natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nosoda to, ka Kubas varas iestādes nav reaģējušas nekādā vērā ņemamā veidā, un aicina ES un starptautisko sabiedrību atbrīvot visus politieslodzītos un pilnībā ievērot pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvību un brīvību pievienoties politiskām grupām;
Deplores the absence of any significant signs of response by the Cuban authorities to the calls by the EU and the international community for all political prisoners to be released and for fundamental freedoms, especially freedom of expression and political association, to be fully respected;
aicina Kubas valdību nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem atbrīvot visus politisko uzskatu un pārliecības dēļ ieslodzītos;
Calls on the Cuban Government for the immediate and unconditional release of all political prisoners and prisoners of conscience;
nosoda to, ka nav uzklausīti Padomes un Parlamenta atkārtotie aicinājumi nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos, un uzsver, ka Kubas disidentu ieslodzīšana viņu ideālu un nevardarbīgās politiskās darbības dēļ ir pretrunā Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai;
Deplores the failure to respond to the repeated calls by the Council and Parliament for the immediate release of all political prisoners and prisoners of conscience, and stresses that imprisoning Cuban dissidents for their ideals and their peaceful political activity is contrary to the Universal Declaration of Human Rights;
mudina Padomi un Komisiju saskaņā ar Ārlietu padomes apstiprinātajām nostādnēm un 2009. gada 8. decembra secinājumiem pastiprināt centienus saistībā ar prasību atbrīvot politieslodzītos un garantēt, ka cilvēktiesību aizstāvji varēs veikt savu darbību;
Urges the Council and Commission to step up action to demand the release of political prisoners and promote and provide guarantees for the work of human rights defenders, along the lines agreed by the Foreign Affairs Council in its conclusions of 8 December 2009;
mudina ES iestādes sniegt beznosacījuma atbalstu un īstenu iedrošinājumu, lai Kubā sāktos miermīlīga politiskā pāreja uz daudzpartiju demokrātiju;
Urges the EU institutions to give their unconditional support and full encouragement to the launching of a peaceful process of political transition to multi-party democracy in Cuba;
apliecina dziļu solidaritāti ar visu Kubas tautu un pauž atbalstu kubiešu virzībā uz demokrātiju un pamatbrīvību ievērošanu un popularizēšanu;
Voices its profound solidarity with the entire Cuban people and its support for them in their progress towards democracy and respect and promotion of fundamental freedoms
aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un par sadarbību atbildīgo komisāru nekavējoties sākt strukturētu dialogu ar Kubas pilsonisko sabiedrību un ar tiem, kuri aizstāv miermīlīgas pārejas procesus Kubā, ievērojot Padomes un ES secīgi pieņemtos secinājumus, izmantojot Kopienas attīstības sadarbības mehānismus, jo īpaši tos, kas ietverti Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentā;
Calls on the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Commissioner responsible for cooperation immediately to begin a structured dialogue with Cuban civil society and with those who support a peaceful transition in Cuba, in keeping with the conclusions successively adopted by the Council of the EU, using the Community's development cooperation mechanisms, in particular under the European Initiative for Democracy and Human Rights;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, pašreizējai ES prezidentūrai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajai asamblejai, Kubas valdībai un Tautas varas nacionālajai asamblejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the EU rotating Presidency, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Euro-Latin American Parliamentary Assembly and the Cuban Government and National Assembly of People's Power.
ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. februāra secinājumus,
having regard to the Council conclusions of 28 February 2008,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)” ( COM(2009)0519 ) un darba dokumentus, kuros sagatavoti zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju ceļveži 2010-2020. gadam SET plāna īstenošanai ( SEC(2009)1295 ), kā arī pētniecības un izstrādes ieguldījumus prioritārajās tehnoloģijās ( SEC(2009)1296 ),
having regard to the Commission's Communication on Investing in the Development of Low Carbon Technologies (SET-Plan) ( COM(2009)0519 ) and the Working Papers drawing up the technology roadmaps 2010-2020 for the implementation of the SET Plan ( SEC(2009)1295 ) and the R&D investment in the priority technologies ( SEC(2009)1296 ),
ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu ( 2008/2005(INI) ) Pieņemtie teksti: P6_TA(2008)0354 .
having regard to its resolution of 9 July 2008 on the European Strategic Energy Technology Plan ( 2008/2005(INI) ) Texts adopted, P6_TA(2008)0354 .
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu par enerģētikas politiku Eiropai ( COM(2007)0001 ), kurā noteikti ES galvenie mērķi enerģētikas jomā, piemēram, ilgtspējība, konkurētspēja un energoapgādes drošība,
having regard to the Commission's Communication of 10 January 2007 on Energy Policy for Europe, which defines the EU's core objectives for energy as sustainability, competitiveness and energy security ( COM(2007)0001 ),
ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas konferences par klimata pārmaiņām iznākumu(COP 15) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0019 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted, P7_TA(2010)0019 .
ņemot vērā 2010. gada 12. februāra jautājumus par ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns) ( O-0015/2010 – B7-0011/2010 , O-0016/2010 – B7-0012/2010 ),
having regard to the questions of 12 February 2010 on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan) ( O-0015/2010 – B7-0011/2010 , O-0016/2010 – B7-0012/2010 ),
tā kā Eiropas Savienība var sasniegt 20 % un 30 % siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķi vienīgi, ja tiek noslēgts starptautisks nolīgums par primārās enerģijas izmantošanas samazinājumu salīdzinājumā ar plānotajiem līmeņiem par 20 %, un 20 % sasniegšanu attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem līdz 2020. gadam, un ja tā pastiprina centienus izstrādāt izmaksu ziņā izdevīgu, tīru, efektīvu un ilgtspējīgu zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju kopumu;
whereas the European Union can only achieve its target of reducing greenhouse gas emissions by 20%, and by 30% in the event of an international agreement, reducing the use of primary energy compared with projected levels by 20% and reaching a figure of at least 20% of energy produced from renewable sources by 2020, if it increases its efforts to develop a portfolio of affordable, clean, efficient and sustainable low carbon energy technologies,
tā kā šādas tehnoloģijas var palīdzēt pienācīgi risināt klimata pārmaiņu problēmas, palīdzēt nodrošināt ES energoapgādes drošību, kā arī nodrošināt mūsu ekonomiku konkurētspēju;
whereas such technologies can be part of the solution to properly address the challenges of climate change, to secure EU energy supply and to ensure the competitiveness of our economies,
tā kā valsts un privātais budžets enerģētikas pētniecībai kopš astoņdesmitajiem gadiem ir samazinājies; tā kā pašreizējais līdzekļu apjoms nav pietiekošs, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar virzību uz ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas sistēmu;
whereas public and private energy research budgets have decreased since the 1980s; whereas the current level of resources does not match the scale of the challenges in moving towards a sustainable low carbon energy system,
tā kā finansējums ir viena no galvenajām problēmām, kas traucē virzīties uz jauninājumiem ES enerģētikas jomā;
whereas financing is one of the major challenges in driving forward innovation in the field of energy in the EU,
tā kā sešu Eiropas rūpniecības iniciatīvu jomā Komisija ir secinājusi, ka vēja enerģijas attīstīšanai nākamajos 10 gados būs nepieciešami vairāk nekā 6 miljardi eiro valsts un privātā finansējuma, kā arī 16 miljardi eiro saules enerģijai, 2 miljardi eiro energoapgādes tīkliem, 9 miljardi eiro bioenerģijai, 13 miljardi eiro oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, 7 miljardi eiro kodolskaldīšanai un 5 miljardi eiro kopīgai tehnoloģiju iniciatīvai par kurināmā elementiem un ūdeņradi;
whereas in the field of the six European Industrial Initiatives (EIIs) the Commission identifies a need for public and private investment over the next 10 years of EUR 6 billion for wind energy, EUR 16 billion for solar energy, EUR 2 billion for electricity networks, EUR 9 billion for bio-energy, EUR 13 billion for carbon capture and storage (CCS), EUR 7 billion for nuclear fission and EUR 5 billion for the Joint Technology Initiative (JTI) on fuel cells and hydrogen,
tā kā SET ir gan mērķis, gan potenciāls padarīt ES par jauninājumu ekonomiku, nākamās desmitgades laikā radot simtiem tūkstošus jaunu kvalificētu darba vietu un veicinot rūpniecības nozares strauju izaugsmi;
whereas the SET Plan has the objective, and the potential, of turning the EU into an innovative economy, thereby creating hundreds of thousands of new skilled jobs in the next decade and pushing forward a fast growing industrial sector,
tā kā enerģijas paradigmā ir steidzami nepieciešamas izmaiņas, tāpēc jānodrošina kopīga riska uzņemšanās pieeja, kurā visām attiecīgajām iesaistītajām pusēm ‐ valsts un privātām, jāuzņemas dalīta atbildība, lai to nodrošinātu, ir nepieciešams lielāks valsts finansējuma atbalsts, bet nepieciešams arī, lai rūpniecības nozare, bankas un privātie investori uzņemtos lielāku dalīto atbildību attiecībā uz risku tehnoloģiju un tirgus jomā;
whereas the urgently needed shift in the energy paradigm calls for a risk-sharing approach, in which all relevant actors, public and private, have to take shared responsibility, which implies the need for more public financial support, but also the need for industry, banks and private investors to take greater responsibility for sharing technological and market risks,
tā kā pētniecība ES hroniski nesaņem pietiekamu finansējumu,
whereas research is chronically underfunded in the EU,
atzinīgi vērtē SET plānu, jo tajā ir aprakstīta konkrēta pētnieciska rīcība tīru, ilgtspējīgu un efektīvu zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver šī plāna potenciālu pārveidot ES par novatorisku tautsaimniecību; uzsver arī, ka bez šīs jaunās pieejas ES nevarēs sasniegt savus 2020. gada mērķus enerģijas un klimata jomā;
Welcomes the SET Plan as describing concrete actions for research in the field of clean, sustainable and efficient low carbon energy technologies; underlines its potential to turn the EU into an innovative economy; stresses also, that without this new approach the EU will not meet its energy and climate goals for 2020;
atzīst, ka būtiski jāpalielina valsts un privātie ieguldījumi ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādē, lai paātrinātu šo tehnoloģiju attīstību, izmaksu ziņā lietderīgu ieviešanu un strauju, plašu piemērošanu nākamo 10 gadu laikā;
Recognises the need to increase substantially public and private investment in the development of sustainable low carbon energy technologies, in order to speed up the development, cost-effective deployment and fast, widespread application of these technologies over the next 10 years;
ir stingri pārliecināts, ka nodrošināt SET plānam nepieciešamo finansējumu ir iespējams vienīgi piesaistot papildu valsts un privātos resursus, un uzskata, ka SET plānam uzticēsies tikai tādā gadījumā, ja tam tiks piešķirti jauni līdzekļi no ES budžeta;
Believes strongly that funding needs for the implementation of the SET-Plan can only be met if additional public and private resources are made available and that the SET-Plan is only credible if new money is reallocated to it from the EU budget;
aicina iesaistītās puses gan no valsts, gan privātā sektora nekavējoties piešķirt papildu līdzekļus, lai īstenotu ceļvežus, par kuriem ir panākta vienošanās, sakarā ar kuriem lielākajai finansējuma daļai jānāk no privātā sektora, būtiski palielinoties sabiedriskajam finansējumam gan ES gan valstu līmenī;
Calls on both public and private stakeholders to allocate immediately additional resources to the implementation of the agreed roadmaps, whereby the major part has to come from the private sector with a substantive increase in the portion of public investment both at EU and at national level;
uzsver, ka ekonomikas krīzes apstākļos ieguldījumiem šajās jaunajās tehnoloģijās, kurām ir liels potenciāls darba vietu radīšanā, ir jābūt prioritātei; uzsver, ka tas radīs tirgus, veidos jaunas ienākumu plūsmas un atbalstīs ES ekonomikas un konkurētspējas attīstību; visbeidzot uzsver, ka turklāt tas nostiprinās ES energoapgādes drošību un samazinās energoatkarību no nedaudziem enerģijas avotiem, piegādātājiem un transporta ceļiem;
Underlines that, in the light of the economic crisis, investing in those new technologies that have the greatest potential for job creation should be a priority; underlines that it will lead to the creation of markets, generate new revenue streams and contribute to the development of the EU's economy and competitiveness; stresses, finally, that it will, furthermore, strengthen the security of the EU's energy supply and reduce its energy dependency on a limited number of energy resources, suppliers and transport routes;
atkārto savu prasību pēc pienācīga finansējuma tīrām, ilgtspējīgām un efektīvām zemas oglekļa emisijas tehnoloģijām, tērējot vismaz 2 miljardus eiro no ES budžeta gadā papildus Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju programmas finansējumam, sākot no 2010. gada; šajā sakarā prasa Komisijai un dalībvalstīm steidzami izveidot finansēšanas grafiku attiecībā uz līdzekļiem, ko tās piešķirs, lai finansējums būtu pieejams no 2010.gada;
Reiterates its request to ensure adequate financing to support clean, sustainable and efficient low carbon energy technologies, which amounts in total to at least EUR 2 billion per annum of the EU budget being spent in addition to FP7 and CIP from 2010 onwards; calls, in this context, for the urgent establishment of a funding timetable by the Commission and the Member States of the resources they will commit to ensure that funds start flowing from 2010;
aicina Komisiju un Padomi izmantot debates par pašreizējā finanšu plāna vidusposma pārskatīšanu, kā arī debates par nākamo finanšu plānu, lai labāk saskaņotu pašreizējo un nākamo ES budžetu ar Eiropas politikas prioritātēm, īpaši attiecībā uz pētniecību, rīcību klimata jomā un energoapgādes drošību;
Calls, furthermore, on the Council and the Commission to take advantage of the debate on the mid-term review of the current financial perspectives and on the debate of the next financial perspectives, in order to better align the current and future EU budgets with EU policy priorities, notably as regards research, climate action and security of energy supply;
uzskata, ka ir absolūti nepieciešams steidzami izmantot piemaksas 300 miljonu eiro apmērā, kas, iedalītas jaunpienācēju rezervē ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, lai atbalstītu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un novatoriskus atjaunojamo enerģiju avotus; mudina Eiropas Investīciju Banku (EIB) padarīt tās aizdevumu izsniegšanas kritērijus atbilstīgus attiecīgām novatoriskām atjaunojamo enerģiju iekārtām;
Considers it absolutely necessary to rapidly use the EUR 300 million allowances set aside from the New Entrants Reserve of the EU Emission Trading Scheme (ETS) to support carbon capture and storage and innovative renewable sources of energy; urges the European Investment Bank (EIB) to align its lending criteria with eligible innovative renewable installations;
atgādina dalībvalstīm, ka sākot ar 2013. gadu, Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas izsoļu ienākumi ir būtisks finansējuma avots klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju ieviešanai un izstrādei;
Reminds Member States that from 2013 onwards the ETS auction revenues are a crucial source of funding for climate mitigation and the deployment and development of sustainable low carbon energy technologies;
prasa veicināt EIB nozīmi ar enerģiju saistītu projektu finansēšanā, jo īpaši palielinot tās kredītportfeļa mērķi enerģētikas jomā, palielinot tās spējas piedāvāt aizdevumu garantijas enerģētikas projektiem, un uzlabojot koordināciju un nepārtrauktību augstāka riska pētniecības un izstrādes enerģētikas jomas projektu finansēšanā;
Calls for the role of the EIB in financing energy-related projects to be enhanced, in particular by increasing its lending target in the field of energy, by increasing its capacity to offer loan guarantees to energy projects and by improving the coordination and continuity of funding for higher-risk research and development energy projects;
aicina EIB atbilstīgi prioritāri izskatīt tos projektus, kas reāli veicinās ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju demonstrēšanas dzīvotspēju (piemēram, viedo tīklu izstrāde un nelielas hidroiekārtas);
Calls on the EIB to consider with adequate priority those projects that will realistically enhance the viability of sustainable low carbon technology demonstration (e.g. the development of smart grids and mini hydro facilities);
lūdz Komisiju ciešā sadarbībā ar EIB nekavējoties un vēlākais līdz 2011. gadam iesniegt visaptverošu priekšlikumu par atjaunojamo enerģiju un energoefektivitātes projektu un viedo tīklu finansēšanas instrumentu;
Asks the Commission, in close cooperation with the EIB, to come forward without delay, and by 2011 at the latest, with a comprehensive proposal for an instrument to finance renewable energy and energy efficiency projects and smart grids development;
uzsver, ka jāpalielina ES pētniecības bāzes kapacitāte un būtiski svarīga ir tālākizglītība un apmācība, lai nodrošinātu to cilvēkresursu kvantitāti un kvalitāti, kas nepieciešami, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas;
Stresses that the capacity of the EU research base needs to be enlarged and that further education and training is essential to provide the quantity and quality of human resources required to take full advantage of the new technology opportunities opening up;
uzsver, ka jārada piemēroti apstākļi un stabili, veicinoši reglamentējošie noteikumi, lai atbalstītu valsts un privātā sektora partnerību veidošanos, kas ir priekšnoteikums SET plāna un Eiropas rūpniecības iniciatīvu īstenošanai;
Stresses the need to create the right conditions and a stable and favourable regulatory framework to support the establishment of public-private partnerships, which are a pre-requisite for implementing the SET-Plan and the European Industrial Initiatives (EIIs);
aicina Komisiju nodrošināt, lai tehnoloģiju ražotāji varētu tieši pieteikties SET plāna finansējumam, nevis vienīgi kā konsorciju ar energoapgādes uzņēmumiem dalībnieki, kā tas ir ekonomikas atveseļošanas programmas un NER300 gadījumā;
Calls on the Commission to ensure that technology manufacturers can apply directly for SET-Plan funding, not just as members of consortia with energy utilities as is the case for the economic recovery programme and the NER300;
atzīst, ka MVU ir galvenais virzītājspēks daudzu ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādē, jo īpaši attiecībā uz decentralizētāku enerģijas sistēmu izstrādi, un tāpēc uzsver, ka piekļuve valsts atbalstam un aizdevumiem, tostarp finansējumam no SET plāna ir jānosaka MVU izdevīgā un ērtā veidā; aicina nozīmīgu ES finansējuma daļu, kas būs pieejama no SET plāna, iezīmēt MVU;
Recognises that SMEs are a major driving force in the development of many sustainable low carbon energy technologies, in particular as regards developing more decentralised energy systems, and underlines, therefore, that access to public grants and loans, including funding under the SET-Plan, must be designed in an SME-friendly manner; calls for a very significant share of the EU funding available under the SET-Plan to be earmarked for SMEs;
atzinīgi vērtē to, ka liela uzmanība pievērsta demonstrējumu projektiem (liela apjoma); tomēr uzsver, ka nepieciešams padarīt līdzekļus pieejamus arī riskantiem vidēja un ilgtermiņa fundamentālajiem, kā arī lietišķajiem pētījumiem;
Welcomes the focus on funding of demonstration projects (large scale); underlines, however, the need to make available funds for risky medium and long-term basic and applied research too;
aicina Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansi uzsākt un īstenot kopīgas programmas SET plāna īstenošanai, izveidojot ciešas saiknes ar Eiropas rūpniecības iniciatīvām, kā arī aicina izvērst tās darbību; uzsver, ka, lai Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse pilnībā varēt izpildīt šo uzdevumu, jāpiešķir pietiekami līdzekļi no ES un dalībvalstu budžetiem;
Invites the European Energy Research Alliance (EERA) to launch and implement joint programmes for implementing the SET-Plan by developing strong links with the EIIs and to expand its activities; stresses that, if the EERA is fully to assume this role, sufficient funds should be allocated by EU and national budgets;
pauž bažas par to, ka Eiropas Pētniecības padome neplāno nekādas konkrētas ar enerģiju saistītas programmas, tādējādi norādot uz pienācīgu ieguldījumu trūkumu fundamentālajos pētījumos;
Expresses its concern at the fact that the European Research Council (ERC) is not planning any specific energy-related programmes, thereby demonstrating the lack of proper investment in basic research;
atzinīgi vērtē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (ETI) iniciatīvu veidot konkrētas Zināšanu un jauninājumu kopienas ilgtspējīgas enerģijas un pielāgošanās klimata pārmaiņām, kā arī to mazināšanas jomā;
Welcomes the initiative of the European Institute of Technology & Innovation (EIT) to launch specific Knowledge and Innovation Communities (KICs) on sustainable energy and climate change adaptation and mitigation;
atzinīgi vērtē priekšlikumu jauno Viedo pilsētu iniciatīvu, kurā galvenā uzmanība pievērta Eiropas pilsētu energoefektivitātei (jo īpaši to, kas parakstīja Pilsētu mēru paktu) pievienot pašreizējām sešām Eiropas rūpniecības iniciatīvām, lai radītu apstākļus plaša tirgus izveidei energoefektivitātes un atjaunojamo enerģiju tehnoloģijām, kā arī viedajiem tīkliem pilsētu teritorijās; mudina Komisiju un dalībvalstis strauji īstenot šo jauno iniciatīvu, kura veicinās vietējo ekonomiku un sociālo kohēziju, pilnībā iesaistot valsts un reģionālās varas iestādes, kurām ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju popularizēšanā un izmantošanā;
Welcomes the proposal that the new Smart Cities Initiative focusing on energy efficiency in European cities (in particular the signatories of the Covenant of Mayors) be added to the existing six EIIs with the aim of creating the conditions to trigger mass market take-up of energy efficiency and renewable energy technologies as well as smart distribution grids in urban areas; urges the Commission and the Member States to implement rapidly this new initiative that boosts the local economy and promotes social cohesion, involving fully local and regional authorities, which have a crucial role to play in the promotion and use of sustainable low-carbon energy technologies;