natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Ukrainu piešķirt lielāku prioritāti tāda ekonomikas modeļa attīstībai, kura pamatā ir uz zināšanām balstīta ekonomika, un būtiski palielināt to iekšzemes kopprodukta daļu, kas piešķirta zinātniskajai pētniecībai un akadēmiskajai apmaiņai; aicina Komisiju sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu;
Urges Ukraine to give greater priority to the development of an economic model based on the knowledge economy and to substantially increase the proportion of GDP allocated to scientific research and academic exchanges; calls on the Commission to provide financial and technical support;
uzsver, ka sadarbība zinātnes, pētniecības un tehnoloģijas jomā ir ļoti svarīga valsts tautsaimniecības attīstībā un labvēlīga klimata radīšanā ieguldījumiem un jauninājumiem; uzskata, ka tādēļ jāturpina attīstīt gan ES dalībvalstu divpusējās attiecības ar Ukrainu, gan ES kopējo politiku attiecībā uz Ukrainu;
Stresses that cooperation in the fields of science, research and technology is of crucial importance to the development of the national economy and the creation of a climate favourable to investment and innovation; takes the view that, to this end, both EU Member States" bilateral relations with, and the EU's common policy towards, Ukraine need to be further developed;
uzsver, ka ES jāatbalsta Ukrainas izglītības sistēma, radot atbalsta programmas un finanšu stimulus zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes attīstībai, kas dos ieguldījumu lielākai un ilgtspējīgākai ekonomiskajai izaugsmei un valsts kultūras un zinātnes attīstībai;
Stresses that the EU must support the Ukrainian education system through the setting up of support programmes and financial incentives for the development of scientific and technological research, which will contribute to higher and more sustainable economic growth and the country's cultural and scientific development;
atzinīgi vērtē 2006. gada Oktobrī parakstīto Savstarpējas saprašanās memorandu par strukturētu dialogu attiecībā uz lauksaimniecības jautājumiem; uzsver, ka lauksaimniecības nozare pilda svarīgas funkcijas saistībā ar vides aizsardzību, pārtikas apgādes suverenitāti un sociālo līdzsvaru lauku un pilsētu attīstības atšķirībās, ar kurām var attaisnot lauksaimniecības nozares tarifus, kas ir augstāki par tarifiem citu nozaru izstrādājumiem;
Welcomes the recent signature of a Memorandum of Understanding on a structured dialogue on agricultural issues in October 2006; stresses that the agricultural sector fulfils important functions with regard to environmental preservation, food sovereignty and social balancing as regards discrepancies between rural and urban development, which can justify sectoral tariffs that are higher than tariffs on non-agricultural goods;
mudina, ka ir jāatbalsta lauksaimniecība un lauku iedzīvotāji, uzlabojot šo iedzīvotāju ekonomisko un veselības stāvokli un modernizējot lauku rajonus; uzsver, ka šādam atbalstam jābūt finansiālam un infrastruktūras atbalstam, veicinot mazo ražotāju piekļuvi aizdevumiem, ieviešot vērtēšanas sistēmu atbalstam, kas paredzēts maziem un jaunveidotiem uzņēmumiem, un izveidojot arodapmācības programmas; uzsver vajadzību arī izveidot lauku un pilsētu teritoriju reģionālās sadarbības tīklu un uzlabot piekļuvi informācijai lauku teritorijās;
Insists that the farming and rural population be supported by improving its economic and health situation and developing rural areas; stresses that such support should take the form of financial and infrastructure support, facilitating access to loans for small producers, introducing a weighting system for aid that favours small enterprises and young entrepreneurs, and setting up vocational training programmes; stresses the need also to create a network for the regional interconnection of rural and urban areas and improve access to information in rural areas;
mudina Ukrainu nekavējoties anulēt 2006. gada oktobrī noteiktās kviešu eksporta ierobežojuma kvotas, kuras ir ne vien būtiski kaitējušas lauksaimniecības nozarei pašā Ukrainā, bet arī radījušas korupcijas iespēju risku saistībā ar nepārredzamo licencēšanas sistēmu;
Urges Ukraine to remove forthwith restrictive export quotas on wheat set in October 2006 and which have not only caused serious damage to Ukraine's own agricultural sector but also risk, with its non-transparent system based on licences, creating opportunities for corruption;
uzsver Ukrainas vides programmu izstrādes nozīmi, kas turpinās pēc "valsts stratēģijas vides jomā" (1998–2008) pieņemšanas un Kioto protokola ratificēšanas, lai garantētu reģiona vides drošību, ietverot kodolenerģiju, dzeramā ūdens apgādes tīklu, kā arī pasākumus, lai novērstu Melnās jūras stāvokļa pasliktināšanos;
Stresses the importance of Ukraine developing environmental programmes, following on from the adoption of the "national strategy for the environment" (1998-2008) and the ratification of the Kyoto Protocol, in order to guarantee the region's environmental security, including nuclear energy, the drinking water distribution network and action to prevent the deterioration of the Black Sea, among others;
uzsver, ka līdz ar Ukrainas integrāciju ES brīvā tirgus zonā ir jāpieņem noteikumi par importētāju, eksportētāju un transporta sertificēšanu un ir jāpadara stingrāki sanitārie un fitosanitārie noteikumi, lai tuvinātu šos noteikumus atbilstīgajiem noteikumiem, kas ir spēkā ES;
Stresses the need, alongside Ukraine's integration into the EU free-market area, to adopt rules on the certification of importers, exporters and transport and to tighten up sanitary and phyto-sanitary rules in order to bring about the approximation of these rules with the corresponding rules in force in the EU;
Ekonomiskās attiecības ar kaimiņvalstu partneriem (tostarp Krieviju)
Economic relations with neighbouring partners (including Russia)
aicina Komisiju veicināt trīsvirzienu dialogu starp Ukrainu, Krieviju un ES, lai sekmētu drošību un mieru reģionā, proti, tādu dialogu, kas ļautu Ukrainai stiprināt savu neatkarīgo identitāti, nenonākot izolācijā; uzsver, ka papildus citām tēmām, kuras ir starptautiskajā darba kārtībā, jāveicina dialogs par kopīgām interesēm it īpaši attiecībā uz drošību un aizsardzību, enerģiju un kvantitatīvā un kvalitatīvā ziņā efektīvāku transporta tīkla attīstību;
Calls on the Commission to promote a three-way dialogue between Ukraine, Russia and the EU so as to foster a climate of security and peace in the region, a dialogue which should enable Ukraine to strengthen its own independent identity without becoming isolated; stresses the need to encourage dialogue on common interests, in particular with regard to security and defence, energy and the development of a quantitatively and qualitatively more efficient transport network, among other topics on the international agenda;
atzīmē, ka atbalsta Ukrainas Parlamenta 2007. gada 27. februārī pieņemto paziņojumu par Ukrainas un ES sarunu sākšanu, lai noslēgtu jaunu PSN;
Took note with favour of the statement adopted by the Ukrainian Parliament on 27 February 2007 on the opening of negotiations between Ukraine and EU with a view to concluding a new PCA with the EU;
atzinīgi vērtē Ukrainas līdzdalību sava reģiona stabilizēšanā un mudina palielināt Ukrainas nozīmi ekonomiskās sadarbības nolīgumu noslēgšanā it īpaši ar kaimiņvalstīm Melnās jūras reģionā;
Welcomes the participation of Ukraine in the stabilisation of its region and encourages the strengthening of its role in the establishment of economic cooperation agreements, in particular with the Black Sea neighbouring countries;
uzsver, ka ir svarīgi ātri ieviest un īstenot nolīgumu ar Ukrainu par vīzu režīma atvieglojumiem un personu atpakaļuzņemšanu;
Emphasises the importance of rapid enforcement and implementation of the visa facilitation and readmission agreement with Ukraine;
aicina Ukrainu atbalstīt un izveidot labvēlīgu vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem un veicināt uzņēmējdarbības garu un personīgo atbildību;
Calls on Ukraine to support and create a favourable environment for small and medium-sized enterprises (SMEs) and to promote entrepreneurial spirit and personal responsibility;
aicina Komisiju un Ukrainas valdību turpināt īstenot uzraudzības pasākumus (kas noteikti saskaņā ar atbilstīga novērtējuma rezultātiem) attiecībā uz ietekmi, ko pēdējā ES paplašināšana ir radījusi uz ES un Ukrainas tirdzniecības modeļiem; uzsver, ka ir svarīgi veidot dialogu, kurā izvērtētu 2007. gada paplašināšanās radīto ietekmi uz tirdzniecības un ekonomisko attiecību attīstību, tādējādi radot iespēju sagatavot atbilstīgus pasākumus, lai samazinātu iespējamos zaudējumus;
Calls on the Commission and the Government of Ukraine to further implement monitoring measures (defined according to the results of proper evaluation) in relation to the influence that the recent EU enlargement has had on EU-Ukraine trade patterns; stresses the importance of establishing a dialogue evaluating the influence that the 2007 enlargement has had on the development of trade and economic relations, allowing the drawing up of appropriate measures to reduce possible losses;
uzsver Ukrainas stratēģisko nozīmi un mudina Komisiju un dalībvalstis nākotnes divpusējām attiecībām piešķirt jaunu un saskaņotāku dimensiju, kas balstītos uz visaptverošu sadarbību un solidaritāti, respektētu to saikņu privileģēto raksturu, kuras sakņojas kaimiņattiecībās un vēsturē, it īpaši attiecībā uz Krieviju;
Stresses the strategic importance of Ukraine and urges the Commission and the Member States to give future bilateral relations a new and more coherent dimension, based on comprehensive cooperation and solidarity, respectful of the privileged nature of the links forged by neighbourhood and history, particularly with regard to Russia;
pauž bažas par skaidru definīciju un perspektīvu trūkumu EKP un par ilgtermiņa stratēģiska redzējuma trūkumu par attīstību un stabilizāciju Austrumeiropā; uzsver, ka Ukrainas integrācijas procesam jākļūst par patiesu politisku prioritāti ES darba kārtībā;
Is concerned by the lack of clear definitions and perspectives of the ENP and of a long-term strategic vision for development and stabilisation in Eastern Europe; stresses the need for the process of Ukraine's integration to become a real political priority on the EU agenda;
atgādina Padomei savu konsekvento prasību piemērot cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu attiecībās ar visiem EKP dalībniekiem; aicina Padomi izskaidrot, kā tā domā piemērot šo klauzulu sarunās par jaunu, paplašinātu nolīgumu ar Ukrainu;
Recalls its consistent demand that the Council systematically apply the Human Rights and Democracy Clause in relations with all participants in the ENP; calls on the Council to explain how it intends to apply this clause to the negotiations of a NEA with Ukraine;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Ukrainas valdībai un Ukrainas Parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Government and Parliament of Ukraine.
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ‐ "ES atbilde uz nestabilām situācijām ‐ iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti" ( COM(2007)0643 ), un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)1417 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of Regions of 25 October 2007 entitled "Towards an EU response to situations of fragility – engaging in difficult environments for sustainable development, stability and peace" ( COM(2007)0643 ) and the Commission staff working paper annexed thereto ( SEC(2007)1417 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation OJ L 378, 27.12.2006, p.
ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 OJ L 317, 15.12.2000, p.
(Kotonū nolīgums),
('the Cotonou Agreement'),
ņemot vērā EDSO Attīstības palīdzības komitejas (APK) Nestabilo valstu grupas atbalstītos desmit principus par pareizu starptautisko iesaisti nestabilās valstīs un situācijās, kuri apstiprināti APK augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada 3. un 4. aprīlī Parīzē,
having regard to the ten principles for good international engagement in fragile states and situations supported by the OECD Development Assistance Committee (DAC) Fragile States Group and endorsed at the High-Level Meeting of the DAC on 3-4 April 2007 in Paris,
tā kā kopš 90. gadiem valstis, kas nespēj pildīt savas "tradicionālās" funkcijas un nodrošināt tālejošu attīstību un kur institūcijas ir vājas, Pasaules Banka un starptautiskās attīstības kopiena klasificē kā "nestabilas valstis";
whereas, since the 1990s, states that lack the capacity to fulfil their "traditional" functions and to drive development forward, and whose institutions are weak, have been classed "fragile states" by the World Bank (WB) and the international development community,
tā kā valsts nestabilitāte ir drīzāk empīriska nekā normatīva parādība un tā ir atkarīga no mainīgiem un nevis sākotnējiem apstākļiem; tā kā nestabila situācija var pastāvēt pirms vai pēc krīzes; tā kā atbildību par to, lai valstis vairs nebūtu "nestabilas", nes šo valstu pilsoņi;
whereas state fragility is more an empirical concept than a normative one, and is a dependent variable and not an original condition; whereas a situation of fragility may exist either before a crisis or after one; whereas the responsibility for determining when states are no longer "fragile" should be that of their citizens,
tā kā, neraugoties uz to, ka nav izstrādāta skaidra "nestabilitātes" definīcija, ir iespējams noteikt valstis, kas atrodas nestabilās situācijās, un tā kā to daudzo valstu skaits, kuras Pasaules Banka ir nodēvējusi par "nestabilām", laikā no 2000. gada līdz 2006. gadam ir gandrīz divkāršojies no 14 uz 26, no kurām 14 valstis atrodas Subsahāras Āfrikā;
whereas, despite the fact that there is no unambiguous working definition of the concept, it is possible to identify states undergoing situations of fragility, and the number of states judged by the WB to be "fragile" almost doubled from 14 to 26 between 2000 and 2006, of which 14 are in Sub-Saharan Africa,
tā kā ir svarīgi izprast ārējos un iekšējos faktorus, kas sekmē nestabilitāti, lai šādām valstīm varētu sniegt palīdzību un atbalstu, no kura labumu tiešā veidā gūst šo valstu iedzīvotāji un kas veicina reģionāla un pasaules mēroga mieru un labklājību;
whereas it is essential to understand the external and internal factors which contribute to fragility in order to provide assistance and empowerment to such states for the direct benefit of their citizens and for the sake of regional and global peace and prosperity,
tā kā dažādi nestabilitātes veidi (piemēram, nosliece uz konfliktiem, tā sauktais resursu lāsts, slikta pārvaldība, jūras robežu trūkums) nosaka iejaukšanās dažādību; tā kā attiecīgā valsts var piedzīvot dažāda veida nestabilitāti, kas tādējādi apgrūtina kategorizāciju un īpaša pasākuma piemērošanu;
whereas different kinds of fragility (for instance the state of being conflict-prone, the so-called "resource curse", bad governance, the state of being landlocked) require different kinds of intervention; whereas a given country might experience different types of fragility, thus rendering categorisation and specific action difficult,
tā kā nestabilu situāciju novēršana ir ilgtermiņa process un tam ir nepieciešamas ilgstošas un ilgtermiņa saistības gan no attiecīgo valstu, gan starptautiskās kopienas puses;
whereas addressing situations of fragility is a long-term process and requires a sustained and long-term commitment both from the countries affected and from the international community,
tā kā nestabilu situāciju rašanās iemesli bieži vien ir saistīti ar nabadzību un sliktiem dzīves apstākļiem, kas ārkārtējos gadījumos izraisa valsts sabrukumu un rada pastāvīgu nedrošību; tā kā aizsardzības un attiecīgo valstu iedzīvotāju tiesību trūkums prasa ES un starptautiskās kopienas iejaukšanos un tā kā tam ir jāpievērš galvenā uzmanība;
whereas situations of fragility are often rooted in poverty and bad living conditions, leading in extreme cases to state-collapse and permanent insecurity; whereas the lack of protection and of rights for the citizens of the countries affected requires - and must be at the centre of - action from the EU and the international community,
tā kā valsts veidošanas jomā joprojām nenotiek pietiekama pieredzes apmaiņa starp valstīm un palīdzības donoriem, tādējādi kavējot mācību procesu;
whereas there is still not enough sharing of state-building experience between countries and between donors, thus hindering the learning process,
tā kā ir vajadzīgs divkāršs atbildības mehānisms: starp palīdzības donoriem un saņēmējām valstīm un starp šīm valstīm un to iedzīvotājiem;
whereas there is a need for a double mechanism of accountability: between the donors and the recipient countries, and between the latter and their populations,
tā kā dažādu finansēšanas līdzekļu pastāvēšana vairo dublēšanās risku vai resursu pārvietojuma trūkuma risku un tie apgrūtina jau novājināto sabiedrību atbildību un līdzdalību,
whereas the existence of multiple funding instruments leads to the risk of duplication or of poor resource allocation, and makes accountability and participation more difficult for societies that are already weakened,
uzskata, ka nestabilitāte ir sarežģīta attīstības problēma, un uzsver, ka nestabilitātes novēršanai ir nepieciešama skaidra un saskaņota darba programma, kuras pamatā ir "nekaitīguma" princips, t.i., kas ir piemērota attiecīgai situācijai un kurā ir ņemti vērā ilgtermiņa apsvērumi, un kurā ir saskaņoti daudzējādie mērķi un dažādo ieinteresēto pušu nostājas, ievērojot galveno mērķi ‐ samazināt nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
Considers that fragility is a complex development challenge and stresses the need for a well-defined and coherent fragility agenda based on the principle of "doing no harm", i.e. adapted to the situation, taking long-term considerations into account and coordinating the multiple aims and approaches of the different stakeholders in light of the main and overarching objective of reducing poverty and achieving the Millennium Development Goals;
atzinīgi vērtē ES atbildes sagatavošanu, lai reaģētu uz nestabilām situācijām, un uzsver vajadzību iesaistīt parlamentus visos šīs stratēģijas darbības posmos;
Welcomes the preparation of an EU response to fragility and stresses the need to involve parliaments in all phases of this strategy;
apstiprina, ka stabila un demokrātiska politiskā sistēma, kas ir labvēlīga attīstībai, tiesiskums, cilvēktiesību aizsardzība, laba pārvaldība un konfliktu novēršana miermīlīgā ceļā ir vislabākais veids, lai izbeigtu nestabilu situāciju un radītu atklāti darboties spējīgas institūcijas, un panāktu efektīvas un objektīvas politikas veidošanu;
Affirms that a stable and democratic political system, which is conducive to development, the rule of law, the protection of human rights, good governance and peaceful conflict prevention, is the best way to end situations of fragility and to move towards functioning open institutions and efficient and equitable policy-making;
norāda, ka darba programmu izstrādei un pasākumiem nestabilās situācijās ir jābūt visaptverošiem un saskaņotiem, un pašos pamatos vērstiem uz attiecīgo valstu un to iedzīvotāju ilgtspējīgu attīstību; uzskata, ka pašreizējos instrumentos un mehānismos jutīga pieeja attiecībā uz nestabilitāti ir jāpadara par galveno jautājumu, un pilnībā atbalsta, ka ir jāpastiprina valstu stratēģijas dokumentu un sadarbībā tapušo tematisko programmu ietekme;
Points out that programming and action in situations of fragility need to be comprehensive and coherent, and have at its core the sustainable development of the countries affected as well as the populations of those countries; considers that a fragility-sensitive approach must be made mainstream in existing instruments and mechanisms and fully agrees that the potential of Country Strategy Papers and thematic programmes, prepared in partnership, to prevent fragility needs to be enhanced;
uzsver, ka nestabilitātes novēršanas darba programmai jāsastāv no trīs daļām, liekot uzsvaru uz nabadzību un profilakses pasākumiem: cilvēku drošības veicināšana, attīstības uzlabošana un miera nodrošināšana; uzsver arī vajadzību īstenot šādas daļas saskaņā ar attiecīgo jomu;
Stresses that the main components of the fragility agenda should be three-fold, with an emphasis on poverty and prevention: promoting the security of people, improving development, and ensuring peace; stresses also the need to implement such components with consistency in the field;
uzskata, ka ilgtermiņa stratēģiskā plānošana ir jāsaskaņo ar programmu īstenošanu uz vietas, saglabājot elastību un piemērojamību un nodrošinot atbilstību attiecīgās valsts situācijai; tādēļ aicina Komisiju ne tikai veicināt ilgtermiņa attīstību, bet arī sniegt pamatpakalpojumus īstermiņā, piemēram, veselības un izglītības jomā;
Considers that long-term strategic planning needs to be coordinated with the implementation of programmes on the ground that have to remain flexible and adaptable, and needs to be responsive to the situation in the country in question; calls on the Commission, therefore, to promote long-term development, and also to provide basic services such as health and education in the short term;
uzsver, ka attīstības programmām nestabilās situācijās jāievēro tādi pat pamatprincipi kā citās attīstības programmās ikvienā situācijā ‐ īpašumtiesības, partnerība, savstarpēja atbildība un ilgtspējība;
Stresses that development programmes in fragility situations should observe the same underlying principles as development programming in any situation, that is, ownership, partnership, mutual accountability and sustainability;
aicina Komisiju atbalstīt visaptverošu miera un politisko dialogu un izlīguma procesus un pastiprināt sabiedrības kopienu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību visos atlabšanas cikla un attīstības stratēģiju aspektos;
Calls on the Commission to support all-inclusive peace and political dialogue and reconciliation processes, and to enhance the participation of communities and civil society in all aspects of the recovery cycle and the development strategies;
uzsver, ka ilglaicīgu mieru var sasniegt tikai tad, ja ir nodrošināts taisnīgums, jo īpaši kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci gadījumos; šajā sakarā aicina Komisiju atbalstīt tiesību un tiesu sistēmu stiprināšanu nestabilās valstīs, lai nodrošinātu, ka tie, kuri veic smagus noziegumus pret cilvēci, tiek sodīti, kā arī lai radītu iespējas taisnīguma un izlīguma iniciatīvu paralēlai virzībai;
Stresses that sustainable peace can only be achieved if justice is done, and seen to be done, in particular with regard to war crimes and crimes against humanity; calls on the Commission, in this context, to support the strengthening of the legal and judicial systems of fragile states in order to ensure that perpetrators of serious crimes against humanity are brought to justice, and also to allow for the parallel advancement of justice and reconciliation initiatives;