unacceptable that the only access to treatment and advice for many people is through the prison system and calls on the Member States to exchange best practices in order to enhance programmes to combat and treat that phenomenon;
uzsver, ka cilvēkiem var būt daudzas invaliditātes formas, tostarp saistībā ar kustībām, redzi, dzirdi, garīgo veselību, hroniskām slimībām un mācīšanās spēju traucējumiem; uzsver, ka cilvēkiem ar vairākām invaliditātes formām ir īpaši lielas problēmas tāpat kā cilvēkiem, kurus diskriminē vairākos veidos;
Stresses that people may have many forms of disability, including those relating to mobility, vision, hearing, mental health, chronic illness and learning disabilities; highlights the fact that people with multiple disabilities have exceptional problems, as do people subjected to multiple discrimination;
aicina nepieļaut garīgi slimu cilvēku un cilvēku ar mācīšanās spēju traucējumiem stigmatizāciju, veicināt garīgo veselību un labklājību, novērst garīgos traucējumus, kā arī palielināt līdzekļus ārstēšanai un aprūpei;
Calls for the de-stigmatisation of people with mental health problems and learning disabilities, the promotion of mental health and well-being, the prevention of mental disorders and increased resources for treatment and care;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija plāno publicēt vairākus pētījumus par invalīdu un bērnu ar mācīšanās grūtībām vajadzībām, kuros tiks skarti daudzi dzīves aspekti, tostarp izglītība un apmācība;
Welcomes the Commission's plan to publish various studies about the needs of disabled people and children with special learning requirements, which will be relevant to many aspects of life, including education and training;
aicina dalībvalstis aktīvi īstenot politiku to veselības traucējumu samazināšanai, kurus izraisa alkohols, tabaka un citas legālas un nelegālas narkotikas;
Calls on Member States actively to pursue policies to reduce ill health caused by alcohol, tobacco and other legal as well as illegal drugs;
apzinās, ka politika alkohola un smēķēšanas, kā arī narkotiku un recepšu medikamentu neatbilstīgas lietošanas apkarošanas jomā galvenokārt ir valstu kompetencē, taču mudina Komisiju aktīvi līdzdarboties, apkopojot un padarot pieejamu katras dalībvalsts iegūto pieredzi, kā tā ierosina Paziņojumā dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, un uzsākt apspriežu procesu un atklātas sabiedriskas debates par labāko veidu pasīvās smēķēšanas apkarošanai, kā ierosināts Zaļajā grāmatā "Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī";
Is aware that policies on alcohol, smoking, and the abuse of drugs and prescription medicines, are primarily matters for the Member States, but encourages the Commission to play a proactive role in collecting and passing on the experiences of the individual Member States, as proposed in its communication on an EU strategy to support Member States in reducing alcohol-related harm and to initiate a consultation process and a public debate on the best way of continuing the fight against passive smoking, as proposed in its Green Paper entitled, "Towards a Europe free from tobacco smoke: policy options at EU level";
atgādina punktus iepriekšminētajā tā 2005. gada 15. decembra rezolūcijā, it īpaši par tādiem draudiem sabiedrības veselībai kā sirds un asinsvadu slimības, diabēts, vēzis, garīgās slimības un HIV/AIDS, kā arī par ievērojamo piesārņojuma līmeni pilsētās un piepilsētās;
Reiterates the points made in its above-mentioned resolution of 15 December 2005, particularly as regards threats to public health such as cardio-vascular diseases, diabetes, cancer, mental illnesses and HIV/AIDS, and on the high pollution levels in towns and conurbations;
uzsver sporta nozīmi cilvēku kopējā labklājībā un daudzu sabiedrības veselību apdraudošu slimību profilaksē; aicina dalībvalstis īstenot pasākumus, lai uzlabotu iedzīvotāju iespējas nodarboties ar sportu, un veicināt tādu dzīvojamo rajonu veidošanu, kuros tiek atbalstīts aktīvs un neatkarīgs cilvēku dzīvesveids;
Stresses the importance of exercise for people's overall well-being and for preventing various diseases which are threats to public health; urges Member States to invest in improvements in facilities to enable people to take exercise and to promote the creation of residential environments which make it easier for people to lead an active and independent life;
atzīst, ka alkohola un narkotiku lietošana var izraisīt sociālo atstumtību, novest bērnus un ģimenes nabadzības strupceļā un pakļaut bērnus lielākam vardarbības riskam;
Recognises that alcohol misuse and drug consumption can lead to social exclusion, trap children and families in poverty and expose children to a higher risk of abuse;
atzinīgi vērtē to, ka pēdējo gadu laikā bērnu nabadzība un sociālā atstumtība ir kļuvusi par nozīmīgāku politikas prioritāti visās dalībvalstīs; tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties par novērtējamiem mērķiem sarežģītās bērnu nabadzības parādības izskaušanai un piešķirt pietiekamus resursus, lai sasniegtu šo mērķi nolūkā nepieļaut nabadzības un sociālās atstumtības turpināšanos no paaudzes paaudzē, piešķirot īpašu nozīmi pamestiem bērniem, ielu bērniem un bērniem iestādēs;
Welcomes the fact that child poverty and social exclusion have become a more important political priority across Member States in recent years; calls on the Commission and the Member States, however, to agree quantifiable targets towards the goal of eradicating the complex phenomenon of child poverty and allocating adequate resources in order to meet that target in order to prevent poverty and social exclusion from being passed down from one generation to the next, giving special consideration to abandoned children, street children and children in institutions;
uzskata, ka kvalitatīvai izglītībai, veselības un sociālajiem pakalpojumiem, bērnu un viņu ģimeņu atbalstam, tostarp pieejamai bērnu aprūpei un pieejamiem mājokļiem ir izšķirīga nozīme, lai nepieļautu un ierobežotu bērnu nabadzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju un lai novērstu nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē;
Believes that high-quality education, health and social services, supporting children and their families, including affordable childcare and access to affordable housing are crucial for the prevention and reduction of child poverty, social exclusion and discrimination and to prevent poverty being carried on from one generation to the next;
aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību viena vecāka ģimeņu sociālajai nodrošināšanai, jo tās ir vairāk pakļautas nabadzības riskam;
Calls on the Member States to pay special attention to the social protection of lone-parent families, which are at higher risk of poverty;
aicina dalībvalstis nodrošināt, lai bērniem būtu pieejami pakalpojumi un iespējas, kas garantē viņu pašreizējo un nākotnes labklājību un pilnībā ļauj viņiem īstenot spējas; arī aicina dalībvalstis skolu pamatprogrammās ietvert pamata finanšu izglītību;
Calls on the Member States to ensure that children have access to the services and opportunities that will ensure their present and future well-being and enable them to reach their full potential; also calls on Member States, therefore, to include basic financial education in school curricula;
aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiktu iegūti dati par bērnu nabadzību un veikta situācijas analīze par bērniem, kas ir pakļauti nabadzības riskam, it īpaši tiem bērniem, kuru risks ir paaugstināts, t.i., bērniem invalīdiem, bērniem romiem, bērniem, kas ir ievietoti iestādēs, bērniem imigrantiem un ielu bērniem, kā arī uzraudzīt un novērtēt to politikas virzienus šajā jomā un nodrošināt regulāru šo politikas virzienu ietekmes novērtējumu;
Calls on the Member States to ensure the collection of data on child poverty and to analyse the situation of children at risk of poverty, in particular as regards those at high risk such as children with disabilities, Roma children, children in institutions, migrant children and street children, and to monitor and evaluate their policies in that field and ensure the systematic assessment of the impact of those policies;
aicina Komisiju turpināt izstrādāt jaunus rādītājus, kurus varētu apvienot ar esošajiem nabadzības rādītājiem, lai būtu iespējams plašāk izprast bērnu nabadzību;
Calls on the Commission to develop further indicators which can be combined with existing income poverty indicators to give a deeper understanding of child poverty;
uzsver veselības un vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu īpaši būtisko nozīmi Eiropas sociālajā modelī; aicina Komisiju, piemērojot iekšējā tirgus un konkurences tiesības, atzīt šo nozīmi; uzsver nepietiekamo finansējumu šiem pakalpojumiem, it īpaši noteiktās Austrumeiropas dalībvalstīs;
Stresses the fundamental role played by health care services and general social services in the European social model; calls on the Commission to recognise that role when applying internal market and competition law; emphasises the inadequate funding of those services, especially in certain eastern European Member States;
uzskata, ka veselības pakalpojumu liberalizācija var radīt vēl lielāku nevienlīdzību attiecībā uz kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamību;
Considers that the liberalisation of health services could lead to greater inequality of access to high-quality health care;
aicina dalībvalstis palielināt krājaizdevu sabiedrību nozīmi, lai palīdzētu piedāvāt cilvēkiem drošu un reglamentētu vidi naudas uzkrājumiem un aizdevumiem un lai cīnītos pret pieaugošajām individuālo parādu problēmām; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai cilvēkiem būtu tiesības atvērt bankas kontu par saprātīgu cenu, jo bankas konta atvēršana ir būtisks līdzeklis līdzdalībai gan ekonomiskajā, gan sociālajā dzīvē;
Calls on Member States to increase the profile of credit unions to help offer individuals a safe and regulated environment in which to save and borrow money and to counter the increasingly problematic phenomenon of personal debt; calls on the Member States to ensure that individuals have the right to open an affordable bank account, which is an essential means by which to participate in economic activities and society;
atzīst, ka cilvēku tirdzniecība rada milzīgas ciešanas, un aicina dalībvalstis īstenot tiesību aktus cilvēku tirdzniecības un diskriminācijas izskaušanas jomā, no jauna iesaistīt cilvēku tirdzniecības upurus sabiedrībā, pastiprināt pārrobežu sadarbību un it īpaši parakstīt, ratificēt un īstenot Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; prasa dalībvalstīm piešķirt prioritāti cilvēku tirdzniecības upuru, it īpaši upuru, kas ir bērni, aizsardzībai un viņu pamattiesību īstenošanai;
Recognises that human trafficking results in immense suffering and calls on Member States to enforce anti-trafficking and anti-discrimination legislation, reintegrate the victims of trafficking into society, enhance cross-border cooperation, and, in particular, to sign, ratify and implement the Convention on Action against Trafficking in Human Beings; urges Member States to prioritise the protection of victims of trafficking in particular child victims and the implementation of their fundamental human rights;
atzinīgi vērtē Komisijas direktīvas projektu, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, un aicina dalībvalstis ierosināt un labāk īstenot tiesību aktus, lai novērstu mazaizsargātu darba ņēmēju ekspluatāciju piespiedu darbā, un, ja tas vēl nav izdarīts, aicina parakstīt un ratificēt Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;
Welcomes the Commission's proposal for a directive providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals and calls on Member States to bring forward legislation and better implement existing European legislation to prevent the exploitation of vulnerable workers by gangmasters and to sign and ratify, if they have not yet done so, the Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Their Families;
mudina dalībvalstis nodrošināt patvēruma politiku, kas balstītos uz cilvēktiesībām, saskaņā ar Konvenciju par bēgļa statusu un citām attiecīgajām cilvēktiesībām, vienlaikus pieliekot pūles, lai pārtrauktu patvēruma meklētāju atkarību no pabalstiem, ļaujot viņiem strādāt, un apsvērt legālu imigrācijas ceļu attīstību; pauž stingru kritiku par Bēgļu Konvencijas un citu cilvēktiesību aktu pastāvīgajiem pārkāpumiem dalībvalstīs;
Urges all Member States to safeguard human rights based asylum policy in accordance with the Convention relating to the Status of Refugees and other relevant human rights law, whilst working to end asylum seekers" dependence on benefits by allowing them to work and consider the development of more legal immigration routes; criticises strongly the ongoing breaches by Member States of that convention and other human rights law;
aicina dalībvalstis pievērst vairāk uzmanības bezpajumtniekiem, it īpaši saistībā ar mājokļu, veselības aprūpes, izglītības un nodarbinātības pieejamību;
Calls on the Member States to pay more attention to homeless people, in particular as regards their access to housing, health, education and employment;
aicina dalībvalstis novērst trūkumus palīdzībā sociālajām grupām, kas nevar integrēties darba tirgū, kā arī novērst trūkumus šīm grupām paredzētajos pakalpojumos un nodrošināt, lai šī palīdzība un šie pakalpojumi būtu vienlīdzīgi, ilgtspējīgi un pieejami visiem;
Calls on Member States to eliminate the deficiencies in the provisions made for social groups which cannot be integrated into the job market and in the services targeting them, and to ensure that those provisions and services are equitable, universally accessible and sustainable;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Sociālās aizsardzības komitejai un dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and candidate countries.
B6-0449 , 0450 , 0455 , 0459 un 0467/2007
B6-0449 , 0450 , 0455 , 0459 and 0467/2007
ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR)18. pantu,
having regard to Article 18 of the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR) of 1966,
ņemot vērā tā 2007. gada 10. maija rezolūciju par reformām Arābu pasaulē: kādu stratēģiju pieņemt ES?
having regard to its resolution of 10 May 2007 on reforms in the Arab world: what strategy should the European Union adopt?
tā kā Eiropas Savienība, veidojot attiecības ar citam pasaules valstīm, apstiprina un veicina savas vērtības, tā dod ieguldījumu miera veicināšanā, cieņas veidošanā starp tautām un cilvēktiesību aizsardzībā;
whereas in its relations with the rest of the world, the European Union affirms and promotes its values and contributes to peace, mutual respect between peoples and the protection of human rights,
tā kā Parlaments ir vairākas reizes paudis atbalstu ticīgajām kopienām un to identitātes aizsardzībai visā pasaulē, kā arī reliģisko minoritāšu atzīšanai un aizsardzībai bez izņēmumiem;
whereas it has on several occasions expressed itself in favour of the rights of religious communities and the protection of their identity all over the world and in favour of the recognition and protection of religious minorities, without any distinction,
paužot apņemšanos ievērot domas, pārliecības un reliģijas brīvības un ticības brīvas principus visā pasaulē, kā arī pārliecību, ka valstij un valsts iestādēm ir jābūt laicīgām; uzsver, ka visā pasaulē iestāžu pienākums ir garantēt brīvību, tostarp iespēju pieņemt citu reliģiju;
recalling its commitment to the principles of freedom of thought, conscience and religion and freedom of religious observance everywhere in the world, and to the principle that the State and its public institutions should be secular; stressing that, everywhere in the world, these authorities have a duty to guarantee these freedoms, including the freedom to change religion,
tā kā visu līmeņu politisko un reliģisko vadītāju pienākums ir novērst ekstrēmistiskas darbības un veicināt savstarpēju cieņu;
whereas political and religious leaders have a duty at all levels to combat extremism and promote mutual respect,
tā kā saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām, jo īpaši Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu, katram cilvēkam ir tiesības uz domu, apziņas un reliģijas brīvību; šīs tiesības ietver brīvību pieņemt reliģiju vai pārliecību pēc savas izvēles un brīvību nodoties savai reliģijai un pārliecībai tiklab vienatnē, kā arī kopā ar citiem, publiski vai nošķirti, piekopjot kultu, izpildot reliģiskas un rituālas ceremonijas un sludinot mācību";
whereas, according to international human rights law and particularly Article 18 of the International Covenant on Civil and Political Rights, everyone has the right to freedom of thought, conscience and religion; this right includes freedom to change his religion or belief and freedom, either alone or in community with others and in public or private, to manifest his religion or belief in worship, teaching, practice and observance,
tā kā citas cilvēku grupas, piemēram, bēgļi, valsts iekšienē pārvietotas personas, patvēruma meklētāji, migranti, personas, kurām piemērota brīvības atņemšana, etniskās, reliģiskās un lingvistiskās minoritātes, kā arī ticīgo cilvēku bērni arī cieš no daudziem viņu reliģiskās un ticības brīvības pārkāpumiem; šajā sakarā atgādina par neizraidīšanas principu saskaņā ar Ženēvas Konvencijas Par bēgļa statusu 33. pantu;
whereas other groups of people such as refugees, internally displaced persons, asylum-seekers, migrants, persons deprived of their liberty, ethnic, religious and linguistic minorities and children of believers also face a growing number of violations of their right to freedom of religion or belief; recalling, in this respect, the principle of non-refoulement, according to Article 33 of the Geneva Convention relating to the Status of Refugees,
īpaši uzsverot kristīgo kopienu nopietno situāciju Sudānā, kur Hartūmas iestādes turpina apspiest šo kopienu locekļus;
stressing in particular the seriousness of the situation of Christian communities in Sudan, where the Khartoum authorities continue to repress its members,
tā kā arī Vjetnamā konstatēti smagi katoļu baznīcas, kā arī citu reliģisko kopienu darbības apspiešanas gadījumi, kā to parāda nopietnā situācija, kurā atrodas vjetnamiešu kalnu iedzīvotāju kopienas;
whereas in Vietnam too, the activities of the Catholic Church and of other religious communities have been severely repressed, as is demonstrated by the serious situation facing the communities of Vietnamese 'montagnards',
stingri nosoda visa veida diskrimināciju un neiecietību, pamatojoties uz reliģisko pārliecību vai ticību, kā arī vardarbības aktus pret reliģiskām kopienām; mudina attiecīgās valstis nodrošināt, lai to konstitucionālās un tiesiskās sistēmas paredz atbilstošas un efektīvas garantijas reliģijas un ticības brīvībai, kā arī efektīvus normatīvās aizsardzības līdzekļus tiem, kas cietuši tiesību uz reliģijas un ticības brīvību neievērošanas dēļ;
Strongly condemns all kinds of discrimination and intolerance based on religion and belief and acts of violence against all religious communities; urges the countries concerned to ensure that their constitutional and legislative systems provide adequate and effective guarantees of freedom of religion or belief as well as effective legal remedies for victims where the right to freedom of religion or belief is violated;