natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka vairumā jaunattīstības valstu lauksaimniecība joprojām ir galvenais ienākumu un nodarbinātības avots, īpaši nabadzīgajiem ļaudīm, un tāpēc uzsver to, cik nozīmīgs ir ES izteiktais piedāvājums atcelt savas eksporta subsīdijas līdz 2013. gadam; uzsver, ka arī pārējām PTO valstīm jāveic tādas pašas darbības; aicina ES arī turpmāk atbalstīt citu, reizēm slēptu, eksporta atbalsta formu (piemēram, eksporta kredīts, pārtikas palīdzība, valsts uzņēmumi u.c.) atcelšanu, lai novērstu pastāvošās atšķirības tirdzniecībā starp ziemeļiem un dienvidiem un lai padarītu rentablāku nabadzīgo zemju lauksaimniecību;
Notes that agriculture continues to be the principal source of income and employment in most developing countries, especially for the poorest and therefore stresses the importance of the offer made by the EU to abolish its export subsidies by 2013; insists that a parallel move by other WTO members is required; calls on the EU to continue advocating the abandonment of other - sometimes disguised - forms of export support such as export credits, food aid, State enterprises, etc., in order to remedy the existing trade imbalances between the North and the South and to make the agriculture of poor countries more profitable;
atzinīgi vērtē lēmumu par eksporta subsīdiju atcelšanu lauksaimniecībai līdz 2013. gadam un vēlreiz aicina ievērojami veicināt jau pieņemto lēmumu īstenošanu, tomēr, ņemot vērā, ka šīs eksporta subsīdijas ir tikai 3,5% no visa ES lauksaimniecības atbalsta, aicina Komisiju turpināt diskusijas par to paņēmienu konkretizēšanu, ar kuriem iespējams samazināt vietējās lauksaimniecības subsīdijas un tarifus visās industriāli attīstītajās valstīs,
Welcomes the decision to abolish export subsidies in agriculture by 2013 and calls once again for the implementation of decisions already taken to be brought forward significantly; however, as these export subsidies account for only 3.5% of overall EU agricultural support, urges the Commission to continue discussions on finalising the modalities by which agricultural domestic subsidies and tariffs can be reduced in all industrialised countries;
uzsver tādu preču kā cukurs, banāni un kokvilna nozīmību jaunattīstības valstīm; aicina Eiropas Savienību sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, kas nepieciešams to cukura ražošanas nozares reformēšanai; izsaka nožēlu par to, ka Honkongā netika rasts efektīvs risinājums problēmām kokvilnas nozarē;
Stresses the importance of commodities such as sugar, bananas and cotton for developing countries; calls upon the EU to offer developing countries the necessary assistance to reform their sugar sectors; deplores the lack of an effective solution to the cotton problem in Hong Kong;
atgādina, ka biodaudzveidības uzturēšana ir viens no svarīgākajiem faktoriem dabas aizsardzībā un cīņā pret augu un dzīvnieku slimībām un ka tāpēc piesardzīga attieksme pret ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), un tradicionālo sēklu un zināšanu izmantošana lauksaimniecībā ir likumīga atsevišķu valstu vai reģionu izvēle;
Recalls that the maintenance of biodiversity is a key factor for the preservation of nature and for the fight against plant and animal diseases and that therefore a precautionary approach to genetically modified organisms (GMOs), and the free use of traditional seeds and knowledge in farming by countries or regions is a legitimate choice;
aicina Komisiju nodrošināt tirdzniecības un sadarbības politikas lielāku saskanību, lai izveidotu precīzi virzītu palīdzību tirdzniecības apjomu palielināšanai, kas nodrošinās eksporta un importa pieaugumu un saglabās tā līdzsvaru, lai nākotnē izvairītos no jaunām parādu izraisītām krīzēm un lai palīdzētu jaunattīstības valstu valdībām
Calls on the Commission to ensure more coherence between its trade and cooperation policies to provide targeted assistance to build up trade capacity so as to ensure that export and import growth increase and remain balanced to avoid a renewed debt crisis in the future, and to help the governments of the developing countries
saglabāt un attīstīt sabiedriskos pakalpojumus, lai novērstu ar nabadzību saistīto lielo postu - epidēmijas, analfabētismu, dzeramā ūdens trūkumu un notekūdeņu attīrīšanas trūkumu;
to maintain and develop public services in order to remedy the great scourges linked to poverty, such as epidemics, illiteracy, drinking-water shortages, and the unavailability of sewage treatment;
sekmēt bagātību radīšanai nepieciešamos apstākļus, tādus kā piekļuve enerģijai un infrastruktūru attīstīšana, it īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģijā;
to foster the conditions necessary for wealth creation, such as access to energy and the development of infrastructures, particularly information and communication technologies;
uzskata, ka ir jānošķir komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi; uzsver, ka sabiedriskajiem pakalpojumiem arī turpmāk jāpaliek ārpus Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT), it īpaši tiem, kas nodrošina piekļuvi vitāli svarīgām sabiedriskām jomām, tādām kā veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens un enerģija, kā arī tiem, kam ir galvenā nozīme kultūras identitātes saglabāšanā, tādiem kā audiovizuālie pakalpojumi;
Considers that a distinction needs to be drawn between commercial services and public services; stresses the need for public services to remain outside GATS, particularly as regards those which help to provide access to vital public goods such as health, education, drinking water and energy, and those which play a prominent part in cultural identity, such as audiovisual services;
uzsver, cik nozīmīga ir tirgus pieejamības palielināšana pakalpojumu sniedzējiem arī jaunattīstības valstīs, tajā paša laikā aizsargājot visu PTO dalībvalstu spēju regulēt to pakalpojumu sektorus saskaņā ar VVPT, tostarp saglabājot iespēju neiekļaut tādas pamatnozares kā pakalpojumu sniegšanu veselības, izglītības un audiovizuālajā jomā; izsaka nožēlu, ka PTO sarunu laikā līdz šim nav izdevies pieņemt īpašus pamatnoteikumus attiecībā uz pakalpojumiem, it īpaši nozarēs, kas ir nozīmīgas saistībā ar jaunattīstības valstu eksporta iespējām; aicina būtiski veicināt attīstību šajā jomā;
Stresses the importance, also for developing countries, of enhancing market access for service providers, whilst safeguarding the ability of all WTO members to regulate their own service sectors in accordance with GATS, including the possibility of exempting basic sectors such as health, education and audio-visual services; regrets that no specific framework on services has been established within the WTO negotiations to date, especially in sectors which are of interest for the export possibilities of developing countries; calls for substantial progress in this field;
aicina Komisiju garantēt pilnīgu elastību pakalpojumu jomā un ļaut katrai valstij brīvi izvēlēties, kurus pakalpojumu iekļaut liberalizējamo pakalpojumu sarakstā, kurus - ne;
Calls on the Commission to guarantee full flexibility in the area of services and to allow every country the freedom to include or exclude any services on or from the list of services to be liberalised;
aicina Komisiju īstenot tirdzniecības politiku, kas saistīta ar pakalpojumiem un kas atbalsta fizisku personu pārvietošanos jaunattīstības valstīs, kā arī veicina to pakalpojumu pieejamību, kuri var sekmēt attīstību un nabadzības samazināšanu;
Calls on the Commission to implement a services-related trade policy that supports the movement of natural persons in developing countries and contributes to the availability of those types of services that can boost development and contribute to poverty reduction;
uzsver nepieciešamību visnabadzīgākajām jaunattīstības valstīm ļaut pašām visai brīvi noteikt, cik liela savstarpīguma pakāpe būs to tirgu atvēršanai, lai aizsargātu visneaizsargātākās valstis, ļaujot tām pašām izlemt, cik strauji jānotiek liberalizācijai;
Stresses the need to allow the poorest developing countries some latitude as to how far they reciprocate in opening up markets, so as to protect the most vulnerable countries by allowing them to decide for themselves how quickly liberalisation should proceed;
uzsver, ka ir jānodrošina iespēja jaunattīstības valstīm iegādāties medikamentus par pieejamu cenu, tajā pašā laikā ņemot vērā ražotāju problēmas;
Stresses the need for available and affordable medicines for developing countries, while at the same time taking into account the concerns of producers;
uzsver, ka nabadzība galvenokārt skar sievietes ("nabadzības feminizēšanās") un uzsver, ka ir jāpārskata tirdzniecības politikas ietekme uz dzimumu vienlīdzību, lai izstrādātu tādu politiku, kas aptur un novērš tādas atstumtības izpausmes kā zemes īpašumtiesību piederēšana galvenokārt vīriešiem, vīriešu migrācija uz pilsētām un lauku slīgšana arvien lielākā nabadzībā, vietējo tirgu sagraušana, slikti apmaksāta nekvalificēta sieviešu darba koncentrēšanās tur, kur tiek ražotas preces eksportam utt., ieviešot stimulus un pozitīvas diskriminācijas pasākumus, kuri paredzēti valdībām un Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas šajās valstīs;
Emphasises that poverty is largely a female phenomenon ("the feminisation of poverty") and stresses the need to review the gender impact of trade policies in order to design policies which stop and reverse marginalising effects such as land ownership concentration in male hands, male migration to urban areas and an increase in rural poverty, destruction of local markets, concentration of badly paid low-skill female jobs in export-processing zones, etc., by introducing incentives and positive-discrimination measures addressed to governments and companies with European ownership;
aicina sistemātiski analizēt dzimumu līdztiesības aspektu tirdzniecības paplašināšanās procesā, lai izpētītu dažādas tendences un ņemtu vērā attiecīgo jautājumu un faktoru sarežģītību, piemēram, sieviešu iespējas izmantot ekonomikas un tehniskos resursus, viņu iesaistīšanos darba tirgū, nodokļus, kā arī diskriminācijas un segregācijas rādītājus darba tirgū, sieviešu iespējas iegūt izglītību un viņu mācību līmeni, kā arī veselības aprūpes un sociāli kulturālo resursu pieejamību;
Calls for a systematic analysis of the gender dimension of trade expansion that examines the various trends and takes into account the complexity of the issues and factors involved, such as women's access to economic and technical resources, their participation in the labour market, rates and patterns of discrimination and the gender divide in the labour market, women's access to education and their level of education and their access to health care and socio-cultural resources;
konstatē, ka sievietes gūst mazāk labumu no tirdzniecības liberalizācijas un globalizācijas radītajām iespējām, tajā pašā laikā viņas ir vairāk pakļautas šo procesu negatīvajām sekām, un tāpēc aicina Eiropas Savienību savās ar tirdzniecību saistītajās atbalsta programmās īpašu uzmanību veltīt tam, kā palielināt sieviešu iespējas piedalīties tirdzniecībā (starptautiskajā);
Notes that women benefit less from the opportunities presented by liberalisation of trade and globalisation, while at the same time they are harder hit by the adverse effects of those phenomena, and urges the EU therefore, in its trade-related assistance programmes, to devote specific attention to increasing opportunities for women to participate in trade, with particular emphasis on international trade;
konstatē, ka divpusējās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, ko Komisija risina dalībvalstu vārdā, tā gandrīz nemaz vai vispār nevērtē dzimumu līdztiesības aspektu topošajos tirdzniecības nolīgumos, un aicina Komisiju sistemātiski analizēt šo aspektu, izvērtējot, kāda būtu ietekme ES priekšlikumiem tirdzniecības sarunās makroekonomikas un mikroekonomikas līmenī;
Notes that, in bilateral and multilateral trade negotiations which the Commission conducts on behalf of the Member States, little or no effort is made to assess the gender-related impact of future trade agreements, and calls on the Commission, as a matter of routine, to make a gender analysis of the impact of European proposals in trade negotiations at macro and micro level;
aicina starptautiskās ekonomiskās iestādes un Komisiju radīt līdzekļus un programmas, lai veicinātu sieviešu lomu jaunattīstības valstu ekonomiskajā dzīvē, jo īpaši ar izglītības palīdzību atbalstot uzņēmējdarbības garu un nodrošinot finansiālo palīdzību, ieskaitot mikrokredītus;
Calls on international economic institutions and the Commission to devise measures and programmes to promote the role of women in developing countries" economic life, particularly by encouraging a spirit of enterprise through education and by providing financial assistance, including micro credits;
uzskata, ka sociālā attīstība ir viens no tirdzniecības politikas stūrakmeņiem, un aicina attiecīgās starptautiskās organizācijas un valdības izskaust jebkāda veida diskrimināciju, to skaitā dzimumu nevienlīdzību un ar dzimumu pamatotus šķēršļus, kā arī diskrimināciju algas ziņā, atzīt tiesības uz apmaksātu grūtniecības atvaļinājumu un noteikt minimālo algu; aicina apspriežu procesā iesaistīt organizācijas, kas pārstāv darba ņēmējas sievietes;
Considers that social development is a cornerstone of trade policy and calls on the relevant international organisations and on governments to eliminate all forms of discrimination, including gender disparities and barriers and pay discrimination, to recognise a right to paid maternity leave and to establish a minimum wage; calls for the inclusion of organisations representing women workers in the consultation process;
atgādina par starptautiskajā tirdzniecībā iesaistīto pušu sociālo atbildību un aicina kompetentās iestādes izstrādāt konkrētus pasākumus, lai personām, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, nodrošinātu taisnīgas iespējas izmantot veselības aizsardzības sistēmas, iegūt pieņemamu mājokli, ūdeni, tiesībaizsardzību, izglītību, profesionālo izglītību, mūžizglītību, kā arī nodarboties ar sportu un baudīt kultūru, lai nepieļautu priekšlaicīgu skolas pamešanu un ļautu viegli pāriet no skolas uz darba tirgu;
Appeals to the sense of social responsibility of those involved in international trade, and calls on the competent institutions to take specific measures in order to guarantee persons living in deprived environments fair access to public health systems, decent housing, water, justice, education, training, lifelong learning, sports and culture, so as to guard against them leaving school prematurely and enable them to move smoothly from school into the labour market;
uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos jārespektē spēkā esošie starptautiskie nolīgumi par cilvēktiesībām un sieviešu tiesībām, ekoloģisko dzīvotspēju un tiesības uz attīstību, kā arī nabadzības izskaušanu.
Considers that trade agreements must comply with the existing international agreements on human rights and women's rights, ecological sustainability, and the right to development and the eradication of poverty;
norāda, ka starptautiskās tirdzniecības sistēma, kas ir labvēlīga attīstībai un nabadzības samazināšanai, veicinās arī sociālo progresu un pienācīgu nodarbinātību; tirdzniecības noteikumi nedrīkst apdraudēt sociālos standartus, ko noteikusi SDO; jebkura veida darbaspēka ekspluatācijas apkarošana (spaidu darba un it īpaši bērnu darba aizliegums) līdz ar arodbiedrību brīvību ievērošanu ir vitāli svarīga godīgas tirdzniecības sistēmas izveidei, kas atbilst ikviena iedzīvotāja interesēm; atkārtoti atgādina par nepieciešamību pētīt tirdzniecības un sociālo jautājumu mijiedarbību;
Points out that an international trade system which serves the needs of development and poverty reduction will also contribute to social progress and decent employment; that trade rules should not impinge on the social standards established by the ILO; that the fight against all forms of labour exploitation (prohibition of forced labour and child labour, in particular), together with respect for trade union freedoms, is vital to the organisation of a fair trade system that serves the interests of everyone; reiterates the need to study the interaction between trade and social questions;
aicina Komisiju sākt ņemt vērā nekomerciālos kritērijus iespējamās sarunās par tirgu turpmāku atvēršanu, lai tirdzniecības paplašināšanās nenotiek uz vietējo iedzīvotāju darba apstākļu rēķina; tajā pašā laikā aicina SDO biedrus vienoties par kopējiem noteikumiem jaunattīstības valstīm, un šo noteikumu būtība un ieviešanas grafiks jānosaka sadarbībā ar jaunattīstības valstīm;
Calls on the Commission to start taking into account non-commercial criteria in future negotiations on any further opening-up of the markets, so that trade expansion does not take place at the expense of the working conditions of local populations; at the same time calls on the members of the ILO to agree on common rules for the developing countries, with the precise nature of these rules and the timetable for their implementation to be determined in cooperation with the developing countries;
uzsver, ka PTO ir jāievēro SDO lēmumi šajā jomā; šajā sakarā ierosina: gadījumos, kad SDO nolemj piemērot sankcijas, valstīm jāspēj likt lietā tādi tirdzniecības instrumenti kā drošības klauzulu izmantošana, muitas tarifu pārskatīšana uz laiku vai antidempinga pasākumu ieviešana;
Stresses the need for the WTO to respect ILO decisions in this area; suggests that, in this connection, when the ILO decides on sanctions, the States should be able to use trade instruments such as the triggering of safeguard clauses, temporary reassessment of customs tariffs or the introduction of anti-dumping measures;
uzsver, ka nabadzības mazināšanai un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir jābūt uzmanības centrā sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;
Stresses that poverty reduction and the promotion of sustainable development must be one of the central focuses of the EPA negotiations;
uzsver daudzpusējās tirdzniecības pamatprincipu uzturēšanas un stiprināšanas nozīmi; atgādina, ka saistībā ar PTO kā forumu, kurā tiek izstrādāta uz godīgiem noteikumiem balstīta sistēma starptautiskajai tirdzniecībai, ir īpaši jāuzsver jaunattīstības valstu sarunu potenciāla palielināšana, lai veicinātu šo valstu tirdzniecības interešu labāku pārstāvniecību un integrāciju pasaules ekonomikā;
Stresses the importance of maintaining and strengthening the multilateral trade frameworks; recalls that within the WTO, as a forum for shaping a fair rules-based system for international trade, special emphasis should be placed on increasing the developing countries" negotiating capacities in order to enable them to better represent their trade interests and integrate them into the global economy;
uzsver, ka ir steidzami nepieciešama PTO reforma, lai panāktu lielāku demokrātisko atbildību, pārskatāmību un uzticamību, lai to efektīvāk integrētu pasaules pārvades vispārējā sistēmā; aicina, lai tirdzniecības un attīstības jomā starptautiskās organizācijas, ieskaitot ANO organizācijas, kas atbild par humāno attīstību, veselību, nodarbinātību un vidi, būtu saskaņotākas un vienotākas, lai sasniegtu TAM un apkopotu spēkus nabadzības izskaušanai un iespēju nodrošināšanai visiem;
Reiterates its call for a wide-ranging urgent reform of the WTO resulting in greater democratic accountability, transparency and higher credibility so as to integrate it more effectively within the general framework of world governance; calls for greater coordination and coherence among the various international institutions active in the field of trade, development and development finance, including the UN agencies responsible for human development, health, labour and the environment, with the view to achieving the MDGs and consolidating efforts to eliminate poverty and provide opportunities for all;
ierosina, lai Eiropas Parlaments kā Eiropas Savienības pilsoņu likumīgais pārstāvis tiktu iesaistīts nolīgumos par starptautisko tirdzniecību;
Calls for the Parliament, as the legitimate representative of the citizens of the European Union, to be associated with agreements on international trade;
uzsver, ka nabadzības apkarošana ir cieši saistīta ar cilvēktiesību aizsardzību, demokrātisku iestāžu izveidi un demokrātisku pārvaldi;
Stresses that the fight to combat poverty is closely linked with the protection of human rights, the establishment of democratic institutions, and democratic governance;
atzinīgi vērtē Ņujorkā 2005. gada 14. septembrī notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmē par TAM sasniegšanu pieņemto deklarāciju, kurā ir ierosināts pārdomāt iespēju ieviest starptautiskas solidaritātes nodevas AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, un tas ļautu starptautiskajai sabiedrībai pildīt apņemšanos attiecībā uz visnabadzīgākajiem cilvēkiem, kā arī veicināt globalizācijas radīto jauno bagātību taisnīgu pārdali;
Welcomes the declaration made on 14 September 2005 at the UN's New York summit on the Achievement of the Millennium Development Goals, proposing to give consideration to the introduction of international solidarity contributions to the fight against AIDS, tuberculosis and malaria, which would enable the international community to fulfil its undertakings to the poorest countries, while also contributing to a fair distribution of the new wealth generated by globalisation;
uzskata, ka ne vien tirdzniecība, bet īpaši ekonomiskā attīstība un investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus, var nākotnē palielināt labklājību; it īpaši aicina Eiropas Investīciju banku īstenot vairāk programmu šīm mērķa grupām;
Considers that not only trade, but especially economic development, investment in small and medium-sized businesses which supply goods and services, can have an impact on an increase in wealth in the future; calls, in particular, on the European Investment Bank to develop more programmes for these target groups;
uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt VAV birokrātisko šķēršļu likvidēšanā, lai veicinātu vietējo uzņēmējdarbību un atrastu tirgus ārpus valsts, it īpaši iesaistot jaunattīstības valstu vietējās kopienas, parlamentus un pilsonisko sabiedrību demokrātiskajos procesos;
Stresses the importance of supporting LDCs in removing red tape in order to stimulate enterprise domestically and find markets abroad in particular by involvement of local communities, parliaments and civil society in developing countries in democratic processes;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu - Zaļā grāmata ( 2005/2210(INI) )
European Parliament resolution on Energy efficiency or doing more with less - Green Paper ( 2005/2210(INI) )
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu ( KOM(2005)0265 ),
having regard to the Commission Green Paper on Energy Efficiency or Doing More with Less ( COM(2005)0265 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū OV L 52, 21.02.2004., 50. lpp.
having regard to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market OJ L 52, 21.2.2004, p.
"Koģenerācijas direktīva"),
(the 'Cogeneration Directive'),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) ( KOM(2005)0119 ) (Septītā pamatprogramma),
having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) ( COM(2005)0119 ) (the 'Seventh Framework Programme'),