natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir svarīgi izveidot kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus un ar dzimumu saistītu ticamu, salīdzināmu un vajadzības gadījumā pieejamu statistiku, kas jāizmanto, lai uzraudzītu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās politikas jomās;
Stresses the importance of developing quantitative and qualitative indicators and gender-based statistics that are reliable, comparable and available when needed, which must be used to monitor the mainstreaming of gender equality in all policies;
uzskata, ka vienai no prioritātēm vajadzētu būt nabadzības izskaušanai, pārskatot tās pamatā esošo makroekonomisko, monetāro, sociālo un nodarbinātības politiku, lai sievietēm nodrošinātu ekonomisko un sociālo taisnīgumu; uzskata, ka būtu jāpārskata nabadzības līmeņa noteikšanas metodes un ka būtu jāveido stratēģijas, lai taisnīgi sadalītu ienākumus, garantētu vismaz minimālus ienākumus, algu un pienācīgu pensiju, izveidotu vairāk kvalitatīvu darbavietu ar tiesībām sievietēm, nodrošinātu iespējas saņemt kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus visām sievietēm un meitenēm un uzlabotu sociālo labklājību un attiecīgos vietējos pakalpojumus, īpaši silītes, bērnudārzus, dienas centrus, sabiedrības un atpūtas centrus un ģimenes atbalsta pakalpojumus;
Believes that one priority should be the fight to eradicate poverty, by revising the macroeconomic, monetary, social and labour policies that are at its root, in order to ensure economic and social justice for women; believes that the methods used to determine poverty rates should be re-examined and that strategies should be developed to promote a fair distribution of income, guarantee minimum income, pay and decent pensions, create more high-quality jobs with rights for women, ensure access to high-quality public services for all women and young girls, and improve social welfare and respective local services, particularly crèches, nurseries, day centres, community and leisure centres, and family support services;
atzinīgi vērtē Komisijas uzsākto ES mēroga kampaņu, kuras uzdevums ir palīdzēt novērst dzimumu atalgojuma atšķirības; tomēr norāda, ka joprojām pastāv vīriešu un sieviešu atalgojuma nevienlīdzība un tāpēc prasa Eiropas mērogā uzsākt diskusiju par stereotipu apkarošanu, kas saistīti ar vīriešu un sieviešu lomu; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi rīkot informētības uzlabošanas kampaņas skolās, darbavietās un plašsaziņas līdzekļos, lai apkarotu noturīgos dzimumu stereotipus un jo īpaši pazemojošus tēlus; uzsver, ka kampaņās būtu jāizceļ vīrieša loma ģimenes pienākumu veikšanā un labs darba un privātās dzīves līdzsvars;
Welcomes the Commission's launch of an EU-wide campaign to help tackle the gender pay gap; notes, however, that the pay gap between men and women remains, and therefore calls for a Europe-wide debate to combat stereotypes linked to the respective roles of men and women; stresses, therefore, the importance of organising awareness-raising campaigns in schools, workplaces and the media to combat persistent gender stereotypes and degrading images in particular; points out that campaigns should stress the role of men in ensuring a fair distribution of family responsibilities and a good work-life balance;
uzskata, ka, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, ir nepieciešams aktivizēt sieviešu potenciālu un palielināt viņu nodarbinātību, lai panāktu, ka sieviešu un vīriešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības līmenis sasniedz 75 %, kā tas paredzēts stratēģijā “Eiropa 2020”; vienlaicīgi uzskata, ka cilvēkiem jānodrošina brīva izvēle audzināt bērnus un ka taisnīgas iespējas apvienot darbu un ģimenes dzīvi ir galvenais priekšnoteikums sieviešu līdzdalībai darba tirgū;
Takes the view that demographic change makes it necessary to realise the potential of women, and to increase their employment in order to reach the target employment rate of 75% for women and men aged between 20 and 64, as stated in the EU-2020 strategy; believes at the same time that people should have a free choice to have children and that a fair work-life balance is a key condition to boost women's participation in the labour market;
aicina paust konkrētus ierosinājumus ar mērķi saskaņot darba un privāto dzīvi, īpaši tādās jomās kā apgādājamo personu un bērnu aprūpe;
Asks for concrete proposals with a view to achieving a better work-life balance, particularly with regard to help with care of dependent persons and child care;
uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāceļ, jāatbalsta un jāstiprina sieviešu loma sociālās ekonomikas jomā, jo tajā ir nodarbināts ievērojams skaits sieviešu un tās piedāvātie pakalpojumi būtiski uzlabo darba un privātās dzīves līdzsvaru;
Emphasises that the Commission and the Member States need to promote, support and reinforce the role of women in the social economy, in the light of the high level of female employment in that sector and the importance of the services it offers for the promotion of a fair work-life balance;
aicina Komisiju nodrošināt, lai dažādi Eiropas tiesību akti par darba un privātās dzīves saskaņošanu būtu pareizi transponēti dažādās dalībvalstīs un tiktu pielāgoti vīriešu un sieviešu darba apstākļi;
Asks the Commission to ensure that the various European rules on work-life balance are correctly transposed by the Member States by adapting working conditions between men and women;
konstatē, ka nodarbinātība uz nepilnu slodzi var radīt negatīvas personiskas sekas, piemēram, ierobežojumus karjeras izaugsmē un nabadzību vecumā, vai arī nelielo ienākumu dēļ var nākties prasīt papildu valsts atbalstu iztikas līdzekļiem vai slimības un bezdarba gadījumā;
Observes that part-time employment can have an adverse impact on the individual concerned, for example by placing obstacles in the way of careers and leading to poverty in old age, or alternatively that they may, on account of smaller incomes, require supplementary State assistance for purposes of subsistence or in the event of illness or unemployment;
uzsver, ka komunikācijas kampaņas ir svarīgas, lai nodrošinātu tradicionālo vīriešu un sieviešu profesiju vai darbību dzimumneitralitāti; šajā sakarībā aicina arī dalībvalstis uzsākt debates par valodas lomu stereotipu noturībā, īpaši saistībā ar dažu profesiju nosaukumu feminizāciju vai maskulinizāciju;
Stresses the importance of communication campaigns to ensure the gender neutrality of traditionally male or female trades or activities; in the same respect, calls on the Member States to start a debate on the role of language in the persistence of stereotypes, particularly due to the feminisation or masculinisation of certain trade names;
aicina valsts uzņēmumus un privātuzņēmumus savos iekšējos noteikumos iekļaut līdztiesības plānu, nosakot stingrus īsa, vidēja un ilgāka termiņa mērķus, kā arī katru gadu novērtēt šo mērķu sasniegšanā paveikto;
Calls on public and private establishments to introduce equality plans in their internal rules and regulations, together with strict short-, medium- and long-term objectives, and to evaluate annually the achievement of these objectives;
aicina paust konkrētus ierosinājumus ar mērķi saskaņot darba, ģimenes un privāto dzīvi, veicinot plašāku darba, ģimenes un sociālo pienākumu dalīšanu starp vīriešiem un sievietēm, īpaši tādās jomās kā apgādājamo personu un bērnu aprūpe;
Asks for concrete proposals with a view to achieving a better balance between work, family and private life, by fostering greater sharing of occupational, family and social responsibilities between men and women, particularly with regard to help with care for dependent persons and child care;
aicina dalībvalstis atbalstīt nelabvēlīgos apstākļos esošu iedzīvotāju grupu, piemēram, grūtnieču un māšu, kas vienas aprūpē ģimeni, nodarbinātību un censties izveidot viņām cilvēka cieņai atbilstošas un noturīgas darbavietas, kas šīm sievietēm dotu iespēju apvienot ģimenes dzīvi un nodarbinātību;
Calls on the Member States to support employment for the disadvantaged category of ‘pregnant women or mothers performing domestic tasks on their own’, encouraging the provision of jobs for this group that are decent, stable and compatible with a proper work-life balance;
uzskata, ka darba un aprūpes apstākļu uzlabošanai ir nepieciešams pilnveidot bērnu aprūpes atvaļinājumu; tāpēc aicina Padomi nekavējoties pieņemt kopēju nostāju par Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvo rezolūciju par Padomes Direktīvas 92/85/EEK pārskatīšanu;
Believes that in order to better combine working and caring; it is necessary to improve child-related leave, calls therefore on the Council for speedy adoption of a common position on the Parliament's legislative resolution of 20 October 2010 on the revision of Council Directive 92/85/EEC;
aicina dalībvalstis atbalstīt bērnu aprūpes struktūru, piemēram, silīšu vai bērnudārzu un vecākiem vai citiem apgādājamiem cilvēkiem paredzētu struktūru izveidi vai pilnveidošanu, lai to sniegtie pakalpojumi būtu kvalitatīvi un cenas ‐ pieņemamas, savukārt to darba laiks atbilstu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, kas strādā pilnu slodzi; uzskata, ka šīs struktūras ir milzīgs atbalsts vecākiem un ka tās palīdzētu viņiem iesaistīties darba tirgū;
Calls on the Member States to encourage the setting up or improvement of childcare facilities such as crèches and nurseries, and facilities for the elderly and other dependants with a view to providing good-quality, affordable services at times compatible with full-time working hours for as many people as possible; believes that these facilities offer huge support to parents and would make it easier for them to enter the workforce;
uzsver, ka ģimene ir mūsu sabiedrības pamats un tā ir nesaraujami saistīta ar vērtību nodošanu un solidāru sadarbību; uzsver, ka svarīgs pasākums veiksmīgai profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanai, kā arī sieviešu un vīriešu vienlīdzīgai līdzdarbībai darba tirgū un izglītībā un apmācībā ir elastīga darba laika ieviešana un tāldarba iespēju nodrošināšana, kā arī bērnu aprūpes iespēju paplašināšana un veco ļaužu mājas aprūpes profesionalizēšana; pauž nožēlu par attiecīga abiem vecākiem paredzēta atvaļinājuma piešķiršanas regulējuma un elastīga darba laika modeļu trūkumu, kas bieži neļauj sievietēm iesaistīties darba tirgū un strādāt pilnu darba dienu; uzskata, ka tādēļ ir jāmaina arī uzņēmējdarbības kultūra attiecībā uz sieviešu pieņemšanu darbā un nodarbināšanu; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis novērst bērnu, gados vecāku cilvēku un neaizsargātu cilvēku grupu aprūpei paredzēto pabalstu vai sociālo pakalpojumu samazināšanu finanšu un ekonomikas krīzes dēļ;
Emphasises that the family is a cornerstone of our society and is inherently associated with the transmission of values and with cooperation in a spirit of solidarity; underlines that introducing flexible working hours and providing teleworking opportunities, as well as extending child care and professionalising home help for the elderly, represent an important step towards making it possible to combine work and family life and to enhance equal participation of women and men in the labour market and in education and training; regrets the fact that the lack of adequate leave schemes, parental leave schemes and flexible working arrangements for both parents often prevents women from participating actively in the labour market or from working full time; considers that this also requires a change in corporate cultures with regard to the appointment and employment of women; calls therefore on the Council, the Commission and the Member States to prevent cuts in benefits or social services in the field of childcare, care of the elderly and vulnerable people as a result of the economic and financial crisis;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka jāpieņem pozitīvi pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot to sieviešu un vīriešu atgriešanos darbavietā, kuri kādu laikposmu veltījuši ģimenei (bērnu vai kāda slima ģimenes locekļa vai invalīda aprūpei), atbalstot pasākumus (atkārtotai) iekļaušanai darba tirgū, lai attiecīgās personas varētu kļūt finansiāli neatkarīgas;
Reminds the Commission and the Member States of the need to adopt positive measures for both women and men, notably in order to facilitate returning to work after a period devoted to the family (bringing up children and/or caring for a sick or disabled relative), to promote policies for (re)integration in the labour market and, hence, recovery of financial independence;
uzsver, ka izglītībai ir būtiska nozīme, bērniem jau agrīnā vecumā veidojot izpratni par dzimumu līdztiesības nozīmi un atvērtību dažādām kultūrām, kā arī veidojot zināšanas par diskriminācijas un aizspriedumu ietekmi; aicina dalībvalstis izveidot visiem skolas vecuma bērniem paredzētas izglītības programmas, kā arī informācijas un izpratnes veidošanas programmas, lai popularizētu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas vērtības un īpaši tās 23. pantu;
Stresses that education plays a key role in inculcating in children the importance of gender equality as early as possible and in the acceptance of different cultures and an understanding of the impact of discrimination and prejudice; calls on the Member States to establish education programmes, as well as information and awareness-raising programmes on the values of the EU Charter of Fundamental Rights, particularly Article 23 thereof, for pupils throughout their school career;
uzsver, ka ir jāļauj jauniešiem brīvi izdarīt profesionālo izvēli; atgādina šajā sakarībā, ka ir svarīgi, lai skolotāji nemudinātu savus audzēkņu izvēlēties profesiju pēc pastāvošajiem dzimumu stereotipiem un lai tiktu izcelts visplašākais nodarbinātības iespēju klāsts;
Stresses the need for young people to be free to make their own career choices; points out, therefore, that teachers should not automatically guide pupils towards specific sectors for purposes of conforming to sexist stereotypes and that the full range of job opportunities should be highlighted;
aicina dalībvalstis izglītības iestādēs ar izpratnes veidošanas programmu palīdzību rūpēties par to, lai meitenes automātiski neizvēlētos nozari un karjeru, kas tradicionāli tiek uzskatīta par sievišķīgu;
Calls on the Member States to ensure, through awareness programmes within the education sector, that girls are not steered automatically in the direction of traditionally feminised sectors and careers;
uzsver nepieciešamību uzlabot Eiropas līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir palielināt sieviešu pārstāvību politikas jomā; uzskata, ka būtu vēlams, lai vairāk sieviešu strādā visās Eiropas iestādēs, bet īpaši atbildīgos amatos; uzsver, ka papildu darbs ir nepieciešams valsts, reģionālā un pašvaldības līmenī; prasa noteikt saistošus mērķus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu sieviešu un vīriešu pārstāvību; šajā sakarībā norāda, ka kvotu izmantošana pozitīvi ietekmē sieviešu pārstāvību; tāpēc norāda, ka vēlēšanu kvotas pozitīvi ietekmē sieviešu pārstāvību;
Stresses the need to step up efforts at European level to increase women's representation in politics; advocates, therefore, greater participation for women in all European institutions, particularly in positions of responsibility; stresses that further efforts must be made at national, regional and municipal level; calls for binding targets to ensure equal representation of women and men; notes in this regard the positive effects of the use of quotas on representation of women; points out, therefore, that the use of electoral quotas has positive effects on women's representation;
norāda, ka tikai 3 % lielo uzņēmumu vadībā ir sievietes; uzsver tāpēc Norvēģijas piemēru, kurā kopš 2003. gada tiek veiksmīgi piemērota kvotu politika, lai nodrošinātu paritāti uzņēmumu valdēs, un to, ka šim piemēram tagad seko arī Spānija un Francija; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, piemēram, noteikt kvotas, kas efektīvi nodrošinātu labāku sieviešu pārstāvību lielos biržas sarakstā iekļautos uzņēmumos, un uzņēmumu valdēs vispār, īpaši uzņēmumos ar valsts kapitāla daļu;
Points out that only 3% of major companies are chaired by a woman; stresses, therefore, the example of Norway, which since 2003 has successfully applied a quota policy to ensure parity on the management boards of companies, with this example now being followed by Spain and France; calls on the Member States to take effective measures, such as quotas, to ensure greater representation for women in major listed companies and on the management boards of companies in general, especially those with public participation;
uzsver, ka netaisnības novēršanai pret dzimumiem attiecībā uz nodarbinātību dalībvalstīs būtu jāizstrādā ar likumu noteikti uzņēmumu un nozaru līdztiesības nodrošināšanas plāni, kurus ierosinātu un kontrolētu gan darba devēji, gan darbinieki;
Stresses that equality plans for businesses or sectors should be established, on a statutory basis, to combat gender injustice in employment in the Member States, which should be initiated and their implementation monitored by the two sides of industry;
uzsver, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, jo īpaši ar tiesību aktu palīdzību, lai noteiktu saistošus mērķus paritātes nodrošināšanai starp vīriešiem un sievietēm atbildīgos uzņēmumu, valsts administrācijas un politisku institūciju amatos;
Stresses the need for the Member States to take steps, particularly through legislation, to set binding targets to guarantee parity between men and women in positions of responsibility in companies, public administrations and political bodies;
aicina dalībvalstis identificēt uzņēmumus, kuri veicina dzimumu līdztiesību un darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu, un plaši informēt par labāko praksi, īpaši ar tirdzniecības palātu starpniecību;
Calls on the Member States to identify companies which promote gender equality and a good balance between work, family and private life and to spread good practices extensively, in particular via chambers of commerce;
atzinīgi vērtē vispārējās debates par sieviešu daļas palielināšanu vadošajos amatos rūpniecības nozarē un mudina šajā sakarībā uzņēmumos ieviest brīvprātīgu kvotu, kuras pamatā ir darbinieku dzimumu sadalījums;
Welcomes the general debate on increasing the proportion of women in management positions in industry and suggests introducing a voluntary quota for this in businesses, which should be based on the gender ratio within the work force;
prasa veikt pasākumus valsts un Eiropas līmenī, lai veicinātu sieviešu uzņēmējdarbību, izveidojot mācību un profesionālu un juridisku konsultāciju struktūrvienības, kā arī uzlabojot piekļuvi valsts un privātam finansējumam;
Calls for action to be taken at national and European level to promote entrepreneurship among women by creating training and professional and legal advice structures and by facilitating access to public and private finance;
mudina dzimumu līdztiesības veicinātājus veikt regulāru informācijas un pieredzes apmaiņu ar mērķi visā sabiedrībā Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī gan privātā, gan valsts sektorā ieviest labāko praksi;
Encourages a regular exchange of information and experiences between stakeholders promoting gender equality, with a view to implementing good practices throughout society, at European, national, regional and local level and in both the private and the public sectors;
aicina dalībvalstis un Komisiju īpašu vērību veltīt mazāk aizsargātajām sieviešu grupām ‐ sievietēm ar invaliditāti, vecākām sievietēm, migrantēm, lesbietēm, biseksuālēm un transpersonām, un minoritāšu pārstāvēm, kā arī mazizglītotām vai neizglītotām sievietēm un sievietēm, kuras atbild par apgādājamiem cilvēkiem ‐ grupām, kurām ir nepieciešams izveidot īpašus viņu stāvoklim piemērotus pasākumus; aicina Komisiju paplašināt Eiropas brīvprātīgo gada (2011) vērienu un tajā ietvert arī dzimumu līdztiesības veicināšanu;
Calls on the Member States and the Commission to pay particular attention to vulnerable groups of women: disabled, elderly, immigrant, lesbian, bisexual and transgender, and minority women and women who have little or no training and are responsible for dependants, all of these being specific groups in need of measures tailored to their circumstances; calls on the Commission to broaden the scope of the European Year of Volunteering 2011 to include promotion of gender equality;
aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, lai, veicinot piekļuvi izglītībai un profesionālai apmācībai, uzlabotu nelabvēlīgos apstākļos esošu sieviešu, piemēram, migranšu, etnisko minoritāšu pārstāvju, invalīžu, vientuļo māšu profesionālās perspektīvas un tādējādi arī palielinātu iespējas dzīvot ekonomiski pastāvīgu dzīvi; norāda uz multiplo diskrimināciju, kurai pakļautas migrantes, kas tiek diskriminētas ne tikai dzimuma, bet arī etniskās piederības, rases un bieži vien arī vecuma dēļ;
Calls on the Commission to support the Member States in increasing the employment prospects of disadvantaged women, such as female immigrants, women from ethnic minorities, women with disabilities, and single mothers, thus increasing their chance of leading an economically independent life, by improving their access to education and vocational training; draws attention to the multiple discrimination affecting immigrant women on grounds of their gender, ethnic or racial origin and, in many cases, age;
aicina valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kas atbild par līdztiesību, noteikt integrētu pieeju, lai uzlabotu pasākumus, kas veicami multiplas diskriminācijas gadījumā, kā arī tās radīto problēmu risināšanai; uzsver arī, ka šīm iestādēm būtu jāpiedāvā mācības tiesnešiem, juristiem un personālam, lai viņi varētu atpazīt multiplu diskrimināciju, laikus pret to vērsties un risināt tās radītās problēmas;
Calls on national, regional and local bodies responsible for equality to adopt integrated approaches improving their response to and handling of cases of multiple discrimination; also stresses that these bodies should offer training to judges, juries and general staff so that they can identify, anticipate and handle situations of multiple discrimination;
atgādina, ka sievietes ar invaliditāti bieži tiek diskriminētas sociālajā, kultūras, politiskajā vai darba dzīvē; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt konkrētus priekšlikumus, lai uzlabotu viņu stāvokli;
Points out that women with disabilities are often discriminated against in social, cultural, political and professional life; calls on the Commission and the Member States to make concrete proposals with a view to improving their situation;
aicina Komisiju un dalībvalstis, piemērojot romu integrācijas Eiropas stratēģiju, īpašu uzmanību veltīt romu sievietēm;
Calls on the Commission and the Member States to pay particular attention to Roma women in the implementation of the EU strategy on Roma inclusion;
norāda, ka transpersonas joprojām ir īpaši atstumta un vajāta grupa, kuru skar spēcīga stigmatizācija, atstumtība un vardarbība, kā pausts Pamattiesību aģentūras ziņojumā; aktīvi aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot šīs aģentūras ieteikumus ‐ stiprināt un padarīt skaidrāku aizsardzību pret diskrimināciju dzimuma identitātes dēļ;
Notes that transgender people remain a highly marginalised and victimised group facing a high degree of stigmatisation, exclusion and violence, as reported by the Fundamental Rights Agency; strongly encourages the Commission and the Member States to follow the Agency's recommendations for stronger and clearer protection against discrimination on grounds of gender identity;