natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā zināšanām, kapitālam, jauninājumiem un mazākā mērā ‐ darbaspēkam ‐ ir tendence pārvietoties uz noteiktiem reģioniem, jāturpina pilnveidot ES finanšu solidaritātes mehānismus atbilstīgi stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar pētniecību un attīstību, apmācību un pašreizējām kopīgajām iniciatīvām izglītības jomā; jāpievēršas arī jautājumam par videi nekaitīgu tautsaimniecību ar zemu oglekļa emisijas apjomu, tādējādi cenšoties sekmēt jaunradi, teritoriālu un sociālu kohēziju un ekonomikas izaugsmi;
whereas knowledge, capital and innovations, and to a lesser extent labour have a tendency to migrate to certain regions, EU financial solidarity mechanisms need to be further developed in line with the objectives of the Europe 2020 strategy, in particular, on research and development, on training, on existing cooperative initiatives in the field of education; and on a green and low-carbon economy aiming at fostering innovation, territorial and social cohesion, and economic growth,
tā kā Savienība saskaras ar jaunās tirgus ekonomikas valstu spēcīgu konkurenci, stabilām valsts finansēm ir būtiska nozīme iespēju, jauninājumu un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, tādējādi veidojot Eiropas zināšanu sabiedrību;
whereas, since the Union is facing fierce competition from emerging economies, stable public finances are essential in order to foster opportunities, new innovations, economic growth and thus the creation of a European knowledge society,
tā kā budžeta konsolidācija var negatīvi ietekmēt sabiedriskos pakalpojumus un sociālo aizsardzību;
whereas budget consolidation is likely to be to the detriment of public services and social protection,
tā kā ekonomikas izaugsme un ilgtspējīgas valsts finanses ir ekonomiskās un sociālās stabilitātes, ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas un labklājības priekšnosacījums;
whereas economic growth and sustainable public finances are a precondition for economic and social stability, long-term fiscal consolidation and well-being,
tā kā nodarbinātības politikai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbietilpīgas ekonomikas intensīvu izaugsmi un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, jo īpaši sabiedrības novecošanas kontekstā;
whereas employment policies play a key role in ensuring labour intensive growth and the competitiveness of the European economy, especially in the context of an ageing population,
tā kā finanses, kas nav ilgtspējīgas, un atsevišķu dalībvalstu pārmērīgs kopējais (valsts un privātais) parāds var ietekmēt visu Savienību; tā kā atbilstīgi Savienības līmeņa saistībām un pamatnostādnēm jāpanāk piemērots līdzsvars starp ieguldījumiem izaugsmē, kas ir ilgtspējīga un sekmē jaunu darba vietu radīšanu, un pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanu visā ekonomikas ciklā, vienlaikus ņemot vērā sociālo kohēziju un nākamo paaudžu intereses tā, lai tiktu atjaunota uzticība Eiropas valsts finansēm;
whereas the unsustainable finances as well as the excessive aggregated (public and private) debt of an individual Member State have the potential to impact on the whole Union; whereas an appropriate balance between investments in sustainable- and job-creating growth and the prevention of excessive imbalances over the course of the economic cycle, in line with Union-level commitments and guidelines, needs to be pursued, whilst taking into account social cohesion and the interests of future generations, so as to restore confidence in European public finances,
tā kā ilgtermiņa deficīta samazināšanas process jāapvieno ar citiem ekonomiku stimulējošiem centieniem, piemēram, uzlabojot priekšnosacījumus ieguldījumiem, un ar uzlabotu un attīstītu iekšējo tirgu, kas nodrošina lielākas iespējas un pastiprina konkurenci;
whereas the process of reducing long-term deficits must be combined with other efforts stimulating the economy, such as improved preconditions for investments and an improved and developed internal market, providing greater opportunities and increased competitiveness,
tā kā būtu jāatzīst no ES budžeta finansēto politisko nostādņu, tostarp Kohēzijas politikas, ietekme uz ekonomikas izaugsmi un Savienības konkurētspējas palielināšanos;
whereas the significance of the policies financed from the EU budget, including cohesion policy, for economic growth and increased competitiveness of the Union should be recognised,
tā kā ekonomikas krīze ir skaidri parādījusi, ka euro zonā un arī citās Savienības valstīs pirms krīzes, tostarp uzlabotas ekonomikas koordinācijas un uzraudzības neesamības dēļ, ir nemitīgi palielinājušās pārlieku krasās atšķirības makroekonomikas un konkurētspējas ziņā un ir pieaugusi fiskālo līdzekļu un norēķinu kontu nelīdzsvarotība, un šie trūkumi ir pilnībā jānovērš;
whereas the recent economic crisis has made it clear that excessive macroeconomic and competitiveness divergences and fiscal and current-account imbalances within the euro area, and more broadly in the Union, have increased steadily during the pre-crisis years due inter alia to absence of enhanced economic coordination and surveillance and need to be fully addressed,
tā kā Eiropas Parlaments jau gadiem ilgi gan Savienībā, gan starptautiskos ekonomikas un monetāro lietu forumos, pārstāvot ES ārēji, ir prasījis uzlabot ekonomikas pārvaldību;
whereas the European Parliament has for years urged improvements in economic governance both inside the Union and as regards the EU's external representation in international economic and monetary forums,
tā kā ekonomikas pārvaldība jānostiprina vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes pastiprināšanu, kas jāpanāk, visā procesā aktīvāk un savlaicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ir nepieciešama turpmāka koordinācija starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, ievērojot savstarpējo cieņu;
whereas, since the strengthening of economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through a stronger and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process, further coordination, in a spirit of mutual respect, between the European Parliament and national parliaments is needed,
tā kā 2010. gada pavasarī pieņemtie lēmumi par euro stabilitātes nostiprināšanu ir tikai pagaidu risinājumi un tie jāatbalsta ar valsts līmeņa politiskiem pasākumiem un stingrāku ekonomikas pārvaldības sistēmu ES līmenī, jo īpaši euro zonas dalībvalstīs;
whereas the decisions taken during Spring 2010 to safeguard the stability of the euro are only temporary solutions and will need to be supported by policy measures at national level and a stronger economic governance framework at the EU level, particularly among the euro area Member States,
tā kā ekonomikas pārraudzības un pārvaldības uzlabojumu pamatā ir jābūt precīziem un salīdzināmiem statistikas datiem par attiecīgo dalībvalstu tautsaimniecības politiku un stāvokli;
whereas any improvement in economic surveillance and governance must rely upon accurate and comparable statistics in respect of the relevant economic policies and positions of the Member States concerned,
tā kā iespējami drīz ir jāizstrādā uz ilgtermiņa izaugsmi vērsti pasākumi, lai Eiropa kļūtu par līderi pasaulē un viskonkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību;
whereas, to make Europe a leading global actor and the most competitive knowledge society, long-term growth-oriented measures must be established as soon as possible,
tā kā LESD Savienībai nodrošina uzlabotas pilnvaras ekonomikas pārvaldības pastiprināšanai Savienībā un pilnībā būtu jāizmanto tā noteikumi, tomēr, raugoties ilgtermiņā, nevajadzētu izslēgt LESD noteikumu izmaiņas, kas, visticamāk, būs aktuāls jautājums;
whereas the TFEU gives the Union enhanced power to strengthen economic governance within the Union, and its provisions should be fully used, while in the longer term changes to the provisions of the TFEU, whilst likely to be sensitive, should not be excluded,
tā kā iestādēm ir jāsagatavojas iespējamai nepieciešamībai pārskatīt Līgumus;
whereas the institutions must prepare for the possible need to revise the Treaties,
tā kā Līguma par Eiropas Savienību 48. pants nosaka Eiropas Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu Līgumos;
whereas Article 48 of the Treaty on European Union grants the European Parliament the right to submit proposals for the amendment of the Treaties,
tā kā ir jāizstrādā un jāīsteno daudzi sekundāri tiesību akti, lai sasniegtu Savienības mērķus šajā jomā; tā kā ir svarīgi, lai uzlabota Savienības ekonomikas pārvaldība pamatotos uz LESD noteikumiem, Savienības paņēmienu vajadzētu izmantot pilnībā, turklāt, lai veicinātu savstarpēji pastiprinošas politikas, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Komisijas noteicošā loma;
whereas comprehensive secondary legislation needs to be established and implemented in order to attain the Union objectives in this area; whereas enhanced economic governance for the Union, based on the provisions of the TFEU, is essential, the Union method should be used to its full extent and the key role of the European Parliament and the Commission should be respected in order to promote mutually reinforcing polices,
tā kā visiem likumdošanas priekšlikumiem būtu jāatbalsta stingru, ilgtspējīgu izaugsmi veicinošu ekonomikas politiku stimulācija, jānovērš morālais kaitējums, jāatbilst citiem ES instrumentiem un noteikumiem un jāpalielina priekšrocības, ko kopējā valūta euro sniedz euro zonas valstīm, un jāatjauno uzticība Eiropas ekonomikai un EUR valūtai;
whereas any legislative proposal should support strong incentives for sustainable ‘growth-enhancing’ economic policies, avoid moral hazard, be in line with other EU instruments and rules, maximise the benefits of the euro as a common currency for the euro area and restore confidence in European economies and the euro,
tā kā ir jāpastiprina konsekvence starp valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem un tā kā šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūrā, jāizmanto efektīvi un jāpiešķir, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus, galvenokārt attiecībā uz pētniecību un attīstību, jaunradi un izglītību, lai palielinātu resursu izmantošanas efektivitāti un konkurētspēju, uzlabotu produktivitāti, radītu nodarbinātības iespējas un stiprinātu iekšējo tirgu;
whereas coherence between short-, medium- and long-term public investments needs to be strengthened and whereas those investments, in particular those regarding infrastructure, need to be used efficiently and allocated, taking into account the objectives of the Europe 2020 Strategy, in particular regarding research and development, innovation and education in order to increase resource efficiency and competitiveness, enhance productivity, create employment and reinforce the internal market,
tā kā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, uzņēmumiem un uzņēmējiem ir jādod īsta iespēja izvērst darbību un izmantot to, ka Savienībā ir 500 miljoni patērētāju; tā kā tādēļ pilnībā ir jāattīsta iekšējais pakalpojumu tirgus;
whereas, to foster economic growth, businesses and entrepreneurs must be given a real possibility to scale up and make use of the Union's 500 million consumers; whereas, consequently, the internal market for services needs to be fully developed,
tā kā Savienībā ir dažādi konkurētspējas modeļi, kuros būtu jāņem vērā katrai valstij raksturīgās prioritātes un vajadzības, vienlaikus ievērojot LESD noteiktās saistības,
whereas different competitiveness models in the Union should respect country-specific priorities and needs, while taking into account the obligations under the TFEU,
tā kā Savienībai, nodrošinot savu pārstāvību starptautiskajā monetārajā sistēmā, starptautiskajās finanšu iestādēs un forumos, ir nepieciešama kopēja nostāja; tā kā, ievērojot LESD, Padomei pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar LESD 138. pantu ir jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu un ir nepieciešams saņemt Parlamenta piekrišanu, pirms pieņemt kopējas nostājas par jomām, attiecībā uz kurām iekšēji piemēro parasto likumdošanas procedūru,
whereas the Union needs to be represented with a common position in the international monetary system, international financial institutions and fora; whereas, in the spirit of the TFEU, the Council needs to consult the European Parliament before adopting a decision under Article 138 TFEU and needs Parliament's consent before establishing common positions which cover fields to which, internally, the ordinary legislative procedure applies,
tā kā, lai turpmāk novērstu pašreizējo konkurētspējas atšķirību padziļināšanos ES un nemazinātu jaunās ekonomikas pārvaldības sistēmas sekmes Eiropā, kā arī stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus par darbvietu izveidi un ilgtspējīgu izaugsmi, Eiropas fiskālās konsolidācijas stratēģijā būtu pilnībā jāņem vērā ikvienas dalībvalsts īpatnības un jāizvairās no vienkāršotas vienas pieejas attiecināšanu uz visām dalībvalstī“;
whereas, in order to avoid further widening the existing competitiveness divergences in EU and undermining the success of the new strengthened European economic governance as well as the EU 2020 targets on job creation and sustainable growth, the European fiscal consolidation strategy should fully take into account each Member State's particularities and avoid a simplistic ‘one-size-fits-all’ approach,
tā kā nevienam no jaunajiem, ierosinātajiem pasākumiem nevajadzētu nesamērīgi ietekmēt visneaizsargātākās dalībvalstis, kavējot to centienus panākt ekonomikas izaugsmi un kohēziju;
whereas any new proposed measures should not have a disproportionate impact on the most vulnerable Member States, hampering their economic growth and cohesion efforts,
tā kā ekonomikas krīzes dēļ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 2010. gada maijā steidzami tika pieņemts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, pamatojoties uz LESD 122. panta 2. punktu un neapspriežoties ar Parlamentu;
whereas the economic crisis which led to the urgent adoption of the European financial stabilisation mechanism in May 2010 via Council Regulation (EU) No 407/2010, with Article 122(2) TFEU as its legal basis, was not consulted with Parliament,
tā kā Padomes nostājā attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5 projektu ir ierosināti nepieciešamie grozījumi, kas jāveic, lai 1.a izdevumu kategorijā izveidotu jaunu budžeta 01 04 01 03. posteni garantijas līdzekļiem, kas paredzēti aizdevumiem par maksimālo summu EUR 60 miljardu apmērā, kurus Eiropas Savienība nodrošina saskaņā ar LESD 122. panta 2. punktu, un lai budžeta ieņēmumu daļā attiecīgi izveidotu jaunu 8 0 2. pantu;
whereas Amending budget No 5 of the European Union for the financial year 2010 covers the necessary modifications concerning the creation of a new budget item 01 04 01 03 in Heading 1 A for the guarantee, for loans up to EUR 60 billion provided by the European Union in accordance with the provisions of Article 122(2) TFEU and, correspondingly, a new Article 8 0 2 on the revenue side,
tā kā dažām dalībvalstīm var nākties izmantot glābšanas pasākumu kopumu un vienlaikus tām obligāti būs jāņem vērā dažādi pasākumi, kas glābšanas pasākumu kopumā būs konkrēti noteikti katrai saņēmējvalstij;
whereas some Member States may have to use the rescue package, while at the same time being obliged to take into account its different measures, which will be specifically made for each beneficiary country,
tā kā Komisija 2010. gada 29. septembrī pieņēma likumdošanas priekšlikumus par ekonomikas pārvaldību, kuri daļēji atbilst nepieciešamībai pēc ekonomikas pārvaldības uzlabošanas pasākumiem, kā noteikts šajā rezolūcijā; tā kā Parlaments izskatīs šos likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar attiecīgajiem LESD noteikumiem; tā kā šī rezolūcija neierobežo nevienu turpmāko nostāju, ko Parlaments pieņems šajā sakarībā,
whereas the Commission adopted, on 29 September 2010, legislative proposals on economic governance which partly meet the need for measures on improving economic governance as set out in this resolution; whereas Parliament will deal with those legislative proposals under the appropriate provisions of the TFEU; whereas this resolution does not limit any future positions to be taken by Parliament in this respect,
aicina Komisiju pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un pamatojoties uz attiecīgajiem LESD noteikumiem pēc iespējas drīzāk iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumus, lai uzlabotu Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu, jo īpaši euro zonā, ievērojot pielikumā sīki izklāstītos ieteikumus un ņemot vērā, ka ne visi šie ieteikumi ir ietverti Komisijas 2010. gada 29. septembrī pieņemtajos likumdošanas priekšlikumos par ekonomikas pārvaldību;
Requests the Commission to submit to Parliament as soon as possible after the consultation of all interested parties, and on the basis of the appropriate provisions of the TFEU, legislative proposals in order to improve the economic governance framework of the Union, in particular within the euro area, and following the detailed recommendations set out in the Annex, to the extent that those recommendations are not yet addressed by the Commission's legislative proposals of 29 September 2010 on economic governance;
apstiprina, ka pielikumā izklāstītajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības;
Confirms that the recommendations set out in the Annex respect the principle of subsidiarity and the fundamental rights of citizens of the European Union;
aicina Komisiju papildus pasākumiem, kurus var un ir nepieciešams nekavējoties veikt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem, sākt apsvērt institucionālas pārmaiņas, kas varētu izrādīties nepieciešamas, lai īstenotu saskaņotu un efektīvu ekonomikas pārvaldību;
Calls on the Commission, in addition to the measures which can and must be taken swiftly under the existing Treaties, to begin to consider the institutional developments which may prove necessary in order to implement coherent, effective economic governance;
uzskata, ka prasīto ierosinājumu finansiālā ietekme jāsedz no dalībvalstu attiecīgajām budžeta dotācijām, ņemot vērā pašreizējo deficīta stāvokli un stingros pasākumus dalībvalstīs;
Considers that the financial implications of the requested proposal should be covered by appropriate budgetary allocations taking into account the current deficit positions and austerity measures in Member States;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tās pielikumā izklāstītos ieteikumus Komisijai, Eiropadomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupas priekšsēdētājam un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution and the detailed recommendations set out in the Annex to the Commission, the European Council, the Council, the European Central Bank, the President of the Euro Group and the parliaments and governments of the Member States.
REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM: DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU
DETAILED RECOMMENDATIONS AS TO THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED
1. ieteikums ‐ saskaņotas un pārredzamas norišu daudzpusējas uzraudzības sistēmas izveide makroekonomikas jomā Savienībā un dalībvalstīs un fiskālās uzraudzības pastiprināšana.
Recommendation 1: Establish a coherent and transparent framework for multilateral surveillance of macro-economic developments in the Union and in the Member States and strengthening fiscal surveillance
Ar tiesību aktu jācenšas panākt turpmāk minēto:
The legislative act should aim to:
Jānodrošina ikgadēja apspriešanās starp Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par stabilitātes un konverģences programmām (SKP) un valstu reformu programmām (VRP) un par valstu ekonomikas sasniegumu novērtēšanu, kas veido daļu no Eiropas semestra;
Ensure an annual debate between the European Parliament, the Commission, the Council and representatives from national parliaments on the Stability and Convergence Programmes (SCPs) and the National Reform Programmes (NRPs) and on assessing national economic developments as part of the European Semester,
jānosaka daudzpusējās uzraudzības darbības joma, pamatojoties uz LESD instrumentiem un Komisijas novērtējumiem (121. pants, jo īpaši 5. un 6. punkts, un 148. pants), lai iekļautu izaugsmi un tās ekonomisko ietekmi uz nodarbinātību, ievērojot to pašu tiesisko regulējumu, kāds ir pašreizējiem instrumentiem, kuru mērķis ir nepieļaut pārmērīgu makroekonomikas nestabilitāti un tādas finanšu un citas politikas, kas nav ilgtspējīgas, kā arī risināt finanšu stabilitātes problēmas (t. i., kā nepieļaut pārmērīga kredītu pieplūduma izraisītus “finanšu burbuļus”) un ilgtermiņa ieguldījumu un ilgtspējīgas izaugsmes problēmas, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus un citus svarīgus notikumus; ikgadējās uzraudzības procedūras neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas regulāriem sistēmiskā riska novērtējumiem;
Define the scope of the multilateral surveillance based on TFEU instruments and assessments by the Commission (Article 121, in particular paragraphs 5 and 6, and Article 148) in order to include growth and its economic impact on employment under the same legal framework as that of the existing instruments aiming at preventing excessive macro-economic imbalances, unsustainable fiscal and other policies and addressing financial stability (i.e. avoiding financial bubbles resulting from excessive credit inflows), long-term investment and sustainable growth concerns, with a view to attaining the objectives of the Europe 2020 strategy and of other relevant developments; regular systemic risk assessments by the European Systemic Risk Board should form an integral part of the annual surveillance procedure,
jāizveido uzlabota analītiska uzraudzības sistēma (ietverot tajā rezultātu apkopojumu, kurā norādīti īpaši agrās brīdināšanas kontrolnosacījumi), izmantojot piemērotus metodoloģiskus paņēmienus un efektīvas daudzpusējas uzraudzības pārredzamību un ņemot vērā saskaņotus ekonomikas rādītājus (faktiskos un nominālos), kas var ietekmēt konkurētspēju un/vai pārmērīgu nelīdzsvarotību; šie pamatrādītāji var būt šādi ‐ spēkā esošais faktiskais valūtas maiņas kurss, norēķinu konts, produktivitāte (tostarp resursu produktivitāte un kopējā ietekmes faktoru produktivitāte), darbaspēka vienības izmaksas, kredītu pieaugums un norises saistībā ar aktīvu (tostarp finanšu aktīvu un īpašuma tirgus) cenām, bezdarba līmenis, ārvalstu aktīvu neto pozīcijas, nodokļu bāzes attīstība, nabadzība, sociālā kohēzija un ar vidi saistīti ārēji faktori; attiecībā uz rezultātu apkopojumā ietvertajiem rādītājiem būtu jānosaka trauksmes sliekšņi un visas izmaiņas, kas saistītas ar šiem rādītājiem, jāpapildina ar kvalitatīvu Komisijas novērtējumu;
Establish an enhanced analytical surveillance framework (including a scoreboard with specific trigger values for early warning) with appropriate methodological tools and transparency for an effective multilateral surveillance based on harmonised economic indicators (real and nominal), which may affect competitiveness positions and/or excessive imbalances; these key indicators may be: effective real exchange rates, current account, productivity (including resource productivity and total-factor productivity), unit labour costs, credit growth and asset price developments (including financial assets and property markets), the growth and investment rate, the unemployment rate, net foreign asset positions, the evolution of the tax basis, poverty and social cohesion and indicators of environmental externalities; alert thresholds should be defined for indicators included in the scoreboard and all developments in these indicators should be complemented by a qualitative assessment by the Commission,
jāpilnvaro Komisija izstrādāt piemērotus analītiskus instrumentus un jāpilnveido zināšanas, lai pētītu gan iemeslus, kas izraisa pastāvīgās atšķirības euro zonā, gan arī kopējo politiku ietekmi uz euro zonas valstu atšķirīgajām ekonomikas sistēmām;
Mandate the Commission to develop adequate analytical tools and expertise to investigate the underlying reasons for the persistent divergent trends within the euro area, including the impact of common policies on the differentiated economic systems within it,