natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka mērķtiecīgs ieguldījums mazāk attīstīto ES reģionu ekoloģiskas pārveidošanas procesā ir viens no visnoderīgākajiem instrumentiem, lai sasniegtu reģionālās konverģences un teritoriālās kohēzijas stratēģiskos mērķus;
Stresses that targeted investment for the ecological transformation of the EU's disadvantaged regions is one of the most useful instruments for achieving the strategic objectives of regional convergence and territorial cohesion;
uzsver Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) nozīmi reģionālo centru veidošanā, lokāli apvienojot pētījumus, inovācijas un infrastruktūru un ieviešot jaunās tehnoloģijas tādās jomās kā atjaunojamie energoresursi un energoefektivitāte; turklāt uzsver, ka reģionālajām un vietējām varas iestādēm, jo īpaši pilsētu teritorijās, ir vislabākā situācija un iespējas radīt nepieciešamos apstākļus novatoriskas uzņēmējdarbības centru izaugsmei; norāda, ka šādi reģionālie centri var būt būtisks pamudinājums vietējās ekonomikas attīstībai un var reģionos radīt jaunas darbavietas;
Stresses the importance of the European Regional Development Fund (ERDF) for regional clustering by bringing together research, innovation and infrastructure locally in the context of new technologies, such as renewable energy and energy efficiency; further underlines that, especially in urban areas, regional and local authorities are the best positioned and most capable of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises; points out that such clustering can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in the regions;
apzinās, ka ES, valsts un reģionālās finansējuma shēmas joprojām ir ļoti nesaskaņotas, tādēļ uzsver nepieciešamību uzlabot daudzpakāpju koordināciju starp programmām un atbalstīt lielāku sinerģiju starp dažādām kopējām politikām, izmantojot struktūrfondus, lauksaimniecības un lauku attīstības fondus, pētījumu pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP), kas jāizstrādā tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un resurstaupīgu ekonomiku; attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas finansējumu uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, lai pāreja no tiešā atbalsta mehānismiem uz lauku attīstību un vides ziņā ilgtspējīgu lauksaimniecību būtu izteiktāka;
Is aware of the fact that EU, national and regional funding schemes remain highly uncoordinated, and therefore underlines the need for better multilevel coordination between the programmes and support for more synergy between different common policies using structural, agricultural and rural development funds, the research framework programme and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) to be devised to achieve a sustainable, resource-efficient economy; believes, as regards funding under the Common Agricultural Policy, that further consideration should be given to a greater shift from direct support mechanisms to rural development and the development of environmentally sustainable agriculture;
atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot Rekonstrukcijas fonda sekmīgo pieredzi un izveidot jaunu Kopienas iniciatīvu, kas ietver izmēģinājuma projektus, lai īstenotu pārmaiņas jaunas un ilgtspējīgas ekonomikas izveidei;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
norāda, ka Padome 2009. gada 21. oktobra secinājumu 8. punktā aicināja Komisiju steidzami pa nozarēm pārskatīt subsīdijas, kas negatīvi ietekmē vidi un neatbilst ilgstpējīgas attīstības mērķiem; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, ievērojot minētos secinājumus, un izpētīt iespējas pārvietot šīs subsīdijas budžetā tā, lai atbalstītu jaunās darbības, kas saistītas ar ilgtspējīgu ekonomiku;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact and are incompatible with sustainable development; calls on the Commission to act on those conclusions immediately, examining means of redeploying those subsidies within the budget in support of new activities related to the sustainable economy;
aicina nodrošināt efektīvas finansēšanas sistēmas un fiskālus stimulus, lai palīdzētu MVU savu darbību orientēt uz videi draudzīgu nodarbinātības politiku un nodrošināt videi draudzīgus jauninājumus un ražošanu;
Calls for efficient funding systems and fiscal incentives to help SMEs steer towards green employment policies and ensure green innovations and production;
uzskata, ka pašreizējie un ierosinātie ES tiesību akti vides jomā sniedz ievērojamas iespējas radīt jaunas darba vietas tādās jomās kā gaiss, augsne, ūdens, enerģētika, sabiedriskie pakalpojumi, lauksaimniecība, transports, mežsaimniecība un vides pārvaldība; aicina dalībvalstis īstenot ES tiesību aktus, kas varētu radīt jaunus ieguldījumus videi draudzīgās tehnoloģijās un darba vietu izveidē;
Takes the view that existing and proposed EU environmental legislation has significant potential to create new jobs in areas such as air, soil, water, energy, public services, agriculture, transport, forestry, and environmental management; calls on the Member States to implement EU legislation which could lead to new investment in eco-friendly technologies and jobs;
atgādina, ka publiskais iepirkums veido lielu tirgus daļu un varētu sniegt ievērojamus stimulus, lai ekonomika kļūtu videi draudzīgāka; tādēļ aicina pieprasīt augstu vides standartu ievērošanu visu publisko iepirkumu jomā;
Recalls that public procurement constitutes a large share of the market and could provide significant incentives for greening the economy; calls, therefore, for all public procurement to require high environmental standards;
aicina ES un dalībvalstis plānot pārmaiņas, t.i., novērst informācijas trūkumu un neskaidrības un veicināt izpratni, sabiedrības izglītošanās procesus un izmaiņas patēriņa modeļos; konstatē, ka vajadzīgi stimuli, lai uzņēmumi ieguldītu tīrās tehnoloģijās un lai darba ņēmēji būtu gatavi pārmaiņām, ja tās nodrošina lielākas darba iespējas un drošības tīklu darba ņēmējiem;
Calls on the EU and the Member States to anticipate change, i.e. to overcome information failures and uncertainties and foster awareness, social learning processes and changes in consumption patterns; states that incentives are needed for companies to invest more in clean technologies and that workers are more willing to face change if the changes lead to more employment opportunities and a safety net is provided for employees;
uzsver ‐ lai radītu vajadzīgās kvalitatīvu darba vietu iespējas, ko sniedz jauna ilgtspējīga ekonomika, jauninājumi ir jāorientē uz to, lai rastu risinājumus lielākajām sabiedrības problēmām, tostarp bezdarbam un nabadzībai, klimata pārmaiņām, sabiedrības novecošanai un resursu nepietiekamībai; vērš uzmanību uz tādas rūpniecības un pētniecības politikas nozīmīgumu, kuras pamatā ir atvērta jauninājumu vide un uzņēmumu apvienības, lai sekmētu dažādu publisko un privāto uzņēmēju zināšanu apkopošanu un stimulētu jauninājumus; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas Tehnoloģiju platformu resurstaupīgām nozarēm;
Stresses that the need to develop the potential for quality jobs offered by a new sustainable economy means that innovation must be targeted on finding solutions to the major challenges facing society, including unemployment and poverty, climate change, the ageing of the population and scarcity of resources; draws attention to the relevance of industrial and research policies based on open innovation and clusters, in order to promote the pooling of knowledge by the different public and private economic operators and to stimulate innovation; to this end, calls on the Commission to develop a European Technology Platform for resource-light industries;
iesaka ‐ ja dalībvalsts nolemj ar subsīdiju palīdzību veicināt, piemēram, vēja, no biomasas iegūtas vai saules enerģijas ražošanu, subsīdiju apjoms ir pamatojams ar empīrisku datu zinātnisku novērtējumu un subsīdijām ir jānodrošina pienācīgas investīciju perspektīvas un drošība potenciālajiem investoriem, un aicina rūpīgi apsvērt tādus faktorus kā ar subsīdiju palīdzību izveidoto darba vietu skaita neto palielinājums, enerģijas cena, tīrā ietekme uz siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisijas apjomu, un tā censties optimizēt ilgtspējas palielināšanu;
Recommends that, if a Member State decides to subsidise, for example, the increase of wind, bio- or solar energy production, the level of subsidies be based on scientific evaluation of empirical data and that the subsidies provide reasonable investment perspectives and security to possible investors and calls for careful consideration of factors such as the increase in net jobs created through subsidies, price of energy, net influence on emissions of green house gases and other pollutants, and thus aim to optimise the increase of sustainability;
atzīmē, ka nav vienotas izpratnes par to, kuru tehnoloģiju izvēle globālās konkurences apstākļos ir vides, ekonomikas un sociālajā ziņā ilgtspējīgākā izvēle; norāda, ka ir jāņem vērā daudzi mainīgie lielumi, salīdzinot, piemēram, to, cik ilgtspējīga ir enerģijas ražošana ar vēja ģeneratoriem, saules bateriju paneļiem, ogļu dedzināšanu, nodrošinot oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, kodolreaktoriem vai ar dažu citu tehnoloģiju palīdzību; tādēļ pieprasa vairāk zinātnisku pētījumu par šo tematu, kuros salīdzināti ražošanas pilnas aprites cikli, un aicina visus ražošanas procesus padarīt resursu ziņā efektīvākus;
Notes that there is no uniform understanding which technological choices are environmentally, economically or socially most sustainable in the global competitive situation; notes that many variables have to be taken into account when comparing, for example, the sustainability of the production of energy using windmills, solar PV-panels, burning coal with carbon capture and storage, nuclear reactors or some other technologies; therefore calls for more scientific study on the subject comparing whole life-cycles of production and calls for all production processes to be made more resource-efficient;
uzsver ‐ ņemot vērā, ka, nodarbinātības līmeņa atšķirības samazināšana starp vīriešiem un sievietēm nodrošināja pusi no Eiropas nodarbinātības līmeņa vispārējā pieauguma un ceturtdaļu no gada ekonomiskās izaugsmes līmeņa pieauguma kopš 1995. gada, izaugsmes un nodarbinātības potenciāla pilnīga izmantošana jaunajā ekonomikā ir iespējama, tikai palielinot sieviešu līdzdalību Eiropas darba tirgū, jo tas ir priekšnoteikums ilgtspējīgas izaugsmes un to vajadzību nodrošināšanai, kas saistītas ar ekoloģiskās pārveidošanas procesu novecojošas sabiedrības apstākļos;
Underlines that only by raising female participation in the European labour market can we fully utilise the growth potential and job potential in the new economy, since narrowing the gap between male and female employment rates has accounted for half the increase in Europe's overall employment rate and a quarter of annual economic growth since 1995, and since this is a prerequisite for ensuring sustainable growth and meeting the demands of the ecological transformation in an ageing society;
aicina izstrādāt ES iniciatīvu, lai darba devēji, jo īpaši nozarēs, kurās parasti galvenokārt ir nodarbināti vīrieši, labāk izprastu nepieciešamību pēc daudzveidīgāka darbaspēka un šāda darbaspēka priekšrocībām sabiedrības novecošanas apstākļos, un lai nodrošinātu viņiem iespējas sagatavoties lielākai daudzveidībai;
Calls for an EU initiative to raise awareness among employers, especially in traditionally male-dominated sectors, of the need for, and benefits of, a more diverse workforce in an ageing society and to offer them tools with which to prepare for more diversity;
aicina ES, dalībvalstis un sociālos partnerus apkarot diskrimināciju un veicināt dzimumu līdztiesību ilgtspējīgā ekonomikā, radīt darba vidi, kas piesaista un notur sievietes šajās nozarēs, veicināt darba un personīgas dzīves līdzsvaru, nodrošinot atbilstošu, augstas kvalitātes aprūpi bērniem un ģimenei draudzīgu darbavietas vidi, radīt iespējas un nosacījumus, kas nodrošina, ka vīrieši un sievietes darba tirgū piedalās ar vienādiem noteikumiem, veicinātu sieviešu īpatsvara pieaugumu pārstāvības struktūrās, kurās dominē vīrieši, samazināt uz dzimumu balstītu darba vietu segmentāciju un algu atšķirības;
Calls on the EU, the Member States and the social partners to fight discrimination and promote gender equality in a sustainable economy, create work environments that attract and retain women in these sectors, promote work-life balance through adequate, high-quality childcare and adaptable family-friendly workplace arrangements, create opportunities as well as conditions under which both men and women can participate in the labour market on equal terms, promote female participation in male-dominated representative bodies, reduce gender-based job segmentation and wage gaps;
norāda, ka ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā ir iespēja modernizēt Eiropu un veicināt līdztiesību un ka tos var uzskatīt par stratēģiju, kas papildina fiziskās infrastruktūras modernizēšanu, izmantojot ieguldījumus videi draudzīgās tehnoloģijās; uzskata, ka tāpēc dzimumu līdztiesības nodrošināšana būtu jānosaka par politisku prioritāti un nozīmīgu līdzekli;
Points out that investment in social infrastructure provides an opportunity to modernise Europe and promote equality, and can be seen as a parallel strategy to modernisation of the physical infrastructure through investment in green technologies; considers that gender equality should therefore be a policy priority and an essential tool;
uzsver ‐ lai novērstu dzimumu segregāciju darba tirgū, ir būtiski īstenot mērķtiecīgu darbu, kas ļauj nodrošināt sievietēm visu līmeņu izglītības pieejamību, cīnoties pret aizspriedumiem, kas saistīti ar dzimumu, un mūžizglītības iespējas; aicina nodrošināt atbilstošas mācības, lai novērstu sieviešu dzimuma darba ņēmēju nepietiekamu pārstāvību videi draudzīgās darba vietās, jo, ja sievietes masveidā pamestu zinātnes un tehnoloģijas jomu, Eiropas izaugsme un ilgtspējība tiktu kavēta un daudzām talantīgām un kvalificētām jaunām sievietēm netiktu nodrošināts darbs un ekonomiskā drošība;
Underlines that a targeted effort to ensure women's access to education at all levels by combating sexist stereotypes, and to provide life-long-learning, is essential in order to break down gender segregation in the labour market; calls for the provision of adequate training in order to prevent the under-representation of female workers in green jobs, bearing in mind that a massive opt-out by women from science and technology would impede Europe's growth and sustainability and leave many talented and qualified young women on the margins of employment and economic certainty;
aicina izveidot īpašu ES iniciatīvu, lai piesaistītu meitenes tā dēvētajām MIDT profesijām (matemātikas, informātikas, dabas zinātņu un tehnoloģiju jomā) un cīnītos pret stereotipiem, kas joprojām ir plaši izplatīti attiecībā uz šīm profesijām; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļi un izglītība ir nozīmīgi instrumenti cīņā pret minētajiem stereotipiem;
Calls for a specific EU initiative to attract girls to the MINT professions (mathematics, informatics, natural sciences and technology) and to combat the stereotypes that still dominate these professions; stresses that the role of the media and education is key in combating such stereotypes;
uzsver, ka jaunas sievietes, kuras no izglītības posma pāriet uz darba tirgu, māceklības posmā būtu jāvirza uz jomām, kurās tās ir nepietiekami pārstāvētas, un minētais ir jāveicina, skolām, augstskolām, mācību aģentūrām un/vai uzņēmumiem veicot kopīgu plānošanu, lai minētās sievietes stabila, nevis nepastāvīga darba pieredzē iegūtu īpašas ‐ tostarp augstākā un speciālista līmeņa ‐ prasmes un spējas, kā arī iespējas tās īstenot;
Stresses that young women, in the transition between school and work, should be guided towards apprenticeships, in which they are under-represented, this being promoted by means of joint planning between schools, universities and training agencies and/or firms, so that they acquire specific skills and capabilities – also at advanced and specialist levels – through work experience and by working on a regular, rather than a precarious, basis, and with the prospect of fulfilment;
aicina ES un dalībvalstis saistībā ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmām veltīt lielāku vērību sievietēm paredzētu videi draudzīgu darba vietu izveidei, ņemot vērā to, ka ESF finansē mācību projektus tādās jomās kā atjaunīgā enerģija un ekotūrisms; uzsver, ka ir jāiegulda lielākas pūles, lai palielinātu sieviešu līdzdalības īpatsvaru ESF finansētajos projektos, kuros pašlaik šis īpatsvars nepārsniedz 10 %; aicina Eiropas Sociālajā fondā, kā arī atjaunošanas plānos un strukturālo pielāgojumu programmās budžeta plānošanā ievērot dzimumu līdztiesības principu, lai nodrošinātu, ka šādas programmas vienlīdz piesaista un integrē sievietes;
Calls on the EU and the Member States to give higher priority to green jobs for women in the context of European Social Fund (ESF) programmes, taking into account of the fact that the ESF finances training projects in areas such as renewable energy and ecotourism; emphasises that greater efforts are needed to increase the rate of female participation in EFS-supported projects, which is currently below 10%; calls for the introduction of gender budgeting in the ESF as well as in recovery plans and structural adjustment programmes to ensure that such programmes attract and integrate women equally;
uzsver, ka pāreju uz jaunu ekonomikas modeli vajadzētu nevis izmantot kā ieganstu dažādu līdztiesības jomas pasākumu skaita samazināšanai, bet gan uzskatīt to par unikālu iespēju palielināt sieviešu līdzdalību ES darba tirgū, jo tas ir priekšnoteikums ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai, darbaspēka potenciāla optimālai attīstībai un konkurētspējas nostiprināšanai;
Stresses that the transition to a new economy should not be used as a pretext for cutting various equal opportunities measures but should instead be regarded as a unique opportunity to improve women's participation in the EU labour market because this is a precondition for ensuring sustainable growth, the optimum development of job potential and strengthening competitiveness;
Pienācīgs darbs
Decent work
aicina Komisiju, pievēršoties augsti kvalificētu darba ņēmēju nodarbinātības potenciālam, pirmkārt un galvenokārt pievērst uzmanību darba vietām ilgtspējīgā ekonomikā vidējas un zemākas kvalifikācijas grupās, kā arī nekvalificētiem, bet specializētiem darbiniekiem; aicina Komisiju un dalībvalstis šo faktu jo īpaši ņemt vērā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs; aicina dalībvalstis veicināt darba vietu statusu vidējās un zemākas izglītības grupās un nodrošināt šādās darba vietās pienācīgas kvalitātes nodarbinātību;
Calls on the Commission, over and above the job potential for highly qualified employees, to pay special attention to the many jobs in the middle and lower qualification bands in the sustainable economy, as well as unskilled but specialized workers; calls on the Commission and the Member States to take particular account of this fact in the Employment Policy Guidelines; calls on the Member States to enhance the status of jobs in the middle and lower training bands and to ensure Decent Work in those jobs;
uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, nepieciešamajām prasmēm un sociāli taisnīgai pārejai; aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus panākt, lai nodarbinātības stratēģija ilgtspējīgai ekonomikai būtu izdevīga visiem ES iedzīvotājiem; uzsver nepieciešamību šo stratēģiju piemērot visiem nodarbinātības veidiem ‐ gan augsti kvalificētām, gan vidēji kvalificētām, gan mazkvalificētām darba vietām; aicina palielināt izglītības, kā arī pētniecības un izstrādes iespējas; turklāt prasa nodarbinātības politikas pamatnostādnēs un Komisijas programmā “Jaunas prasmes jaunām darba vietām” jo īpaši pievērst uzmanību vistālāk no darba tirgus esošajiem cilvēkiem, visneaizsargātākajiem darba ņēmējiem, jo īpaši invalīdiem un zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem, kā arī pievērst uzmanību šo cilvēki aizsardzībai;
Stresses the need to pay special attention to decent work, skills needs and a socially just transition; calls on the Commission, the Member States and the social partners to ensure that an employment strategy for a sustainable economy benefits everyone across the EU; stresses the need to mainstream this strategy in all types of employment, be they high-, medium- or low-skilled; calls to increase education and research and development opportunities; calls, furthermore, for attention to be focused in the employment policy guidelines and the Commission's ‘New Skills for New Jobs’ programme, particularly on people furthest from the labour market, the most vulnerable, especially disabled people and low-skilled workers, as well as on protecting these people;
uzskata, ka nodarbinātības politikai ir izšķirīga nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, un tādēļ aicina saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas programmu “Pienācīgs darbs” radīt labas kvalitātes darba apstākļus un tādu atalgojumu, kas nodrošina ne tikai iztiku, bet arī pienācīgu līdzdalību IKP izmantošanā;
Takes the view that employment policy plays a central role in combating poverty and social exclusion, and consequently calls, in line with the ILO ‘Decent Work’ programme, for qualitatively good working conditions and remuneration that not only provides a decent living, but also guarantees an appropriate share of GDP;
atzīmē, ka darbinieku un darba devēju bieži vien zemās organizētības dēļ dažās jaunajās nozarēs ir nestabilu darba tiesisko attiecību un sliktu darba apstākļu risks; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt pamatnoteikumus pārstāvības struktūru izveidošanai jaunajās nozarēs; aicina darba tirgus partnerus organizēties un aicina Komisiju veicināt visā ES apmaiņu ar paraugprakses piemēriem, jo īpaši jautājumos par darba ņēmēju informēšanas un konsultēšanas veicināšanu, kā arī Eiropas uzņēmumu padomju izveidi;
Notes that, owing to the often lower level of organisation of employees and of employers in some new sectors, there is a risk of precarious employment relationships and poor working conditions; calls on the EU and Member States to create framework conditions for establishing representative bodies in new sectors; calls on the social partners to organise themselves and invites the Commission to promote EU-wide exchange of best practice examples, in particular on strengthening of information and consultation of workers and the establishment of European Works Councils;
norāda, ka jāveic papildu pasākumi, lai ES efektīvi saskaņotu darba laika organizācijas prasību minimumu saistībā ar darbinieku veselību un drošību;
Notes that further efforts need to be undertaken in order to ensure the effective EU harmonisation of minimum requirements for the organisation of working time connected with workers' health and safety;
aicina dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem sagatavot integrētus plānus ekoloģiskas pārveidošanas darbību novērtēšanai gan vietējā, gan valsts līmenī; aicina sociālos partnerus uzraudzīt darba ņēmēju līdzdalību ilgtspējīgas attīstības stratēģijā, šai nolūkā vispirms ierosinot un tikai tad pieņemot politikas virzienus efektīvas līdzdalības veicināšanai attiecībā uz darba ņēmēju pastāvīgām pārvietošanās iespējām un ilgtspējīgu “zaļo” izaugsmi;
Calls on the Member States, in cooperation with the social partners, to draw up integrated plans for evaluating ecological transformation operations at both local and national levels; calls on the social partners to monitor employees' participation in the sustainable development strategy, proposing and then adopting policies to reinforce effective participation with regard to sustainable mobility for workers and green growth;