natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka valūtas kursu svārstības kavē pasaules ekonomikas atveseļošanos un ka ir svarīgi koordinēt monetāro politiku, lai izvairītos no finansiālas nelīdzsvarotības, kas varētu izraisīt makroekonomisku nestabilitāti; aicina, izmantojot SVF kā pasaules mēroga konsultāciju forumu monetārās politikas jautājumos, organizēt pasaules līmeņa monetāro konferenci;
Recalls that exchange-rate fluctuations constitute an impediment to global economic recovery and that coordination of monetary policy is essential to avoid the emergence of financial imbalances that could give rise to macroeconomic instability; calls for a world monetary conference to be organised under the auspices of the IMF as a forum for global consultation on monetary questions;
atbalsta Komisiju, kas pauž bažas par ievērojamo nelīdzsvarotību saistībā ar darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu, ražīguma pieauguma tempiem, aizvien nevienlīdzīgāku ienākumu sadali un pārticību, tekošajiem norēķiniem un procentu likmju atšķirībām ES un euro zonā un pauž bažas par to, ka trūkst efektīvu mehānismu, ar ko varētu novērst šīs nelīdzsvarotības palielināšanos;
Shares the Commission's concern about significant imbalances in relation to the development of unit labour costs, rates of productivity growth, the increasingly unequal distribution of income and wealth, current accounts and interest rate spreads in the EU and in the euro area and is concerned about the absence of effective mechanisms to prevent the growth of those imbalances;
kā ierosināts Komisijas 2008. gada 7. maija paziņojumam “EMU@10 ‐ panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem” ( COM(2008)0238 ) pievienotajā dienestu darba dokumentā, aicina Komisiju izstrādāt dignostikas instrumentus un rādītājus, lai efektīvāk uzraudzītu un izvērtētu attiecīgo ekonomisko attīstību dalībvalstīs, tostarp paredzot darbaspēka vienības izmaksu, patieso valūtas kursu, finanšu tirgu un konkurenci ietekmējošu politikas nostādņu daudzpusēju uzraudzību;
As proposed in the staff working paper accompanying the Commission communication of 7 May 2008 on EMU@10: successes and challenges after 10 years of Economic and Monetary Union ( COM(2008)0238 ), calls on the Commission to develop diagnostic tools and indicators, in order more effectively to monitor and assess relevant economic developments in the Member States, including multilateral surveillance of unit labour costs, real exchange rates, financial markets and policies affecting competitiveness;
ņem vērā bažas, ko Komisija paudusi ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā saistībā ar nelīdzsvarotības pieaugumu euro zonā un divus aspektus, kas saskaņā ar Komisijas pausto viedokli ir galvenie nelīdzsvarotības cēloņi ‐ no vienas puses, viegli sagraujamu izaugsmes modeli, kas balstās uz konkurētspējīgu eksporta nozari un ko neizlīdzsvaro vietējais pieprasījums, un no otras puses, to, ka dažās valstīs, kas cieta no deficīta, nelīdzsvarotība, iespējams, izpaudās kā pārmērīgs vietējais pieprasījums, mājokļu cenu pieaugums un pārāk strauja izaugsme būvniecības nozarē; tādēļ ierosina, lai Komisija izskata iespējamos veidus, kā efektīvi uzlabot euro zonas ekonomikas pārvaldīšanu, tai skaitā jaunu mehānismu izveidi, lai novērstu atkārtotu pārmērīgu šādas nelīdzsvarotības pieaugumu nākotnē un asimetriskos satricinājumus, ko tie veicina;
Takes note of the concern expressed by the Commission, in its annual statement on the euro area 2009, about imbalances that have accumulated within the euro area and of what the Commission identifies as two major sources of imbalance: on the one hand the growth model centred on a competitive export sector, without being sustained by domestic demand, is vulnerable and conversely, in some countries in deficit, imbalances may have taken the form of excessive domestic demand pressures, a surge in house prices and a bloated construction sector; suggests, therefore, that the Commission examine possible ways of improving effectively the economic governance of the euro area, including the setting-up of new mechanisms to prevent the renewed excessive growth of such imbalances in the future and the asymmetric shocks to which they contribute;
uzsver, ka Komisija ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā skaidri norāda, ka izveidotais politikas koordinācijas mehānisms euro zonā krīzes laikā nedarbojās labi; tāpat kā Komisija uzskata, ka ir steidzami nepieciešama makroekonomikas uzraudzības padziļināšana un paplašināšana, lai saskaņoti reaģētu uz krīzi;
Emphasises that the Commission states clearly, in its Annual Statement on the Euro Area 2009, that the established mechanism of policy coordination within the euro area did not work well in the crisis; shares the Commission's view that a deepening and broadening of macroeconomic surveillance is urgently needed to spur a coordinated response to the crisis;
atzinīgi vērtē EIB līdzekļu izmantošanu, kā arī kopējos, bet atšķirīgos dalībvalstu ieguldījumus anticiklisku valsts izdevumu nodrošināšanā krīzes laikā, ko veica, lai daļēji kompensētu Eiropas budžeta ierobežoto apmēru; tomēr brīdina, ka pārmērīga balstīšanās uz EIB palīdzību var radīt situāciju, kad tiek apieta budžeta procedūra un Eiropas Parlamentam tiek kavēts sniegt atzinumu par saistību izdevumu trajektoriju; tādēļ atgādina, ka ar EIB nebūtu jāaizstāj ES budžets;
Welcomes the use of EIB funds as well as the common but different contributions of Member States to anti-cyclical public spending during the crisis, used to partly compensate for the limited size of the European budget; warns, however, against excessive recourse to the EIB, which would result in the budgetary procedure being circumvented and would prevent Parliament from giving its opinion on the trajectory of committed expenditure; recalls, therefore, that the EIB should not become a substitute for the EU budget;
ir vienisprātis ar Komisiju, ka finanšu tirgu pārraudzība un reglamentēšana, fiskālā disciplīna un iekšējo un ārējo deficītu ierobežošana ir būtiski elementi Ekonomikas un monetārās savienības veiksmīgā attīstībā;
Agrees with the Commission that supervision and regulation of financial markets, fiscal discipline and the limiting of internal and external deficits are essential for the successful development of the EMU;
uzsver nepieciešamību visaptveroši piemērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, vienlaikus norādot, ka šā pakta noteikumi attiecas tikai uz budžeta deficītu un valsts parādu; norāda, ka ar šo fiskālās saskaņošanas instrumentu tikai daļēji novērš galvenos euro zonas ekonomiskās nelīdzsvarotības cēloņus; tādēļ uzskata, ka fiskālā saskaņošana jāveic lielākā mērā, nekā tas paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā;
Stresses the need for comprehensive application of the rules of the SGP while noting that the rules laid down in the SGP refer only to public deficit and public debt; points out that this instrument of fiscal coordination addresses only partially the major causes of economic imbalances within the euro area; considers therefore, that fiscal coordination should go beyond the current scope of the SGP;
uzsver, ka pašreizējai ekonomikas un finanšu krīzei un pastiprinātai finanšu koordinācijai starp dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas euro, nevajadzētu izraisīt euro zonas iekapsulēšanu;
Emphasises that the current economic and financial crisis and the strengthened financial coordination among Member States that have already adopted the euro should not result in an encapsulation of the euro area;
atkārtoti pauž viedokli par to, ka ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt, izmantojot integrētu Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģiju un pamatojoties uz topošo ES stratēģiju 2020. gadam, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un konverģences un stabilitātes programmām;
Reiterates its view that economic coordination should take the form of an integrated European economic and employment strategy on the basis of the forthcoming EU 2020 Strategy, the Integrated Guidelines, the Sustainable Development Strategy and the convergence and stability programmes;
pauž nopietnas bažas par valsts parāda kritiskajiem apmēriem un par tā prognozēto straujo pieaugumu 2010. un 2011. gadā;
Expresses its deep concern over the unsustainable level of public debt and its predicted rapid increase in 2010 and 2011;
uzsver to, cik svarīgi ir efektīvi izmantot Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta jaunos noteikumus, lai uzlabotu koordināciju ekonomikas jomā un euro zonas pārvaldību; sagaida, ka Komisija un Euro grupas priekšsēdētājs saistībā ar šo jautājumu pieņems konkrētus priekšlikumus;
Stresses the importance of using effectively the new provisions in Article 136 of the Treaty on the Functioning of the European Union in order to improve economic coordination and governance in the euro area; looks forward to the adoption of concrete proposals by the Commission and the President of the Eurogroup in this respect;
atzinīgi vērtē Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes pirmo gada pārskatu un piekrīt arī tās secinājumam, ka jācenšas panākt valsts statistikas iestāžu profesionālās neatkarības juridiskā pamata radīšanu tajās dalībvalstīs, kurās tas vēl nav izdarīts; gaida Komisijas (Eiropas Kopienu Statistikas biroja) ikgadējo novērtējumu par atbilstību Prakses kodeksam, kā tas paredzēts Komisijas ieteikumā par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību ( COM(2005)0217 galīgā redakcija);
Welcomes the first annual report by the European Statistical Governance Advisory Board and agrees inter alia with its conclusion that the legal underpinning of national statistical authorities‘ professional independence should be pursued in those Member States where this has not yet been done; looks forward to an assessment by the Commission (Eurostat) in the context of its annual monitoring of compliance with the Code of Practice, as stipulated in the Recommendation of the Commission on the independence, integrity and accountability of the national and Community statistical authorities ( COM(2005)0217 final);
pauž bažas par dalībvalstu nelielo spēju pretoties turpmākai ekonomikas lejupslīdei un ieguldīt steidzami nepieciešamos līdzekļus zināšanās, rūpniecības nozares modernizācijā un ilgtspējīgā attīstībā;
Is concerned about the reduced ability of Member States to counter future economic downturns and to contribute to urgently needed investment in knowledge, the modernisation of the industrial sector and sustainable development;
piekrīt, ka, palielinot sistēmas elastīgumu, pārskatītajā 2005. gada Stabilitātes un izaugsmes paktā ir paredzēti pareizi instrumenti, ar kuriem koordinēt “izejas stratēģijas” un radīt pietiekami lielas iespējas rīkoties ekonomikas lejupslīdes situācijās, lai nodrošinātu ekonomiskās atveseļošanās konsolidāciju; tomēr uzskata, ka, tiklīdz pašreizējā lejupslīde būs beigusies, ir nepieciešams, ievērojot reformētā Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, stiprināt pakta preventīvo sadaļu, lai nodrošinātu, ka izaugsmes periodos dalībvalstis atturas no procikliskas politikas īstenošanas;
Agrees that, by increasing the flexibility of the framework, the revised SGP of 2005 provides appropriate tools for coordinating ‘exit strategies’ and affording sufficient room for manoeuvre during economic downturns to enable the consolidation of economic recovery; takes the view, however, that, once out of the current recession, there is a need, while complying with the reformed SGP, to strengthen the preventive arm of the pact in order to ensure that Member States refrain effectively from pro-cyclical policies during periods of growth;
uzsver, ka, izvērtējot dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmas, Komisijai būtu jāliek lielāks uzsvars uz secinājumiem, kas iekļauti tās Paziņojumā par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos ( COM(2009)0545 );
Stresses that, when evaluating Member States‘ stability and convergence programmes, the Commission should put considerable weight on the conclusions of its Communication on long-term sustainability of public finances for a recovering economy ( COM(2009)0545 );
atbalsta to, ka Komisija izmanto pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai samazinātu valsts budžeta deficītu un uzsver to, cik svarīgas ir pareizā laikā ieplānotas, tālejošas, konkrētas un kvantitatīvas dalībvalstu valsts finansējuma līdzsvarošanai paredzētas programmas, kuras tiks uzsāktas 2010. un 2011. gadā;
Supports the Commission's use of the excessive deficit procedure in order to reduce public deficit and emphasises the importance of properly timed ambitious, concrete and quantifiable programmes for balancing the public finances in Member States, starting in the years 2010 and 2011;
pauž ārkārtīgi lielas bažas par notikumu pavērsienu saistībā ar budžeta deficītu Grieķijā; aicina gūt mācību no šīs situācijas, turpinot euro zonas paplašināšanu, jo īpaši saistībā ar statistikas datu kvalitāti;
Is extremely concerned at developments in the deficit situation in Greece; calls for lessons to be learnt from this situation, in future enlargements of the euro area, especially in relation to the quality of statistical data;
uzskata, ka dalībvalstīm, kurām ir grūtības nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, ir, pirmām kārtām, pašām jāuzņemas atbildība par šo grūtību novēršanu, jo īpaši īstenojot piemērotāku fiskālo politiku; aicina dalībvalstis paātrināt reformu īstenošanu, pieņemot mērķtiecīgas politikas pamatnostādnes, lai novērstu trūkumus ilgtspējībā, ko radījis augstais parādsaistību līmenis un izmaksas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu;
Considers that Member States with difficulties in sustaining their public finances should, in the first instance, be responsible for resolving those difficulties, particularly by means of a more appropriate fiscal policy; calls on the Member States to accelerate the pace of their reforms through determined policy actions to fill the sustainability gaps caused by high rates of indebtedness and by costs related to an ageing population;
uzsver, ka daži trūkumi Ekonomikas un monetārās savienības izveidē un, zināmā mērā, konkrētu euro zonas dalībvalstu un trešo valstu partneru ekonomikas politika apgrūtina ES dalībvalstu spēju sakārtot savu finanšu sistēmu; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāpaplašina pašreizējais euro zonā noteiktais politikas koordinācijas mehānisms īpaši, lai risinātu pašreiz euro zonā vērojamās un nākotnē iespējamās nelīdzsvarotības un noviržu radītās problēmas; saistībā ar šo pauž nožēlu, ka valdības nav pieņēmušas saistošu apņemšanos pastiprināt euro zonā koordināciju;
Stresses that certain shortcomings in the construction of EMU and, to some extent, the economic policy of certain members of the euro area and of third country partners make it difficult for Member States to put their financial house in order; reiterates its conviction that the current mechanism of policy coordination within the euro area needs to be enlarged to cope, in particular, with current and future economic imbalances and divergences within the euro area; regrets, in this context, that there are no binding commitments among governments to enforce coordination in the euro area;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru to norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, iekļaujot šajos pasākumos:
Calls on the Commission to propose a set of measures to help Member States restore balance in their public accounts and finance public investment through:
euro obligāciju izdošanu vai līdzīgu pasākumu veikšanu, lai pazeminātu procentu izmaksas par valsts parāda apkalpošanu, ņemot vērā, ka procentu likmju atšķirības starp dalībvalstīm nav noslīdējušas zemāk par atšķirību līmeni, kas bija vērojams pirms krīzes;
eurobonds or similar measures in order to lower the cost of interest for servicing public debt, considering that interest rate spreads between Member States have not fallen below pre-crisis levels;
dalībvalstu sadarbības nodokļu jomā veicināšanu, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas uzņēmumu nodokļa bāzes ieviešanai;
encouraging tax cooperation between Member States including a timetable for the introduction of a common consolidated corporate tax base;
ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli;
introducing country-by-country reporting on corporate income and the taxes paid thereon;
atkārtoti pauž viedokli, ka, nosakot savas valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (piemēram, par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, naftas barela cenu un procentu likmēm) un citus parametrus;
Reiterates its view that Member States‘ governments should, when determining their national budgets, take into account the Integrated Guidelines and the country-specific recommendations as well as the overall budgetary situation in the euro area; the various national fiscal calendars and the main assumptions used in the underlying forecasts should be harmonised in order to avoid disparities caused by the use of different macro-economic forecasts (concerning, for example, global growth, EU growth, the oil barrel price and interest rates) and other parameters;
aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa;
Calls on the Commission and the Member States to work towards the definition of tools to enhance the comparability of national budgets as regards spending in different categories;
aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt konkrētu priekšlikumu par to, kā finanšu nozarei vajadzētu iesaistīties krīzes radīto izmaksu segšanā;
Calls on the Commission to make a concrete proposal as soon as possible as to how the financial sector should contribute to the cost of the crisis;
aicina ECB, Komisiju un euro zonas dalībvalstis stimulēt ekonomiskās un monetārās integrācijas procesu ES un atbalstīt euro zonas paplašināšanu;
Calls on the ECB, the Commission and the euro area Member States to encourage the process of economic and monetary integration within the EU and to support enlargement of the euro area;
aicina ECB atbalstīt euro zonā neietilpstošo dalībvalstu centienus ieviest euro, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir pierādījušas spēju ievērot pareizu un stabilu fiskālo disciplīnu;
Calls on the ECB to support the efforts of Member States outside the euro area to adopt the euro, especially in cases where Member States have proven their ability to exercise sound and stable fiscal discipline;
atgādina, ka krīze nav attaisnojums, lai kavētos risināt klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmas; uzsver, ka kavēšanās rīkoties var maksāt dārgi gan ekonomiskā, gan ekoloģiskā ziņā un ka lielāka energoefektivitāte un resursu efektivitāte, kā arī pāreja uz ilgtspējīgu atjaunojamu resursu izmantošanu ir labākais veids, kā ierobežot atkarību no nepietiekamajiem resursiem, vienlaicīgi veidojot jaunas darbavietas modernās un ekoloģiski ilgtspējīgās ražošanas nozarēs;
Recalls that the crisis is not an excuse to delay tackling climate change and environmental degradation; emphasises that delaying action could be costly in both economic and environmental terms and that increased energy and resource efficiency, coupled with conversion towards sustainable, renewable resources, is the best way to limit dependency on scarce resources while creating new jobs in modern and environmentally sustainable industries;
aicina dalībvalstis un Komisiju radikāli pastiprināt centienus šajā jomā un lūdz ECB un Komisijai iekļaut šo jautājumu regulārajos ekonomikas ziņojumos;
Calls on the Member States and the Commission to increase radically the efforts in this direction and asks the ECB and the Commission to include this question in its regular economic reporting;
aicina Euro grupu veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu to, ka dalībvalstis, kas vēlas pievienoties euro zonai un atbilst pievienošanās nosacījumiem, to var izdarīt;
Calls on the Eurogroup to take the necessary measures to facilitate an entry into the euro area for those Member States which are seeking to join and which fulfil the conditions for entry;
Euro zonas ārējā pārstāvība
External representation of the euro area
atkārtoti norāda, ka centieni veidot kopīgu starptautisku euro zonas valstu pārstāvniecību, lai gan valda krīze, nav nodrošinājuši lielus panākumus;
Reiterates its view that efforts to move towards a common international representation of the euro area have made little progress in spite of the crisis;
uzskata, ka EMS politikas darba kārtībā kā viens no jautājumiem tiks iekļauts jautājums par problēmām, ko rada Āzijas jaunās tirgus ekonomikas valstis; pauž nožēlu, ka nav gūti nekādi panākumi euro zonas valstu ārējās pārstāvības uzlabošanā, lai gan euro kā rezerves valūtas nozīme pasaulē pieaug; uzsver, ka euro zonā ir jāizstrādā starptautiska stratēģija, kas atbilstu šīs valūtas starptautiskajam statusam;
Takes the view that the EMU policy agenda will be marked inter alia by the challenges posed by emerging Asian economies; regrets the lack of progress in improving external representation of the euro area despite the euro's growing global role as a reserve currency; stresses that the euro area must build an international strategy commensurate with the international status of its currency;
norāda arī, ka jānovērš pasaules mēroga nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valūtas, tostarp ASV dolāra, Ķīnas juaņas–renminbi un euro, maiņas kursu, lai izvairītos no turpmākām finanšu krīzēm; aicina Euro grupu, Padomi un ECB attiecīgi pastiprināt darbības koordināciju valūtas maiņas kursu politikas jomā;
Points out also that global imbalances related to exchange-rate fluctuations between, inter alia, the US dollar and the renminbi yuan and the euro must also be addressed in order to avoid future financial crises; invites the Eurogroup, the Council and the ECB to step up coordination of their action in the sphere of exchange rate policy accordingly;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, Euro grupai, Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Investīciju bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the Eurogroup, the European Central Bank and the European Investment Bank.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta iecelšanu ( C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))
European Parliament decision of 25 March 2010 on the Council recommendation on the appointment of the Vice-President of the European Central Bank ( C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))
ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu Vēl nav publicēts OV.
having regard to the Council's recommendation of 16 February 2010 Not yet published in OJ.
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0044/2010 ),
having regard to Article 283(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0044/2010 ),
ņemot vērā Reglamenta 109. pantu,
having regard to Rule 109 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0059/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0059/2010 ),