natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Parlamenta prezidiju uzdot speciālistu grupai izstrādāt sākotnējo projektu, kur paredzēts, kā ANO sistēmas visaptverošā reforma varētu risināties no ANO Statūtu un ES iestāžu skatījuma;
Calls on its Bureau to commission a group of experts to draw up an initial blueprint detailing how the overall reform of the UN system might operate from the point of view both of the UN Charter and of the EU institutions;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomes priekšsēdētājam, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes priekšsēdētājam, ANO reformas vispārējās speciālistu grupas dalībniekiem, kā arī ASV Kongresam, Parlamentu savienībai un Eiropas Padomes parlamentārajai asamblejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the Governments and Parliaments of the EU Member States, the Secretary-General of the UN, the President of the UN Security Council, the President of the UN General Assembly, the President of the UN ECOSOC and the Members of the High-level Panel for UN reform, as well as to the US Congress, the Inter-Parliamentary Union and the Parliamentary Assembly of the Council of Europe.
B6-0350 , 0352 , 0354 un 0357/2005
B6-0350 , 0352 , 0354 and 0357/2005
ņemot vērā 1990. gada transatlantisko deklarāciju par EK un ASV attiecībām un 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību,
having regard to the Transatlantic Declaration on EC-US relations of 1990 and the New Transatlantic Agenda of 1995,
ņemot vērā 2004. gada 16.–17. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus, it īpaši sadaļas ar nosaukumu "Starptautiskā kārtība, pamatojoties uz efektīvu daudzpusību" un "Sadarbība ar partneriem";
having regard to the Conclusions of the Brussels European Council of 16 and 17 December 2004 and in particular to the sections entitled 'An international order based on effective multilateralism' and 'Working with partners',
ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Dublinā 2004. gada 25.–26. jūnijā rezultātus,
having regard to the outcome of the EU-US Summit held on 25 and 26 June 2004 in Dublin,
, 2001. gada 13. decembrī par ES tiesu iestāžu sadarbību ar ASV, lai apkarotu terorismu OV C 177 E, 25.7.2002., 288. lpp.
, of 13 December 2001 on EU judicial cooperation with the United States in combating terrorism OJ C 177 E, 25.7.2002, p.
ņemot vērā ASV Kongresa Pārstāvju palātas 2005. gada 9. februāra rezolūcijas projektu Nr. 77 par transatlantiskajām attiecībām,
having regard to US Congress Draft House Resolution 77 on Transatlantic Relations presented on 9 February 2005,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu ar nosaukumu "Ciešākas partnerattiecības starp ES un ASV un atvērtāks tirgus 21. gadsimtā" (KOM(2005)0196),
having regard to the Commission Communication of 18 May 2005 entitled 'A stronger EU-US Partnership and a more open market for the 21st century' ( COM(2005)0196 ),
ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) sagatavoto dokumentu, kas norāda ieguvumus no preču tirgu liberalizācijas un starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu samazināšanas ("Preferenciālie tirdzniecības noteikumi lauksaimniecības un pārtikas produktu tirgū - ASV un ES lieta 2005. gada maijā", publicēts 2005. gada martā),
having regard to the document produced by the OECD, setting out the benefits of liberalising product markets and reducing barriers to international trade and investment ('Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets - The Case of the European Union and the United States', published in March 2005),
tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, ilgtspējīgas ekonomikas un ilgtspējīga attīstība ir pārbaudītas kopējas vērtības, kas spēj kalpot par stabilu pamatu gan transatlantiskajām partnerattiecībām, gan Eiropas integrācijai, kopumā mūsu sabiedrībās nodrošinot stabilitāti, mieru un labklājību pēdējos 60 gados;
whereas democracy, human rights and the rule of law, sustainable economies and sustainable development have proven to be common values capable of forming a solid basis for both the transatlantic partnership and European integration, which together have brought about stability, peace and prosperity in our societies during the last 60 years,
tā kā saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju transatlantiskās partnerattiecības ir ļoti svarīgas;
whereas, as the European Security Strategy makes clear, the transatlantic partnership is very important,
tā kā jauni draudi un konflikti šīs vērtības un sasniegumus jaunajos starptautiskajos apstākļos tomēr apdraud tādā pakāpē, ka tikai uz stipras institucionalizētas struktūras balstīta transatlantisko partneru sadarbība var dot cerības uz panākumiem;
whereas, however, new threats and conflicts in the new international environment challenge those values and achievements to such an extent that only cooperation between the transatlantic partners on the basis of a firm institutionalised structure can bring any hope of success,
tā kā tāpēc ir pienācis brīdis steidzami pārskatīt 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību, lai ņemtu vērā pašreizējo situāciju un turpinātu padziļināt transatlantiskās attiecības, noteikti uzskatot, ka kopīga darbība katram partnerim sniedz vairāk ieguvumu nekā darbība atšķirīgos vai pat pretējos virzienos;
whereas the moment has therefore arrived for the New Transatlantic Agenda of 1995 to be urgently revised in order to take account of current realities and further deepen transatlantic relations on the clear assumption that working together brings more benefits to each partner than working in different, or indeed opposing, directions,
tā kā starptautiski līgumi ir pamatelementi, uz kuriem balstīt efektīvas daudzpusējas sistēmas pamatus, un tā kā vairākās politikas jomās, piemēram, saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu, Kioto protokolu par klimata pārmaiņām, datu aizsardzības principiem un atbalstu lielu civilo lidmašīnu izstrādei, starp ES un ASV pastāv atšķirības analīzē, izvērtēšanā un politikas pieejā;
whereas international treaties are the basic elements upon which to lay the foundations of an effective multilateral framework and whereas in several policy areas, such as those relating to the International Criminal Court, the Kyoto Protocol on Climate Change, data protection principles and support for the development of large civil aircraft, differences in analysis, diagnosis and policy approach exist between the EU and the US,
tā kā cīņa pret terorismu var būt veiksmīga tikai tādā gadījumā, ja pasākumus veic, nostiprinot transatlantiskās partnerattiecības, kas savukārt pievērš nedalītu uzmanību terorisma cēloņiem un godprātīgām saistībām pamattiesību un cilvēktiesību, datu aizsardzības principu un citu pamatvērtību atbalstīšanai un veicināšanai, uz kurām ir veidotas šīs partnerattiecības;
whereas the fight against terrorism can be successful only if the action is carried out through a strengthened transatlantic partnership which also pays full attention to the causes of terrorism and to a sincere commitment to upholding and promoting human and fundamental rights, data protection principles and all other founding values upon which the partnership has been built,
tā kā šī rezolūcija sniedz pirmo atbildi uz Komisijas paziņojumu par ES un ASV attiecībām,
whereas this resolution provides an initial response to the recent Commission Communication on EU-US relations,
atzinīgi vērtē gaisotnes uzlabošanos ES un ASV attiecībās, ko apliecina valdības un likumdošanas iestāžu vadītāju nesenās iniciatīvas gan globālos, gan divpusējos jautājumos abās Atlantijas okeāna pusēs; uzskata, ka pozitīvais pamats nodrošina patiesas iespējas Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm turpmākajos gados strādāt cieši kopā, risinot plašus politikas uzdevumus vispārsvarīgos jautājumos;
Welcomes the improving climate of transatlantic relations, as evidenced in the recent handling of both global and bilateral issues by governmental and legislative leaders on both sides of the Atlantic; believes that this positive backdrop offers genuine opportunities for the European Union and the United States to work closely together in the years to come on a wide range of policy challenges of common concern;
uzsver, ka 2005. gada 20. jūnijā paredzētajai transatlantiskajai augstākā līmeņa sanāksmei Vašingtonā jādod jauns impulss transatlantiskajām attiecībām, atjaunojot jauno transatlantisko darba kārtību un aizstājot to ar transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas stāsies spēkā no 2007. gada;
Stresses that at the EU-US Summit on 20 June 2005 in Washington new impetus should be given to transatlantic relations by the updating of the New Transatlantic Agenda and its replacement with a Transatlantic Partnership Agreement to take effect from 2007;
uzskata, ka šim transatlantisko partnerattiecību nolīgumam pašreizējā darba kārtība jāpaplašina politikas, ekonomikas un drošības jomās, tomēr paliekot pie uzskata, ka partnerattiecībām galvenokārt jāpaliek politiskām; uzskata, ka saistībā ar ekonomiskajām attiecībām, kuras saskaņā ar neseno ESAO pētījumu varētu IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropā palielināt par 2–3%, ir jānosaka atlikušie šķēršļi, kas traucē transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, un jāizstrādā ceļa karte, kurā noteikts rīcības virziens, lai stiprinātu transatlantisko tirgu pēc skaidri noteikta grafika, nosakot prioritāras rīcības jomas, kā arī procesa veicināšanai izveidojot jomām atbilstīgu normatīvo dialogu;
Takes the view that this Transatlantic Partnership Agreement should expand the existing Agenda in the political, economic and security fields, on the understanding that the partnership should primarily remain one of political engagement; considers that, as regards the economic relationship which, according to a recent OECD study, could increase GDP per capita in Europe by 2 to 3%, the remaining barriers to transatlantic trade and investment should be identified and a route map developed which outlines a course of action to strengthen the transatlantic market within a clear timetable by prioritising areas of action, to be accompanied by the establishment of an area-specific regulatory dialogue to assist the process;
atzīmē, ka jaunā Pārapdrošināšanas direktīva radīs vienotu tirgu noteikumu ieviešanai un pārraudzībai; aicina ASV izbeigt pret Eiropas uzņēmumiem vērsto diskrimināciju, nosakot tiem ievērojamus papildu maksājumus, kas traucē konkurenci, atbalstot ASV uzņēmumus;
Notes that the new Reinsurance Directive will create a single market for regulations and supervision; calls upon the USA to end its discrimination against European companies through the imposition of costly collateral requirements which distort competition in favour of US companies;
uzskata, ka plašāka šāda veida sistēma ļaus ES un ASV efektīvāk apvienot centienus, lai iedrošinātu citas valstis visā pasaulē ievērot būtiskos demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus;
Believes that a broader framework of this nature will allow the EU and the US to combine more effectively their efforts to encourage others to move towards upholding the vital principles of democracy, human rights and the rule of law around the world;
šajā sakarā atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu,
Welcomes in this respect the above-mentioned Commission Communication of 18 May 2005,
ransatlantisku partnerattiecību nolīgumu, tomēr kritiski vērtē tā drosmes trūkumu; atzīst, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes procesam jābūt būtiskam forumam, kurā apspriest svarīgākās globālās un divpusējās prioritātes, sniedzot attiecībām stratēģisku impulsu;
represents a valuable first step towards the establishment of a Transatlantic Partnership Agreement, but criticises its lack of courage; recognises that the EU-US Summit process should provide a vital forum for the discussion of major priorities of both a global and bilateral nature, imparting strategic impetus to the relationship;
aicina ASV šajā sistēmā uzņemties savu daļu atbildības par ekonomisko stabilitāti savstarpēji arvien vairāk atkarīgajā pasaulē un pauž bažas par liela ASV federālā budžeta deficīta potenciāli bīstamo ietekmi uz pasaules ekonomiku un starptautisko valūtas tirgu līdzsvaru;
Calls, in this framework, on the US to assume its shared responsibility for economic stability in an increasingly interdependent world and expresses its concern about the potentially dangerous impact of the large US federal budget deficit on the global economy and the balance of international currency markets;
vēlreiz atgādina savu negatīvo nostāju par domu atcelt embargo ieroču eksportam uz Ķīnu, ja vien cilvēktiesību stāvoklis šajā valstī ievērojami neuzlabojas, vai arī līdz laikam, kad tas notiks; uzskata, ka būtu lietderīgi ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2005. gada 20. jūnijā, izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu kopēju ES un ASV pieeju jautājumam par eksportu, kas saistīts ar tehnoloģijas nodošanu;
Reiterates its rejection of the proposed lifting of the embargo on arms exports to China, unless and until the human rights situation in that country improves substantially; believes that it would be helpful for a high-level group to be established at the EU-US Summit on 20 June 2005 to develop a joint EU-US approach to the question of exports involving technology transfer;
iesaka ierosinātā transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros izveido transatlantisku "rīcības kopienu" sadarbībai reģionālā un pasaules mērogā, un vienoti rīkojoties risina problēmas, it īpaši attiecībā uz:
Recommends that the proposed Transatlantic Partnership Agreement establish a transatlantic 'community of action' for regional and global cooperation and address challenges through joint action, in particular:
demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu, kā arī atbalstu efektīvai daudzpusībai,
the promotion of democracy, human rights and the rule of law and support for effective multilateralism,
Tuvo Austrumu miera procesa stimulēšanu, vienojoties ar reģiona valstu valdībām un iedzīvotājiem un pamatojoties uz "četrinieka ceļa karti",
the advancement of the peace process in the Middle East in agreement with the governments and people of the region and on the basis of the Quartet's Road Map,
centieniem rast drošību visā pasaulē, kopīgi strādājot pie šādiem jautājumiem:
the quest for global security, by working together on the following issues:
cīņas pret starptautisko terorismu,
fighting international terrorism,
kopējas stratēģijas izstrāde par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un kodolenerģijas izmantošanas daudzpusīgumu,
the development of a joint strategy towards a multilateralisation of the non-proliferation of Weapons of Mass Destruction and the use of nuclear energy,
kopējas pieejas rašanas un attīstīšanas attiecībās ar citiem ietekmīgie ģeopolitiskiem spēkiem, piemēram Ķīnu, Indiju, Latīņameriku un Krieviju,
promotion and development of common approaches to relationships with other major geopolitical actors such as China, India, Japan, Latin America and Russia,
ieroču kontroles un atbruņošanās atdzīvināšana daudzpusējā līmenī, pamatojoties uz sarunām ANO sistēmā, kā arī divpusējā līmenī;
the revival of negotiated arms control and disarmament at multilateral level, within the UN system, and at bilateral level,
ātras rīcības pēkšņu un negaidītu politisko pārmaiņu gaidījumos, kā piemēram, Ukrainā, Libānā un Kirgizstānā,
rapid reactions to sudden and unexpected political changes, such as recently experienced in the Ukraine, Lebanon and Kyrgyzstan,
aktīvi līdzdalības ANO, it īpaši tās Drošības Padomes, tostarp tās sastāva, pārkārtošanā, pilnībā ievērojot Drošības Padomes pilnvaras sniegt atļauju spēka pielietošanai starptautisku konfliktu risināšanai, lai celtu tās darbības efektivitāti un padarītu to atbildīgāku par saviem lēmumiem, kā arī palielinātu tās lēmumu ieviešanas kapacitāti,
an active commitment to reform of the UN, and in particular its Security Council, including its composition, on the basis of full respect for the Security Council's authority to grant permission for the use of force to solve international conflicts and in order to make it more effective and accountable and increase its capacity to implement its decisions,
transatlantisko ekonomisko partnerattiecību uzlabošanu atbilstīgi iepriekš minētajam transatlantisko partnerattiecību nolīgumam, ko papildina transatlantiskais aviācijas nolīgums un efektīvs finanšu tirgu reglamentējošo iestāžu dialogs;
enhancement of the transatlantic economic partnership in the framework of the above-mentioned Transatlantic Partnership Agreement, complemented by a Transatlantic Aviation Agreement and an effective Financial Market Regulatory Dialogue;
atgādina, ka PTO Dohas daudzpusējās attīstības programmas secinājums ir patiess priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai visā pasaulē, un šī secinājuma īstenošanā ES un ASV ir pilnībā jāsadarbojas; uzskata, ka divpusējās ES un ASV ekonomiskās iniciatīvas vēl papildinās šo procesu, jo īpaši reglamentēšanas jomā;
Recalls that the conclusion of the multilateral WTO Doha Development Agenda is a real priority for sustainable global growth, to which end the EU and the US should work together in full cooperation; considers that bilateral EU-US economic initiatives will be complementary to this process, especially in the regulatory field;
cer, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē tiks panākts ievērojams progress, lai izveidotu kopēju efektīvu atbildes darbību un uzņemtos skaidras finansiālas saistības - pamatojoties uz kopīgiem Tūkstošgades attīstības mērķiem - attiecībā uz jauniem pasaules mēroga uzdevumiem, kas skar daudzas valstis, tostarp, nabadzības samazināšanu, transmisīvajām slimībām un vides stāvokļa pasliktināšanos, it īpaši veicinot dialogus par klimata aizsardzību un transporta emisijām;
Expects that the EU-US Summit will make substantial progress towards establishing a joint effective response and a clear financial commitment – on the shared basis of the Millennium Development Goals – to address new global challenges which cut across national boundaries, notably poverty reduction, communicable diseases and degradation of the environment, in particular by promoting dialogues on climate protection and transport emissions;
uzskata, ka vēlreiz ir jāizvērtē arī citu Jaunās transatlantiskās darba kārtības ietvaros notiekošo dialogu loma; jo īpaši uzskata, ka ir jāpārveido transatlantiskais uzņēmumu dialogs, lai sniegtu pilnīgu uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos ar mērķi stiprināt ekonomiskās partnerattiecības;
Believes that the role of other dialogues under the New Transatlantic Agenda should also be reassessed; believes in particular that the Transatlantic Business Dialogue will need to be reshaped in order to provide fully representative business input on these issues with a view to strengthening the economic partnership;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the President and Congress of the United States of America.
B6-0370 , 0371 , 0372 , 0373 , 0374 un 0377/2005
B6-0370 , 0371 , 0372 , 0373 , 0374 and 0377/2005
, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,
between the European Communities and their Member States and the Republic of Uzbekistan, which entered into force on 1 July 1999,
ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Luīzas Arboras paziņojumu, kurā pieprasīts veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, lai noskaidrotu Uzbekistānas austrumu pilsētā Andidžanā notikušo incidentu cēloņus un apstākļus,
having regard to the statement made by the UN High Commissioner for Human Rights, Louise Arbour, asking for an independent international investigation into the causes and circumstances of the incidents in Uzbekistan's eastern city of Andijan,
tā kā, pēc aculiecinieku stāstītā, 2005.gada 13. maijā uzbeku austrumu pilsētā Andidžanā vairāki simti cilvēku gāja bojā, kad valdības spēku karavīri atklāja uguni uz demonstrācijas dalībniekiem, kuri protestēja pret 23 vietējo uzņēmēju ieslodzīšanu cietumā;
whereas, according to eyewitnesses, several hundred people were killed on 13 May 2005 in the eastern Uzbek city of Andijan when government troops opened fire on a protest march against the imprisonment of 23 local businessmen,
tā kā Uzbekistānas prezidenta Islama Karimova vardarbībā vainoja islāma grupējumus, noliedzot, ka drošības spēki atklāja uguni uz neapbruņotiem civiliedzīvotājiem un atzīstot, ka bojā gājušo cilvēku skaits ir tikai 169, no kuriem vairums bija "islāmiskie teroristi ekstrēmisti,"
whereas the Uzbek President, Islam Karimov, blamed the violence on Islamist groups, denying that security forces had opened fire on unarmed civilians, and putting the death toll at only 169, most of them "Islamic extremist terrorists",
tā kā tajā pašā laikā vairāk nekā 500 cilvēki pameta Uzbekistānu un atrada patvērumu Kirgizstānas Barašas nometnē, kas atrodas upes krastā pie Uzbekistānas un Kirgizstānas robežas,
whereas at the same time more than 500 people fled from Uzbekistan and found refuge at Barash camp in Kyrgyzstan on the bank of the river on the Uzbek-Kyrgyz border,
atzīstot Uzbekistānas lomu starptautiskā terorisma apkarošanā, taču uzsverot, ka ir ārkārtīgi nepieciešams turpināt šo cīņu ar likumīgiem līdzekļiem, izvairoties no visas sabiedrības apspiešanas un cilvēktiesību atstāšanas novārtā;
acknowledging the role played by Uzbekistan in fighting international terrorism but stressing the crucial need to pursue this fight by legal means which do not oppress the whole of society and neglect human rights,
tā kā uzbeku institūcijas apgalvo, ka valdības politikas pretinieki ir reliģiskie ekstrēmisti no Ferganas ielejas, kuri vēlas gāzt valdību un izveidot Centrālāzijas islama kalifātu, neskatoties uz to, ka uzbeku sabiedrība pamatos ir laicīga un reliģisko ekstrēmismu motivē sociālā netaisnība;
whereas the Uzbek authorities often claim that opponents to the government line are religious extremists from the Ferghana valley who wish to overthrow the government and set up an Islamic caliphate across Central Asia, despite the fact that Uzbek society is largely secular and that the limited religious extremism is rather fuelled by social injustice,
tā kā Uzbekistānas prezidents I.Karimovs ir vadījis valsti kopš tās neatkarības atgūšanas 1989. gadā un viņa režīma laikā nav bijuši vērā ņemami centieni politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas veikšanai un tas ir padarījis Uzbekistānu par vienu no Centrālāzijas visautokrātiskākajiem režīmiem;
whereas the Uzbek President, Mr Karimov, has been the leader of the country since it gained its independence in 1989 and his regime has made no substantial effort to bring about the necessary political, social and economic reforms and has made Uzbekistan one of the most autocratic regimes in Central Asia,
izsaka dziļu nožēlu par simtiem zaudētu dzīvību un izsaka patiesu līdzjūtību cilvēkiem, kuri cieta Uzbekistānas drošības spēku vardarbības rezultātā;
Deeply regrets the loss of hundreds of lives and expresses its profound sympathy with the people who have suffered as a consequence of the violence used by Uzbekistan's security forces;
uzsver, ka uzbeku valdība, joprojām nepiekrītot starptautiskai izmeklēšanai, nepilda pašas svarīgākās saistības, kuras noteiktas Partnerattiecību un sadarbības nolīguma demokrātijas klauzulā;
Stresses that the Uzbek government, by continuing to refuse an international inquiry, is failing to meet even its most basic obligations under the PCA's human rights and democracy clause;
mudina uzbeku valdību pārskatīt un vienkāršot reģistrācijas procedūru nevalstiskajām organizācijām, tostarp ārvalstu pārstāvniecībām, un ieviest un pieņemt grozījumus, kuri samazinātu Tieslietu ministrijas un valsts iestāžu kontroli nevalstisko organizāciju darbības jomā;
Urges the Uzbek Government to revise and simplify the process of registration for NGOs, including foreign representations, and to introduce and adopt amendments reducing control by state organs and the Ministry of Justice over NGOs" activities;