natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka Indija rāda piemēru, kā risināt ar kultūras un reliģijas daudzveidību saistītās problēmas, neraugoties uz periodiskiem vietēja rakstura sarežģījumiem starp reliģiskām kopienām, tostarp starp hinduistiem un kristiešiem; tomēr pauž bažas par pašreizējo situāciju kristiešu minoritāšu jautājumā, jo īpaši Orisas štatā, un par ietekmi, kāda uz reliģijas brīvību varētu būt likumiem pret ticības maiņu, kuri ir izplatījušies vairākos Indijas štatos;
Recognizes that India provides a model for handling cultural and religious pluralism, despite intermittent and local difficulties among religions, including those between Hindus and Christians; expresses, however, deep concern at the current situation of Christian minorities, and regrets the impact that the anti-conversion laws that have spread among several Indian states may have on freedom of religion;
pauž nopietnas bažas par nesenajiem uzbrukumiem kristiešiem īpaši Orisā un Kandhamalā; uzsver nepieciešamību garantēt upuriem tūlītēju palīdzību un atbalstu, kā arī kompensāciju baznīcai par tās īpašumiem nodarītajiem kaitējumiem un privātpersonām, kuru privātīpašumam nodarīts kaitējums; aicina iestādes nodrošināt, lai personas, kuras piespiedu kārtā pametušas savus ciemus, varētu droši tajos atgriezties; uzsver nepieciešamību tiesu sistēmai steidzamības kārtā izskatīt tiesā visu apsūdzēto, arī policijas vecāko amatpersonu lietas; nosoda vismaz 35 cilvēku nogalināšanu kopš vardarbības uzliesmojuma un aicina štata un valsts iestādes veikt visu iespējamo kristiešu minoritātes pilnīgai aizsardzībai;
Expresses deep concern at the recent attacks on Christians in Orissa (many of whom were of Dalit origin), and Kandhamal district in particular; underlines the need to guarantee immediate assistance and support to the victims, including compensation to the Church for damage inflicted on its property and to individuals whose private property has similarly been damaged; urges the authorities to enable those who were forced to flee from their villages to return safely; stresses the need for all those accused, including senior members of the police, to be tried speedily through the judicial system; deplores the killing of at least 35 people since the outbreak of the violence, and calls on the state and national authorities to do all in their power fully to protect the Christian minority;
izsaka dziļu līdzjūtību teroristu sarīkoto bumbu sprādzienu upuriem Indijā, gan to kas notika uz Indijas zemes, gan Afganistānā, un īpaši vēstniecībā Kabulā; īpaši piemin nesenos sprādzienus 13. septembrī Indijas galvaspilsētā un vairāk nekā 180 cilvēku nāvi 2006. gadā Mumbajā un vairāk nekā 60 cilvēku nāvi 2008. gada maijā Džaipūrā; nosoda šos un visus teroristu uzbrukumus;
Expresses its deep sympathy for the victims of terrorist bomb outrages in India, both on its own territory and in Afghanistan, and particularly its Embassy in Kabul; recalls in particular the latest bomb attack of 13 September in the Indian capital, and the deaths of over 180 people in Mumbai in 2006 and of over 60 people in Jaipur in May 2008; condemns these and all terrorist attacks;
atkārtoti apliecina vietu, kas pilsoniskajai sabiedrībai ir jāieņem debatēs par būtiskiem jautājumiem pašreizējās divpusējās sarunās; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpastiprina 2001. gadā izveidotā ES un Indijas pilsoniskās sabiedrības apaļā galda ietekme, un aicina it īpaši tam piešķirt līdzekļus, lai efektīvi īstenotu tā misiju apspriesties ar pilsonisko sabiedrību ES un Indijā; aicina ES lēmumu pieņemšanas procesā vairāk ņemt vērā šo apspriešanos rezultātus;
Reaffirms the role which must be played by civil society in the debates on questions of principle in the present bilateral negotiations; insists, in this connection, on the reinforcement of the role of the EU-India Civil Society Round Table set up in 2001, and calls, in particular, for it to be given the means of effectively exercising its tasks of consulting civil society in the EU and India; calls for greater account to be taken of the results of these exchanges in the EU’s decision-making process;
mudina Indijas varas iestādes pārskatīt Militāro spēku īpašo pilnvaru aktu, kas nodrošina nesodāmību militārpersonām un policistiem;
Urges the Indian authorities to reform the Armed Forces Special Powers Act, which grants impunity to soldiers and police officers;
aicina sagatavot ziņojumu par cilvēktiesību politikas pasākumiem kopā ar Indiju, paturot prātā, ka ES un Indijas cilvēktiesību dialogs tiek uzskatīts par paraugu; šajā sakarā pauž pārsteigumu par to, ka Indija nav iekļauta starp valstīm, kurām ir tiesības uz Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) finansējumu pilsoniskās sabiedrības mikroprojektiem;
Calls for a progress report to be drawn up on the human rights policy implemented with India, recalling that the EU-India human rights dialogue is presented as a model in the field; is surprised, in this context, that India is not on the list of countries eligible for EIDHR funding for civil society microprojects;
aicina ES un Indiju skaidri paust apņēmību tikt galā ar terorisma postu, kas ir viens no galvenajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai; mudina pastiprināti sadarboties attiecībā uz izlūkdatu apmaiņu un pieprasa, lai nopietni apsvērtu priviliģēta statusa piešķiršanu Indijai Eiropolā;
Calls on the EU and India to make clear their joint commitment to dealing with the scourge of terrorism, which is one of the main threats to international peace and security; urges enhanced cooperation on intelligence-sharing, and requests that serious consideration be given to India having privileged status within Europol;
aicina ES un Indiju vairāk uzmanības pievērst cilvēku apmaiņas braucieniem un kultūras dialoga paplašināšanai;
Calls on the EU and country-regionplaceIndia to put greater emphasis on people-to-people exchanges and greater cultural dialogue;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un dalībvalstīm, Komisijai un Indijas Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and its PlaceNameMemberPlaceType StatesPlaceType, the Commission and the Government and Parliament of the placeRepublicPlaceName of India.
– Giles Chichester un Urszula Gacek PPE-DE grupas vārdā,
– Giles Chichester and Urszula Gacek, on behalf of the PPE-DE Group
– Hannes Swoboda un Robert Goebbels PSE grupas vārdā,
– Hannes Swoboda and Robert Goebbels, on behalf of the PSE Group
– Wolf Klinz, Sophia in 't Veld un Anne Laperrouze ALDE grupas vārdā,
– Wolf Klinz, Sophia in 't Veld and Anne Laperrouze, on behalf of the ALDE Group
– Andrzej Tomasz Zapałowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Eugenkjus Maldeikis, Adam Bielan, Ewa Tomaszewska un Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā,
– Andrzej Tomasz Zapałowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Eugenkjus Maldeikis, Adam Bielan, Ewa Tomaszewska and Mieczysław Edmund Janowski, on behalf of the UEN Group
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu” (COM(2008)0384),
having regard to the Communication from the Commission on 'Facing the challenge of higher oil prices' (COM (2008)0384),
tā kā sagaidāms, ka naftas cenas vidējā un ilgā termiņā joprojām varētu būt augstas, un šī tendence nelabvēlīgi ietekmēs inflāciju un ES ekonomikas izaugsmi;
whereas estimates indicate that oil prices may stay high in the medium- to long-term and this will have a negative impact on inflation and the growth of the EU economy,
tā kā augstais enerģiju cenu līmenis mazina ES iedzīvotāju pirktspēju un jo īpaši nelabvēlīgi ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un energoietilpīgas rūpniecības nozares;
whereas the higher energy price levels are undermining the purchasing power of EU citizens, with the most negative impact being on the lowest income households and energy-intensive industry sectors,
tā kā enerģijas cenu kāpumu ietekmē vairāku tādu faktoru kombinācija kā strukturālas pārmaiņas naftas piedāvājumā un pieprasījumā, jaunu naftas atradņu skaita un lieluma samazināšanās; naftas ražošanas paplašināšanas ierobežojumi; ģeopolitiskie faktori; mazāki ieguldījumi novatoriskās tehnoloģijās; augstākas ieguldījumu izmaksas; kvalificēta darbaspēka trūkums lielākajās ražotājvalstīs; tā kā dažas naftas ražotājvalstis cenšas izmantot savus dabas resursus politiskiem mērķiem;
whereas the hike in energy prices is influenced by a combination of complex sets of factors: structural shift of oil supply and demand, shrinking number and size of new oilfields; limited oil production expansion; geopolitical factors; less investment in technology advances; higher investment costs; and lack of qualified workforce in the main producing countries; whereas some oil producing countries tend to use their natural resources for political purposes,
tā kā pašreizējās finanšu nestabilitātes dēļ investori ir bijuši spiesti meklēt alternatīvus ieguldījumus, kas īstermiņā ir veicinājis cenu svārstības;
whereas the current financial turmoil has pushed investors to seek alternative investments and has contributed to increased short-term price volatility,
tā kā ES ekonomika joprojām ir ārkārtīgi atkarīga no naftas importa un iespējamie jaunie risinājumi galvenokārt ir tā dēvētās „netradicionālās atradnes”, kas sadārdzina šo risinājumu izstrādē veikto ieguldījumu izmaksas;
whereas the EU economy is still highly dependent on imported oil, and potential new fields are mostly in 'unconventional deposits', making investment costs higher for their development,
tā kā tāda kopēja Eiropas ārpolitika enerģētikas jomā, kuras pamatā būtu solidaritāte un energoapgādes diversifikācija, radītu sinerģijas, kas saglabātu Eiropas Savienības energopiegādes drošumu un sekmētu ES izaugsmi, darbībspēju ārpolitikas jomā un uzticama partnera reputāciju pasaulē,
whereas a common European foreign policy on energy, based on solidarity and diversification of supply, would create synergies ensuring security of supply for the European Union and would enhance the EU's strength, capacity for action in foreign policy matters and credibility as a global actor,
uzsver — ja nenotiks globāla saskaņota maiņa attiecībā uz enerģētikas politiku un patēriņu, pieprasījums pēc enerģijas ES turpmākajās desmitgadēs turpinās paaugstināties; pauž bažas par enerģijas cenu pieaugumu, jo īpaši par tā nelabvēlīgo ietekmi uz pasaules ekonomiku un patērētājiem, apgrūtinot arī ES Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;
Emphasises, that unless there is a global concerted shift in energy policy and consumption, the energy demand will continue to grow in the coming decades; expresses its concern at the increase in energy prices, notably because of its negative effect on the world economy and consumers, which is also hampering the attainment of the EU's Lisbon Strategy objectives;
uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju un pielāgotos jauno enerģijas cenu videi;
Underlines the necessity to take measures that will enable the EU economy to maintain its competitiveness and to adapt to the new energy price environment;
prasa uzņemties stingras politiskās saistības, paredzot konkrētus pasākumus pieprasījuma pēc enerģijas samazināšanai, veicināt atjaunojamās enerģijas veidus un energoefektivitāti, kā arī īstenot energoapgādes diversifikāciju un samazināt atkarību no fosilā kurināmā importa; uzskata, ka šāda maiņa būtu atbilstīgākā reakcija uz augstākām enerģijas cenām, lai palielinātu stabilitāti enerģijas tirgos un sniegtu patērētājiem ilgtermiņā izmaksu rentabilitāti, kā arī sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokola mērķus; uzsver, ka nepieciešams īstenot šos stratēģiskos pasākumus, saistībā ar kuriem jāparedz proporcionāli finanšu resursi pētniecībā un izstrādē;
Calls for strong political commitment to take concrete measures towards cutting energy demand, to promote renewables and energy efficiency, and to pursue diversification of energy supply and reduce dependence on imported fossil fuels; considers this shift to be the most appropriate response to higher energy prices, to increase stability in the energy markets, to deliver long-term cost benefits to consumers and to meet the objectives of the UN Framework Convention on Climate Change and its related Kyoto Protocol; endorses the need for those strategic measures necessarily to be followed up by commensurate financial resources in R&D;
atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā paustajai nostājai attiecībā uz Direktīvas 2003/54/EK ( E. Morgan ziņojums) un Direktīvas 2003/55/EK ( R. M. La Russa ziņojums) atcelšanu; uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz paziņojums par enerģijas trūkuma problēmas risināšanu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis apzināt energoresursu nepietiekamību savā valstī un izstrādāt valsts plānus energoresursu trūkuma novēršanai; aicina Komisiju papildus tam, ka tā nodrošina vispārējo un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanu, uzraudzīt un koordinēt dalībvalstu iesniegtos datus;
Reiterates its first-reading position on Amending Directives 2003/54/EC (Morgan report) and 2003/55/EC (La Russa report); considers that the Commission should bring forward a communication on tackling energy poverty in the European Union; calls on Member States to provide national definitions of energy poverty and to develop national action plans to eradicate energy poverty; calls on the Commission to monitor and coordinate the data provided by Member States, in addition to ensuring that universal and public service obligations are respected;
aicina Komisiju nodrošināt, ka ierosinātā Enerģijas patērētāju harta skaidri nosaka patērētāju tiesības; aicina nacionālos regulatorus izmantot savas pilnvaras, lai palīdzētu patērētājiem;
Calls on the Commission to ensure that the proposed Consumer Charter for Energy clearly sets out consumers' rights; calls on the national regulatory authorities to use the powers at their disposal to help consumers;
ņem vērā kritumu jēlnaftas cenās līdz USD 100 par barelu pagājušajās nedēļās, kas pārtrauc pastāvīgā naftas cenu pieauguma tendenci; taču ar bažām atzīmē, ka patērētāji joprojām sedz augstākas enerģijas cenas, kas ne vienmēr atspoguļo jēlnaftas cenu samazinājuma svārstības; aicina Komisiju uzraudzīt cenu tendences, jo īpaši ņemot vērā cenu pieauguma vai krituma ietekmi uz patērētājiem;
Notes the drop in crude oil prices to 100 dollars per barrel in the last few weeks, breaking the trend of continuous rising oil prices; notes with concern, however, that consumers are continuing to pay higher energy prices, not always fully reflecting downward fluctuations in crude oil prices; calls on the Commission to monitor price developments, in particular with regard to how price increases or reductions affect consumers;
aicina Komisiju nodrošināt atbilstību pašreizējiem ES konkurences noteikumiem, īpašu vērību pievēršot pret konkurenci vērstu pasākumu izmeklēšanai un izskaušanai gāzes un elektroenerģijas nozarēs, kā arī saistībā ar naftas pārstrādi un piegādi uz patēriņa vietām;
Calls on the Commission to guarantee compliance with existing EU competition rules, with particular focus on investigating and fighting anti-competitive practices in the gas and electricity sectors, as well as in oil refining and distribution to points of consumption;
aicina Komisiju izpētīt šo saistību starp naftas un gāzes cenām ilgtermiņa līgumos attiecībā uz gāzi un iesniegt atbilstīgus politikas priekšlikumus;
Calls on the Commission to investigate the linkage between oil and gas prices in long-term gas contracts and to come up with an adequate policy response;
mudina veikt pasākumus, lai palīdzētu energoietilpīgu nozaru un pakalpojumu pielāgošanās procesā, lai padarītus tos energoefektīvākus; taču aicina Komisiju uzraudzīt šādu pasākumu ietekmi un attiecīgi rīkoties, ja rodas konkurences izkropļojumi;
Encourages measures that help the adjustment process of energy-intensive industries and services in order to be more energy-efficient; asks the Commission, however, to monitor the impact of such measures and to take appropriate action in the event of competition distortion;
turklāt uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti kopā ar enerģijas taupības pasākumiem, tostarp stimuliem mājsaimniecību energoefektivitātes uzlabošanai, samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un līdz ar to ierobežo politisko un ekonomisko risku, ko rada šāds imports;
Stresses, furthermore, that renewable energy sources, combined with energy conservation measures, including incentives to improve household energy efficiency, reduce Europe’s dependence on energy imports and thus diminish the political and economic risks resulting from these imports;
aicina Komisiju, izstrādājot turpmāko ES enerģētikas politiku, it īpaši saistībā ar gaidāmo Stratēģisko enerģētikas pārskatu, nodrošināt, ka enerģijas taupībai, energoefektivitātei un atjaunojamai enerģijai tiek piešķirta prioritāte;
Calls on the Commission to ensure that energy saving, energy efficiency and renewable energies are prioritised in the design of future EU energy policy, in particular under the upcoming Strategic Energy Review;
atzīmē nodokļu ieņēmumu pieaugumu saistībā ar enerģiju dažās dalībvalstīs, ko radījusi nesenā naftas cenu celšanās; uzsver to nozīmi, kāda ir atbilstīgai fiskālajai politikai, lai samazinātu ekonomisko atkarību no fosilā kurināmā, risinātu klimata pārmaiņu problēmu un radītu stimulus ieguldījumiem energoefektivitātē, atjaunojamā enerģijā un videi draudzīgos produktos;
Notes the increase in tax revenues on energy in some Member States due to recent oil price increases; underlines the importance of adequate fiscal policies, as a means of reducing dependence on fossil fuels, addressing climate change and creating incentives for investments in energy-efficiency, renewable energy and environmentally friendly products;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas pārskatīšanu, pirms tam rūpīgi izvērtējot nodokļu iekasēšanas pasākumu iespējamo ietekmi uz inflāciju, uz jauniem ieguldījumiem un uz ES pāreju uz energoefektīvu un zemas oglekļa emisijas ekonomiku;
Invites the Commission to present its proposal on the Energy Tax Directive review, having carefully examined the effects that taxation measures could have on inflation, new investments, and on the transition to a low-carbon and EU energy-efficient economy;
uzsver to nozīmi, kāda ir naftas tirgu un naftas tirdzniecības biržu datu lielākai pārredzamībai un ticamībai; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot izpratni par naftas produktu cenu tendencēm; aicina laikus pārskatīt Kopienas tiesību aktus par naftas ārkārtas rezervēm;
Stresses the importance of the increased transparency and reliability of data on oil markets and oil commercial stocks; considers it important to improve the understanding of oil products price development; calls for a timely revision of the Community legislation on emergency oil stocks;
uzsver, ka ES ir jābūt vienotai enerģētikas politikas jautājumos; atkārtoti uzsver to nozīmi, kāda ir ES kopējai enerģētikas politikai un saistībām Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā; šajā sakarībā uzskata, ka dialogā par enerģētiku ar lielākajām naftas un gāzes piegādātājvalstīm ES ir jāuzņemas līderes loma; atzinīgi vērtē nodomu rīkot augstākā līmeņa sanāksmi, kurā piedalītos naftas patērētājvalstis un naftas ražotājvalstis, lai panāktu cenu stabilitāti, lielāku piegāžu paredzamību un to, ka maksājumus par naftu veic eiro;
Stresses that the EU should speak with one voice as regards energy policy; reiterates the importance of an EU common energy policy and commitment to the European Neighbourhood Policy; believes in this respect that the EU should take the lead in the energy dialogue with key oil and gas supply countries; welcomes the idea of a high-level summit between oil and gas consuming and producing countries, aimed at greater stability of prices, more predictability in supplies and payment for sales in euros;
mudina ES uzņēmumus izrādīt lielāku iniciatīvu, veicot turpmākus ieguldījumus, un būt novatoriskiem jauno tehnoloģiju izstrādes un inženierzinātņu jomā, lai saglabātu vadošo lomu darījumos ar lielākajām naftas ražotājvalstīm; atzīmē, ka ieguldījumi ir īpaši vajadzīgi, lai attīstītu naftas pārstrādes nozari un paplašinātu izpētes iespējas pieaugošā pieprasījuma apmierināšanai;
Encourages EU companies to be more proactive, by making further investments, and to take the lead in new technology know-how and engineering skills in order to remain key partners with the main oil producing countries; notes that investments are particularly needed to develop the refining and exploration capabilities in order to cope with increasing demand;
atzīmē, ka lielākajos naftas pārstrādes uzņēmumos ir jāpilnveido uzņēmumu sociālās atbildības politika, lai piesaistītu privātpersonu ieguldījumus enerģētikas nozarē, energotaupības programmām, alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar tām saistītiem pētniecības un izstrādes projektiem;
Notes that Corporate Social Responsibility (CSR) should be improved within the major energy companies in order to channel more private investment in the energy industry into energy-saving programmes and alternative energy technologies and related R&D;
aicina dalībvalstis saskaņot intervences politiku, risinot enerģijas cenu pieauguma radītās problēmas; aicina Komisiju izstrādāt analītisku dokumentu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, kas gūta, īstenojot ar augsto enerģijas cenu problēmas risināšanu saistītos politikas pasākumus;
Invites the Member States to coordinate policy interventions in tackling energy prices increase; calls on the Commission to come up with an analysis based on Member States' 'best practice' policy measures in their response to high energy price challenges;
aicina Padomi pēc iespējas drīz panākt vienošanos par galvenajiem turpmākajiem pasākumiem pilnīgi liberalizēta enerģētikas iekšējā tirgus izveidē, jo tas samazinātu ES uzņēmību pret naftas cenu svārstībām un sekmētu energoapgādes drošību; saistībā ar to atkārtoti izsaka atbalstu ES enerģētikas iekšējā tirgus izveides pabeigšanai;
Calls on the Council to achieve an agreement as soon as possible on the next key steps towards achieving a fully liberalised internal energy market, as this will contribute to reducing EU vulnerability to energy prices and enhance security of supply; reaffirms in this respect its strong support for the completion of the EU internal energy market;
– Georgios Papastamkos, Robert Sturdy, Corien Wortmann-Kool un Godelieve Quisthoudt-Rowohl PPE-DE grupas vārdā,
– Georgios Papastamkos, Robert Sturdy, Corien Wortmann-Kool and Godelieve Quisthoudt-Rowohl, on behalf of the PPE-DE Group
– Jorgo Chatzimarkakis, Gianluca Susta, Daniel Dăianu un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā,
– Jorgo Chatzimarkakis, Gianluca Susta, Daniel Dăianu and Ignasi Guardans Cambó, on behalf of the ALDE Group
– Mieczysław Edmund Janowski, Adam Bielan, Cristiana Muscardini , Ģirts Valdis Kristovskis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk un Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā,
– Mieczysław Edmund Janowski, Adam Bielan, Cristiana Muscardini, Ģirts Valdis Kristovskis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk and Seán Ó Neachtain, on behalf of the UEN Group
par PTO Dohas sarunu kārtas apturēšanu un Dohas attīstības programmas nākotni
on the suspension of the WTO Doha Round and the future of the Doha Development Agenda
Eiropas Parlamenta rezolūcija par PTO Dohas sarunu kārtas apturēšanu un Dohas attīstības programmas nākotni
European Parliament resolution on the suspension of the WTO Doha Round and the future of the Doha Development Agenda
ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru deklarāciju,
having regard to the Doha MinistePersonNamerial Declaration of the World Trade Organisation (WTO) of 14 November 2001,
ņemot vērā 2008. gada 12. septembrī Ženēvā vienprātīgi pieņemto PTO Parlamentārās konferences 2008. gada ikgadējās sesijas noslēguma dokumentu,
having regard to the Outcome Document of the 2008 Annual Session of the Parliamentary Conference on the WTO, adopted by consensus on 12 September 2008 in Geneva,
tā kā 2008. gada jūlija beigās tika apturētas PTO rīkotās ministru sarunas, kurās bija paredzēts slēgt Dohas sarunu kārtu;
whereas the WTO ministePersonNamerial talks intended to close the Doha Round stalled at the end of July 2008,