natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu ( C7-0025/2011 ),
having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 352 of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0025/2011 ),
ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu,
having regard to Rule 81(1) of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu ( A7-0077/2011 ),
having regard to the recommendation of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0077/2011 ),
sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam;
Consents to the draft Council regulation;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūcija par Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam” ( 2011/2107(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on the Green Paper: From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding ( 2011/2107(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši pantus, kas attiecas uz pētniecību,
having regard to the Treaty on European Union (TEU) and the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular the articles relating to research,
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam” ( COM(2011)0048 ),
having regard to the Commission Green Paper ‘From Challenges to Opportunities: Towards a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation Funding’ ( COM(2011)0048 ),
ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ES septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0256 .
having regard to its resolution of 8 June 2011 on the interim evaluation of the seventh EU programme for research, technological development and demonstration Texts adopted, P7_TA(2011)0256 .
ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par inovācijas Savienību ‐ pārveidojot Eiropu pēckrīzes pasaulei Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0236 .
having regard to its resolution of 12 May 2011 on innovation Union: transforming Europe for a post-crisis world Texts adopted, P7_TA(2011)0236 .
ņemot vērā Ekspertu komitejas 2009. gada 23. jūlija ziņojumu “Ceļā uz pasaules līmeņa Progresīvās pētniecības organizāciju ‐ pārskats par Eiropas Pētniecības padomes struktūrām un mehānismiem”,
having regard to the report of the Committee of Experts ‘Towards a world class Frontier Research Organisation – Review of the European Research Council's Structures and Mechanisms’ of 23 July 2009,
ņemot vērā ekspertu grupas 2010. gada 12. novembra galīgo ziņojumu “Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma novērtējums”,
having regard to the final report of the Expert Group ‘Interim Evaluation of the 7th Framework Programme’ of 12 November 2010,
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 9. februāra paziņojumu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atbildi uz Ekspertu grupas ziņojumu par 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu un Ekspertu grupas ziņojumu par riska dalīšanas finanšu mehānisma starpposma novērtējumu” ( COM(2011)0052 ) ,
having regard to the Commission communication of 9 February 2011 entitled ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Response to the Report of the Expert Group on the Interim Evaluation of the 7th Framework Programme for Research, Technological Development and Demonstration Activities and to the Report of the Expert Group on the Interim Evaluation of the Risk-Sharing Finance Facility’ ( COM(2011)0052 ),
ņemot vērā tos secinājumus par Septītās pētniecības pamatprogrammas starpposma novērtējumu, tostarp riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas tika pieņemti ES Padomes 3074. sanāksmē par konkurētspēju (iekšējais tirgus, rūpniecība, pētniecība un kosmoss), kura notika 2011. gada 9. maijā,
having regard to the conclusions of the Interim Evaluation of the Seventh Framework Programme for Research Activities (FP7), including the risk-sharing finance facility, by the 3074th EU Council meeting on competitiveness (Internal Market, Industry, Research and Space) of 9 March 2011,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. aprīļa paziņojumu “Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes ‐ stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā” ( COM(2009)0184 ),
having regard to the Commission's Communication of 20 April 2009 entitled ‘Moving the ICT frontiers: A strategy for research on future and emerging technologies in Europe’ ( COM(2009)0184 ),
ņemot vērā 2011. gada 9. jūnija rezolūcijas priekšlikumu par simtgades atzīmēšanu kopš Nobela prēmijas piešķiršanas Marijai Sklodovskai–Kirī B7-0343/2011 .
having regard to its motion for a resolution of 9 June 2011 on marking the centenary of the award of the Nobel Prize to Marie Skłodowska-Curie B7-0343/2011 .
ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu “Eiropa, kas efektīvi izmanto resursus” ( COM(2011)0021 ),
having regard to the EU 2020 flagship initiative ‘A Resource-efficient Europe’ ( COM(2011)0021 ),
ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu,
having regard to Rule 48 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7-0302/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Fisheries and the Committee on Women's Rights and Gender Equality( A7-0302/2011 ),
tā kā, pamatojoties uz budžeta pārskatu, Komisija ir nolēmusi sākt debates, lai palielinātu pētniecības un inovāciju finansējuma efektivitāti reģionālajā, valstu un ES līmenī un atzītu finanšu resursu piešķiršanu ES pētniecības un inovāciju programmām par ES galveno prioritāti;
whereas, on the basis of the budget review, the Commission has decided to launch a debate to improve the efficiency of research and innovation funding at regional, national and EU levels, and to handle the allocation of financial resources for EU research and innovation programmes as an EU top priority,
tā kā ES ir izvirzījusi mērķi palielināt pētniecības un izstrādes izdevumus līdz 3 % no ES IKP līdz 2020. gadam un tā kā, ņemot vērā to, ka daudzām valstīm vēl ir ļoti daudz jāpaveic, lai sasniegtu šo mērķi, īpaši svarīgi ir palielināt publiskos un privātos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē;
whereas the EU has established the objective of increasing spending on R&D to 3% of EU GDP by 2020, and whereas, given that many countries are still a long way from achieving this goal, increased public and private investment in R&D is particularly important,
tā kā pašreizējās tendences liecina par stingru spiedienu iesaldēt vai pat samazināt Eiropas budžetu, kas ir saistīts ar laikposmu, kad valstu budžeti bija stingri ierobežoti, un tā kā pretstatā citām budžeta pozīcijām pētniecība, izstrāde un inovācija ir viena no tām jomām, kurā Eiropas sadarbība ir pierādījusi īstu pievienoto vērtību, kas liecina par nepieciešamību pārdalīt pieejamos ES līdzekļus;
whereas the current trends show strong pressure to freeze or even reduce the European budget associated with a period of severe constraints on national public budgets, and whereas R&D&I is one of the areas where European cooperation has been shown to have real added value in contrast to certain other budget posts, showing the need to reallocate the EU's available resources,
tā kā mēs pašlaik saskaramies ar ekonomikas, sociālo un vides krīzi (kurai ir dažāda ietekme uz ES dalībvalstīm) un tā kā pētniecība (tās fundamentālajās un lietišķajās dimensijās), izglītība un inovācija ir būtiski instrumenti gan attiecībā uz ekonomikas atlabšanu un darbavietu radīšanu, īstenojot stratēģijas “ES 2020” pamatiniciatīvas, gan uz ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes modeļa definēšanu;
whereas we are currently experiencing an economic, social and environmental crisis (which is affecting EU Member States in very different ways), and whereas research (in its fundamental and applied dimensions), education and innovation are crucial instruments for both economic recovery and job creation through the achievement of the EU 2020 flagship initiatives, as well as for the definition of a sustainable and inclusive growth model,
tā kā ES un dalībvalstīm pašu spēkiem jāatrod līdzekļi, ar ko kopīgi risināt lielās sociālās, ekonomiskās, vides, demogrāfiskās un ētiskās problēmas, ar kurām cilvēki Eiropā saskaras, piemēram, jautājumus par iedzīvotāju novecošanu, veselību, pārtikas apriti, ilgtspējīgu attīstību, svarīgus ekoloģijas jautājumus u. c., un tā kā šo problēmu risinājumiem jāmudina personas uzņemties atbildību par savu rīcību;
whereas the EU and its Member States must provide themselves with the means to respond collectively to the major social, economic, environmental, demographic and ethical challenges facing the people of Europe, such as the ageing population, health, food supply, sustainable development, important ecological issues, etc, and whereas the solutions to these issues should provide an incentive to individuals to take more responsibility for their actions,
tā kā pārējie pasaules reģioni un valstis aizvien vairāk iegulda pētniecībā, izstrādē un inovācijā un tā kā ES ieguldījumi šajā jomā tāpēc būtu jākoncentrē zinātnes veiktspējas stiprināšanai, rūpniecības uzņēmumu mudināšanai veikt ieguldījumus un ES konkurētspējas uzlabošanai kopumā; tā kā visā “inovācijas ķēdē” nepieciešams izveidot konsekventu atbalsta instrumentu kopumu, nodrošinot atbilstošu līdzsvaru starp akadēmisko pētniecību, lietišķo pētniecību un inovāciju;
whereas other regions and countries of the world are increasingly investing in R&D&I, and whereas EU investment in this domain should therefore be oriented towards a reinforcement of scientific capacity, encouragement of investment by industry and an improvement in overall EU competitive capacity; whereas the creation of a consistent set of support tools along the whole ‘innovation chain’ is needed, ensuring proper balance between the academically oriented research, the applied scientific research and innovation,
tā kā, lai gan ir palielināts ES finansējums pētniecības, izstrādes un inovācijas vajadzībām, zinātniski un tehnoloģiski vairāk attīstītās ES dalībvalstis joprojām spēj saņemt lielāko daļu no pieejamiem līdzekļiem, ko piedāvā dažādas finansējuma pamatsistēmas un programmas (tostarp plaša mēroga projekti), tādējādi liekot šķēršļus dažu dalībvalstu un to reģionu pārstāvniecībai gan attiecībā uz piekļuvi finansējumam, gan attiecībā uz dalību; tā kā nolūkā pabeigt Eiropas pētniecības telpas veidošanu šā mērķa īstenošanai jāveicina izcilība visās Savienības daļās un tā kā struktūrfondi un Kohēzijas fonds ir galvenie instrumenti, lai to panāktu;
whereas, although EU funding for R&D&I has been increasing, scientifically and technologically more developed EU Member States are still able to absorb the greatest slice of the available resources under the various Framework funding schemes and programmes (including large-scale projects), perpetuating the under-representativeness of some Member States and their regions in terms both of access to funding and of participation; whereas, in the interest of completing the European Research Area (ERA), the emergence of excellence in all parts of the Union needs to be aimed at, and whereas the Structural and Cohesion Funds are the prime instrument to achieve this,
tā kā ES joprojām vērojama būtiska un pieaugoša nevienlīdzība attiecībā uz valstu līmeņa pētniecības un izstrādes finansējuma iespējām, rūpniecības struktūrām un augstākās izglītības sistēmām un tā kā šīs atšķirības daļēji atspoguļojas kopējā dalībā 7. pamatprogrammā; tā kā jāizveido līdzsvarošanas mehānismi, lai uzlabotu visu dalībvalstu un Eiropas reģionu veiktspēju pētniecības un inovācijas jomā;
whereas there are still significant and growing inequalities within the EU in terms of national levels of R&D funding capacities, industrial structures and higher education systems, and whereas those differences are partly mirrored in overall participation in FP7; whereas balancing mechanisms should be put in place in order to enhance the research and innovation capacities of all Member States and European regions,
tā kā vienotais stratēģiskais satvars būtu jāveido, balstoties uz tiem pašiem vispārīgajiem principiem, kuri tika ņemti vērā, veidojot Eiropas pētniecības telpu, pārvēršot kapitālā milzīgo neizmantoto potenciālu 27 valstu pētniecības stratēģiju koordinēšanai nevajadzīgas līdzekļu sašķelšanas samazināšanai;
whereas the Common Strategic Framework (CSF) should be modelled on the same general principles as the ERA, capitalising on the enormous untapped potential for coordinating the 27 different national research strategies and programmes and reducing unnecessary fragmentation,
tā kā MVU lielā nozīme ES tautsaimniecības un nodarbinātības veicināšanā neatspoguļo to līdzdalības līmeni ES pētniecības, izstrādes un inovācijas finansējumā; tā kā MVU līdzdalībai pētniecības, izstrādes un inovācijas sadarbības projektos būtu jāsasniedz 15 % līmenis un tā kā sadarbība ar rūpniecības nozari ir veicinājusi būtiskus nozaru ieguldījumus pētniecībā, izstrādē un inovācijā, vienkāršošana un birokrātijas samazināšana ir nepieciešams nosacījums, lai panāktu šo mērķi un palielinātu visas rūpniecības līdzdalību kopumā;
whereas the great importance of SMEs for the EU economy and employment is not mirrored in their level of participation in EU R&D&I funds; whereas the participation of SMEs in R&D&I collaborative projects should reach a level of 15% and whereas, recognising that collaborative work with industry has encouraged significant investment in R&D&I by industry, simplification and cutting red tape are a necessary condition for reaching this aim and increasing the participation of industry as a whole,
tā kā nabadzības izraisītās un novārtā atstātās slimības kavē ekonomisko attīstību, īpaši jaunattīstības valstīs; tā kā šādas slimības ietekmē vairāk kā vienu miljardu cilvēku un katru gadu izraisa miljoniem cilvēku nāvi;
whereas poverty-related and neglected diseases hamper economic development, especially in developing countries; whereas such diseases affect more than a billion people and cause millions of deaths every year,
tā kā vairāk nekā 60 % akadēmisko augstskolu absolventu ir sievietes, bet lielāko daļu vadošo amatu akadēmiskajās augstskolās (piemēram, zinātņu doktoru amatus un profesūras) joprojām ieņem vīrieši;
whereas over 60 % of students graduating from universities are women, but the majority of senior positions in universities (e.g. PhD posts and professorships) are still held by men,
tā kā šķiet, ka pētnieces saskaras ar sevišķi problemātiskiem “stikla griestiem”, proti, pētnieču īpatsvars sarūk līdz ar ieņemamo amatu paaugstināšanos;
whereas a highly problematic ‘glass ceiling’ seems to exists for female researchers, meaning that the share of female researchers decreases with seniority,
tā kā daudzu dalībvalstu izglītības sistēmās atsevišķās pētniecības jomās, piemēram, dabaszinātnēs, joprojām dominē dzimumu stereotipi Skatīt Eiropas Parlamenta rezolūcijas par sievietēm un zinātni 2. pantu.
whereas in the educational systems of many Member States gender stereotypes still prevail in research areas such as the natural sciences See European Parliament resolution on women and science, paragraph 2.
atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu, kurā definēts vienots stratēģiskais satvars pētniecības un inovāciju finansējumam, un uzskata, ka par vienotā stratēģiskā satvara jauno būtiskāko elementu būtu jānosaka ES pētniecības programmu un finansējuma shēmas skaidrs formulējums, balstoties uz Kopienas pētniecības un inovācijas politiku un dalībvalstu pētniecības programmām; uzskata, ka vienotā stratēģiskā satvara pamatā vajadzētu būt integrētai pieejai, lai to padarītu pievilcīgāku un vieglāk pieejamu visiem dalībniekiem;
Welcomes the European Commission Green Paper defining a Common Strategic Framework (CSF) for funding in research and innovation, and considers that the new CSF core should be the articulation of the EU research programmes and funding schemes, based on the Community research and innovation policies and the Member States' research programmes; believes that the CSF should follow an integrated approach, which aims to become more attractive and easy to access for all participants;
uzskata, ka ES pētniecības finansējumam un programmām un struktūrfondiem un Kohēzijas fondam ir atšķirīgi mērķi un tāpēc tie būtu jānošķir;
Takes the view that EU research funds and programmes and the Structural and Cohesion Funds have different aims and, as such, should be kept separate;
atzīst atsevišķu dalībvalstu relatīvi nelielo piedalīšanos 7. pamatprogrammā, kā arī pētniecības un inovācijas jomas veikuma atšķirību noturīgumu starp Eiropas reģioniem, neskatoties uz centieniem ar struktūrfondu starpniecību palielināt to pētniecības un izstrādes veiktspēju; ir pārliecināts, ka ir nepieciešams izmantot visu reģionu izcilības potenciālu; tāpēc uzskata, ka nepieciešamas jaunas pieejas vājas veiktspējas reģionos un dalībvalstīs, lai panāktu izcilību un lietpratīgā reģionālā specializācijā;
Acknowledges the relatively low participation in FP7 of certain Member States, as well as the persistence of a research and innovation performance gap between European regions, despite the efforts made via the Structural Funds to enhance their R&D capacity; is convinced that the potential for excellence of all regions needs to be harnessed; is therefore of the opinion that new approaches are necessary to assist underperforming regions and Member States to achieve excellence and smart regional specialisation;
aicina Komisiju palielināt visas attiecīgās sinerģijas starp vienoto stratēģisko satvaru, struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības un lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu un izstrādāt vairāku fondu izmantošanas pieeju, respektējot to atšķirīgos mērķus; ir pārliecināts, ka ar kohēzijas instrumentiem varētu nostiprināt izcilības attīstību un iespēju paplašināšanu, labāk savienojot pētniecības un inovācijas politikas jomas reģionālā līmenī; uzskata, ka šādi tiks attīstīti pakāpieni uz izcilību, ļaujot šiem reģioniem pilnībā piedalīties vienotajā stratēģiskajā satvarā pētniecībai un inovācijai, kura pamatā ir kvalitāte un izcilība;
Calls on the Commission to maximise all relevant synergies between the CSF, the Structural Funds, the European Fund for Agriculture and Rural Development and the European Fisheries Fund and to develop a multi-fund approach, while respecting their different objectives; is convinced that cohesion instruments could strengthen the development of excellence and capacity building by a better compatibility with research and innovation policies at regional level; believes that this will allow a stairway of excellence to be developed, leading these regions to fully participate in the CSF, based on quality and excellence;
ierosina, ka šajā jaunajā pieejā varētu iekļaut pasākumus, kuru mērķis ir: universitāšu modernizācija, zinātnisko iekārtu iepirkšana, vietējo tehnoloģiju tālāknodošana, jaunu un novatorisku uzņēmumu atbalstīšana, pētniecības, izstrādes un inovācijas projektu rezultātu izprašana, palielināta programmu darbībspēja pētnieku starpvalstu apmācībai, mūsdienīgu pētniecības centru dibināšana, izcilības tīklu un klasteru veidošana vai ekspertu novērtēti starpreģionāli pētniecības, izstrādes un inovāciju sadarbības pasākumi; uzskata, ka noteikti 7. pamatprogrammas atbalsta pasākumi izrādījušies veiksmīgi kā pārejas pasākumi un tie būtu jāsaglabā vienotajā stratēģiskajā satvarā;
Suggests that this new approach could include funding of activities aimed at: modernising universities, purchase of scientific equipment, local technology transfer, support to start-ups and spin-offs, dissemination of the results of R&D&I projects, increased programme capacity for trans-national researcher training, the foundation of cutting-edge research centres, the building up of networks of excellence and clusters, or peer-reviewed trans-regional collaborative R&D and innovation activities; believes that certain Support Actions of FP7 have proved successful as bridging activities and should be preserved in the CSF;
uzsver nepieciešamību saglabāt atbilstošus instrumentus iestāžu spēju attīstīšanai reģionos, ņemot vērā pētniecības un inovācijas politiku, jo reģionālais līmenis ir būtiska saikne, kas palīdz efektīvi integrēt pamatprogrammas un struktūrfondu finansējumu, un arī ņemot vērā to ciešās saiknes ar vietējiem uzņēmumiem, pakalpojumiem un pētniecības un apmācības centriem;
Highlights the importance of maintaining appropriate instruments with which to support the development of the institutional capacity of the regions with regard to research and innovation policy, since the regional level is a strategic link for effectively integrating FP funding with that of the Structural Funds and also in view of their strong links to local businesses, services and research and training centres;
prasa, lai saistībā ar kohēzijas politikas turpmāko pielāgošanu stratēģijai “ES 2020” reģioni par obligātu noteiktu inovāciju prioritāti, gan attiecībā uz 1. mērķi, gan attiecībā uz 2. mērķi, atspoguļojot šo prioritāti arī piešķirtajā finansējumā visos līmeņos;
In the light of the future gearing of cohesion policy to the Europe 2020 Strategy, calls for the ‘innovation’ priority to be binding on both Objective 1 and Objective 2 regions, and for that priority to be reflected in the funding allocated at all levels;
uzskata, ka jāmudina vietējās un reģionālās varas iestādes ieviest jauninājumus, jo īpaši turpinot un nostiprinot tādas iniciatīvas kā “Zināšanu reģioni”, “Dzīvās laboratorijas” un “Viedās pilsētas”, ar kurām tiek sekmēta pētniecības un izstrādes teritoriālā dimensija;
Believes that local and regional authorities should be encouraged to innovate, notably via the continuation and strengthening of initiatives of the type ‘Regions of Knowledge’, ‘Living Labs’ and ‘Smart Cities’, in which the territorial dimension of Research and Development is fostered;
vērš uzmanību uz nepieciešamību saglabāt konverģences politiku un aicina Komisiju veicināt to dalībvalstu un reģionu izaugsmi, kuri ir nepietiekami pārstāvēti pamatprogrammā, ņemot vērā to attiecīgās priekšrocības un saskaņā ar efektīviem un skaidriem kritērijiem nolūkā būtiski palielināt to cilvēkkapitālu un pētniecības veiktspēju;
Draws attention to the importance of maintaining convergence policies, and asks the Commission to build stairways to excellence for those Member States and regions that are economically and socially more vulnerable and are underrepresented in the FP, on the basis of their respective strengths and according to effective and clear criteria, aiming at substantially increasing their human capital and research capacity;
iesaka Komisijai analizēt iespēju izveidot visas Eiropas kopīgo fondu, ko finansētu no struktūrfondu līdzekļiem, lai veicinātu sadarbību Eiropas pētniecībā;
Recommends that the Commission analyse the possibility of setting up an all-European common fund financed by the Structural Funds to promote collaborative European research;