natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. tāpēc pauž dziļu nožēlu, ka Komisija un Padome nav pilnveidojušas stratēģijas „Eiropa 2020” pārvaldības struktūru, kaut gan Eiropas Parlaments to stingri pieprasījis savā 2010. gada 10. marta rezolūcijā par ES stratēģiju 2020. gadam;
Therefore deeply deplores that the Commission and the Council have not strengthened the governance structure of the Europe 2020 strategy, despite the strong demand from the European Parliament in its resolution of 10 March 2010 on Europe 2020;
17. uzskata — reāla ekonomikas pārvaldība nozīmē, ka Komisijai tiek uzticēts īsts, spēcīgāks vadības pienākums, ļaujot tai izmantot gan esošos, gan jaunos instrumentus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, piemēram, tā 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantā, ar ko Komisijai ir noteikts pienākums koordinēt reformu plānus un darbības, kā arī izveidot kopēju stratēģiju;
Believes that real economic governance implies giving to the Commission a proper and stronger responsibility of management, enabling it to use existing tools as well as tools newly provided for by the Lisbon Treaty such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194 which confer to the Commission the task of coordinating reform plans, actions as well as establishing a common strategy;
Eiropas budžetam trūkst tā vēriena, kas deklarēts Komisijas paziņojumā par stratēģiju „Eiropa 2020”
The European budget does not reflect the same level of ambition as displayed in the Commission Communication on Europe 2020
20. aicina Eiropas Komisiju, šā gada jūnijā pārskatot daudzgadu finanšu shēmu, pamatīgi pārskatīt Eiropas budžetu, piešķirot tam vairāk vēriena, lai sekmīgi īstenotu stratēģiju „Eiropa 2020”;
Calls on the European Commission to come forward with an ambitious overhaul of the European budget in the revision of the multiannual financial framework in June to raise the level of ambition to make the Europe 2020 strategy a success;
21. pauž nožēlu, ka nedz Eiropas Komisija, nedz Eiropadome nav izrādījušas lielāku vēlmi ciešāk sadarboties ar Eiropas Parlamentu, lai sekmīgi īstenotu stratēģiju „Eiropa 2020”;
Deplores that both the European Commission and the European Council have not shown more willingness to cooperate closer with the European Parliament to make the Europe 2020 strategy a success;
26. uzsver, ka ir svarīgi veidot spēcīgāku saikni starp Stabilitātes un izaugsmes paktu un valstu reformu programmām, nodrošinot, ka tās tiek saskaņoti iesniegtas laikā un ka ir arī labāk salīdzināmi valstu budžeti attiecībā uz dažādu kategoriju izdevumiem;
Stresses the importance of a stronger link between the instruments of the Stability and Growth Pact and the National Reform Programmes by presenting them in coherent way time-wise, including better comparability of national budgets as regards spending in different categories;
Pamatiniciatīva „Inovācijas Savienība”
Flagship Initiative ' Innovation Union '
Pamatiniciatīva „Jaunatne kustībā”
Flagship Initiative ' Youth on the Move '
Pamatiniciatīva „Digitālā programma Eiropai”
Flagship Initiative ' A Digital Agenda for Europe '
ES struktūrfondu sadales noteikumus vajadzētu pielāgot, lai ņemtu vērā nepieciešamību sekmēt jaunradi, kas ļauj samazināt izmaksas un labāk izmantot resursus;
Rules for distribution of EU structural funds should be adjusted to take account of the need to promote innovation that reduces costs and improves resource use;
Pamatiniciatīva „Tīra un efektīva enerģija”
Flagship Initiative ' Clean and efficient energy '
Pamatiniciatīva „Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”
Flagship Initiative ' An industrial p olicy for the globalisation era'
Pamatiniciatīva „Jaunu darba vietu programma”
Flagship Initiative 'A New Jobs Agenda'
Pamatiniciatīva „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”
Flagship Initiative ' European Platform against Poverty '
49. tomēr uzskata, ka atklātā koordinācijas metode nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā ir noderīgs līdzeklis, kas jāpārveido un jāpilnveido, jo īpaši kvantitatīvu ES un valsts mērķu izstrādes vajadzībām;
Believes however that the Open Method of Coordination in the employment and social affairs field is a useful tool that must be reformed and strengthened in particular in the development of quantifiable EU and National targets;
57. mudina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par „sākuma klauzulas” ieviešanu, nodrošinot, ka ES iekšējā tirgus noteikumi automātiski stājas spēkā tad, ja dalībvalstis tos nav savlaicīgi transponējušas;
Encourages the European Commission to come forward with a proposal introducing a 'sunrise clause', ensuring that EU internal market laws would automatically enter into force at a given time when Member States do not transpose them in time;
61. uzskata, ka steidzami būtu jārisina šādi jautājumi: Pakalpojumu direktīvas un Profesionālo kvalifikāciju direktīvas pareiza īstenošana, tirgus uzraudzība jaunā tiesiskā regulējuma kontekstā un patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu savstarpējā sadarbība;
Considers that a proper implementation of the Services Directive and the Professional Qualifications Directive, market surveillance in the context of the New Legislative Framework and cooperation between Consumer protection authorities should be addressed as a matter of urgency;
Ieguldījumi izaugsmē — ES budžeta un privātā finansējuma izmantošana
Investing in growth: mobilising the EU budget and private finance
66. aicina Eiropas Komisiju visām ES programmām un projektiem izstrādāt galveno darbības rādītāju kopumu, kuru pamatā ir pareiza finanšu pārvaldība, un šos rādītājus katru gadu iesniegt Eiropas Parlamentam;
Calls on the European Commission to develop a set of key performance indicators based on sound financial management on all the EU programmes and projects and present to the European Parliament on a yearly basis;
Visu ārpolitikas instrumentu pilnīga izmantošana
Deploying our external policy instruments to the full
Eiropas Komisijai ir jācenšas sasniegt sarunu pilnvarojumā noteiktie mērķi, proti, attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, rūpniecības precēm un pakalpojumiem pieejamu tirgu un publisko iepirkumu gan rūpnieciski attīstītajās valstīs, gan jaunattīstības valstīs, kā arī attiecībā uz vides un sociālo standartu obligātajām prasībām;
European Commission shall pursue the objectives set out the negotiating mandate namely as regards protection of geographical indications and IPR, market access for industrial goods and services and public procurement in both developed and developing countries, and minimal requirements for environmental and social standards;
ES tirdzniecības politikai ir jāveicina Savienības pamatvērtības, proti, jāveicina cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums, pamatbrīvības un vides aizsardzība;
The EU's Commercial policy shall promote the Union's core values such as the promotion of human rights, democracy, rule of law and fundamental freedoms and the defence of the environment;
Komisijai ir jānodrošina, ka Eiropas tirdzniecības politika ir saskaņota ar attīstības politiku, lai tirdzniecība palīdzētu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
The Commission must ensure coherence between European trade and development policies, so that trade contributes to the achievement of the Millennium Development Goals;
Komisijai kopā ar dalībvalstīm ir stingri jārīkojas, aizsargājot patērētāju likumīgās tiesības un tiesisko paļāvību, ja tiek konstatētas importētāju un trešo valstu ražotāju krāpnieciskas vai maldinošas darbības ar izcelsmes marķējumu;
The Commission shall strongly intervene, together with the Member States, to defend consumers’ legitimate rights and expectations whenever there is evidence of fraudulent or misleading origin marking by importers and non-EU producers;
14.5.2010 B7-0268/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.5.2010 B7-0268/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the European Council and Commission
par stratēģiju „Eiropa 2020” — jauna Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģija
on the Europe 2020 – new European strategy for jobs and growth
PE441.862v01-00 B7‑0268/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju „Eiropa 2020” — jauna Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģija
PE441.862v01-00 B7‑0268/2010 European Parliament resolution on the Europe 2020 – new European strategy for jobs and growth
– ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc Eiropadomes pēdējās sanāksmes 25. un 26. martā,
– having regard to the Presidency conclusions following the last meeting of the European Council on 25/26 March,
– ņemot vērā eiro zonas valstu vai valdību vadītāju tikšanos 2010. gada 7. maijā,
– having regard to the meeting of the euro area Heads of State or Government on 7 May 2010,
– ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2010. gada 9. maija sanāksmes lēmumus,
– having regard to the decisions of the Ecofin Council of 9 May 2010,
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas novērtējumu (SEC(2007)114),
– having regard to the Lisbon strategy evaluation by the Commission (SEC (2010) 114),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ekonomikas politikas koordinācijas pastiprināšanu,
– having regard to the Commission communication on reinforcing economic policy coordination,
– ņemot vērā Parlamenta 10. marta rezolūciju par ES stratēģiju 2020. gadam,
– having regard to Parliament’s resolution of 10 March on EU 2020,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. pantu,
– having regard to Article 3 of the Treaty on the functioning of the European Union,
A. tā kā, ņemot vērā pastāvošo dziļo finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi, pastāv ļoti lielas cerības attiecībā uz jauno stratēģiju "Eiropa 2020", kas Eiropadomei jāapstiprina 2010. gada jūnijā;
A. whereas, considering the persisting gravity of the financial, economic and social crisis, the expectations regarding the new Europe 2020 strategy to be approved by the European Council in June 2010 are very high,
B. tā kā daudzās dalībvalstīs turpina kāpt bezdarba līmenis, kas visbeidzot var skart līdz pat 28 miljoniem cilvēku Eiropas Savienībā, trūkstot adekvātai politiskai reakcijai vidējā termiņā, un tas var radīt milzīgus sociālus un humanitārus sarežģījumus;
B. whereas many Member States are still facing rising unemployment, which may eventually affect up to 28 million people in the EU in the absence of an adequate policy response over the medium term, thereby generating immense social and human difficulties,
C. tā kā klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības izzušanas un dabas resursu izšķērdīgās izmantošanas ietekmē nākas apšaubīt mūsdienu ražošanas, kas nav ilgtspējīga, sadales un patēriņa modeļus un tādēļ ir nepieciešams jauns ilgtspējīgs attīstības modelis;
C. whereas climate change, the loss of biodiversity and the wasteful depletion of natural resources fundamentally call into question today’s unsustainable production, distribution and consumption patterns, which calls for a new sustainable model of development,
D. tā kā Lisabonas stratēģijā ir pareizi noteikts mērķis izveidot ļoti konkurētspējīgu uz zināšanām balstītu ekonomiku ar ilgtspējīgas izaugsmes iespējām, vairāk un labākām darba vietām, ciešāku sociālo kohēziju un cieņu pret vidi;
D. whereas the Lisbon strategy rightly set the ambition of achieving a highly competitive knowledge-driven economy, capable of sustainable growth, more and better jobs, greater social cohesion and respect of environment,
E. tā kā Lisabonas līgumā ir paredzēts, ka Savienība nosaka un veic ārējo darbību, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomikas, sociālo un ekoloģisko attīstību, kā primāro mērķi izvirzot nabadzības izskaušanu, un lai veicinātu visu valstu integrāciju pasaules ekonomikā;
E. Whereas the Lisbon Treaty clearly stipulates that the Union shall define and pursue its external action in order to foster sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary objective of eradicating poverty and in order to encourage the integration of all countries into the world economy,
F. tā kā pēc vairāku mēnešu nevajadzīgas un sadārdzinājumu izraisošas vilcināšanās, kas ļoti padziļināja eiro zonas fiskālo krīzi, Padome vienojās par pasākumu kopumu, ar kuriem jāsaglabā finanšu stabilitāte Eiropā, ieskaitot Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu ar kopējo apjomu līdz pat 500 miljardiem EUR,
F. whereas the Council, after several months of unnecessary and costly hesitations, that have severely aggravated eurozone’s fiscal crisis has agreed on a package of measures to preserve financial stability in Europe, including a European Financial Stabilisation mechanism with a total volume of up to EUR 500 billion,
5. uzskata, ka pašreizējā fiskālā krīze eiro zonā — kad no 16 dalībvalstīm 13 šodien nespēj izpildīt SIP kritērijus, ECB prognozē, ka līdz 2011.–2012. gadam tos nespēs izpildīt neviena dalībvalsts, un vienlaikus vērojami plaši un sistemātiski spekulatīvi uzbrukumi, kas vērsti pret valstu obligācijām — skaidri norāda uz būtiskiem trūkumiem pašreizējā ES ekonomikas koordinēšanas politikā, kas galvenokārt balstās uz fiskālo konsolidāciju un uzraudzību; uzsver, ka, lai atjaunotu stabilus izaugsmes tempus un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi, pilnīga prioritāte būtu jāpiešķir arī tam, kā pārvarēt pastāvīgo un ievērojamo makroekonomisko nesabalansētību un konkurētspējas novirzes eiro zonā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā paziņojumā par ekonomikas politikas koordināciju to atzina par nepieciešamu;
Considers the current fiscal crisis in the euro area – with 13 out of the 16 Member States failing to comply today with the SGP criteria, the ECB predictions that by 2011-2012 no member state will be able to comply, along with the extensive and systematic speculative attacks against national bonds – as a clear sign of the important shortcomings of the current EU economic coordination policy which relies mainly on fiscal consolidation and surveillance; underlines that in order to restore sound growth rates and achieve the objective of sustainable economic and social cohesion, full priority should also be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and competitiveness divergences within the euro area; welcomes, in this respect, the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
7. tāpēc aicina darba grupu, ko Eiropadome izveidoja 2010. gada martā, sniegt konkrētus priekšlikumus par ciešāku un plašāku ekonomikas koordināciju;
Calls, therefore, on the task force created by the European Council in March 2010 to provide concrete proposals on deeper and broader economic coordination;
10. uzsver, ka nesenie notikumi, tostarp valsts kredītriska mijmaiņas darījumi, ko izmantoja finanšu spekulanti un kas noveda pie nepamatoti augstas saistību neizpildes seku izplatības vairākās valstīs, akūti atgādina par to, ka trūkumiem un nestabilitātei reglamentējošo noteikumu un pārraudzības sistēmā ir tieša negatīva ietekme domino efekta veidā uz valstu ekonomiku ilgtspēju un eiro stabilitāti; pauž stingru atbalstu tam, ka steidzami jāpieņem pastiprināta un vērienīga Eiropas finanšu uzraudzības sistēma, kas nodrošinātu atbilstīgu regulējumu un pārraudzību attiecībā uz jebkuru finanšu produktu, darījumu un iestādi ES; uzsver, ka nepieciešamība pēc tirgus caurskatāmības un noteikumiem Eiropas līmenī ir jautājums ne vien par efektīvu tirgus uzraudzību, bet arī par Eiropas suverenitāti;
Stresses that the recent events involving sovereign credit default swaps used by financial speculators and leading to unjustified high levels of several national spreads, have been an urgent reminder of the fact that deficiencies and instabilities in the financial regulatory and supervisory framework have direct negative spill over effects on national economies’ sustainability and on the euro area’s stability; strongly supports the urgent adoption of an enhanced and ambitious European financial supervisory framework providing an adequate regulation and supervision of every financial product, transaction and institution in the EU; underlines that the need for market transparency and enhanced European regulation is a matter not only of efficient market surveillance but also of European sovereignty;
– samazinot atalgojuma atšķirības starp dzimumiem līdz 0-5 % līdz 2020. gadam,
– reducing the gender pay gap to 0-5% by 2020
– nākot klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas pārskata esošos tiesību aktus,
– coming forward with a legislative proposal revising existing legislation
– uzsākot pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, kuras to pārkāpj,
– initiating infringement procedures for non-compliant Member States
– palielinot centienus attiecībā uz darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, nodrošinot pieejamus, elastīgus un kvalitatīvus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot tiesības uz sociālo nodrošinājumu, jo īpaši piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm, nosakot mērķi nodrošināt 50 % no vajadzīgās aprūpes bērniem 0-3 gadu vecumā un 100 % no aprūpes bērniem 3-6 gadu vecumā un uzlabotu piekļuvi aprūpei citiem apgādājamiem;
– stepping up efforts for reconciliation of work and family life by ensuring accessible, affordable, flexible and high-quality services while maintaining social security rights, in particular access to childcare facilities by aiming to ensure 50% of necessary care for 0-3 years old children and 100% of care for 3-6 years old children and improved access to care for other dependents;
27. uzsver, ka gaidāmās KLP un kohēzijas politikas reformas jāveic, skaidri koncentrējoties uz devumu to mērķu sasniegšanai, ko satur stratēģija „2020”; atgādina, ka šajā kontekstā būtu jāņem vērā KLP reforma līdz 2013. gadam, lai radītu tādu ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu lauksaimniecības politiku, kuras uzmanības centrā ir pārtikas nodrošinājums, klimata pārmaiņas, teritoriālā kohēzija, vides aizsardzība, izaugsme un darbavietas lauku apvidos;
Emphasises the need for the forthcoming reforms of the CAP and Cohesion Policy to be carried out with a clear focus on contributing to the realisation of the goals set forth in the 2020 strategy; recalls that the CAP reform by 2013 should be considered in that context to produce an environmentally, economically and socially sustainable agricultural policy focused on food security, climate change, territorial cohesion, environmental protection, growth and jobs in rural areas;
31. mudina, lai Komisija ievērotu plašāku un konsekventāku pieeju savās ārējās darbībās atbilstoši ES koncepcijai par attīstības politikas saskaņotību; atgādina, ka jaunajos Lisabonas līguma noteikumos ir pieprasīts, lai kopējo tirdzniecības politiku piemērotu, pilnībā ievērojot Savienības ārējās rīcības principus un mērķus;
Urges the Commission to have a broader and more comprehensive approach in its external action in line with the EU concept of Policy coherence for development; reminds that the new provision of the Lisbon Treaty requests that the Common Commercial Policy shall be conducted in full respect of the principles and objectives of the Union’s external action;
36. šai ziņā aicina Komisiju, gatavojoties Eiropadomes 2010. gada jūnija sanāksmei, iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam izsmeļošu to direktīvu un regulu sarakstu, kas paredzētas jaunās stratēģijas mērķu sasniegšanai;
Calls, in this respect, on the Commission to submit to the Council and the European Parliament in the run-up to the June 2010 European Council a comprehensive list of directives and regulations to achieve the goals to be defined for the new strategy;
17.5.2010 B7-0269/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
17.5.2010 B7-0269/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the European Council and Commission
par stratēģiju „ES 2020”
on the EU 2020 strategy
PE441.863v01-00 B7‑0269/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju „ES 2020”
PE441.863v01-00 B7‑0269/2010 European Parliament resolution on the EU 2020 strategy
– ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas paziņojumus par stratēģiju „ES 2020”,
– having regard to statements by the European Council and Commission on the EU 2020 strategy,
A. tā kā stratēģijai „ES 2020” ir jāveicina ekonomiskā izaugsme un jārada konkurētspēja un darba vietas, savukārt palielinātais IKP veicinās rūpniecisko ražošanu un radīs papildu nodarbinātību;
A. whereas the EU 2020 strategy must push the economic growth and create competitiveness and jobs, with again growth GDP pushing industrial production and creating new employment,
B. tā kā stratēģijai „ES 2020”vajadzētu kalpot par konkrētu programmu izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai, lai varētu pārvarēt šo ekonomikas krīzi;
B. whereas the EU 2020 strategy should serve as a concrete programme for growth and employment in order to face the economic crisis,
C. tā kā Lisabonas stratēģijas nedeva gaidītos rezultātus, jo pārvaldes struktūra bija vāja, trūka pārskatatbildības un patiesa ES satvara, mērķi bija sarežģīti un ar daudziem pakārtotiem mērķiem;
C. whereas the Lisbon Strategy under performed due to a weak governance structure, lack of accountability and of a real EU framework, complex objectives with many targets,
D. tā kā pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi dažās dalībvalstīs izraisīja tas, ka netika ievēroti Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumi;
D. whereas the current economic and financial crisis in certain Member States is due to the non respect of the rules of Growth and Stability Pact,
E. tā kā dalībvalstīm būtu jāuzlabo ekonomikas veiktspēja, ieviešot strukturālas reformas, samazinot valsts izdevumus, attīstot ekonomiku, kā arī dodot MVU plašākas iespējas attīstībai un atvieglojot tiem izvirzītās prasības, jo šī pieeja tiek uzskatīta par labāko veidu, kā uzlabot ekonomikas izaugsmi un radīt nabadzīgajiem pilsoņiem darbavietas;
E. whereas Member States should increase their economic performance by introducing structural reform reducing public expenditure, pushing economy, giving SMEs more possibility to develop and to have low-friendly approach considering that is the better way to help the economic growth and provide pour citizens with jobs,
1. atzinīgi vērtē Padomes pieņemto lēmumu par tālejošu vienošanos, lai nodrošinātu eiro stabilitāti un ieviest jaunu Eiropas finanšu stabilitātes mehānismu, kas sastāvēs no visaptveroša pasākumu kopuma;
Welcomes the decision taken by the Council of a far reaching agreement to ensure the stability of euro and to install a new European Financial Stabilisation mechanism that consists on a comprehensive package;
9. tāpat uzsver, ka Līgumā paredzētie budžeta un ekonomikas pārraudzības mehānismi nav pietiekami efektīgi, to pašu var sacīt arī par izveidoto statistikas datu vākšanas sistēmu; atgādina, ka monetārā politika lielā mērā ir atkarīga no šo mehānismu pareizas darbības, un vēl atgādina, ka sociālā un ekonomikas situācija turpinās pasliktināties vidējā un ilgākā termiņā, ja ECB nespēs nodrošināt cenu stabilitāti;
Underlines as well that the Treaty's mechanisms for budgetary and economic surveillance are not fully sufficient, the same applying to the present framework for collecting statistics; reminds that the monetary policy heavily relies on these mechanisms to function properly and reminds that without the ECB's ability to focus on price stability the social-economic situation will deteriorate on the medium and long term;
12. mudina padarīt stingrākus Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, jo īpaši attiecībā uz preventīvajiem pasākumiem, kuros patlaban ietekmīgākais instruments, lai piespiestu dalībvalstis ievērot Padomes ieteikumus, ir savstarpēja spiediena izdarīšana; mudina Komisiju stingrāk veikt ekonomikas uzraudzību; uzskata, ka ir jāizpēta iespēja radīt stimulus fiskālo sistēmu konsolidēšanai;
Urges to strengthen the provisions of the Stability and Growth Pact, especially its preventive arm, where the means of peer pressure are the strongest instrument presently available to make Member States comply with Council recommendations; urges the economic surveillance carried out by the Commission to get more teeth; considers that the possibility of creating incentives for fiscal consolidation has to be explored;