natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pašvaldības iestāžu un decentralizētas sadarbības izšķirošo nozīmi ekonomikas krīzes seku pārvarēšanā un attīstības procesos; šajā sakarībā aicina Komisiju noteikt, ka decentralizācija ir viena no mērķnozarēm Eiropas finansiāla atbalsta piešķiršanai jaunattīstības valstīs;
Recalls the crucial role of civil-society organisations, local authorities and decentralised cooperation in coping with the consequences of the economic crisis and development processes; calls on the Commission accordingly to make decentralisation a priority sector for European aid funding in developing countries;
uzskata, ka tirdzniecība ir viens no galvenajiem ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas virzītājspēkiem jaunattīstības valstīs, un aicina ES un dalībvalstis izmantot savu starptautisko ietekmi, lai attīstībai arī turpmāk būtu pievērsta galvenā uzmanība Dohas sarunu kārtā un lai panāktu tās veiksmīgu, taisnīgu un uz attīstību vērstu iznākumu, vienlaicīgi arī veicinot to, ka ES atbalsts tirdzniecībai ir vērsts uz palīdzību nabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem;
Regards trade as a main driver of economic growth and poverty reduction in developing countries and calls upon the EU and the Member States to leverage their international influence to ensure that development remains at the heart of the Doha Round negotiations and that a successful, fair and development-oriented conclusion of the Doha Round is achieved, while enhancing the pro-poor focus of EU Aid for Trade policy;
uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ES ir jāraugās, lai politika tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības un citās jomās saskaņoti darbotos, no vienas puses, palīdzot jaunattīstības valstīm un, no otras puses, veicinot atbilstīgu un attīstībai labvēlīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu;
Stresses that, pursuant to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU must ensure that its policies on trade, security, migration, agriculture and other fields serve, on the one hand, coherently to benefit developing countries and, on the other hand, to promote an equitable international financial and trading system which is favourable to development;
atgādina, ka attīstības politikas saskaņotības principam, kas norādīts ES Līgumos, ir būtiska loma TAM sasniegšanā; mudina ES attiecīgi izstrādāt tirdzniecības politiku, kas būtu konsekventa un saskaņota ar TAM sasniegšanu; pieprasa izstrādāt stingrus juridiskus mehānismus, lai nodrošinātu ES atbildību par saistībām attiecībā uz politikas saskaņotību;
Recalls that the principle of policy coherence for development (PCD), which is specified in the EU Treaties, is a key concept for attaining the MDGs; urges the EU accordingly to develop a trade policy which is consistent and coherent with the achievement of the MDGs; calls for the elaboration of robust legal mechanisms to ensure that the EU is held accountable for its commitments towards policy coherence;
pieprasa labāk saskaņot attīstības palīdzību un ES politiku citās jomās; norāda, ka, piemēram, ES subsidētas lauksaimniecības produkcijas tirdzniecība var traucēt izveidot spēcīgu tirgu nabadzīgo vietējo lauksaimnieku produkcijai un tādējādi var darboties pretēji to projektu centieniem, ar kuriem mēģina uzlabot vietējo lauksaimniecību;
Calls for better coherence of development aid and other policies of the EU; notes that, for example, marketing EU-subsidised agricultural products may run counter to creating sound markets for the products of poor local farmers and thus may negate efforts made by projects which try to enhance local agriculture;
pauž pārliecību, ka līdzsvarots, taisnīgs un uz attīstību vērsts Dohas sarunu kārtas noslēgums palīdzētu ekonomikai atlabt pēc krīzes un varētu veicināt cīņu pret nabadzību jaunattīstības valstīs, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un patēriņa cenu samazināšanu; tādēļ pauž dziļas bažas par to, ka Dohas sarunu kārtās nav panākts progress;
Is convinced that a balanced, fair and development-oriented conclusion of the Doha Round would aid the economic recovery from the crisis and could contribute to poverty alleviation in developing countries, the creation of good-quality jobs and the reduction of consumer prices; is therefore deeply concerned by the lack of progress in the Doha Round negotiations;
norāda, ka, lai panāktu lielāku finansiālo stabilitāti un uzlabotu pasaules tirdzniecības sistēmas darbību PTO ietvaros, ir jāpanāk virzība uz jaunu starptautisku monetāro un finanšu sistēmu, kas pamatojas uz daudzpusējiem noteikumiem jaunattīstības valstu īpašo problēmu risināšanai ANO sistēmā;
Points out that, in order to achieve greater financial stability and improve the functioning of the global trade system within the WTO, progress needs to be made towards a new international monetary and financial system which is based on multilateral rules that address the specific problems of developing countries and which falls within the United Nations framework;
atgādina, ka tirdzniecības atbalsta stratēģijas mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm piedalīties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, īstenot tos un gūt labumu no tiem, lai šīs valstis paplašinātu tirdzniecību un paātrinātu nabadzības izskaušanu; lūdz Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai tiktu izpildītas saistības attiecībā uz visas Eiropas mērķi ‐ līdz 2010. gadam katru gadu nodrošināt EUR 2 miljardus; lūdz, lai Komisija iesniegtu detalizētu informāciju un rādītājus par budžeta pozīcijām, kuras izmanto ar tirdzniecību saistītas palīdzības un tirdzniecības atbalsta finansēšanai (papildus 20 02 03. budžeta pozīcijai), un par visu tirdzniecības atbalsta finansējumu, ko piešķir no ES budžeta;
Recalls that the Aid for Trade strategy is aimed at helping developing and least-developed countries to negotiate, implement and benefit from trade agreements, to expand their trade and to accelerate poverty eradication; asks the Commission and the Member States to ensure that commitments to the EU-wide target of EUR 2 billion per year by 2010 are met; requests the Commission to present detailed information and figures on the budget lines used for financing trade-related assistance and Aid for Trade (in addition to budget line 20 02 03) and for all Aid for Trade financing coming from the EU budget;
atkārtoti apstiprina, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) būtu jāveido kā attīstību veicinoši instrumenti un tos nebūtu jāuzskata tikai par starptautiskās tirdzniecības instrumentiem; prasa, lai Komisija strauji panāktu sarunu noslēgumu, ņemot vērā arī to, kā EPN noteikumi var ietekmēt ĀKK valstu spējas risināt krīzes izraisītās problēmas;
Reaffirms the fact that Economic Partnership Agreements (EPAs) should be designed as pro-development tools and should not be regarded simply as international trade instruments; urges the Commission to work towards a rapid conclusion of the negotiations, while taking into account the ways in which EPA provisions may impact on the ability of ACP countries to cope with the crisis;
uzskata, ka līdz šim no krīzes vissmagāk ir cietušas tās jaunattīstības valstis, kuras ir īpaši atkarīgas no attīstības sadarbības finansējuma un ir ļoti orientētas uz eksportu, jo finanšu plūsmas no ziemeļiem uz dienvidiem arvien vairāk samazinās un daudzu jaunattīstības valstu iekšējie tirgi ir pārāk vāji, lai kompensētu eksporta samazināšanos;
Takes the view that developing countries, which are particularly dependent on development cooperation funding and are highly export-oriented, have been hit hardest by the crisis up to now, since financial flows from North to South are increasingly drying up and the internal markets of many developing countries are too weak to offset the decline in exports;
lūdz Komisijai veikt novērtējumu par ĀKK valstu atkarību no eksporta un par to, kā tas saskan ar valstu stratēģijas dokumentos noteiktajiem attīstības mērķiem;
Asks the Commission to conduct an assessment of the export dependency of ACP countries and its compatibility with development goals in country strategy papers;
uzskata, ka protekcionisms nav saprātīga reakcija uz krīzi, un vēl stingrāk aicina Eiropas Savienību darīt to, kas tai jādara, lai mazinātu šķēršļus tirdzniecībai un subsīdijas, tostarp arī ES subsīdijas, kuras veicina traucējumus tirgū un jaunattīstības valstīm nodara ļoti lielu postu;
Believes that protectionism is no sound response to the crisis and reinforces its call upon the EU to do its part by reducing trade barriers and trade-distorting Union and other subsidies that cause so much harm to developing countries;
uzskata, ka ES attīstības politikā vajadzētu ņemt vērā gan ES, gan jaunattīstības valstu intereses, un pauž viedokli, ka tirgu savstarpēju atvēršanu nedrīkstētu īstenot uz jaunattīstības valstu ekonomiskās stabilitātes rēķina un ka šim nolūkam ir nepieciešama līdzvērtīga uzraudzības sistēma un reglamentējošie noteikumi; aicina Komisiju, Padomi un EIB par attīstības sadarbības prioritāti noteikt mikrokredītu sniegšanu MVU un sīkzemniekiem, tādējādi stiprinot ilgtspējīgas reģionālās ekonomiskās struktūras;
Takes the view that EU development policy should respect both the interests of the EU and those of developing countries and considers that the reciprocal opening-up of markets, which should not be achieved at the expense of economic stability in developing countries, requires equivalent supervisory and regulatory frameworks; asks the Commission, the Council and the EIB to make the provision of microcredit to SMEs and small-scale farmers a priority of development cooperation, thus fostering sustainable regional economic structures;
aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu veikti pasākumi attīstības ilgtermiņa mērķu sasniegšanai, vienlaikus gatavojoties sniegt ilgstošu humāno palīdzību krīzes kulminācijas posmā, kad jaunattīstības valstīm klāsies īpaši smagi;
Calls on the Commission to secure measures taken in pursuit of its long-term objectives for development, while preparing for sustained development as well as humanitarian aid during the period when the burden of the crisis on developing countries is worst;
uzsver, ka finanšu krīzes mērogs, dziļums un sarežģītība atspoguļo finanšu jomas attīstības atrautību no reālās ekonomikas, arvien plašāku globālo nelīdzsvarotību veidošanos un lielākām planētas vides problēmām, kas ir jānovērš, lai ekonomisko sistēmu virzītu pa globāli ilgtspējīgas attīstības ceļu;
Emphasises that the scale, depth and complexity of the financial crisis reflect the lack of connection between the development of finance and the real economy, the existence of escalating global imbalances and worsening environmental problems on the planet, which must be corrected in order to put the economic system on the path of global sustainable development;
pauž nopietnas bažas par to, ka nodokļu “oāžu” negatīvā ietekme varētu būt nepārvarams traucēklis nabadzīgo valstu attīstībai, kaitējot citu valstu suverenitātei, traucējot finanšu tirgu un līdzekļu piešķiršanas efektivitātei, apdraudot valstu nodokļu sistēmas un palielinot nodokļu politikas izmaksas, radot stimulus iesaistīties ekonomiskos noziegumos, mazinot privātus ienākumus, traucējot labai pārvaldei un ekonomiskai izaugsmei un tādējādi atturot jaunattīstības valstis no ieguldījumiem sabiedriskos pakalpojumos, izglītībā, sociālajā drošībā un cilvēku labklājībā;
Expresses great concern that the negative impact of tax havens may be an insurmountable hindrance to economic development in poor countries, encroaching on the sovereignty of other countries, harming the efficiency of financial markets and of resource allocation, undermining national tax systems and increasing the costs of taxation, creating incentives to engage in economic crime, and damaging private income, good governance and economic growth, thus preventing developing countries from investing in public services, education, social security and human welfare;
uzsver, ka nodokļu “oāzes” un ārzonas centri mudina uz stratēģijām (piemēram, izmantojot nepareizas pārvedumu cenas), kas saistītas ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; it īpaši uzsver, ka krāpšana nodokļu jomā jaunattīstības valstīs ik gadu izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas desmitkārt pārsniedz rūpnieciski attīstīto valstu piešķirto attīstības palīdzību; tādēļ mudina dalībvalstis cīņu pret nodokļu “oāzēm”, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm noteikt par vienu no īpaši svarīgām prioritātēm; šajā sakarībā atkārtoti pauž pārliecību, ka automātiska informācijas apmaiņa ir globāli jāpaplašina un jāīsteno, izmantojot daudzpusēju sistēmu;
Stresses that tax havens and off-shore centres encourage tax avoidance strategies (for instance, through transfer mispricing), tax evasion and illicit capital flight; underlines, in particular, that tax fraud in developing countries leads to an annual loss of tax revenue corresponding to 10 times the amount of injected development aid from developed countries; urges the Member States, therefore, to make the fight against tax havens, tax evasion and illicit capital flights from developing countries one of its overriding priorities; reiterates in this context its conviction that the automatic exchange of information should be globally extended and implemented within a multilateral framework;
norāda, ka visā pasaulē ir desmitiem nodokļu “oāžu”, ko lieto pat daži ESAO dalībvalstīs reģistrēti uzņēmumi, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas tajās jaunattīstības valstīs, kur tie gūst peļņu, vai to izcelsmes valstīs; lūdz Komisiju ziņot par to, kā varētu globāli paplašināt automātisku informācijas apmaiņu un īstenot sankcijas pret tām nodokļu “oāzēm”, kas nevēlas sadarboties, kā arī pret šo oāžu izmantotājiem, un kā ES ieviest prasību starptautiskiem uzņēmumiem ziņot par atsevišķi katrā valstī gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem;
Notes that there are dozens of tax havens worldwide which are used even by some OECD-based companies in order to avoid paying taxes to those developing countries where they have profitable activities or to their home countries; asks the Commission to report on how the automatic exchange of information can be globally extended, how sanctions for uncooperative tax havens and their users could be implemented, and how country-by-country reporting on profits and taxes paid can become a rule for transnational companies in the EU;
atzīst, ka nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumi nelikvidē ierobežojošas nodokļu sistēmas struktūras, nerada publiskos reģistrus, kur to nav, un neveicina pārskatu iesniegšanu, revīziju vai grāmatvedības dokumentu saglabāšanu; atzinīgi vērtē G20 valstu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) centienus veikt pasākumus cīņā pret nodokļu “oāzēm”, bet atzīmē un pauž nožēlu par to, ka ar noteiktajiem kritērijiem, nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumiem un spēkā esošajām procedūrām nepietiks, lai atrisinātu nodokļu “oāžu” un nelegālu finanšu plūsmu problēmu; aicina ESAO, G20 valstis un ES pieņemt stingrākus kritērijus nodokļu “oāžu” noteikšanai un strādāt, lai panāktu starptautiski saistoša, daudzpusēja nodokļu informācijas automātiskas apmaiņas nolīguma noslēgšanu, kas paredzētu pretpasākumus tā noteikumu pārkāpšanas gadījumā;
Acknowledges that tax-information exchange agreements do not eliminate the harmful structures of ring-fenced tax systems or the absence of public registries, nor enforce the delivery of accounts, auditing or the preservation of records; welcomes the efforts of the G20 and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) to take steps against tax havens, but notes and regrets that the established criteria, tax-information exchange agreements and existing procedures will not be sufficient to tackle the problem of tax havens and illicit financial flows; calls upon the OECD, the G20 and the EU to adopt more stringent criteria for the identification of tax havens and to work towards an internationally binding multilateral automatic tax-information exchange agreement envisaging countermeasures in the event of non-compliance;
aicina ES, tās dalībvalstis un starptautiskās finanšu iestādes atbalstīt jaunattīstības valstis ieņēmumu iespēju attīstīšanā, kā arī atbalstīt veiktspējas palielināšanu nodokļu politikas jomā;
Calls upon the EU, its Member States and the international financial institutions to support developing countries in building up their revenue side and to support capacity building in taxation;
atzīmē, ka puse no nelegālajām finanšu plūsmām no jaunattīstības valstīm ir saistītas ar tirdzniecības kļūdainu novērtēšanu, tāpēc aicina panākt jaunu, saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām, tostarp to dažādajiem meitasuzņēmumiem, vajadzētu automātiski sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par noietu, ieņēmumiem un nodokļiem katrā valstī, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas;
Notes that half of all illicit financial flows out of developing countries are related to the mispricing of trade and reinforces its call for a new, binding, global financial agreement which forces transnational corporations, including their various subsidiaries, automatically to disclose profits made and taxes paid, on a country-by-country basis, so as to ensure transparency about sales, profits and taxes in every jurisdiction where they are located;
aicina Komisiju aktīvi veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un atbildību par vidi, lai varētu efektīvi kontrolēt to, kā starptautisko uzņēmējsabiedrību un to meitasuzņēmumu darbība jaunattīstības valstīs ietekmē stāvokli sociālajā, vides un cilvēktiesību jomā;
Calls on the Commission actively to promote corporate social and environmental responsibility (CSR) in order to permit effective monitoring of the impact – social, environmental and in terms of respect for human rights – of the operations of transnational undertakings and their subsidiaries in developing countries;
ar bažām norāda, ka jaunattīstības valstu ekonomiskās labklājības turpmāka pasliktināšanās varētu izraisīt nepieņemami augstu bezdarba līmeni un lielāku ekonomisko migrāciju; piebilst, ka šādas migrācijas plūsmas varētu izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm un kaitēt to turpmākajai ekonomiskajai izaugsmei;
Notes with concern that further deterioration of the economic wellbeing of developing countries could lead to unacceptably high levels of unemployment and increased economic migration; adds that such migration flows could lead to a ‘brain drain’ from developing nations and damage their future economic growth;
norāda, ka ir jāveic reāli uzlabojumi jaunattīstības valstu banku sistēmās, kas ir konkrēts pasākums, lai garantētu ieguldījumus, finanšu nozares attīstību un izaugsmi, migrantu naudas pārvedumus, kā arī tirdzniecības vai citus svarīgus sakarus, cenšoties nodrošināt sociālo kohēziju un politisko un ekonomisko stabilitāti;
Notes the need for real improvement in the banking systems in developing countries as a concrete measure to secure investments and the development and growth of the financial sector, migrant remittances and commercial and any other relevant exchanges, leading to social cohesion and political and economic stability;
uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt jaunattīstības valstis, palīdzot tām veidot efektīvas sistēmas, ar kurām šo valstu interesēs pastiprināt korupcijas apkarošanu un sekmēt tiesiskumu, valsts finanšu labu pārvaldību un pārredzamību, lai uzlabotu budžeta prognozējamību, īstenošanu un kontroli; uzsver valsts finanšu parlamentāras uzraudzības nozīmi; uzstāj, ka ir jāuzlabo starptautiskie grāmatvedības standarti, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas praksi, tostarp pieprasot starptautiskiem uzņēmumiem sagatavot finanšu pārskatus par to darbību katrā atsevišķā valstī;
Stresses the importance of supporting developing countries in building up effective capacities to increase, in their own interest, the fight against corruption and to enhance the rule of law, good governance and transparency in their public finances, in order to improve budget predictability, implementation and control; stresses the importance of parliamentary oversight of public finances; insists upon the need to improve international accounting standards, to prevent tax avoidance and tax evasion practices, including by requiring transnational companies to draw up financial reports on a country-by-country basis;
atzinīgi vērtē to, ka EIB piemēro savu spēkā esošo politiku attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu “oāzēm”, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu un publiskā finansējuma izmaksām, kuros būtu aizliegts jebkuram nodokļu “oāzē” reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai iestādei gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina EIB saistībā ar stingrākām vadlīnijām apsvērt, vai uzņēmumiem un finanšu starpniekiem būtu jāsniedz ziņojums par savu darbību katrā atsevišķā valstī;
Welcomes the EIB's enforcement of its existing policy towards Offshore Financial Centres; requests the EU, the Member States and the EIB to take up a vanguard role in the fight against tax havens by adopting rules of public procurement and disbursement of public funds which prohibit any company, bank or other institution registered in a tax haven from benefiting from public funds; calls on the EIB to consider, as part of its enhanced guidelines, the need for companies and financial intermediaries to report on their activities on a country-by-country basis;
norāda, ka EIB ir centusies nodrošināt, lai tās izsniegtās garantijas un ieguldījumi netiktu īstenoti, izmantojot nodokļu “oāzes”; aicina EIB veikt nepieciešamos papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka tas netiek darīts netieši; aicina EIB ziņot par to, kā tiek īstenota tās politika attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; aicina EIB īpaši uzmanīgi izstrādāt nosacījumus vai nosacījumu kritērijus, lai tie būtu saskaņā ar ES politikas mērķiem un SDO koncepciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tā nodrošinot atbalsta maksimizēšanu un vietējo uzņēmumu iekļaušanu un atbalstot korupcijas apkarošanu; uzskata, ka EIB vajadzētu pievērsties tādai darbā pieņemšanas politikai, kas ņemtu vērā pieredzi vides un attīstības jomā;
Notes that the EIB has made efforts to ensure that its guarantees and investments are not executed through tax havens; asks the EIB to take the necessary additional measures to ensure that this does not happen indirectly; asks the EIB to report on the implementation of its offshore financial centres policy; asks the EIB to be particularly vigilant when setting conditions or conditionality criteria, so as to be in line with EU policy objectives and with the ILO concept of ‘decent work’, thus ensuring maximisation of the aid and the inclusion of local businesses, and supporting the fight against corruption; takes the view that the EIB should focus its recruitment policy in favour of environmental and development expertise;
atzīst, ka pašreiz veicamais EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskats, kurš jāpabeidz 2010. gadā un attiecībā uz kuru Parlaments ir viena no likumdevējām iestādēm, ir lieliska iespēja palielināt EIB nozīmi attīstības sadarbībā, par prioritāru uzskatot TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam; šajā sakarībā uzskata, ka prioritāte būtu jāpiešķir projektiem, kuru mērķis ir mazināt nabadzību;
Recognises the current mid-term review of the EIB's external lending activity and cooperation arrangements – to be completed in 2010 and in which Parliament acts as co-legislator – as a major opportunity to increase the EIB's role in development cooperation, with the priority objective of attaining the MDGs by 2015; considers that, in this connection, priority should be assigned to projects targeting poverty reduction;