natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā internetā pastāv ievērojama varas un informētības plaisa starp korporatīvām un valdības struktūrām, no vienas puses, un individuāliem lietotājiem, no otras puses; tā kā šī iemesla dēļ ir jāuzsāk debates par nepieciešamajiem "piekrišanas" ierobežojumiem ‐ gan attiecībā uz to, kādu informāciju uzņēmumi un valdības var prasīt lietotājiem atklāt un cik lielā mērā no personām var pieprasīt atteikties no privātās dzīves neaizskaramības un citām pamattiesībām, lai viņas varētu saņemt noteiktus interneta pakalpojumus vai citas priekšrocības;
whereas, on the Internet, there is a major power and knowledge divide between corporate and government entities on the one hand, and individual users on the other; whereas, therefore, a debate must be launched on necessary limitations to "consent," both in terms of what companies and governments may ask a user to disclose and to what extent individuals should be required to cede their privacy and other fundamental rights in order to receive certain Internet services or other privileges,
tā kā interneta globālā rakstura, atklātuma un līdzdalības iespēju dēļ tajā parasti valda brīvība, bet tas nenozīmē, ka (valsts un starptautiskā līmenī, kā arī sabiedriskā un privātā vidē) nebūtu jāpievērš uzmanība tam, kā tiek nodrošināta interneta lietotāju pamatbrīvību un viņu drošības ievērošana un aizsardzība;
whereas due to its global, open, and participatory nature, the Internet enjoys freedom as a rule, but this does not preclude the need to reflect (at national and international levels, as well as in public and in private settings) upon how the fundamental freedoms of Internet users as well as their security are respected and protected,
tā kā internetā vidē ietekmēto pamattiesību kopums ietver, cita starpā, privātās dzīves neaizskaramību (arī tiesības neatgriezeniski izdzēst personas digitālos datus), datu aizsardzību, vārda, runas un biedrošanās brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesības uz politisku viedokli un darbību, diskriminācijas aizliegumu un izglītību; tā kā šādu tiesību saturu, arī to piemērošanas un darbības jomu un mērķi, tiesībās noteikto aizsardzības līmeni, kā arī aizliegumu šīs tiesības izmantot ļaunprātīgi jāreglamentē noteikumos par cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību, ko garantē dalībvalstu konstitūcijas, starptautiskie līgumi cilvēktiesību jomā, tostarp Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, Kopienas tiesību vispārējie principi un Eiropas Savienības Pamattiesību harta, un/vai citi attiecīgie valsts, starptautiskie vai Kopienas tiesību akti attiecīgajās piemērošanas jomās;
whereas the host of fundamental rights that are affected in the Internet world include, but are not limited to, respect for private life (including the right to permanently delete a personal digital footprint), data protection, freedom of expression, speech and association, freedom of the press, political expression and participation, non-discrimination, and education; whereas the content of such rights, including their field of application and their scope, the level of protection provided by such rights and the prohibitions on abuse of such rights should be governed by the rules on the protection of human and fundamental rights guaranteed by the Constitutions of the Member States, international human rights treaties, including the ECHR, general principles of Community law and the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and/or by other relevant rules of national, international and Community law, in their respective fields of application,
tā kā visām iesaistītajām pusēm, kas darbojas interneta vidē, jāuzņemas sava daļa atbildības un jāiesaistās forumos, ja tiek apspriesti steidzami un svarīgi jautājumi par interneta darbību, lai tādējādi rastu un sekmētu kopējus risinājumus;
whereas all the actors involved and active on the Internet should assume their respective responsibilities and engage in fora where pressing and important issues relating to Internet activity are discussed in order to seek and promote common solutions,
tā kā e-analfabētisms būs 21. gadsimta jaunais analfabētisms; tā kā šī iemesla dēļ interneta piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem nozīmē to pašu, ko izglītības piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem, un tā kā valdības vai privāti uzņēmumi nedrīkstētu sodīt pilsoņus, liedzot šādu piekļuvi; tā kā šādu piekļuvi nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, lai veiktu nelikumīgu darbību; tā kā ir svarīgi risināt jaunas problēmas, kas saistītas, piemēram, ar tīklu neitralitāti, savietojamību, visu interneta mezglu globālu sasniedzamību un atvērtu formātu un standartu izmantošanu,
whereas e-illiteracy will be the new illiteracy of the 21st Century; whereas ensuring that all citizens have access to the Internet is therefore equivalent to ensuring that all citizens have access to schooling, and whereas such access should not be punitively denied by governments or private companies; whereas such access should not be abused in pursuit of illegal activities; whereas it is important to deal with emerging issues such as network neutrality, interoperability, global reachability of all Internet nodes, and the use of open formats and standards,
tā kā interneta starptautisko, multikulturālo un jo īpaši daudzvalodības būtību globālā tīmekļa tehniskās infrastruktūras un protokoli pagaidām neatbalsta pilnībā;
whereas the international, multicultural and especially multi-lingual character of the Internet is not yet fully supported by the technical infrastructure and protocols of the World Wide Web,
tā kā dinamiskai interneta attīstībai svarīga ir ekonomiskā darbība, savukārt tā ekonomiskā efektivitāte jānodrošina ar godīgas konkurences un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības palīdzību, ja vien šāda aizsardzība ir nepieciešama, samērīga un piemērota;
whereas economic activity is important for the further dynamic development of the Internet, while the safeguarding of its economic efficiency should be ensured through fair competition and the protection of intellectual property rights, as necessary, proportionate and appropriate,
tā kā būtu jāsaglabā pareizais līdzsvars starp valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, kas paver līdz šim nebijušas iespējas īstenot radošus un kultūras eksperimentus un apmaiņas, un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;
whereas the right balance should be maintained between the re-use of public sector information which opens unprecedented opportunities for creative and cultural experimentation and exchange, and the protection of intellectual property rights,
tā kā stingri datu aizsardzības noteikumi ir jautājums, kas īpaši uztrauc Eiropas Savienību un tās pilsoņus, un Direktīvas 95/46/EK par datu aizsardzību 2. apsvērums skaidri nosaka, ka tehnoloģijas (proti, datu apstrādes sistēmas) "ir paredzētas tam, lai kalpotu cilvēkam" un tām "jārespektē viņu pamattiesības un brīvības, jo īpaši privātās dzīves neaizskaramības tiesības, un jāveicina ekonomiskā un sociālā attīstība, tirdzniecības paplašināšana un personu labklājība",
whereas strong data protection rules are a major concern for the EU and its citizens, and Recital 2 of Directive 95/46/EC on data protection clearly states that technology (i.e. data-processing systems) is "designed to serve man" and must respect "fundamental rights and freedoms, notably the right to privacy, and contribute to economic and social progress, trade expansion and the well-being of individuals",
iesaka Padomei:
Addresses the following recommendations to the Council:
piedalīties pasākumos, lai panāktu, ka internets kļūst par svarīgu lietotāju iespēju paplašināšanas instrumentu, par vidi, kas ļauj attīstīties "augšupejošām" nostājām un e-demokrātijai, vienlaikus nodrošinot būtiskas garantijas, jo šajā jomā var rasties jaunas kontroles un cenzūras formas; interneta lietotāju brīvībai un privātās dzīves aizsardzībai jābūt patiesai, nevis šķietamai;
participate in efforts to make the Internet an important tool for the empowerment of users, an environment which allows the evolution of "bottom up" approaches and of e-democracy, while at the same time ensuring that significant safeguards are established as new forms of control and censorship can develop in this sphere; the freedom and protection of private life that users enjoy on the Internet should be real and not illusory;
mudināt ES dalībvalstis reaģēt uz aizvien informētākās sabiedrības vajadzībām un rast veidus, kā nodrošināt lielāku pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā, sniedzot iedzīvotajiem plašāku piekļuvi valdību uzglabātajai informācijai, tādējādi ļaujot pilsoņiem izmantot informācijas sniegtās priekšrocības; piemērot šo pašu principu Padomes informācijai;
urge Member States to respond to a growing information-aware society and to find ways of providing greater transparency in decision-making through increased access by their citizens to information stored by governments in order to allow citizens to take advantage of that information; apply the same principle to its own information;
kopā ar citām iesaistītām pusēm nodrošināt, ka drošība, vārda brīvība un privātās dzīves aizsardzība, kā arī atklātums internetā netiek uztverti kā savstarpēji konkurējoši mērķi, bet gan kā mērķi, kas jāsasniedz vienlaicīgi saskaņā ar visaptverošu redzējumu, kas sniedz atbilstošas atbildes uz visām šīm prasībām;
ensure together with other relevant actors that security, freedom of expression and the protection of privacy, as well as openness on the Internet, are approached not as competing goals, but instead are delivered simultaneously within a comprehensive vision that responds adequately to all these imperatives;
nodrošināt, ka visos attiecīgajos pasākumos, instrumentos vai lēmumos, kas attiecas uz drošības sekmēšanu un brīvību internetā, pilnībā ir atspoguļotas nepilngadīgo personu likumīgās tiesības uz aizsardzību pret kaitējumu, kā to paredz ANO Konvencija par bērnu tiesībām un kā tas atspoguļots ES tiesību aktos;
ensure that the legal rights of minors to protection from harm, as prescribed by the UN Convention on the Rights of the Child and as reflected in EU law, are fully reflected in and across all relevant actions, instruments or decisions relating to strengthening security and freedom on the Internet;
aicina Padomes prezidentvalsti un Komisiju apdomāt jautājumu par kibernoziedzības apkarošanu un izstrādāt visaptverošu stratēģiju, cita starpā ievērojot Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziedzību, izpētot arī veidus, kā risināt identitātes zādzību un krāpšanas problēmu ES līmenī, sadarbojoties gan ar interneta pakalpojumu sniedzējiem, gan lietotāju organizācijām, kā arī policijas iestādēm, kuru darbs saistīts ar IT noziegumu izmeklēšanu, un izstrādāt priekšlikumu par to, kā noorganizēt informēšanas kampaņas un novērst šādus noziegumus, vienlaikus visiem nodrošinot drošu un bezmaksas piekļuvi internetam; aicina izveidot ES biroju, lai sniegtu palīdzību tiem cilvēkiem, kas kļuvuši par identitātes zādzību vai identitātes krāpšanas upuriem;
invite the Presidency of the Council and the Commission to reflect on and develop a comprehensive strategy to combat cybercrime, pursuant, inter alia, to the Council of Europe Convention on Cybercrime, including ways in which to address the issue of "identity theft" and fraud at EU level in cooperation with both Internet providers and user organisations, as well as the police authorities dealing with IT-related crime and to put forward a proposal on how to create awareness campaigns and prevent such crime, while at the same time ensuring that the use of the Internet is safe and free for all; call for the creation of an EU desk for assistance to victims of identity theft and identity fraud;
rosināt pārdomas par privātā un publiskā sektora dalībnieku nepieciešamo sadarbību šajā jomā un par sadarbības palielināšanu tiesībaizsardzības jomā, vienlaikus nodrošinot piemērotu apmācību tiesībaizsardzības un tiesu iestādām, tostarp apmācību par pamattiesību aizsardzības jautājumiem; atzīt, ka jāuzņemas kopīga atbildība un kopīgi jāizmanto priekšrocības, ko sniedz kopregulējums vai pašregulējums, kas ir efektīva alternatīva tradicionālajiem tiesību aktiem vai šos tradicionālos tiesību aktus papildinoši instrumenti;
encourage reflection on the necessary cooperation between private-public players in this field and on the enhancement of law enforcement cooperation, along with appropriate training for law enforcement and judicial authorities, including training on issues of fundamental rights protection; recognise the need for shared responsibility and the benefits of co-regulation and self-regulation as efficient alternatives or complementary instruments to traditional legislation;
mudināt dalībvalstis atjaunināt tiesību aktus, lai aizsargātu bērnus, kas izmanto internetu, un jo īpaši lai par krimināli sodāmu padarītu iepazīšanos ar bērniem tiešsaistē seksuālos nolūkos, kā tas noteikts Eiropas Padomes 2007. gada 25. oktobra Konvencijā par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu un seksuālo vardarbību;
urge Member States to update legislation to protect children using the Internet, in particular in order to criminalise grooming (online solicitation of children for sexual purposes), as defined in the Council of Europe Convention of 25 October 2007 on the Protection of Children against Sexual Exploitation and Sexual Abuse;
atbalstīt ES tiesību aktos paredzētas bērnu aizsardzībai un vecāku izglītošanai paredzētās programmas, ņemot vērā jaunos apdraudējumus elektroniskajā vidē, un veikt ietekmes novērtējumu par līdz šim īstenoto programmu efektivitāti; šajā sakarībā īpaši ņemt vērā tiešsaistes spēles, kuru mērķauditorija galvenokārt ir bērni un jaunieši;
encourage programmes to protect children and educate their parents as set out in EU law with respect to the new e-dangers and provide an impact assessment of the effectiveness of existing programmes to date; in doing so, take particular account of the online games which primarily target children and young people;
mudināt visus ES datoru ražotājus jau sākumā instalēt viegli aktivizējamu programmatūru bērnu aizsardzībai;
encourage all EU computer manufacturers to pre-install child protection software that can be easily activated;
pieņemt direktīvu par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu, pirms tam izvērtējot (ņemot vērā mūsdienu jauninājumu izpēti), cik lielā mērā tās ir nepieciešamas un samērīgas, un šajā nolūkā vienlaikus aizliegt sistemātiski uzraudzīt un novērot visu lietotāju darbības internetā un nodrošināt, lai sodi būtu proporcionāli pārkāpumiem; šajā sakarībā arī ievērot atsevišķu lietotāju vārda un biedrošanās brīvību un vērsties pret pamudinājumiem kibervidē pārkāpt intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp pret dažiem pārmērīgiem piekļuves ierobežojumiem, ko nosaka paši intelektuālā īpašuma tiesību turētāji;
proceed to the adoption of the directive on criminal measures aimed at the enforcement of intellectual property rights, following an assessment, in the light of contemporary innovation research, of the extent to which it is necessary and proportionate, and while simultaneously prohibiting, in pursuit of that purpose, the systematic monitoring and surveillance of all users" activities on the Internet, and ensuring that the penalties are proportionate to the infringements committed; within this context, also respect the freedom of expression and association of individual users and combat the incentives for cyber-violations of intellectual property rights, including certain excessive access restrictions placed by intellectual property holders themselves;
nodrošināt, ka kriminālvajāšanai netiek pakļauta strīdīgu politisko uzskatu paušana ar interneta starpniecību;
ensure that the expression of controversial political beliefs through the Internet is not subject to criminal prosecution;
nodrošināt, ka nav tādu tiesību aktu vai prakses, kas ierobežo vai padara par kriminālsodāmām žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu tiesības apkopot un izplatīt informāciju ziņu sniegšanas nolūkos;
ensure that there are no laws or practices restricting or criminalising the right of journalists and the media to gather and distribute information for reporting purposes;
Pastāvīga uzmanības veltīšana absolūtai pamatbrīvību aizsardzībai un pastiprinātai to veicināšanai internetā
Constant attention to the absolute protection and enhanced promotion of fundamental freedoms on the Internet
ņemt vērā, ka "digitālā identitāte" arvien vairāk kļūst par personības neatņemamu daļu un ka tādēļ tā ir atbilstoši un efektīvi jāaizsargā no privātu un valsts pušu iejaukšanās ‐ ir jānosaka un jāaizsargā īpašs datu kopums, kas ir cieši saistīts ar indivīda "digitālo identitāti", turklāt visi šie elementi ir uzskatāmi par neatņemamām personas tiesībām, kurām nav ekonomiska rakstura un kuras nevar pārdot; pienācīgi ņemt vērā anonimitātes un pseidonimitātes nozīmi un vajadzību privātuma nolūkā kontrolēt informācijas plūsmas, kā arī to, ka lietotāju rīcībā vajadzētu būt efektīviem privātās dzīves aizsardzības līdzekļiem, piemēram, dažādām pieejamām privātumu nodrošinošām tehnoloģijām, un ka lietotājiem vajadzētu būt attiecīgi izglītotiem;
consider that "digital identity" is increasingly becoming an integral part of our "self" and in this respect deserves to be protected adequately and effectively from intrusions by both private and public actors – thus, the particular set of data that is organically linked to the "digital identity" of an individual should be defined and protected, and all its elements should be considered inalienable personal, non-economic and non-tradable rights; take due account of the importance of anonymity, pseudonymity and control of information flows for privacy and the fact that users should be provided with, and educated about, the means to protect it efficiently, for instance through various available Privacy-Enhancing Technologies (PETs);
nodrošināt, ka dalībvalstis, pārtverot un uzraugot datu plūsmas neatkarīgi no tā, vai šie dati attiecas uz attiecīgo dalībvalstu pilsoņiem vai tie nāk no ārvalstīm, ievēro stingrus nosacījumus un garantijas, kas paredzētas tiesību aktos; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka attālinātā meklēšana, ja to paredz valsts tiesību akti, notiek, pamatojoties uz spēkā esošu meklēšanas orderi, ko izsniegušas kompetentās tiesu iestādes; atzīmē, ka vienkāršotas procedūras attālinātās meklēšanas gadījumā salīdzinājumā ar tiešajiem meklējumiem nav pieņemamas, jo tās pārkāpj tiesiskumu un tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību;
ensure that Member States that intercept and monitor data traffic, regardless of whether that applies to their own citizens or to data traffic from abroad, do so under the strict conditions and safeguards provided for by law; call on Member States to ensure that remote searches, if provided for by national law, are conducted on the basis of a valid search warrant issued by the competent judicial authorities; note that simplified procedures for conducting remote searches in comparison with direct searches are unacceptable, as they infringe the rule of law and the right to privacy;
atzīt, cik bīstami var būt noteikti interneta novērošanas un kontroles veidi, kuru mērķis ir izsekot arī ikvienu personas "digitālo" soli, lai radītu lietotāja profilu un piešķirtu "punktus"; precizēt, ka šādi paņēmieni vienmēr jāvērtē, ņemot vērā to nepieciešamību un samērīgumu salīdzinājumā ar mērķiem, kurus ar tiem iecerēts sasniegt; uzsvērt arī, ka lietotāji vairāk jāinformē un jāsaņem viņu apzināta piekrišana attiecībā uz e-darbībām, kas ietver personas datu publiskošanu (piemēram, sociālo tīklu gadījumā);
recognise the danger of certain forms of Internet surveillance and control aimed also at tracking every "digital" step of an individual, with the aim of providing a profile of the user and of assigning 'scores'; make clear the fact that such techniques should always be assessed in terms of their necessity and their proportionality in the light of the objectives they aim to achieve; emphasise also the need for an enhanced awareness and informed consent of users with respect to their e-activities involving the sharing of personal data (for instance in the case of social networks);
mudina dalībvalstis noteikt visas struktūras, kuras izmanto interneta novērošanu, un sagatavot publiski pieejamu gada pārskatu par interneta novērošanu, tādējādi nodrošinot likumīgumu, samērīgumu un pārredzamību;
urge the Member States to identify all entities which use Net Surveillance and to draw up publicly accessible annual reports on Net Surveillance ensuring legality, proportionality and transparency;
pētīt un noteikt, cik lielā mērā valdība vai privāti uzņēmumi var prasīt un saņemt no lietotājiem "piekrišanu" daļēji atteikties no privātuma, jo atsevišķus lietotājus un šādas iestādes acīmredzami nevar uzskatīt par līdzvērtīgiem un vienādi informētiem sarunu partneriem;
examine and prescribe limits to the "consent" that can be requested of and extracted from users, whether by governments or by private companies, to relinquish part of their privacy, as there is a clear imbalance of negotiating power and of knowledge between individual users and such institutions;
stingri ierobežot, noteikt un regulēt gadījumus, kad no privātiem interneta uzņēmumiem var prasīt, lai tie izpauž datus valsts iestādēm, kā arī nodrošināt, ka valdības šos datus izmanto atbilstīgi stingrākajiem datu aizsardzības standartiem; izstrādāt šī procesa efektīvu kontroli un novērtēšanu;
strictly limit, define and regulate the cases in which a private Internet company may be required to disclose data to government authorities, and further ensure that the use of that data by governments is subject to the strictest data protection standards; establish effective control and evaluation of that process;
uzsvērt, cik svarīgi ir, lai interneta lietotāji varētu stiprināt savas tiesības panākt, ka viņu personas dati, kas uzglabāti tīmekļa vietnēs vai kādā trešās puses datu glabāšanas medijā, tiek neatgriezeniski dzēsti; nodrošināt, ka interneta pakalpojumu sniedzēji, elektroniskās tirdzniecības pakalpojumu sniedzēji un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ievēro šādu lietotāju lēmumu; nodrošināt, ka dalībvalstis garantē pilsoņu tiesību piekļūt saviem personas datiem efektīvu piemērošanu, tostarp, šādu datu dzēšanu vai izņemšanu no tīmekļa vietnēm nepieciešamības gadījumā;
stress the importance of Internet users being able to enhance their right to obtain the permanent deletion of their personal data located on Internet websites or on any third party data storage medium; ensure that such a decision by users is respected by Internet service providers, e-commerce providers and information society services; ensure that Member States provide for the effective enforcement of citizens' right of access to their personal data, including, as appropriate, the erasure of such data or its removal from web sites;
nosodīt valdības uzspiestu interneta vietnēs meklējamā satura cenzūru, jo īpaši tad, ja šādiem ierobežojumiem ir atturoša ietekme uz politisko vārda brīvību;
condemn government-imposed censorship of the content that may be searched on Internet sites, especially when such restrictions can have a 'chilling effect' on political speech;
aicināt dalībvalstis nodrošināt, lai vārda brīvība netiktu pakļauta patvaļīgiem valsts un/vai privātā sektora ierobežojumiem, un nepieļaut jebkurus likumdošanas vai administratīvos pasākumus, kas varētu atstāt atturošu ietekmi uz visiem vārda brīvības aspektiem;
call on the Member States to ensure that freedom of expression is not subject to arbitrary restrictions from the public and/or private sphere and to avoid all legislative or administrative measures that could have a "chilling effect" on all aspects of freedom of speech;
atgādina, ka personas datu nodošanai trešām valstīm jānotiek atbilstoši, cita starpā, Direktīvas 95/46/EK un Pamatlēmuma 2008/977/TI noteikumiem;
recall that transfer of personal data to third countries must take place in accordance with the provisions laid down in, inter alia, Directive 95/46/EC and in Framework Decision 2008/977/JHA;