natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis ieguldīt pašreizējo struktūrfondu līdzekļus izdevumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam aprūpes pakalpojumu attīstībā, lai sniegtu iespēju sievietēm un vīriešiem apvienot profesionālo un privāto dzīvi;
Calls on the Member States to invest current Structural Funds spending for the period 2007-2013 in the development of care services to enable both women and men to combine professional and private life;
ņem vērā, ka, lai gan iepriekšējos gadus tika īstenotas neskaitāmas kampaņas, noteikti mērķi un veikti pasākumi, dzimumu atalgojuma starpība joprojām ir nemainīgi liela, sievietes ES vidēji pelna par 17,5 % mazāk nekā vīrieši, un pēdējos gados ir bijis tikai niecīgs atalgojuma starpības samazinājums atbilstoši dzimumam; pieprasa dalībvalstīm divkāršot pūles spēkā esošo Eiropas noteikumu īstenošanā, lai šo starpību mazinātu;
Notes that, despite countless campaigns, targets and measures in recent years, the gender pay gap remains stubbornly wide, women across the EU earn 17.5% less on average than men and there has only been a marginal reduction of the gender pay gap in the last few years; calls on the Member States to redouble their efforts to put European measures in place with the aim of closing this gap;
pieprasa Eiropas iestādēm, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem izstrādāt daudzpusīgu stratēģiju, lai risinātu visas problēmas saistībā ar dzimumu atalgojuma pašreizējo atšķirību, tostarp panākt Eiropas vienāda atalgojuma mērķi ‐ katrā dalībvalstī samazināt atalgojuma atšķirību par 10 %, lai panāktu vienādu atalgojumu par vienādu darbu, kuru veic sievietes un vīrieši ar vienādu kvalifikāciju, un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ieviest Eiropas vienāda atalgojuma dienu; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi nevienu likumdošanas priekšlikumu, kopš tika pieņemta Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem;
Calls for a multifaceted strategy from European institutions, Member States and the Social Partners to tackle the full range of causes of the persistent gender pay, including a European equal pay target to reduce the pay gap by 10% in each Member State to ensure equal payment for women and men for the same work and for the same qualifications, and welcomes the Commission's initiative of launching a European Equal Pay Day (EEPD); regrets that no legislative proposal has been put forward by the Commission since the adoption of the European Parliament resolution of 18 November 2008 and its recommendations;
aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis risināt problēmu saistībā ar dzimumu pensiju atšķirību, kas ir tiešas dzimumu atalgojuma atšķirības sekas, un izvērtēt jauno pensijas sistēmu ietekmi uz dažādām sieviešu kategorijām, īpašu uzmanību pievēršot nepilna darba laika un netipiskiem darba līgumiem;
Calls on the Member States and the Commission to take appropriate measures to reduce the gender pension gap as a direct consequence of the gender pay gap and to assess the impact of the new pension systems on various categories of women, paying special attention to part-time and atypical contracts;
aicina dalībvalstis mērķtiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu labāku stāvokli un taisnīgāku finansiālo statusu nodarbinātībai sociālajā jomā; uzskata, ka darba vietas izglītības un aprūpes jomās finansiālā ziņā jāpielīdzina citām darba vietām, un nedrīkst rasties nelabvēlīgas finansiālās sekas tāpēc, ka vīrieši un sievietes izvēlas strādāt sociālajā jomā;
Calls on the Member States to take targeted actions in order to provide a better and fairer financial status for social employment; takes the view that jobs in education and care must be placed on an equal financial footing with other jobs, and that there must be no financial disadvantages arising from the fact that men and women choose social occupations;
pauž satraukumu, ka ekonomikas krīze un budžeta samazinājumi saasinās šo problēmu, jo tiks nesamērīgi ietekmētas sievietes, un aicina dalībvalstu valdības un sociālos partnerus izstrādāt rīcības plānu un konkrētus, tālejošus mērķus;
Expresses concern that the economic crisis and budget cuts will exacerbate the problem, as women will be disproportionately affected, and calls on Member States' governments as well as on social partners to devise an action plan and concrete, ambitious targets;
aicina dalībvalstis labāk izmantot augsti kvalificētu migranšu prasmes un nodrošināt piekļuvi izglītībai un apmācībai, arī valodu kursiem, lai novērstu prasmju pasliktināšanos un nodrošinātu vienlīdzīgas darba iespējas un veicinātu migranšu integrāciju; aicina dalībvalstis pievērst uzmanību tādu pasākumu pieņemšanai, kas paredzēti migrantēm, un mudina apspriesties ar NVO un migranšu organizācijām par politiskajām nostādnēm un pasākumiem, kuru mērķis ir migranšu sociālā integrācija;
Calls on the Member States to make better of use the skills of highly qualified female migrants and to provide access to education and training including language courses in order to avoid de-skilling and to ensure equal job opportunities and promote the integration of migrants; calls on the Member States to give attention to the adoption of measures for migrant women and encourages the consultation of NGOs and migrant women's organisations on policies and measures geared towards their social integration;
pauž bažas par dažu dalībvalstu noteikumiem, kas skaidri neparedz aizliegumu laikā, kad sievietes tiek pieņemtas darbā, iesniegt darba devējam parakstītu atlaišanas vēstuli, kuras ietekmē rodas iespēja apiet tiesību aktus maternitātes aizsardzības jomā;
Is concerned about the legislation in some Member States which does not expressly prohibit the handing of pre-signed resignation letters to employers when women are recruited, which has the effect of enabling maternity laws to be circumvented;
Vienlīdzība lēmumu pieņemšanā
Equality in decision-making
uzskata, ka sieviešu aktīva līdzdarbība un pilnīga iekļaušana Eiropas darba tirgū ne tikai labvēlīgi ietekmē uzņēmējdarbību, bet arī sniedz ieguldījumu ekonomikā un sabiedrībā kopumā, un tas ir pamattiesību un demokrātijas jautājums: sievietes veido 60 % no nesenajiem universitāšu beidzējiem, taču turpina būt nepietiekami pārstāvētas ekonomisku lēmumu pieņemšanas amatos;
Considers that active participation and full inclusion of women in the European labour market not only has a positive effect on business but also benefits the economy and society as a whole and is an issue that concerns fundamental rights and democracy: women represent 60% of new university graduates, but continue to be under-represented in economic decision-making posts;
pauž nožēlu par to, ka ekonomikas atveseļošanas plānos galvenā uzmanība joprojām ir pievērsta nodarbinātības nozarēm, kurās ir lielāka vīriešu pārstāvības daļa; aicina dalībvalstis un Komisiju, īstenojot stratēģiju “ES 2020” un valstu reformu programmas, konsekventi risināt dzimumu līdztiesības jautājumu un prioritārā kārtā novērst šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm ar invaliditāti, migrantu un etnisko minoritāšu sievietēm, kā arī sievietēm vecuma grupā no 54 līdz 65 gadiem un romu sievietēm; atzīmē, ka sievietēm un vīriešiem tādēļ, lai veiksmīgi saskaņotu darba un ģimenes dzīvi, kā arī iegūtu finansiālo neatkarību, ir nepieciešama iespēja izmantot elastīgus darba veidus, tostarp tāldarbu; atzīmē, ka sievietes ir par maz pārstāvētas nozarēs, kurām ir paplašināšanās iespējas, piemēram, atjaunojamo enerģijas avotu jomā, kā arī zinātnē un progresīvo tehnoloģiju jomā, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunu darbavietu radīšanas politiku, kurā sievietes un vīrieši būtu vienlīdz pārstāvēti minētajās jaunajās nozarēs;
Regrets that economic recovery projects still focus mainly on male-dominated employment; calls on the Member States and the Commission to address gender equality in a consistent manner when implementing the EU2020 Strategy and National Reform Programmes, and to give high priority to addressing barriers to women's participation in the labour market with particular emphasis on women with disabilities, migrant and ethnic minority women, women in the age group 54-65 years and Roma women; points out that women and men must have access to flexible forms of employment, including teleworking, in order to achieve a good balance between work and family life and become financially independent; notes that women are under-represented in sectors that are likely to expand such as the renewable sector, science and technology-intensive jobs, and therefore invites the Council, the Commission and the Member States to formulate job creation policies concerning the balanced representation of men and women in these new sectors;
aicina atbalstīt iniciatīvas un kampaņas, kas grauj stereotipus par sieviešu neefektivitāti darbā un nespēju ieņemt vadošu amatu; aicina atbalstīt sievietes ceļā uz profesionālo pilnveidi, kā arī viņu centienus ieņemt vadošus amatus;
Calls for support to be given to initiatives and campaigns which break down stereotypes about the low effectiveness of female employees and their lack of management skills; calls also for women to be supported in their career development and efforts to reach managerial positions;
pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi sieviešu skaita palielināšanā uzņēmumu padomēs, kā liecina Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojums par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; konstatē, ka Eiropas Savienībā par lieliem uzskatāmajos uzņēmumos vadošos amatos vidēji ir tikai 13 % sieviešu un tikai 3 % no to vadītājiem ir sievietes;
Regrets the lack of progress towards increasing the number of women on company boards as demonstrated in the European Commission's 2012 report on women in economic decision-making; notes that, within the EU, on average only 13% of the executives of the major listed companies are women, with only 3% female chairs;
aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk piedāvāt visaptverošus pašreizējos datus par sieviešu pārstāvēto daļu visu veidu uzņēmumos ES un par obligātiem un neobligātiem pasākumiem, kas veikti uzņēmējdarbības sektorā, kā arī tiem, kurus dalībvalstis nesen pieņēmušas ar mērķi palielināt šādu pārstāvēto daļu; norāda, ka saskaņā ar Komisijas ziņojumu par sieviešu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi ir bijuši nepiemēroti; atzinīgi vērtē izziņoto apspriešanos par pasākumiem, kuru mērķis būtu palielināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību ekonomisko lēmumu pieņemšanā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija atturas veikt tūlītējus likumdošanas pasākumus, lai gan tā bija apņēmusies tādus veikt gadījumā, ja mērķi nebūtu sasniegti; uzskata, ka nebūtiskie sasniegumi 2011. gadā norāda uz to, ka ir jāveic konkrētāki pasākumi nekā vienkārša apspriešanās; tādēļ atkārtoti pauž jau 2011. gadā izteikto aicinājumu līdz 2012. gadam izstrādāt tiesību aktu priekšlikumus, ietverot kvotas, lai palielinātu sieviešu pārstāvēto daļu korporatīvos vadības uzņēmumos no 30 % 2015. gadā līdz 40 % 2020. gadā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu pienākumus un to ekonomiskās, strukturālās (t. i., saistībā ar uzņēmuma izmēru), juridiskās un reģionālās īpatnības;
Calls on the Commission to present, as soon as possible, comprehensive current data on female representation within all types of companies in the EU and on the compulsory and non-compulsory measures taken by the business sector as well as those recently adopted by the Member States with a view to increasing such representation; notes that, according to the Commission's report on women in economic decision making, steps taken by companies and the Member States are found to be inadequate; welcomes the announced consultation on measures to enhance gender balance in economic decision making; is disappointed, however, that the Commission is refraining from taking immediate legislative measures, as it had committed to do should the targets not be met; believes the meagre progress made in 2011 merits more concrete measures than a mere consultation; reiterates, therefore, its call from 2011 for legislation, including quotas, to be proposed by 2012 to increase female representation in corporate management bodies to 30% by 2015 and to 40% by 2020, while taking account of the Member States' responsibilities and of their economic, structural (i.e. company-size related), legal and regional specificities;
uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpieņem pasākumi, īpaši ar tiesību aktiem, kuros paredzēti saistoši mērķi sieviešu un vīriešu līdzsvarotas pārstāvības nodrošināšanai uzņēmumu, valsts pārvaldes iestāžu un politisko struktūru atbildīgajos amatos; norāda uz veiksmīgajiem Norvēģijas, Spānijas, Vācijas, Itālijas un Francijas piemēriem;
Stresses the need for Member States to adopt measures, in particular through legislative means, to set binding targets to ensure the balanced presence of women and men in positions of responsibility in business, public administration and political bodies; refers to the successful examples of Norway, Spain, Germany, Italy and France;
atgādina, ka 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos jaunā Komisijas sastāva iecelšana, kā arī kandidatūru izvirzīšana augstākajiem administratīvo darbinieku amatiem, ir iespēja panākt virzību uz paritātes demokrātiju ES līmenī;
Recalls that the European Elections in 2014, followed by the appointment of the next Commission and the nominations for the senior administrative positions within the European institutions, are a chance to move towards parity democracy at EU level;
aicina dalībvalstis atbalstīt paritāti, kā savu komisāra amata kandidātu izvirzot gan sievieti, gan vīrieti; aicina Komisijas priekšsēdētāja amatam izvirzīto personu censties ievērot paritātes principu, veidojot Komisijas sastāvu; aicina pašreizējo Komisiju publiski atbalstīt šo procedūru;
Calls on the Member States to support parity by proposing a woman and a man as their candidates for the office of Commissioner; calls on the nominated President of the Commission to aim at parity when forming the Commission; calls on the present Commission to publicly support this procedure;
norāda, ka vēlēšanu kvotu izmantošana labvēlīgi ietekmē sieviešu pārstāvību, un atzinīgi vērtē pieņemtos tiesību aktus attiecībā uz paritātes sistēmām un dzimumu kvotām, kas ieviesti Francijā, Spānijā, Beļģijā, Slovēnijā, Portugālē un Polijā; aicina tās dalībvalstis, kurās ir īpaši zems sieviešu pārstāvības līmenis politiskajās apvienībās, apsvērt līdzvērtīgu pasākumu ieviešanu;
Points out that the use of electoral quotas has positive effects on women's representation and welcomes the legislated parity systems and gender quotas introduced in France, Spain, Belgium, Slovenia, Portugal and Poland; calls on the Member States with particularly low representation of women in political assemblies to consider introducing equivalent measures;
atzinīgi vērtē parlamentāro komiteju priekšsēdētāju amatā esošo sieviešu skaita būtisko palielināšanos un Parlamenta deputāšu skaitu 2009.–2014. gada likumdošanas pilnvaru termiņā, bet pauž nožēlu par Parlamenta priekšsēdētāja vietnieču skaita samazināšanos termiņa otrajā pusē; tāpēc ierosina pasākumus pilnīgam dzimumu līdzsvaram priekšsēdētāja vietnieku amatos;
Welcomes the significant increase in the numbers of female chairs of parliamentary committees and the number of female MEPs in the legislative term 2009-2014 but regrets the decrease of female EP vice-presidents in the second half of the term; therefore proposes measures for absolute gender balance regarding the vice-presidents' posts;
aicina dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbību un nodrošināt finansiālu atbalstu, kā arī profesionālo orientāciju un apmācību, mudinot sievietes dibināt savus uzņēmumus;
Calls on the Member States to promote female entrepreneurship and to provide financial support, vocational guidance and training to encourage women setting up their own companies;
mudina Komisiju ietvert tās programmās cīņai ar dzimumnoziedzību tādas vardarbības un uzmākšanās novēršanu, kurai raksturīga homofobija un transfobija;
Urges the Commission to include homophobic and transphobic violence and harassment in its action programmes against gender-based violence;
atzinīgi vērtē centienus gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī apkarot vardarbību pret sievietēm, vīriešiem un bērniem, īstenojot, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojumu, direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un tiesību aktu kopumu upuru tiesību aizsardzības stiprināšanai ES, taču uzsver, ka šī parādība joprojām ir ļoti svarīga un neatrisināta problēma; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt un īstenot politiku visu veidu diskriminācijas pret sievietēm apkarošanai, tostarp attiecībā uz visa veida seksuālu, fizisku un psiholoģisku vardarbību, vardarbību ģimenē, uzmākšanos un nepieciešamību ietvert ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu ES ārpolitikā un attīstības sadarbības politikā; uzsver, ka ir jāapzina ar dzimumu saistītas vardarbības reālais apmērs ES; norāda uz to, ka svarīgs darbs šajā jomā ir jāveic Eiropas Dzimumu vardarbības novērošanas centram, un tādēļ aicina pēc iespējas drīzāk nodrošināt centra darbības uzsākšanu;
Welcomes efforts, both at Community and national levels, to combat violence against women, men and children such as the European Protection Order, the Directive on preventing and combating trafficking in human beings and the legislative package to strengthen the rights of victims in the EU, but stresses that this phenomenon remains a major unresolved problem; calls on the Commission and the Member States to adopt and implement policies to combat all forms of violence against women including all sexual, physical and psychological abuse, domestic violence, harassment and the need to include the fight against gender-based violence in EU external and development cooperation policies; stresses the need to ascertain the real extent of the problem of gender-based violence in the EU; notes the important work to be done in this area by the European Observatory on Gender-Based Violence and calls therefore, for the Observatory to be made operational as soon as possible;
atkārtoti norāda uz to, ka Komisijai ir jāizstrādā ES mēroga stratēģija vardarbības pret sievietēm apkarošanai, tostarp normatīvs krimināltiesību instruments dzimumu vardarbības apkarošanai, kā Eiropas Parlaments ir prasījis vairākās rezolūcijās; aicina Komisiju noteikt 2015. gadu par ES gadu vardarbības pret sievietēm izbeigšanai;
Reiterates the need for the Commission to present an EU-wide strategy to end violence against women including a legislative criminal-law instrument to combat gender-based violence as requested by Parliament in several resolutions; calls on the Commission to establish 2015 as the EU Year to End Violence against Women;
aicina dalībvalstis veidot informatīvas programmas par uzmākšanos darba vietās un psiholoģisko vardarbību, lai tādējādi sievietes, kuras sastopas ar šīm parādībām, varētu efektīvi tām pretoties;
Encourages Member States to establish information programmes concerning harassment and mobbing at work, so that women who are subjected to such treatment can take effective counter-measures;
ar vardarbību ģimenē saprot jebkāda veida seksuāli, fiziski un psiholoģiski vardarbīgu izturēšanos; atzīmē, ka ar dzimumu saistīta vardarbība katru gadu izraisa daudzus nāves gadījumus visā ES; tādējādi aicina veikt pienācīgus pasākumus, lai ar dzimumu saistīto vardarbību uzskatītu par vispārēju sabiedrības drošības jautājumu, nevis privātu jautājumu, kas attiecas tikai uz ģimeni, un par pamattiesību pārkāpumu, cita starpā nodrošinot piekļuvi preventīviem pasākumiem un tiesiskās aizsardzības un palīdzības līdzekļiem, tostarp attiecībā uz izsekošanu;
Defines domestic violence as including all sexual, physical and psychological abuse; points out that gender violence claims many lives across the EU each year; thus calls for adequate measures to be taken so that gender-based violence is treated as a public security issue rather than as a private, domestic issue and as a violation of fundamental rights, by ensuring, amongst other things, access to forms of prevention, legal protection and assistance, including with regard to stalking;
pauž gandarījumu par to, ka nesen tika pieņemta direktīvas par Eiropas aizsardzības rīkojumu, kuras mērķis ir aizsargāt cita starpā ar dzimumu saistītas vardarbības upurus, un aicina dalībvalstis iespējami drīz to transponēt savos tiesību aktos, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas aizsardzības rīkojuma īstenošanu;
Expresses satisfaction with the recent adoption of the European Protection Order Directive - which aims to protect among others the victims of gender violence - and invites the Member States to transpose it into national law at an early date in order to allow for the proper functioning of the European Protection Order;
šajā saistībā atzīmē ES tiesību aktu kopumu cietušajiem; aicina dalībvalstis šajā tiesību aktu kopumā iekļaut konkrētas darbības un līdzekļus, lai apkarotu visu veidu pret sievietēm vērstu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, uzmākšanos, tā sauktās goda slepkavības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu laulības un citus vardarbības veidus, kā arī indivīda tiesību pārkāpumus;
Notes in this context the EU Victims' Package; calls on Member States to include in this package specific actions and resources to combat all forms of violence against women, including domestic violence, sexual violence, harassment, so called honour killings, Female Genital Mutilation, forced marriages and other forms of violence and violation of individual rights;
aicina dalībvalstis ieviest fiziskas vardarbības veicējiem paredzētas sabiedrībā reintegrējošas un psiholoģiskas programmas, kuru dēļ procentuāli samazinātos šo nodarījumu skaits; vērš arī uzmanību uz agresijas pieaugumu meiteņu vidū;
Calls on Members States to introduce rehabilitation and psychological programmes for perpetrators of physical abuse, which would reduce the incidence of such abuse; draws attention, furthermore, to the increase in aggressive behaviour among girls;
aicina Komisiju īstenot savu apņemšanos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu kopējā Eiropas patvēruma sistēmā;
Calls on the Commission to implement its commitment to mainstream gender equality in the Common European Asylum System.
norāda, ka sociālās un ekonomiskās neatkarības un seksuālās un reproduktīvās veselības autonomijas palielināšana, kā arī brīvības izvēlēties partneri sekmēšana ir svarīgs priekšnosacījums cīņai pret vardarbību;
Points out that the enhancement of social and economic independence as well as sexual and reproductive health autonomy and the freedom to choose a partner are important preconditions for fighting against violence;
aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt dzimuma dimensiju veselības jomā kā būtisku ES veselības politikas nostādņu daļu, kā arī ES un valstu veselības jomas politiskajās nostādnēs vēl vairāk censties pieņemt duālu stratēģiju ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un vecuma jautājumiem, kā arī konkrētiem ar dzimumu līdztiesību saistītiem pasākumiem;
Calls on the Commission and the Member States to recognise the gender dimension in health as an essential part of EU health policies and further step up their efforts to adopt a dual strategy with gender and age mainstreaming and specific gender-related actions in EU and national health policies;