natgillin/translations-raw huggingface dataset:
jaunu cilvēku kvalifikācijas un darba gaitu uzsākšanas nodrošināšana ar atbilstīgu privātu un sabiedrisku iniciatīvu palīdzību;
securing the qualification and first employment of young people by suitable private and public initiatives;
kvalitatīvas bērnu aprūpes pieejamības paaugstināšana par pieņemamu cenu;
increasing the availability and affordability of high-quality child care;
nodrošināt, lai jaunu uzņēmumu dibināšanas periods nepārsniedz vienu nedēļu, kā arī zemus dibināšanas maksājumus un administratīvās izmaksas;
ensuring a start-up time for new businesses of no more than one week as well as low start-up fees and administrative costs;
iekļaut uzņēmējdarbības izglītību mūžizglītības izglītības programmā;
including entrepreneurship education in lifelong learning curricula;
nodrošināt atbilstīgu politiku attiecībā uz likumīgo imigrāciju saskaņā ar priekšlikumu par Eiropas zaļās kartes sistēmu;
ensuring a proper policy for legal immigration along the lines of the proposal for a European green card system;
norāda, ka makroekonomikas stabilitātes interesēs produktivitātes pieaugums jāsaista ar izaugsmes rezultātu taisnīgu sadali un sociālās kohēzijas nostiprināšanu; šajā ziņā atgādina, ka algu paaugstinājums nedrīkst atpalikt no produktivitātes pieauguma vidējā laikposmā; uzsver, ka steidzami ir jāattīsta līdzdalības un iesaistīšanas kultūra kā daļa no uzņēmumu vadības un sociālās atbildības koncepcijas;
Points out that in the interest of macro-economic stability, the rise in productivity must go hand in hand with fairer distribution of the fruits of growth and a strengthening of social cohesion; draws attention in this connection to the call for the rise in incomes to keep pace with medium-term growth in productivity; underlines the urgent need to strengthen a culture of encouragement and involvement as part of the concepts of corporate governance and corporate social responsibility;
uzsver vajadzību pēc ciešākas un strukturētas sadarbības Eiropas Savienībā un jo īpaši eurozonā, lai nostiprinātu pārvaldi un Eiropas integrācijas procesu, jo tas ir vienīgais globālo ekonomikas uzdevumu risināšanas veids; tādēļ aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai turpmāk gada pārskatā par eurozonu iekļautu konkrētākus instrumentus, ar kuru palīdzību iespējams padziļināt dialogu starp dažādām ES iestādēm, kuras ir iesaistītas Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldības nostiprināšanā; uzskata, ka euro grupai jāpievēršas dalībvalstu budžeta plānu sagatavošanas un izpildes labākai līdzsvarošanai un saskaņošanai attiecībā uz saturu un termiņiem, kas būtu nozīmīgs ieguldījums ekonomikas politikas reformu plāna īstenošanā; ierosina uzaicināt citas ieinteresētās Padomes struktūrvienības iesaistīties ciešākā un strukturētākā sadarbībā eurozonā;
Stresses the need for enhanced and structured cooperation in the European Union and especially in the euro area, to strengthen governance and the process of European integration, as this is the only way to tackle the global economic challenges; calls, therefore, on the Council and the Commission to ensure that the annual statement on the euro area delivers a more practical range of instruments in future, to make it possible to hold a more detailed dialogue between the various EU bodies that are involved in strengthening the economic governance of the European Union; further takes the view that the Euro Group should focus on ensuring that when national budget plans are drawn up and implemented they are better balanced and harmonised, both in content and timing, as this would make a big contribution to seeing through an economic policy reform agenda; proposes in the framework of a more enhanced and structured cooperation within the euro area to invite the other Council formations concerned to participate in such cooperation;
Nepieciešamo institucionālo reformu veicināšana
Stimulating necessary institutional reforms
atzinīgi vērtē Komisijas jauno uzraudzības pieeju saistībā ar dalībvalstu reformu programmu novērtējumu, sniedzot katrai dalībvalstij īpaši izstrādātus vadības ieteikumus un mudina Eiropadomi tos apstiprināt; šajā ziņā uzsver, ka steidzami ir jāpalielina integrēto pamatnostādņu savstarpēji papildinošā pieeja, kas ir jāatspoguļo arī dalībvalstu reformu politikā; atkārtoti aicina pārredzamā veidā apmainīties ar labāko pieredzi un Komisiju publicēt gada ,,rangu tabulu", norādot dalībvalstis, kurās reformas guvušas labākos panākumus un kurās novērotas lielākās neveiksmes, lai būtu iespējams mācīties gan no panākumiem, gan no neveiksmēm; šajā ziņā tomēr norāda, ka vajadzīgs pietiekams skaits integrētu rādītāju, lai aptvertu visas Lisabonas stratēģijas politikas jomas;
Welcomes the Commission's new approach to following up the assessment of the national reform programmes by proposing country-specific recommendations to guide Member States and urges the European Council to approve these; underlines, in this context, the urgent need to strengthen the mutually reinforcing approach of the Integrated Guidelines which must be reflected in national reform policies; calls once again for the transparent exchange of best practices and the publication of an annual "league table" of Member States with the best and worst reform records by the Commission in the interest of learning from both successes and failures; points out, however, in this connection that a sufficient number of integrated indicators are needed to cover all the policy areas of the Lisbon Strategy;
pauž nožēlu par nepietiekamo Lisabonas stratēģijas iekļaušanu daudzu dalībvalstu politikā un uzskata, ka tās efektīvai īstenošanai ir jāmobilizē tautsaimniecības visas ieinteresētās puses; it īpaši uzskata, ka sociālo partneru, dalībvalstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības lielāka iesaistīšanās palielinās Lisabonas stratēģijas redzamību un sabiedrisko diskusiju kvalitāti par ekonomiskajām reformām, pastiprinās pārskatatbildību un palielinās sabiedrības informētību par to, ka ekonomikas politikas virzienus ir rūpīgi jāsaskaņo, lai risinātu pašreizējā globalizācijas procesa izvirzītos galvenos uzdevumus un pieņemtu kopīgu nostāju ekonomikas pārvaldības uzlabošanai Eiropas Savienības iekšienē; mudina dalībvalstis īstenot saistošās integrētās pamatnostādnes un valsts reformu programmas saskaņā ar "līdzatbildības" principu, lielākā mērā iesaistot dalībvalstu parlamentus un citas ieinteresētās puses, piemēram, sociālos partnerus, prasa regulāri pārskatīt valsts reformu programmu atbilstību saskaņā ar "salīdzinošās novērtēšanas" principu, ietverot plašu apspriežu procesu tajās dalībvalstīs, kurās šāda norma pagaidām nepastāv; sagaida, ka valsts reformu programmu prioritātes tiks lielākā mērā atspoguļotas valsts budžeta lēmumos gan attiecībā uz saturu, gan termiņiem;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many Member States; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensuring its effective implementation; in particular, believes that a better involvement of social partners, national parliaments and civil society will increase the visibility of the Lisbon Strategy, enhance the quality of public debate on economic reforms, reinforce accountability and raise the awareness of public opinion about the need to coordinate closely economic policies with a view to addressing the main challenges posed by the ongoing globalisation process and to adopt a collective position to improve economic governance inside the European Union; urges the Member States to implement the Integrated Guidelines and the national reform programmes in the spirit of "ownership", in a committed way, with the enhanced involvement of the national parliaments and other interested actors such as the social partners, and requests a regular review of the relevance of the national reform programmes according to the "benchmarking" principle, including a broader consultation process in those Member States in which it is not yet the norm; expects the priorities of national reform programmes to be better reflected in the timetable as well as the content of national budget decisions;
atzinīgi vērtē pamatnostādņu konsolidāciju un integrāciju attiecībā uz ekonomikas, strukturālās un nodarbinātības politikas pasākumiem; šajā ziņā atgādina, ka ekonomikas un strukturālās politikas pamatnostādnēm jāpiešķir tāds pats tiesiskais statuss kā nodarbinātības politikas pasākumu pamatnostādnēm un ka jāizstrādā iestāžu nolīgums, lai precizētu Eiropas Parlamenta dalību šajā jomā;
Welcomes the consolidation and integration of the guidelines for economic, structural and employment policy measures; repeats in this connection that the economic and structural policy guidelines must receive the same legislative status as the guidelines for employment policy measures and that an inter-institutional agreement must be drawn up in order to clarify Parliament's participation in this context;
sagaida kopēju domu apmaiņu starp iesaistītajām ES institūcijām, ņemot vērā integrēto pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu, un ierosina pēc 2007. gada Eiropadomes pavasara sanāksmes izveidot iestāžu darba grupu; lai uzlabotu ES reformu plāna īstenošanu, iesaka apspriest un pārdomāt šādus aspektus:
Expects, with a view to the forthcoming work on revising the Integrated Guidelines, to see a joint process of reflection between the EU institutions concerned and proposes an inter-institutional working party to be established after the Spring 2007 European Council; recommends the following aspects for improving implementation of the EU reform agenda for discussion and reflection:
detalizēti analizēt strukturālās reformas un to tiešo ietekmi uz produktivitāti, nodarbinātību un pieprasījumu iekšējā tirgū, ņemot vērā integrēto pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu;
presenting a thorough analysis of structural reforms and their direct impact on productivity, employment and internal market demand with a view to revising the Integrated Guidelines;
izstrādāt skaidrākas un koncentrētākas integrētās pamatnostādnes, paplašinot iekļaujamo reformu jomas, saistībā ar, piemēram, visaptverošo reformu plānu ekoloģiskās ilgtspējības politikas aktivizēšanai, kas attiecas ne tikai uz enerģētikas politiku, un vienotas politikas pamatnostādnes mūžizglītības veicināšanai;
developing clearer and more focused integrated guidelines, while enlarging the range of reform areas to be covered as regards, for example, the comprehensive reform agenda for a more active policy of ecological sustainability, going beyond the scope of energy policy, and for a more committed policy to promote lifelong learning;
izstrādāt vienotu ziņojumu sistēmu par valsts reformu programmām, neietekmējot dalībvalstu tiesības noteikt valsts reformu prioritātes;
developing a more standardised reporting structure in the context of the national reform programmes, without compromising the right of Member States to set national reform priorities;
izstrādāt pamatnostādnes un kritērijus dalībvalstu konsultāciju procesiem, tostarp ieteikumus valstu parlamentu iesaistei un aktīvai dalībai valsts reformu programmu izstrādē un pārskatīšanā;
developing guidelines and benchmarks for national consultations, including recommendations for the involvement and active participation of national parliaments both in drawing up and reviewing the national reform programmes;
izstrādāt un izplatīt informācijas un komunikācijas stratēģijas veiksmīgus modeļus;
developing and exchanging successful models for information and communication strategies;
paaugstināt ES reformu plāna efektivitāti, konsolidējot joprojām nodalīto ekonomikas politikas instrumentu saturu un termiņus, lai panāktu "pārdomātu izaugsmes stratēģiju", kas turpmāk ietvertu ziņošanas un novērtēšanas darbu valsts reformu programmu jomā un vienlaikus iekļautu arī valsts stabilitātes un konverģences programmas un sistemātiskas iniciatīvas, ietverot ekoloģiskās ilgtspējības principu;
increasing the effectiveness of the EU reform agenda by consolidating the content and timing of economic policy instruments that are still deployed separately, with the goal of a 'smart-growth strategy', which further concentrates the reporting and assessment work in the area of the national reform programmes, but at the same time also involves the national stability and convergence programmes and systematic initiatives to incorporate the principle of ecological sustainability;
B6-0068 , 0069 , 0070 , 0071 un 0072/2007
B6-0068 , 0069 , 0070 , 0071 and 0072/2007
ņemot vērā 2007. gada 12. un 13. februāra Vispārējo lietu un ārlietu padomes iznākumu,
having regard to the outcome of the General Affairs and External Relations Council of 12 to 13 February 2007,
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Dārfūru, īpaši 2004. gada 16. septembra OV C 140 E, 9.6.2005., 153. lpp.
having regard to its previous resolutions on the situation in Darfur, and in particular those of 16 September 2004 OJ C 140 E, 9.6.2005, p.
un 2006. gada 28. septembra
and 28 September 2006
ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1706(2006), kurā ierosināts izveidot 22 000 cilvēku miera uzturēšanas spēkus Dārfūrā;
having regard to UN Security Council Resolution 1706(2006) proposing a 22 000-strong peacekeeping force for Darfur,
ir ļoti noraizējies par to, ka konflikts Dārfūras reģionā, kurā iesaistīta regulārā armija, valdību atbalstoši militārie grupējumi un nemiernieki, pēdējos trijos gados ir prasījis vismaz 400 000 dzīvību un atstājis bez mājām vairāk nekā divarpus miljonus pārvietoto personu un bēgļu, un tas viss ir noticis neskatoties uz Dārfūras Miera līgumu, kuru noslēdza 2006. gada 5. maijā Abudžā, Nigērijā;
deeply concerned by the fact that the conflict in the Darfur region involving regular troops, pro-government militias and rebels has resulted in at least 400 000 deaths and created more than two and a half million refugees and displaced persons during the past three years, despite the signing of the Darfur Peace Agreement on 5 May 2006 in Abuja, Nigeria,
tā kā ANO doktrīna "Pienākums aizsargāt" nosaka, ka tad, kad "attiecīgo valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci" pārējie ir atbildīgi par nepieciešamās aizsardzības sniegšanu;
whereas the UN "Responsibility to Protect" doctrine provides that where "national authorities manifestly fail to protect their populations from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity," others have a responsibility to provide the protection needed,
aicina ANO rīkoties saskaņā ar doktrīnu par "Pienākumu aizsargāt", pamatojot savu rīcību ar Sudānas valdības nespēju vai nevēlēšanos aizsargāt savus iedzīvotājus Dārfūrā pret kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kā arī sniegt humanitāro palīdzību iedzīvotājiem;
Calls on the UN to act in line with its "Responsibility to Protect" doctrine, basing its action on the failure of the Government of Sudan to protect its population in Darfur from war crimes and crimes against humanity, and also its failure to provide humanitarian assistance to the population;
tādēļ aicina ANO pat bez Sudānas valdības piekrišanas vai vienošanās ar to noteikt dienu, kad ANO miera uzturēšanas spēki tiks dislocēti Dārfūrā saskaņā ar ANO Hartas VII nodaļas noteikumiem atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1706(2006), un ANO 2006. gada 16. novembra Līgumam, lai aizvien lielākā izolētībā un ciešanās mītošajiem iedzīvotājiem bez turpmākas kavēšanās nodrošinātu nepieciešamo humanitāro palīdzību;
Calls therefore on the UN, even in the absence of consent or agreement from the Sudanese Government, clearly to set a date for deployment of a UN-supported peacekeeping force in Darfur, under Chapter VII of the UN Charter, in line with UN Security Council Resolution 1706(2006), and the UN Agreement of 16 November 2006, in order to secure humanitarian aid corridors without any further delay to support the increasingly isolated and suffering population in the region;
nosoda Sudānas valdības atbalstu Džandžavīdas militārajam grupējumam un bombardēšanu Dārfūras reģionā, kas var novest pie nepārprotama un kliedzoša Dārfūras Miera līguma pārkāpuma;
Deplores the Sudanese Government's support for the Janjaweed militia and its bombing of the Darfur region, amounting to a clear and flagrant breach of the Darfur Peace Agreement;
aicina starptautisko kopienu, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis darīt pieejamu aprīkojumu, lai būtu iespējams izveidot ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1591(2005) noteikto lidojumu aizlieguma zonu virs Dārfūras;
Calls on the international community, including the Member States of the European Union, to make equipment available in the region for the enforcement of the no-fly zone over Darfur established by UN Security Council Resolution 1591(2005);
aicina ES institūcijas un citus starptautiskos dalībniekus pielietot sankcijas pret visām pusēm, tostarp Sudānas valdību, kuras pārkāpj pamieru vai veic uzbrukumus civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humanitārās palīdzības sniedzējiem, un veikt vajadzīgās darbības, lai palīdzētu izbeigt nesodāmību, pastiprinot un īstenojot ANO Drošības padomes sankciju režīmu ar mērķtiecīgām ekonomiskajām sankcijām, tostarp aizliegumiem ceļot un līdzekļu iesaldēšanu, kā ES iepriekš ir darījis citu valstu gadījumā Baltkrievija, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Ziemeļkoreja, Moldova, Birma, Zimbabve.
Calls on the EU institutions and other international actors to apply sanctions that target any side, including the Sudanese Government, that violates the ceasefire or attacks civilians, peacekeepers or humanitarian operations and to take all necessary action to help end impunity by enforcing and implementing the UN Security Council sanction regime through targeted economic sanctions, including travel bans and asset freezes, as the EU has done in the past with other countries Belarus, the Democratic Republic of the Congo, Côte d'Ivoire, North Korea, Moldova, Burma, Zimbabwe.
aicina ES institūcijas un starptautisko sabiedrību no jauna sanākt kopā miera sarunu risināšanai, lai uzlabotu Dārfūras Miera līguma saturu un padarītu to pieņemamu visām pusēm; aicina starptautiskos dalībniekus panākt, lai visas puses ievērotu līgumu, un mudina visas Dārfūras konfliktā iesaistītās puses izrādīt apņemšanos panākt miermīlīgu krīzes atrisinājumu, nekavējoties īstenojot līgumu;
Calls on the EU institutions and the international community to reconvene peace talks to improve the content of the Darfur Peace Agreement and make it acceptable to all parties; calls on international actors to hold accountable all parties to the resulting agreement and urges all parties to the conflict in Darfur to show their commitment to a peaceful solution to the crisis by implementing that agreement without delay;
aicina Sudānas valdību un starptautisko sabiedrību cieši sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu, lai izbeigtu nesodāmību;
Calls on the Sudanese Government to cooperate fully with the ICC in order to end impunity;
aicina Ķīnu izmantot savu ievērojamo ietekmi reģionā, lai mudinātu Sudānas valdību pildīt tās saistības saskaņā ar 2005. gada 9. janvāra Visaptverošo miera līgumu un Dārfūras Miera līgumu; turklāt aicina, lai Ķīna izbeidz ieroču eksportu uz Sudānu un pārstāj ANO Drošības padomē bloķēt lēmumus par mērķtiecīgām sankcijām pret Sudānas valdību;
Calls on China to use its significant leverage responsibly in the region to hold the Government of Sudan to its commitments under the Comprehensive Peace Agreement of 9 January 2005 and the Darfur Peace Agreement; further calls on China to cease exporting arms to Sudan and to cease blocking decisions on targeted sanctions against the Government of Sudan in the UN Security Council;
atzīmē ANO Cilvēktiesību padomes lēmumu nosūtīt uz Dārfūru Augsta līmeņa misiju šajā reģionā veikto cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanai, kas nodrošinātu pamatu turpmākai rīcībai, lai sauktu pie atbildības šo noziegumu veicējus, un uzsver, ka misijas locekļiem ir jābūt neatkarīgiem un uzticamiem; kritiski raugās uz kavējumiem, kas radušies tādēļ, ka misijas dalībniekiem piešķirtas izsniegtas vīzas;
Notes the UN Human Rights Council decision to send a High-Level Mission to Darfur to investigate human rights abuses in the region, which should provide a basis for action to bring to account any perpetrators of such crimes, and underlines the need for independence and credibility of the Mission team; is critical of the delays caused by visas not being granted to members of this Mission;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valstu un valdību vadītājiem, Sudānas valdībai un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei, Arābu līgas valstu un valdību vadītājiem, kā arī ĀKK valstu valdībām, ĀKK-ES kopīgajai parlamentārajai asamblejai un Āfrikas Savienības struktūrām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the Heads of State and Government of the Member States, the Government and Parliament of Sudan, the United Nations Security Council, the Heads of State and Government of the Arab League, the governments of the ACP countries, the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly and the African Union institutions.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas 2005. gada pārskatu ( 2006/2269(INI) )
European Parliament resolution on the EIB Annual Report for 2005 ( 2006/2269(INI) )
ņemot vērā EK līguma 266. un 267. pantu, ar ko izveido Eiropas Investīciju banku (EIB) un Protokolu par Eiropas Investīciju bankas statūtiem, kas pievienots EK līgumam,
having regard to Articles 266 and 267 of the EC Treaty, establishing the European Investment Bank (EIB) and the Protocol on the Statute of the European Investment Bank, annexed to the Treaty,
ņemot vērā EIB grupas 2005. gada darbības pārskatu, tās Kopējo darbības plānu 2006.– 2008. gadam, Eiropas Investīciju fonda (EIB) ikgadējo pārskatu par 2005.gadu, Revīzijas komitejas ikgadējos pārskatus par 2005.gadu, Pārvaldības komitejas atbildes, 2005. gada pārskata ziņojumu par operāciju novērtējumu, kā arī EIB prezidenta uzklausīšanu pirms attiecīgās Parlamenta komitejas sēdes 2005. gada 20. jūnijā,
having regard to the EIB Group Activity Report 2005 and its Corporate Operational Plan for the period 2006 to 2008, the European Investment Fund (EIF) Annual Report 2005, the Audit Committee Annual Reports 2005 and the response from the Management Committee, the Operations Evaluation Overview Report 2005, and the EIB President's hearing before the relevant Parliament committee on 20 June 2005,
ņemot vērā Eiropas rīcību izaugsmei, kas tika atbalstīta Prezidentūras secinājumos, kas tika pieņemti pēc 2003. gada 12. un 13. decembrī Briselē notikušās Eiropadomes sēdes,
having regard to the European Action for Growth, endorsed in the Presidency conclusions following the Brussels European Council on 12 and 13 December 2003,
ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas 2004. gada Vides ziņojumu,
having regard to the EIB's Environmental Report 2004,
ņemot vērā EIB 2006. gada 2. oktobra publikāciju Sociālais novērtējums projektiem ārpus Eiropas Savienības - Eiropas Investīcijas bankas pieeja,
having regard to the EIB's publication, the Social Assessment of Projects outside the European Union: the approach of the European Investment Bank, of 2 October 2006,
ņemot vērā Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvenciju), saskaņā ar kuru Kopiena ir apņēmusies nodrošināt "pieejas tiesības informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem",
having regard to the Convention on access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters (the Aarhus Convention), under which the Community committed itself to guaranteeing "the rights of access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters",
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0011/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0011/2007 ),