natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju, veidojot Eiropas reaģēšanas jaudu katastrofu gadījumos, ņemt vērā solidaritātes klauzulu un tās īstenošanas kārtību, kas ir nekavējoties jāpieņem un kas nodrošinās efektīvāku un saskaņotāku reakciju uz katastrofām Eiropas Savienībā un ārpus tās;
Invites the Commission, when setting up the European disaster response capability, to take into account the Solidarity Clause and its implementation arrangements, which need to be adopted as a matter of urgency and which will ensure a more effective and coherent response to disasters inside and outside the European Union;
atkārtoti norāda, ka ir nepieciešams pārskatīt Solidaritātes fonda regulu, lai atbilstības kritērijus varētu pielāgot katra reģiona un katastrofas, tostarp lēnas attīstības katastrofas, piemēram, sausuma, raksturīgajām pazīmēm un mobilizācija kļūtu elastīgāka un savlaicīgāka;
Reiterates the need for the Solidarity Fund Regulation to be revised so as to adapt the eligibility criteria to the characteristics of each region and each disaster, including slowly-evolving disasters such as drought, and enable mobilisation to be more flexible and timely;
vēlreiz apstiprina, ka sagatavošanos katastrofām, katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām nevar savstarpēji nošķirt un ka tādēļ ir ieteicams nostiprināt integrētu pieeju rīcībai katastrofas gadījumā;
Reasserts that disaster preparation, prevention and response cannot be dissociated from each other and that it would therefore be advisable to consolidate an integrated approach to tackling catastrophes;
aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus par ES civilās aizsardzības spēku izveidi, kas tiktu darīt, ievērojot subsidiaritātes principu, kuru pamatā būtu ES civilās aizsardzības mehānisms un kas ļautu Savienībai pēc katastrofas sakopot visus resursus, kas nepieciešami, lai tā nekavējoties varētu sniegt ārkārtas palīdzību katastrofā cietušajiem; uzskata, ka ES reakcijas pamatā jābūt Eiropas civilās aizsardzības spēku pašreizējiem uzdevumiem un spējām un tai jānodrošina būtisku trūkumu un šķēršļu novēršana;
Calls on the Commission to bring forward proposals as soon as possible for establishing, while respecting the principle of subsidiarity, an EU civil protection force, based on the EU Civil Protection Mechanism and enabling the Union to bring together the resources necessary for providing civil protection and immediate emergency relief aid to the victims; believes that the EU response should build on the existing roles and capacities of European civil protection forces and ensure that current gaps and bottlenecks are addressed;
piekrīt, ka Eiropas reaģēšanai uz katastrofām ir jābalstās gan uz Eiropas spēju nodrošināšanu reaģēšanai katastrofu gadījumos, nostiprinot Eiropas civilās aizsardzības mehānismu, kurš balstīts uz iepriekš identificētu un tādēļ paredzamu ārkārtas situācijām paredzētu dalībvalstu līdzekļu izmantošanas iespējām un pieejamību, gan uz Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centru, kurš būtu Komisijas 2010. gada 26. oktobra paziņojumā izklāstītās stratēģijas stūrakmens; uzsver, ka pirms šiem pasākumiem būtu jāizveido visus draudus aptveroša pieeja, mobilizējot kopīgai rīcībai visas iesaistītās puses, jo īpaši pilsonisko sabiedrību, kā arī organizācijas un brīvprātīgos, un ka ir jāizmanto dažādo pastāvošo līdzekļu un instrumentu sinerģijas;
Agrees that the European disaster response should build both on a European emergency response capacity through the strengthening of the European Civil Protection Mechanism based on the capacities and availability of pre-identified and therefore predictable Member States' emergency assets and on a European emergency response centre as the cornerstones of such a strategy, as outlined in the Communication of 26 October 2010; underlines that these developments should follow an all-hazards approach, bringing together all relevant players – in particular civil society – including non-governmental organisations and volunteers, for joined-up action, and should exploit synergies among the various existing tools and instruments;
uzskata, ka “visus draudus aptverošai” pieejai ir jāiet roku rokā ar lielāku elastību, reaģējot uz dažādu kategoriju riskiem, kas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi; tam attiecīgi nepieciešama decentralizēta spēja analizēt un plānot nepieciešamos pasākumus, ņemot vērā risku iezīmes, iespējamību un nopietnību;
Considers that the all-hazards approach should go hand in hand with greater flexibility in reacting to the different categories of risk, which need to be considered on a case-by-case basis; this in turn calls for the development of a decentralised capacity for analysis and the planning of measures required in the light of the nature, probability and seriousness of the risks;
turklāt, rūpējoties par ES spējām reaģēt katastrofu gadījumos, aicina izmantot arī Eiropas attālākos reģionus un aizjūras teritorijas, kuras var izmantot kā bāzi loģistikas operāciju veicināšanai un ES resursu iepriekšējai izvietošanai katrā okeānā;
In addition, calls for the EU's disaster reaction capacity to make use of Europe's outermost regions and overseas territories, which can form bases for facilitating logistics operations and, for pre-positioning of the EU's resources in every ocean;
aicina Komisiju izstrādāt un iesniegt Parlamentam to Kopienas instrumentu sarakstu, ar kuriem tiek finansēti katastrofu novēršanas pasākumi, lai novērtētu iespēju esošajās ES finansēšanas programmās labāk integrēt katastrofu novēršanas programmas, kā to pieprasa Padome secinājumu projektā par Kopienas sistēmu katastrofu novēršanai ES (dokuments Nr. 15394/09, 2009. gada 12. novembris);
Calls on the Commission to draw up and forward to Parliament a list of Community instruments funding disaster prevention activities, with a view to evaluating the possibility of incorporating disaster prevention programmes to a greater extent in existing EU funding programmes, as requested by the Council in its draft conclusions on a Community framework on disaster prevention within the EU (document No 15394/09 of 12 November 2009);
uzsver, ka Eiropas sistēmai reaģēšanai uz katastrofām ir jāievēro subsidiaritātes princips gan attiecībā uz dalībvalstīm (kurā jāatstāj iespēja pašām izmantot savus līdzekļus, īpaši tad, ja valstu vajadzības nonāk konfliktā), gan ANO, proti, jāievēro katras dalībvalsts valsts, reģionālo un vietējo iestāžu kompetence, ņemot vērā šo iestāžu būtiski svarīgo lomu katastrofas gadījumā, kā arī pārvaldības cikls, īpaši tādēļ, ka daudzās dalībvalstīs likumdošanas pilnvaras tiek īstenotas vietējā vai reģionālā līmenī, no vienas puses, un ANO koordinācijas loma katastrofu seku novēršanā, kad darbība notiek ārpus ES, no otras puses; uzsver, ka šai stratēģijai ir jāpapildina ANO stratēģija, jo ANO saskata skaidru pievienoto vērtību, kas rastos, izveidojot Eiropas atbalsta punktu ar reaģēšanas spējām;
Emphasises that the European disaster response system should respect the principle of subsidiarity both of the Member States (who should be able to use their own assets, especially in any case of conflicting national needs) and of the United Nations, i.e. that it should respect the national, regional and local competences of each Member State on the one hand – taking into account the crucial role those authorities play in the disaster-management cycle, particularly as in many Member States legislative power is exercised at a local or regional level – and the coordinating role played by the United Nations in disaster relief operations when acting outside the EU on the other; points out that this strategy should be complementary to that of the UN, which sees clear value added in creating a European pole with a response capability;
norāda, ka katastrofas mēdz ietekmēt vairākas valstis, tāpēc ES ir nepieciešams koordinēt savu resursu izmantošanu un sadarboties ar trešām valstīm, tostarp īpaši ar Savienības Vidusjūrai ietilpstošajām kaimiņvalstīm;
Points out that the cross-border nature of disasters implies that the EU should coordinate its resources and work with third countries, not least in its neighbourhood where Union for the Mediterranean (UfM) countries are concerned;
atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas instrumentu reaģēšanai katastrofu gadījumos, tostarp kārtību, lai garantētu paredzamāku piekļuvi galvenajiem dalībvalstu līdzekļiem, cita starpā apvienojot iepriekš apzinātus līdzekļus, kuri pieejami iepriekš saskaņotā reakcijas laikā un kurus izmanto, ja dalībvalstis brīvprātīgi apņemas šos līdzekļus darīt pieejamus Eiropas katastrofu seku likvidēšanas pasākumos Savienībā un ārpus tās valsts, reģionu un vietējā līmenī; uzskata, ka, tādējādi un palīdzot cilvēkiem, kurus ir skārušas dabas katastrofas, piemēram, lieli ugunsgrēki, plūdi, zemestrīces, vulkāna izvirdumi, viesuļvētras un paisuma viļņi, kā arī negadījumi jūrā, naftas noplūdes vai kodolapdraudējums, tiks būtiski stiprināta ES rīcības Eiropas pievienotā vērtība;
Supports the Commission's proposal to establish a European emergency response capacity, including arrangements to guarantee the more predictable availability of Member States' key assets, inter alia by setting up a pool of pre-identified assets, available within pre-agreed response times, to be deployed under a voluntary commitment by Member States to make those assets available on a voluntary basis for European disaster relief interventions both inside and outside the Union at national, regional and local level; takes the view that, in this way, and by assisting people affected by natural disasters such as major fires, floods, earthquakes, volcanic eruptions, hurricanes and tidal waves, and also by accidents at sea, oil spills or nuclear risks, the European added value of EU interventions will be considerably enhanced;
norāda, ka daži apgabali, piemēram, piekrastes, salu un kalnu apgabali, ir ārkārtīgi neaizsargāti to ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, un prasa šiem apgabaliem pievērst īpašu uzmanību;
Points out that certain areas, such as coastal, insular and mountainous areas, are extremely vulnerable on account of their geography, and calls for special attention to be paid to these areas;
norāda, ka Eiropas reģionus, kas atrodas pie ES robežām, var skart dabas katastrofas, kuras notiek trešo valstu reģionos, un šādā gadījumā iesaistīšanās ir vēl sarežģītāka; ierosina izstrādāt īpašus pasākumus, lai atbalstītu šos reģionus, un pievērst īpašu uzmanību cilvēka darbības vai rūpniecisku negadījumu izraisītām katastrofām, kas prasa atšķirīgas stratēģijas;
Notes that the European regions situated on the EU's borders may be affected by disasters occurring in regions which are part of third countries, in which case intervention is even more difficult; proposes that specific measures be developed to support these regions and that special attention be paid to disasters caused by people or industrial accidents, which require different strategies;
uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš ugunsgrēkiem, attiecībā uz kuriem nepieciešams izstrādāt stratēģijas un pasākumus;
Believes that particular attention should be paid to fires, for which targeted strategies and actions are needed;
apstiprina, ka ir nepieciešams stingri ievērot principu “piesārņotājs maksā” attiecībā uz atbildību par videi radīto kaitējumu un ar reaģēšanu katastrofu gadījumos saistīto izdevumu atgūšanu no privātiem uzņēmumiem, kas ir atbildīgi par radīto kaitējumu;
Affirms the need to adhere to the ‘polluter pays’ principle as regards liability for environmental damage and the recovery of costs related to disaster response from private entities responsible for damage;
Eiropas reaģēšanas spējas katastrofu gadījumos
European Emergency Response Capacity
aicina nākamo ES civilās aizsardzības spēku ietvaros izveidot īpašus mehānismus, kas ļautu ES tikt galā ar liela mēroga piesārņojumu, ko ir izraisījušas naftas un gāzes ieguves iekārtas jūrā;
Asks for the creation, within the future EU Civil Protection Force, of specific mechanisms which will enable the EU to deal with instances of large-scale pollution caused by offshore oil and gas installations;
atgādina par Apvienoto Nāciju Organizācijas centrālo lomu koordinējot starptautiskās sabiedrības centienus reaģējot uz katastrofām.
Recalls the central role of the United Nations in coordinating the disaster response efforts of the international community;
uzsver, ka lielākas ES spējas reaģēt katastrofu gadījumos nodrošinās saskanīgu ES ieguldījumu kopējo ANO palīdzības centienu īstenošanā un saskaņošanā;
Underlines that a stronger EU disaster response capacity will provide a coherent EU contribution to the overall UN-led relief effort and coordination role;
apliecina, ka līdzekļus, ko katastrofu seku likvidācijas operācijām dara pieejamas dalībvalstis, vajadzētu papildināt ar dalībvalstu pārvaldītiem līdzekļiem no ES budžeta; norāda, ka tam jābalstās uz sagatavošanās darbībās izveidotiem modeļiem, piemēram, uz Baltijas valstu plūdu seku likvidācijas vienību un papildu taktisko rezervi ugunsgrēku dzēšanai no gaisa, kuri sekmīgi izturējuši pārbaudi saistībā ar nesen notikušām katastrofām Eiropā un ārpus tās;
Affirms that EU-funded assets managed by Member States should further supplement the Member States' assets available for relief operations; notes that these should build on models developed through preparatory actions which have been successfully tested in recent emergencies both inside and outside Europe, such as the multinational flood response unit for the Baltic countries and the supplementary tactical reserve for aerial fire-fighting;
uzskata, ka ir būtiski arī apzināt resursu nepietiekamību un precizēt, kā tieši ES varētu sniegt veicināt dalībvalstu pūliņus uzlabot to gatavību; uzskata, ka esošo resursu labāka izmantošana ļaus izvairīties no papildu finanšu un administratīvās birokrātijas, jo īpaši saistībā ar reģionālo un vietējo pārvaldi;
Considers that it is also important to identify shortcomings in resources and to clarify precisely how the EU could contribute to Member States' efforts to improve their preparedness; takes the view that more effective utilisation of existing resources will prevent the creation of additional financial and administrative red tape, especially in the context of regional and local administration;
aicina Komisiju tiekties panākt, lai gadījumos, kad katastrofas notiek ES un tieši skar tās iedzīvotājus, ES nodrošinātu resursus, iespējas un darbību koordināciju seku likvidēšanai;
Calls on the Commission to aim at EU involvement in terms of the provision of resources, capacities and coordination in connection with disasters which take place in the EU and directly affect its citizens;
uzskata, ka galvenā uzmanība būtu jāvērš uz pieejamo finanšu resursu pilnīgu un savlaicīgu izmantošanu, kā arī uz šo resursu mobilizēšanā iesaistīto visu attiecīgo administratīvo procedūru vienkāršošanu; uzskata, ka ir arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka ārkārtas humānā palīdzība nekavējoties sasniedz katastrofās cietušos cilvēkus;
Takes the view that the main focus should be on making full and timely use of the financial resources available, as well as on simplifying all the administrative procedures involved in mobilising those resources; considers that steps must also be taken to ensure that emergency humanitarian assistance reaches people affected by disasters without delay;
uzskata, ka uzlabotām ES reaģēšanas spējām katastrofu gadījumos būtiski svarīga ir iepriekšēja plānošana un sagatavošanās operācijām, apzinot iespējamos scenārijus un ES katastrofu seku likvidēšanai potenciāli pieejamos dalībvalstu līdzekļus, kā arī sagatavojot ārkārtas plānus, un ka šie aspekti ir būtiski svarīgi, lai ikvienas ārkārtas situācijas gadījumā būtu iespējams nekavējoties rīkoties un pienācīgi reaģēt; aicina Komisiju un dalībvalstis, nekavējoties un neskarot cita veida rīcību, īstenot šos pasākumus; visbeidzot, aicina Komisiju veikt priekšizpēti par to, kādi attiecībā uz bioterorisma apkarošanu un upuru apzināšanu ir ieguvumi, izveidojot Eiropas references laboratorijas, piešķirot tām līdzekļus no Eiropas pētniecībai atvēlētā budžeta un tās izraugoties;
Considers advanced planning and the preparation of operations by developing reference scenarios and mapping Member States' assets potentially available for deployment in EU disaster relief operations and contingency planning as key elements of an enhanced EU disaster response and essential for rapid deployment and immediate appropriate response to each emergency; calls on the Commission and the Member States to implement these measures immediately and without prejudice to other actions; calls, finally, on the Commission to launch a feasibility study on the merits of setting up, allocating European research budget funding to, and naming European reference laboratories to combat bioterrorism and identify victims;
īpaši aicina izstrādāt atbilstošus plānus rīcībai ārkārtas situācijās, lai reaģētu uz cilvēka radītām katastrofām, kurās ir iesaistīta naftas noplūde, kodoliekārtas vai bīstamas vielas gan uz sauszemes, gan jūrā;
Calls in particular for adequate planning for specific contingencies to respond to man-made disasters related to oil spills, nuclear installations or involving hazardous substances both on land and at sea;
aicina Komisiju koordinēt rīcību ārkārtas situācijas gadījumā, vienkāršojot un optimizējot esošos visiem pieejamos pakalpojumus un neatliekamās palīdzības tālruņa līniju 112;
Calls on the Commission to coordinate actions in case of emergency, simplifying and optimising the existing universal service and the 112 emergency number;
uzstāj, ka Ārkārtas reaģēšanas centram kopā ar dalībvalstīm ātri jāpieņem lēmums par pieejamo resursu izmantošanu, lai katastrofā cietušajiem cilvēkiem nodrošinātu paredzamu, ātru un efektīvu palīdzību, izvairoties no kavēšanās un pasākumu dubultošanās un pārklāšanās;
Insists that decisions on deploying assets from the pool of assets be made quickly by the Emergency Response Centre along with Member States, in order to ensure predictable, immediate and effective assistance to victims and avoid delays, duplications and overlaps;
uzskata, ka ir nepieciešams apzināt un plānot galvenos esošos līdzekļus, kurus dalībvalstis varētu darīt pieejamus ES reaģēšanai ārkārtas situācijās atbilstoši šiem scenārijiem;
Believes that a list of the key assets that could be made available by Member States for the EU emergency response to these scenarios should be identified and mapped;
aicina saskaņot un konsekventi īstenot ES rīcību, ievērojot attiecīgos Eiropas Komisijas, ārlietu un drošības politikas augstās pārstāves un par kopējās ārpolitikas un drošības politikas politiskajiem aspektiem atbildīgā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) institucionālos uzdevumus, savukārt minētajām iestādēm un amatpersonām vajadzētu ievērot savas pilnvaras un respektēt pārējo iestāžu mandātu robežas; tādēļ aicina Komisiju un EĀDD izveidot atbilstošu darbības sistēmu un pārredzamus noteikumus, lai, ja iespējams, nodrošināt ciešu sadarbību un koordinētu jautājumus, kas ir saistīti ar ES reaģēšanu katastrofu gadījumos, balstoties uz esošajiem mehānismiem un nepalēninot seku likvidācijas operācijas; uzsver, ka ir nepieciešama elastīga, vienkārša un ātra koordinācija starp visiem iesaistītajiem dienestiem, aptverot tikai iesaistītos dienestus, kuriem jāreaģē īsā laika periodā, vienlaikus izvairoties no birokrātiskā sloga; uzsver, ka ES humānā palīdzība ir jānodrošina neatkarīgi no politiskajiem apsvērumiem, ievērojot starptautiskos humānās palīdzības sniegšanas principus;
Calls for clarity and coherence of EU action in view of the respective institutional roles of the European Commission and the High Representative for Foreign Affairs and Security Policy and the European External Action Service (EEAS) which should be mindful of their respective powers and respect the limits of each others' mandates; calls therefore on the Commission and the EEAS to develop appropriate working arrangements and transparent rules with a view to ensuring, where possible, close cooperation and coordination of issues pertaining to EU disaster response, building on existing mechanisms without slowing down relief operations; underlines the need for flexible, simple and rapid inter-service coordination involving only the relevant services, which should respond within a very short timeframe whilst avoiding red tape; emphasises that EU humanitarian aid should be provided irrespective of all political considerations, while adhering to internationally agreed humanitarian principles;
uzsver paaugstināto mežu ugunsgrēku radīto katastrofu risku, ko galvenokārt izraisījušas klimata pārmaiņas, kurām ir izšķiroša nozīme liela mēroga mežu ugunsgrēku uzliesmojumos; aicina Komisiju izveidot Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centrā īpašu vienību, kas novērstu šo risku;
Emphasises the increased risk of disasters caused by forest fires, primarily because of climate change, which is instrumental in the outbreak of large forest fires; calls on the Commission to set up a special unit within its new European Emergency Response Centre to deal with this risk;
uzsver, ka saskaņā ar Oslo pamatnostādnēm civilu pārstāvju uzraudzīta militāro līdzekļu izmantošana gadījumos, kad visas citas iespējas ir izsmeltas, nereti ir nozīmīgs ieguldījums reaģēšanā uz katastrofām, īpaši gadījumos, kad nepieciešami specializēti līdzekļi, stratēģiskie aviopārvadājumi vai smagā tehnika; uzsver, ka vajadzētu uzlabot visu pieejamo civilo, militāro un dalībvalstu krīžu pārvarēšanas līdzekļu izmantošanas koordinēšanu, lai izvairītos no dārgas funkciju pārklāšanās;
Emphasises that, as a last resort and in compliance with the Oslo Guidelines, the use of military means under civilian oversight often constitutes an important contribution to disaster response, particularly for specialised assets, strategic lifting or heavy engineering; stresses that coordination of the use of all the capabilities available – civil and military – and Member States' crisis management assets should be enhanced in order to avoid costly duplications;
atzīst, ka militāro resursu ‐ transporta, loģistikas, drošības līdzekļu ‐ izmantošana humānās palīdzības pasākumos var sniegt būtisku atbalstu, it īpaši, kad notikušas liela mēroga dabas katastrofas; atgādina, ka saskaņā ar ANO ieteikumiem militārie līdzekļi jāizmanto ļoti ierobežotos gadījumos un kā pēdējā iespēja;
Recognises that the use of military assets – transport, logistics, security – to support humanitarian operations may provide key back-up, particularly in the case of large-scale natural disasters; reiterates that these military assets should be used in very specific circumstances and as a last resort, in accordance with United Nations recommendations;
aicina izveidot kopīgu, efektīvu loģistikas sistēmu, iekļaujot tajā ES finansētās universālās tehniskās palīdzības un atbalsta vienības (TPAV), kas varētu sniegt atbalstu ikvienai ES vai dalībvalstu amatpersonai un vienībai, kas darbojas uz vietas, īpaši gadījumos, kad nedarbojas vietējā infrastruktūra;
Calls for shared, effective logistics arrangements, notably including the EU-funded all-purpose technical assistance and support teams (TAST) that could support any EU or Member States' officials and teams on the ground, notably in cases of collapsed local infrastructure;
aicina katastrofu gadījumos mobilizēt tehniskās palīdzības un atbalsta vienības un aicina izteikt priekšlikumus par to, kā šīs vienības varētu efektīvāk sniegt atbalstu katastrofās cietušajiem;
Calls for technical assistance and support teams to be mobilised in the event of disasters and for recommendations to be made on the way in which those teams can provide more effective support to those affected by disasters;