natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai arī Eiropas Savienības dati liecina par lielām atšķirībām, kas redzamas Krievijas apkopotajos statistikas datos, proti, ka 2008. gadā vairāk nekā 1,5 miljoni vīzu tika izdoti Eiropas Savienības pilsoņiem, taču 3,5 miljoni vīzu — Krievijas pilsoņiem?
Do EU data agree with the great imbalances reflected in the Russian statistics, i.e. that in 2008 more than 1.5 million visas were issued to EU citizens, whilst 3.5 million visas were issued to Russian citizens? 4.
Vai Komisija piekrīt tam, ka jautājums par vīzu režīma atvieglojumiem starp Eiropas Savienību un Krieviju būtu jāskata kopā ar jautājumu par atbilstīgiem vīzu režīma atvieglojumiem starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm, piemēram, Ukrainu, Moldovu un Gruziju, lai izvairītos no tādas situācijas atkārtošanās, kas bija vērojama Dienvidosetijā un Abhāzijā pirms to okupācijas 2008. gadā, kad lielai iedzīvotāju daļai tika piešķirta Krievijas pilsonība, it īpaši tāpēc, ka tādējādi tika būtiski paplašinātas ceļošanas iespējas uz Eiropas Savienību?
Does the Commission agree that the question of a visa-free regime with Russia should be considered together with adequate visa facilitations to EU neighbouring countries, for example, Ukraine, Moldova and Georgia, in order to avoid repetition of similar events to those that took place in South Ossetia and Abkhazia before their occupation in 2008, where Russian citizenship was granted extensively, particularly since it significantly facilitated travel possibilities to the EU?
(2011. gada 11. marts)
(11 March 2011)
Komisija 2009. gada oktobrī iesniedza novērtējuma ziņojumu par visu ES nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem īstenošanu.
The Commission presented an evaluation report on the implementation of all EU visa facilitation agreements in October 2009.
Šajā novērtējuma ziņojumā Komisija secināja, ka ES nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem, tostarp nolīguma ar Krieviju, īstenošana ir kopumā veiksmīga, padarot vīzu izsniegšanu vieglāku, ātrāku un lētāku un tādējādi atvieglojot cilvēku savstarpējos kontaktus.
In this evaluation report the Commission concluded that the implementation of the EU visa facilitation agreements, including the one with Russia, had been successful overall in making the issuance of visas easier, quicker and cheaper, thereby facilitating people-to-people contacts.
Šo secinājumu atbalstīja gan dalībvalstis, gan Krievija.
This conclusion was endorsed both by Member States and Russia.
Vīzu politikas īstenošanas ietvaros ES vāc datus par dalībvalstu konsulātu izsniegto īstermiņa vīzu skaitu.
In the framework of the implementation of its visa policy, the EU collects data on the number of short-stay visas issued by Member State consulates.
Šie dati apstiprina, ka 2008. gadā dalībvalstu konsulāti Krievijā izsniedza vairāk nekā 3,5 miljonus īstermiņa vīzu.
These data confirm that in 2008 more than 3.5 million short-stay visas were issued by Member State consulates in Russia.
Statistikas dati par vīzu pieprasītāju sociālo izcelsmi, nodarbošanos vai citām personīgām pazīmēm netiek vākti.
No statistical data is collected on the social background, occupation or other personal characteristics of visa applicants.
Saskaņā ar datiem, kas saņemti no Krievijas, gandrīz 1,6 miljoni ES pilsoņu pieprasīja Krievijas vīzas.
According to data obtained from Russia, almost 1.6 million EU citizens applied for Russian visas.
Kā iepriekš izklāstīts Komisijas atbildē uz rakstisku jautājumu E-4455/09 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp , personu mobilitāte ir būtisks elements Eiropas Savienības attiecībās ar tās Austrumu kaimiņiem ne tikai ES stratēģiskās partnerības ar Krieviju, bet arī Eiropas Kaimiņattiecību politikas ietvaros.
As previously set out in the Commission's answer to Written Question E‑4455/09 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp , the mobility of persons is a key element of the European Union's relations with its Eastern neighbours, not only as part of the EU's strategic partnership with Russia but also in the framework of the European Neighbourhood Policy.
Attiecībā uz bezvīzu ceļošanas ilgtermiņa perspektīvu 2007. gada aprīlī ar Krieviju tika uzsākts dialogs par vīzu jautājumiem, lai “izskatītu bezvīzu ceļošanas kā ilgtermiņa perspektīvas nosacījumus”, bet 2008. gada oktobrī un 2010. gada jūnijā šāds dialogs tika uzsākts attiecīgi ar Ukrainu un Moldovas Republiku.
As regards the long-term perspective for visa free travel, visa dialogues ‘examining the conditions for visa-free travel as a long-term perspective’ were launched with Russia in April 2007, and with Ukraine and the Republic of Moldova in October 2008 and June 2010 respectively.
Kaut arī šāds dialogs par vīzu jautājumiem ar Gruziju vēl nav uzsākts, nesen saistībā ar nolīguma par vīzu režīma atvieglojumiem noslēgšanu ar Gruziju 2011. gada 18. janvārī kā ilgtermiņa mērķis tika atkārtoti pausts nolūks izveidot bezvīzu ceļošanas režīmu Gruzijas pilsoņiem, ja būs izpildīti visi labi pārvaldītas un drošas mobilitātes nosacījumi.
While such a visa dialogue has not yet been launched with Georgia, the intention of establishing a visa-free travel regime for Georgian citizens as a long-term goal, provided that all the conditions for well-managed and secure mobility are fulfilled, was recently recalled in the framework of the conclusion of the visa facilitation agreement with Georgia on 18 January 2011.
Komisija ir apņēmusies nodrošināt reģionālu saskanību, panākot progresu dialogos par bezvīzu ceļošanu ar visām trešām valstīm, pamatojoties uz vieniem un tiem pašiem tehniskajiem kritērijiem.
The Commission is committed to ensuring regional coherence by making progress in the visa free dialogues for all third countries dependent on the same technical criteria.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, P-009676/2011
Question for written answer P-009676/2011
(2011. gada 26. oktobris)
(24 October 2011)
Temats: Par Latvijas Republikai paredzēto budžetu kohēzijas politikas īstenošanai
Subject: Budget assigned to Latvia for cohesion policy
Komisija 2011.gada 6.oktobrī iesniedza regulas projektu (COM(2011)0615 galīgā redakcija), kas attiecas uz visiem struktūrpolitikas finansēšanas instrumentiem un atbilst Komisijas Finanšu plāna projektam 2014.—2020.gadam (COM(2011)0500/I galīgā redakcija un COM(2011)0500/II galīgā redakcija).
On 6 October 2011, the Commission submitted a proposal for a regulation (COM(2011)0615 final) concerning all the instruments for the financing of structural policy, which corresponds to the Commission’s proposed Multiannual Financial Framework 2014-20 (COM(2011)0500/I final and COM(2011)0500/II final).
Minētie dokumenti regulē kohēzijas politikas piemērošanas vadlīnijas, sasniedzamos mērķus un plānoto finansējumu.
These documents lay down the guidelines for the implementation of cohesion policy, the objectives to be achieved by it and the planned financing.
Komisijas 2011.gada 6.oktobra regulas projektā (COM(2011)0615 galīgā redakcija) ir izklāstīti svarīgākie mērķi, kas jāsasniedz Eiropas Savienībai kohēzijas politikas jomā un struktūrfondu izmantošanā: —
The Commission’s proposal for a regulation of 6 October 2011 (COM(2011)0615 final) sets out the principal objectives of the EU’s cohesion policy and of the use of the Structural Funds: —
ekonomiski mazāk attīstītās Eiropas Savienības valstis pēc iespējas tuvināt attīstītajām; —
to bring the less economically developed EU Member States as close as possible to the level of those that are developed; —
palielināt struktūrfondu absorbcijas līmeņus; —
to increase Structural Fund absorption rates; —
nostiprināt saikni starp vadošiem un relatīvi atpalikušiem reģioniem, samazināt ekonomisko plaisu starp tiem.
to strengthen links between the leading and relatively backward regions and reduce the economic disparity between them.
Kā iespējams šos mērķus sasniegt attiecībā uz Latviju, ja Komisija ierosina: —
The Commission recommends the following ways of attaining these objectives in the case of Latvia: —
samazināt Latvijai nacionālā kohēzijas piešķīruma absorbcijas līmeni no 3,7% (2007.—2013.gada līmenis) līdz 2,5% no IKP, tā samazinot Latvijai pieejamo kohēzijas politikas finansējumu par 20% nākamajam budžeta plānošanas periodam salīdzinājumā ar iepriekšējo; —
reducing the absorption rate for Latvia’s national cohesion allocation from 3.7 % (the level for 2007‑13) to 2.5 % of GDP, thus reducing the cohesion funding available to Latvia by 20 % in the forthcoming budgetary period in comparison with the previous one; —
ieviest “pārejas reģionus” (75%—90% no ES vidējā līmeņa), kas tikai veicinās ekonomisko plaisu starp mazāk attīstītajiem reģioniem un tiem, kas jau ir daudz tuvāk ES vidējam līmenim?
introducing an intermediate category of regions (75 %-90 % of the EU average), which will only accentuate the economic disparity between the less developed regions and those which are already far closer to the EU average.
Kādēļ Komisija samazina pieejamo kohēzijas finansējuma apjomu Latvijai, ja pēc Komisijas sniegtās informācijas Latvija ir viena no tām jaunajām dalībvalstīm, kas visintensīvāk izmanto fondu finansējuma līdzekļus?
Why does the Commission propose reducing the cohesion funding available to Latvia if, according to the Commission’s information, Latvia is one of the new Member States which uses that funding the most intensively?
Vai Komisija 2014.—2020.gada budžeta plānošanas periodā ir paredzējusi Latvijai kompensēt aptuveni 900 miljonu euro fondu naudas iztrūkumu?
Has the Commission made any provision, during the 2014-20 budgetary planning period, for compensating Latvia for the shortfall of some EUR 900 million?
(2011. gada 25. novembris)
(25 November 2011)
Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.—2020. gadam mazāk attīstīti reģioni un dalībvalstis aizvien būs kohēzijas politikas galvenā prioritāte.
According to the proposal of the Commission for the next multiannual financial framework 2014-2020, the less developed regions and Member States will continue to be the main priority of cohesion policy.
Vairāk nekā 80 % no ierosinātajiem līdzekļiem nākamajai kohēzijas politikai tiks novirzīti šiem reģioniem un dalībvalstīm.
More than 80 % of the resources proposed for the future cohesion policy would be concentrated on these regions and Member States.
Maksimālajam piešķīrumam dalībvalstīm jāatbilst to spējai efektīvi absorbēt līdzekļus un to spējai nodrošināt valsts ieguldījumu (līdzfinansējumu), kas ir jo īpaši svarīgs jautājums laikā, kad noteikti budžeta ierobežojumi, turklāt jānodrošina taisnīga attieksme pret visām dalībvalstīm un jāiesniedz līdzsvarots un stabils kohēzijas politikas budžeta priekšlikums.
Maximum transfers to Member States need to reflect their capacity to effectively absorb resources; their capacity to provide the national counterpart (co-financing), a particular important issue in times of fiscal constraints; to ensure a fair treatment of all Member States; and to produce a budgetary proposal for cohesion policy which is balanced and stable.
Ņemot vērā šo faktoru kopumu, Komisija ierosināja samazināt kohēzijas piešķīrumu maksimālo līmeni līdz 2,5 % no katras dalībvalsts IKP.
The combination of these factors induced the Commission to propose a reduction of the maximum level of cohesion transfers to 2.5 % of each Member State's GDP.
Tā kā šie aprēķini pamatojas uz IKP aplēsēm, kuras ir svārstīgas, Komisija arī ierosina, tāpat kā šajā plānošanas periodā, koriģēt kohēzijas finansējumu 2018. gadā, ja dalībvalsts IKP par vairāk nekā 5 % ir novirzījies no IKP, kas aplēsts 2011. gadā.
Since this calculation is based on GDP estimates, which are by definition subject to fluctuations, the Commission also proposes — as in the current period — to adjust the cohesion envelopes in 2018 if the GDP of any Member State has diverged by more than 5 % from the GDP estimated in 2011.
Lai gan ir priekšlaicīgi spriest par precīzo kohēzijas finansējuma apjomu Latvijai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, ir skaidrs, ka, ņemot vērā tās samērā zemo IKP (mazāk nekā 60 % no ES vidējā), Latvija aizvien gūs labumu, jo ieguldījumu intensitāte ir viena no augstākajām, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz ES vidējo rādītāju.
While it is premature to speculate about the exact level of cohesion funding for Latvia in the next multiannual financial framework, it is clear that given its relatively low GDP (below 60 % of the EU average), the country will continue to benefit from one of the highest investment intensities, more than twice the EU average.
Eiropas Parlaments,
The European Parliament
, un it īpaši tā 45. pantu,
, and in particular Article 45 thereof,
ņemot vērā šo kandidātu, kam jāaizstāj M. Barnjē un P. Solbess Miru, uzklausīšanas, kuras notika attiecīgi 2004. gada 26. aprīlī un 2004. gada 27. aprīlī,
having regard to the hearings of the candidates to replace Mr Barnier and Mr Solbes Mira conducted on 26 and 27 April 2004 respectively,
par šo jautājumu līdz pat pilnvaru laika beigām, bet sagaidot, ka laikā pēc vēlēšanām tā neveiks jaunas, politiski nozīmīgas iniciatīvas, kas attiektos uz laikposmu pēc tās mandāta termiņa beigām,
on this subject right until the end of its mandate, but expecting it, for the period after the elections, not to take new initiatives of major political import relating to the period after the expiry of its mandate,
neturpināt to komisāru aizstāšanu, kas ir atkāpušies, un aicinot dalībvalstis un Padomi neaizstāt tos pašreizējās Komisijas locekļus, kuri dodas pensijā pirms viņu pilnvaru laika beigām,
not to proceed to the replacement of resigning Commissioners and urging the Member States and the Council to refrain from replacing members of the current Commission who retire before the end of its term of office,
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0197/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0197/2004 ),
tā kā savā 2004. gada 6. aprīļa sanāksmē Budžeta kontroles komiteja uzklausīja Padomes kandidātu Revīzijas palātas locekļa amatam un 2004. gada 3. maijā izskatīja kandidāta kvalifikāciju, ņemot vērā EOTK līguma 45.b pantā, EK līguma 247. panta 2. punktā un EAEK līguma 160.b pantā noteiktos kritērijus,
whereas at its meeting on 6 April 2004 the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for the office of Member of the Court of Auditors, and at its meeting on 3 May 2004 considered the nominee's qualifications in the light of the criteria laid down by Articles 45b of the ECSC Treaty, 247(2) of the EC Treaty and 160b of the EAEC Treaty,
ņemot vērā Reglamenta 35. pantu,
having regard to Rule 35 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A5-0283/2004 ),
having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A5-0283/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Jana KINŠTA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Jan Kinšt as a Member of the Court of Auditors;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informatīvā nolūkā Revīzijas palātai, citām Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.
Instructs its President to forward this decision to the Council and, for information, to the Court of Auditors, the other institutions of the European Communities and the Audit Offices of the Member States.
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0198/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0198/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Kersti KALJULAIDAS iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Kersti Kaljulaid as a Member of the Court of Auditors;
Eiropas Parlamenta lēmums par Igora Ludborža kandidatūru Revīzijas palātas locekļa amatam ( C5-0200/2004 – 2004/0809C(CNS))
European Parliament decision on the nomination of Igors Ludboržs for the office of Member of the Court of Auditors ( C5-0200/2004 – 2004/0809C(CNS))
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0200/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0200/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Igora LUDBORŽA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Igors Ludboržs as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0201/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0201/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Irēnas PETRUŠKEVIČIENES iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Irena Petruškevičienė as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0202/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0202/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Gejzas Žolta HALĀSA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Gejza Zsolt Halász as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0203/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0203/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Jozefa BONNIČI iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Josef Bonnici as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0204/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0204/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Jozefa UČKEVIČA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Jacek Uczkiewicz as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0205/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0205/2004 ),
sniedz labvēlīgu atzinumu par Vojko A. ANTONČIČA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a favourable opinion on the appointment of Vojko A. Antončič as a Member of the Court of Auditors;
ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EAEK līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C5-0206/2004 ),
having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0206/2004 ),
sniedz negatīvu atzinumu par Juliusa MOLNĀRA iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;
Delivers a negative opinion on the appointment of Július Molnár as a Member of the Court of Auditors;
KOPĪGAS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS
JOINT MOTION FOR A RESOLUTION
Ievērojot Reglamenta 103. panta 2. punktu, iesnieguši:
pursuant to Rule 103(2) of the Rules of Procedure, by
– Hans-Gert Poettering , José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra , Antonio Tajani , João de Deus Pinheiro un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā,
– Hans-Gert Poettering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antonio Tajani, João de Deus Pinheiro and Charles Tannock on behalf of the PPE-DE Group
– Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā,
– Pasqualina Napoletano and Véronique De Keyser on behalf of the PSE Group
– Cecilia Malmström un Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā,
– Cecilia Malmström and Annemie Neyts-Uyttebroeck on behalf of the ALDE/ADLE Group
– Monica Frassoni , Daniel Marc Cohn-Bendit , Angelika Beer un Joost Lagendijk Zaļo/ ALE grupas vārdā,
– Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Angelika Beer and Joost Lagendijk on behalf of the Verts/ALE Group
– Cristiana Muscardini un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā,
– Cristiana Muscardini and Anna Elzbieta Fotyga on behalf of the UEN Group
nolūkā aizstāt priekšlikumus, kurus iesniegušas šādas grupas:
replacing the motions by the following groups:
par situāciju Irākā.
on the situation in Iraq
Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Irākā
European Parliament resolution on the situation in Iraq
ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1483 ANO Drošības padomes 2003. gada 22. maija rezolūcija Nr. 1483 par “pārvaldi” Irākā pēc kara un ANO īpašā pārstāvja pilnvarām , Nr. 1500 ANO Drošības padomes 2003. gada 14. augusta rezolūcija Nr. 1500 par Irākas valdošās pārstāvju padomes un Apvienoto Nāciju palīdzības pārvaldes izveidi , Nr. 1502 ANO Drošības padomes 2003. gada 26. augusta rezolūcija Nr. 1502, ar ko aicina aizsragāt ANO un humānās palīdzības sniedzējus , Nr. 1511 ANO Drošības padomes 2003. gada 16. oktobra rezolūcija Nr. 1511 un Nr. 1546 ANO Drošības padomes 2004. gada 8. jūnija rezolūcija Nr. 1546 ,
having regard to UN Security Council resolutions 1483 UNSCR 1483 of 22 May 2003 on the 'Authority' in Iraq after the war and the competence of the UN Special Representative. , 1500 UNSCR 1500 of 14 August 2003 on the establishment of the Representative Governing Council of Iraq and the establishment of the United Nations Assistance Mission. , 1502 UNSCR 1502 of 26 August 2003 calling for protection of UN and humanitarian personnel. , 1511 UNSCR 1511 of 16 October 2003. and 1546 UNSCR 1546 of 8 June 2004. ,
atzīmējot, ka ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1546 par Irākas pagaidu valdības suverēnā statusa apstiprināšanu laikposmam no 2004. gada 30. jūnija pieņēma vienbalsīgi, un atbalstot tās īstenošanu;
noting the unanimous adoption of UN Security Council Resolution 1546 confirming the sovereign status of the Iraqi Interim Government from 30 June 2004, and supporting its implementation,
tā kā Eiropadome 2004. gada 17.–18. jūnija sanāksmē atkārtoti apliecināja savas saistības izveidot drošu, stabilu, vienotu, pārtikušu un demokrātisku Irāku un, atzīmējot Vispārējo lietu padomes 2004. gada 13. septembra secinājumu;
whereas, at its meeting of 17-18 June 2004, the European Council reaffirmed its commitment to establishing a secure, stable, unified, prosperous and democratic Iraq, and noting the conclusion of the General Affairs Council of 13 September 2004,
atzinīgi vērtējot Komisijas paziņojumu KOM(2004) 417 galīgā versija, 09.06.2004. par Eiropas Savienību un Irāku un tajā ierosināto saistību struktūru;
welcoming the Commission communication COM(2004) 417 final, 9.6.2004. on the European Union and Iraq and the framework for engagement proposed therein,
tā kā politiskā un drošības situācija Irākā joprojām ir nestabila, kā rezultātā tiek nogalināti un ievainoti daudzi eiropieši, Irākas iedzīvotāji un starptautisko militāro spēku pārstāvji;
whereas the political and security situation in Iraq remains unstable, causing numerous deaths and injuries among Europeans, the Iraqi people and international military personnel,