natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis paātrināt to pasākumu ieviešanas procesu, kas ir noteikti Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā (2008) un tā pārskatītajā versijā, kuru Komisija publiskojusi 2011. gada 23. februārī, lai samazinātu administratīvo slogu, veicinātu MVU piekļuvi finansējumam un atbalstītu MVU starptautisko darbību;
Calls on the Member States to speed up their implementation of the measures set out in the Small Business Act (2008) and in the review thereof, published by the Commission on 23 February 2011, in order to reduce administrative burdens, facilitate SMEs' access to financing and support the internationalisation of SMEs;
uzsver, ka nākamajai ES finansēšanas programmu paaudzei sistemātiski jāatbalsta novatoriski un jaunas darbavietas veidojoši MVU gan iekšējā tirgū, gan pasaulē; uzsver nepieciešamību veicināt ātru uzņēmumu veidošanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uzlabot to finansēšanu, mazināt administratīvo slogu un veicināt to starptautisko darbību; uzskata, ka būti ļoti vēlams atzīt industriālo kooperatīvo banku un komercbanku sistēmas lielo nozīmi tās stratēģijas uzlabošanā, kas palīdz un sniedz reālu atbalstu MVU sektoram;
Stresses that the next generation of EU funding programmes must systematically support innovative and job-creating SMEs, both within the internal market and globally; highlights the need to facilitate the swift creation of undertakings using new technologies, improve their funding, reduce administrative burdens and promote their internationalisation; takes the view that it would be highly desirable to recognise the key role played by the system of industrial cooperative and retail banks, which ensure the optimisation of the strategy to assist and provide real support to the SME sector;
uzsver, ka gan EMS, gan iekšējais tirgus pieprasa stingrāku valsts nodokļu politiku koordinēšanu; uzsver, ka būtu jāuzlabo aplikšanas ar nodokli kvalitāte, lai radītu pareizos stimulus nodarbinātībai, jauninājumiem un ilgtermiņa ieguldījumiem; aicina Komisiju Eiropas pusgada kontekstā analizēt dalībvalstu nodokļu sistēmu noturību, lai to nodokļu reformas būtu izturīgas pret ekonomiskām svārstībām un lieki nebalstītos uz nodokļu bāzēm, kas ir stipri pakļautas cikliskām svārstībām vai kam ir tendence veidot burbuļus;
Stresses that both EMU and the internal market require a stronger coordination of national tax policies; emphasises that the quality of taxation should be improved so as to provide the right incentives for employment, innovation and long-term investment; asks the Commission to analyse, in the context of the European semester, the resilience of the Member States' tax systems so that their tax reforms are resistant to economic fluctuations and do not unnecessarily rely on tax bases that are very cyclical or known to be prone to bubbles;
atbalsta Komisijas centienus apkarot nelabvēlīgu nodokļu konkurenci, izvairīšanos no nodokļiem vai to nemaksāšanu un nodokļu oāzes gan ES, gan starptautiskā līmenī, uzlabot nodokļu iekasēšanas sistēmas un ieviest vienotu konsolidētu uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzi ar attiecīgām indikatīvām nodokļu skalām, kā arī īpašu un vienkāršotu nodokļu sistēmu MVU; atzinīgi vērtē PVN stratēģiju, ar kuru jānāk klajā Komisijai un kuras mērķis ir izveidot pret krāpšanu nodrošinātu sistēmu;
Supports the Commission in its efforts to tackle harmful tax competition, tax avoidance or fraud and tax havens, both in the EU and at international level, to improve tax collection systems and to introduce a common consolidated corporate tax base with subsequent indicative tax ranges as well as a specific and simplified taxation system for SMEs; welcomes the VAT strategy that is to be presented by the Commission with a view to establishing a fraud-proof system;
atzīmē, ka cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļiem un nodokļu iekasēšanas uzlabošanai, arī saistībā ar trešām valstīm, ir jābūt būtiskam aspektam pašreizējos dalībvalstu centienos konsolidēt budžetu;
Notes that combating tax fraud and tax evasion and improving tax collection, also in relation to third countries, needs to be an essential aspect of the current efforts of Member States aimed at budgetary consolidation;
uzskata, ka pašreizējā situācijā, kad dalībvalstīm jāveic budžeta konsolidācija, šāda darbība ir ļoti svarīga; norāda, ka nodokļu konkurence ir pieņemama tad, ja tā nekaitē dalībvalstu spējai iekasēt ieņēmumus, uz kuriem tās pamatoti cer, un atgādina, ka būtu jāizstrādā risinājumi, lai pēc iespējas mazinātu nelabvēlīgu nodokļu konkurenci;
Believes such a move to be critical in the current context, in which Member States need to consolidate their budgets; notes that tax competition is acceptable as long as it does not jeopardise the capacity of Member States to collect the revenue they may fairly expect, and recalls that solutions should be devised to minimise harmful tax competition;
uzskata, ka ES fondu sadalē būtu jāņem vērā dalībvalstu nodokļu stratēģija un to vēlme sadarboties cīņā pret izvairīšanos no nodokļiem un veicināt ciešāku sadarbību nodokļu jomā;
Believes that the allocation of EU funds should take into account the taxation strategy of Member States and their willingness to cooperate in combating tax evasion and promoting closer tax coordination;
atzīst nodokļu oāžu kopīgas definīcijas trūkumu; prasa izstrādāt vismaz vienotu Eiropas mēroga definīciju, līdz šī definīcija tiks izstrādāta pasaules mērogā;
Recognises the absence of a common definition of tax havens; calls for at least a single European agreed definition, pending agreement on a definition at global level;
ņemot vērā korupcijas apkarošanas nozīmību un mērķi stabilizēt finanšu sistēmu, aicina dalībvalstis savā krimināltiesiskajā sistēmā iekļaut noteikumu, kas paredz maksātājaģentūrai anulēt maksājumu un, ja tas jau veikts, pieprasīt to atmaksāt divkāršā apmērā gadījumā, ja tikušas veiktas darbības, kas saistītas ar korupciju, kukuļdošanu vai citiem līdzekļiem ar mērķi gūt konkrētas negodīgas priekšrocības;
Calls on the Member States, given the imperative need to fight corruption and with a view to bringing about a genuine financial recovery, to ensure that their criminal law provides that, in the context of work carried out, the use of corruption, bribes and other mechanisms aimed at securing illicit advantages will cause the paying agency to cancel payment or, where such payment has already been made, to request the restitution of an amount equal to double the sum paid;
uzsver, ka jaunas darbavietas un labākas darbavietas ir taisnīgas, videi saudzīgas un gudras izaugsmes stratēģijas priekšnoteikums, un tāpēc prasa:
Stresses that new jobs and better jobs are a precondition for achieving a fair, green and smart growth strategy, and accordingly calls for:
radīt jaunas darbavietas tajās nozarēs, kuru pamatā ir jauninājumi, pētniecība un attīstība, piemēram, enerģētikas un vides nozarēs, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju;
new jobs to be created in sectors based on innovation, research and development, such as the energy and environmental sectors, in a manner which ensures a gender-balanced approach;
uzlabot tā atbalsta efektivitāti, ko ES pašreiz sniedz tiešai darbavietu izveidei un kas dalībvalstīm ir pieejams no Eiropas Sociālā fonda;
measures to improve the effectiveness of existing EU support for direct job creation available to Member States under the European Social Fund;
veikt pasākumus, kas atvieglotu sieviešu iesaistīšanos darba tirgū (īpaši konsekventi palielinot cenu ziņā pieejamus bērnu aprūpes pakalpojumus), kā arī gados vecāku darba ņēmēju (neietekmējot viņu pensionēšanās un sociālās tiesības) un likumīgu imigrantu līdzdalību darba tirgū un mazinātu bezdarbu, jo īpaši jauniešu vidū;
actions making it easier to participate in the labour market for women (in particular by means of a consistent increase in affordable childcare services), older workers (without affecting their retirement and social rights) and regular immigrants, and to reduce unemployment, especially among young people;
veikt pasākumus, kas uzlabotu izglītības un arodapmācības kvalitāti, un efektīvi veicināt mūžizglītību un uzņēmējdarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un veidotu konkurētspējīgu cilvēkkapitālu;
measures to upgrade the quality of education and vocational training, and the effective promotion of lifelong learning and entrepreneurship, with a view to strengthening the employability of workers and developing a competitive human capital;
veidot nodarbinātības iespēju un sociālās iekļaušanas programmas visneaizsargātākajām grupām, piemēram, romiem un cilvēkiem ar invaliditāti;
the development of employment opportunities and social inclusion programmes for the most vulnerable groups, such as the Roma and people with disabilities;
lauksaimniecības jomā un lauku teritorijās nodrošināt stabilas, augstas kvalitātes darbavietas, kuras ļauj gūt pienācīgus ienākumus;
sustainable, high-quality jobs providing a decent income in agriculture and rural areas;
cīnīties pret nelikumīgu nodarbinātību;
action to tackle undeclared work;
norāda, ka lielāko bezdarba daļu dalībvalstīs, kur pašlaik tiek īstenoti fiskālās taupības pasākumi, izraisa vispārējās ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, satraucoši palielinoties ilgstošā bezdarba līmenim; atzīmē, ka ilgstošā bezdarba problēma ir steidzami jārisina, jo tā var nopietni kaitēt ilgtermiņa izaugsmei attiecīgajās valstīs un tādējādi vājināt visas Savienības konkurētspēju;
Points out that most of the unemployment in those Member States where fiscal austerity measures are currently being implemented is caused by the decline in overall economic activity, with an alarming increase in the long-term unemployment rate; notes that long-term unemployment needs to be urgently addressed as it can severely harm long-term growth in the countries concerned and may consequently reduce the competitiveness of the entire Union;
atzīmē, ka pašreizējās krīzes rezultātā ES darba tirgus varētu ilgstoši palikt sadrumstalots, no vienas puses, augstas kvalitātes darbaspēkam koncentrējoties dalībvalstīs ar sabalansētiem tekošajiem kontiem un, no otras puses, augstiem bezdarba rādītājiem un konkurētspējīga darbaspēka piedāvājuma trūkumam pastāvot dalībvalstīs, kuras no krīzes ir cietušas visvairāk un kurām ir vislielākie parādi;
Notes that, as a result of the current crisis, the EU labour market could remain fragmented in the long term with, on the one hand, a concentration of high-quality labour in Member States with balanced current accounts and, on the other hand, high unemployment rates and shortages of competitive labour in those Member States which have been hit the hardest by the crisis and which are also the most heavily indebted;
uzskata, ka joprojām ir jārisina uzņēmumu vadības jautājums, lai mudinātu vadību veikt ilgtermiņa ieguldījumus un radīt darbavietas; iesaka, ka visiem biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem, kuros strādā vairāk nekā 250 darbinieku un kuru apgrozījums ir vairāk nekā EUR 50 miljonu, katru gadu būtu jāizstrādā ziņojums, kurā tiek novērtēta uzņēmuma sociālā un vides atbildība;
Believes that there is still a need to address the issue of corporate governance as regards management incentives for long-term investment and job creation; suggests that an annual report assessing corporate social and environmental responsibility for all listed companies with over 250 employees and a turnover of more than EUR 50 million should be produced;
Izglītības stratēģija
Education strategy
uzsver pirmsskolas, profesionālās, universitātes un pieaugušo izglītības nozīmi jauninājumiem un izaugsmei, un uzsver elastdrošības pienācīgas īstenošanas nozīmi; uzsver nepieciešamību pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, lai iedzīvotājiem labāk sniegtu zināšanas un prasmes, kuras nepieciešamas augstāka nodarbinātības līmeņa, ražības, izaugsmes un konkurētspējas nodrošināšanai;
Stresses the importance of childhood, vocational, university and adult education for innovation and growth, and underlines the importance of proper implementation of flexicurity; underlines the need to adapt education and training systems in order to better equip people with the knowledge and skills needed to secure higher employment levels, productivity, growth and competitiveness;
uzsver nepieciešamību Eiropas un valstu līmenī radīt tādus apstākļus, lai privātais un publiskais sektors varētu palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; atzīmē, ka universitātes tiek finansētas galvenokārt ar valsts budžetu palīdzību, kas jau ir pakļauti konsolidācijas spiedienam; tādēļ mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to augstskolu finansēšanas sistēmas veidotas tā, lai veicinātu Eiropas spējas tehnoloģiskās attīstības, jauninājumu un darbavietu izveides jomā;
Stresses the need to create conditions, at European and national level, for the private and public sectors to increase R&D investment; notes that university funding takes place predominantly through national budgets, already under pressure of consolidation; consequently, encourages Member States to ensure that their respective systems of university funding are designed in such a way as to enhance Europe's capacity for technological development, innovation and job creation;
uzskata ‐ lai mudinātu dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītības jomā, vērtējot dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš publiskajiem izdevumiem izglītības, pētniecības un profesionālās izglītības jomā;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States' medium-term budgetary objectives;
atbalsta Eiropas Universitāšu asociācijas (EUA) aicinājumu palielināt publisko ieguldījumu augstākajā izglītībā līdz 3 % no IKP; uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai ir kvalitatīvi jānovērtē minētie izdevumi, veicot Stabilitātes un izaugsmes pakta izvērtēšanu;
Supports the call by the European University Association (EUA) for public investment in higher education to be increased to 3% of GDP; believes that this target requires a qualitative evaluation of such expenditure in the context of assessing the SGP;
prasa uzlabot izglītības iespējas tāda darba iegūšanai, kam nav nepieciešama augstākā izglītība, paplašinot prakses iespējas;
Calls for the improvement of education for jobs not requiring university studies by the development of apprenticeship;
ES pārveide ‐ vairāk nekā Eiropas ekonomikas pārvaldība
Re-thinking the EU: beyond European economic governance
uzsver, ka Eiropas Savienība atrodas krustcelēs: dalībvalstis var lemt apvienot spēkus, lai padziļinātu integrāciju, vai arī, ņemot vērā stagnāciju lēmumu pieņemšanas līmenī un atšķirības ekonomikas attīstības līmenī, ES var pamazām sadrumstaloties;
Emphasises that the European Union is at a crossroads: either the Member States decide to join forces in deepening integration or, owing to stagnation at the decision-making level and divergences at the economic level, the EU could drift apart;
brīdina par risku kļūt par sadrumstalotu Savienību, kas ir neaizsargāta pret protekcionismu un populismu;
Warns of the risks of retreating into a fragmented Union vulnerable to protectionism and populism;
aicina uz dziļāku demokrātisku politisku Savienību, kurā ES iestādēm ir lielāka nozīme gan kopīgas politikas izstrādē, gan tās īstenošanā; uzsver Savienības demokrātiskas leģitimitātes un kontroles stiprināšanas svarīgumu;
Calls for a deeper democratic political Union in which the EU institutions are given a stronger role in both the design and the implementation of common policies; emphasises the importance of strengthening the democratic legitimacy and control of the Union;
uzsver, cik svarīgi ir ievērot Eiropas projekta principus, proti, dalībvalstu vienlīdzību, solidaritāti, kohēziju un sadarbību; vērš uzmanību uz nepieciešamību ievērot šos principus, efektīvi novēršot iekšējo nelīdzsvarotību un virzoties uz patiesu konverģenci ar koordinācijas palīdzību starp euro zonai piederošajām un nepiederošajām dalībvalstīm;
Stresses the importance of respecting the principles underlying the European project, namely, equality of Member States, solidarity, cohesion and cooperation; draws attention to the need to stick to those principles by effectively addressing internal imbalances and moving towards substantial convergence through coordination between eurozone and non-eurozone Member States;
uzsver nepieciešamību pēc spēcīgākas Eiropas Komisijas, kam būtu jāuzņemas lielāka atbildība Parlamenta priekšā un nozīmīga loma kā galvenajam pilsoņu viedokļa paudējai, jo īpaši publisku pārrobežu diskusiju foruma nodrošināšanā, ņemot vērā valstu lēmumu domino efektu tādās jomās kā ekonomika un sociālā pārvaldība;
Underlines the need for a stronger European Commission, made more accountable to Parliament and playing a major role as the main voice of the citizens, especially when it comes to providing a forum for public cross-border debates, taking into account the spill-over effect of national decisions in fields such as economic and social governance;
uzsver, ka ekonomikas pārvaldībai, kas ietver konverģējošu ekonomikas, fiskālo un sociālo politiku, jāizmanto Kopienas metode un tā jāvada Savienības iestādēm, pilnībā iesaistot valstu parlamentus;
Stresses that economic governance, with converging economic, fiscal and social policies, must be organised using the Community method and steered by the Union institutions, with national parliaments being fully involved;
uzskata, ka jaunie tiesību akti par Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un trijām Eiropas uzraudzības iestādēm ir pirmais solis pareizajā virzienā, bet uzskata, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu jo īpaši sistēmisko struktūru, piemēram, struktūru ar ārkārtīgi lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru, tiešu ES līmeņa uzraudzību un vienotu noteikumu piemērošanu; uzsver, ka jaunās iestādes ir jānodrošina ar to aizvien plašākajiem pienākumiem atbilstošiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem;
Considers the new legislation on the European Systemic Risk Board (ESRB) and the three European Supervisory Authorities to be an initial step in the right direction, but believes that further progress is required in order, in particular, to ensure direct EU-level supervision of systemic institutions such as highly leveraged entities and enforcement of a single set of rules; stresses the need to provide the new authorities with human and financial resources commensurate with their adequate growing responsibilities;
uzskata, ka līdzās uzraudzībai, kuras mērķis ir nodrošināt finanšu stabilitāti, ir nepieciešams iespējamo burbuļu uzraudzības un novēršanas mehānisms, optimāla kapitāla sadale, ņemot vērā makroekonomikas problēmas un mērķus, kā arī ieguldījumi reālajā ekonomikā; turklāt uzskata, ka arī nodokļu politika jāizmanto kā instruments šā mērķa sasniegšanai;
Believes that, alongside surveillance aimed at ensuring financial stability, there is a need for mechanisms for the surveillance and prevention of potential bubbles, and for optimum allocation of capital in the light of the macroeconomic challenges and objectives, and also a need for investment in the real economy; considers, in addition, that taxation policy needs to be used as a tool for this purpose;
prasa Komisijai iesniegt papildu priekšlikumus attiecībā uz tādu finanšu tirgus struktūru regulēšanu, kuru apjoms, sistēmiskā integrācija, sarežģītība vai savstarpējā saistība var apdraudēt finanšu stabilitāti un regulatoru spēju pretoties to prasībām, un šajos priekšlikumos paredzēt pasākumus, kas dotu iespēju uzraudzības iestādēm pārraudzīt to darbību, tostarp arī paralēlu banku sistēmu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru; aicina Komisiju apsvērt tādu regulatīvo pasākumu izmantošanu kā struktūru lieluma ierobežošana vai negatīvu stimulu noteikšana attiecībā uz to izaugsmi vai uzņēmējdarbības modeļiem;
Requests the Commission to put forward additional proposals for the regulation of financial market structures whose size, systemic integration, complexity or interconnectedness may jeopardise financial stability and the capacity of regulators to resist their demands, incorporating measures enabling supervisors to have an overview of their activities, including the shadow banking system and their level of leverage; calls on the Commission to consider regulatory options such as capping or disincentivising size as well as business models;
uzsver ‐ lai cīnītos pret valstu parāda krīzi un palielinātu ES konkurētspēju, konverģenci un solidaritāti, ir jānodod Savienības pārziņā kompetences un izdevumu jomas, ar ko ievērojami samazinātos slogs valstu budžetiem, un uzsver nepieciešamību panākt būtisku sinerģiju starp valstu budžetiem un ES budžetu, ļaujot optimāli izmantot un piešķirt esošos fiskālos resursus visos līmeņos, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, lai atbalstītu spēcīgus reģionus un valstis;
Stresses that tackling the public debt crisis and increasing the EU's competitiveness, convergence and solidarity require a shift of competences and spending towards the Union, whereby the burden on national budgets would be considerably eased, and stresses the need to create significant synergies between national budgets and the EU budget, allowing for optimal use and allocation of existing fiscal resources on all levels, while respecting the principle of subsidiarity to support strong regions and states;
secina ‐ lai sasniegtu politisko savienību un ekonomisko integrāciju, saskaņojot to ar monetāro savienību atbilstoši prioritātēm, par kurām vienojusies Eiropadome, ES ir nepieciešams pietiekami liels budžets, lai ilgtspējīgā veidā atbalstītu euro, nodrošinot valūtu ar atbilstošu budžeta apjomu tādā politiskās organizācijas līmenī, kādā tā emitēta;
Concludes that, in order to achieve political union and economic integration commensurate with monetary union, in line with the priorities agreed by the European Council, the EU needs a budget of sufficient size to accommodate the euro in a sustainable way, providing the currency with a relevant budget space on the level of political organisation at which it is issued;
atgādina, ka ziņojumos pirms monetārās savienības īstenošanas, jo īpaši McDougall ziņojumā, kurā tika analizēti nosacījumi Vernera plāna īstenošanai, tika apstiprināts gan tas, ka šāda budžeta apjomam vajadzētu būt no 2,5 līdz 10 % no Eiropas Savienības NKI atkarībā no tā, vai un kuras funkcijas būtu jāpārņem Savienības budžetā, gan arī tas, ka budžets būtu jāfinansē, pamatojoties uz pašu resursiem, un ka tas ir jāizmanto, lai finansētu politiku un pasākumus ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomās, enerģētikas un transporta nozarē, attīstības sadarbības un pētniecības un izstrādes jomā, kā arī tas, ka valstu budžeti attiecīgi jāsamazina, lai panāktu nodokļu neitralitāti attiecībā uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem;
Recalls that reports preceding the realisation of monetary union – notably the McDougall report, which analysed the conditions necessary for the implementation of the Werner plan – affirmed that the volume of such a budget would have to be between 2,5 and 10 percent of Union GNI, depending on whether and which re-allocation functions would be assumed by the Union budget, that the budget would need to be financed on the basis of own resources, and that it should be used to finance policies and measures in the fields of foreign, security and defence policy, the energy and transport sectors, development cooperation and R&D, and that national budgets would be reduced correspondingly in order to achieve tax neutrality for citizens and businesses;
uzsver vajadzību panākt labāku līdzsvaru starp ekonomikas un sociālo politiku, tostarp stiprinot un institucionalizējot makroekonomisku sociālo dialogu;
Emphasises the need to strike a better balance between economic and social policies, including the reinforcement and institutionalisation of the macroeconomic social dialogue;