natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr atzīmē – lai vienlaikus ar EĀDD izveidi panāktu ES kopējās politikas pilnīgu saskaņotību un efektivitāti, pirmām kārtām un galvenokārt ir vajadzīga ES dalībvalstu politiskā griba atteikties no to atšķirīgajām pieejām galvenajos ārpolitikas jautājumos; uzskata, ka šajā sakarībā ir būtiski, lai ES dalībvalstis ne tikai vienotos par kopēju ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, bet arī nodrošinātu ES nostāju atbalstošu valstu politiku;
Notes, however, that parallel to setting up the EEAS, the achievement of full coherence and efficiency of the EU common policy will require, first and foremost, the political will of the EU Member States to overcome their differing outlooks on key foreign policy issues; considers it essential, in this regard, that EU Member States not only agree on a common strategy for foreign and security policy, but also ensure that their national policies are supportive of EU positions;
šajā sakarībā pauž nožēlu, ka dažos gadījumos ES dalībvalsts vai dalībvalstu grupu paziņojumi ir radījuši iespaidu par vienotības trūkumu un īpaši apgrūtinājuši PV/AP darbu; tādēļ aicina dalībvalstis atturēties no šādām individuālām un nekoordinētām darbībām un paziņojumiem un tā vietā censties veicināt efektīvu un pamanāmu KĀDP; no otras puses, prasa PV/AP skaidri likt saprast ES nostāju, ātri un pamanāmi reaģēt un iezīmēt skaidru un konkrētu KĀDP profilu;
Regrets that in several cases statements by individual or groups of EU Member States left the impression of disunity and made the work of the VP/HR particularly difficult; invites, therefore, the Member States to refrain from such individual and uncoordinated actions and statements and to contribute to an effective and visible CFSP; asks on the other hand the VP/HR to make the positions of the EU clearly heard, to react quickly and visibly, and to give the CFSP a clear and specific profile;
uzsver, ka ES īpašajiem pārstāvjiem (ESĪP) būtu kopumā jāpārstāv un jākoordinē ES politika attiecībā uz reģioniem, kuros ES ir īpašas stratēģiskās vai drošības intereses, kam nepieciešama pastāvīga un redzama ES klātbūtne; uzskata, ka starp ESĪP un attiecīgajām EĀDD iestādēm jāizveido cieša sadarbība un ka ir jāpārskata svarīgie tematiski jautājumi, ko agrāk risināja pilnvarotie pārstāvji, un jāizvirza priekšlikumi šo pienākumu uzticēt EĀDD vadošajiem darbiniekiem vai ESĪP; uzskata, ka ir būtiski, lai pirms ESĪP uzdevumu un pilnvaru noteikšanas notiktu apspriešanās ar Parlamentu un lai saskaņā ar LES 36. panta 1. daļu tiktu izvirzīti priekšlikumi par to, ar kādām procedūrām un kādās jomās ESĪP savus informatīvos paziņojumus un ziņojumus dara pieejamus Eiropas Parlamentam;
Stresses that the role of EU Special Representatives (EUSRs) should generally be to represent and coordinate EU policy towards regions with specific strategic or security interests for the EU which require a continuous EU presence and visibility; takes the view that close coordination must be established between the EUSRs and the relevant EEAS departments and that important thematic issues, previously covered by Personal Representatives, should be reconsidered and proposals put forward for this role to be taken over by high-ranking EEAS officials or EUSRs; considers it essential that defining the role and mandates of EUSRs be made subject to prior consultation of Parliament and that proposals be put forward, in accordance with Article 36(1) of the TEU, on the procedures and remit for the briefings and reports to be made available to Parliament by EUSRs;
atgādina Līgumā ierakstīto Parlamenta prerogatīvu, ka KĀDP un KDAP jomā ar to apspriedīsies, tā viedokli attiecīgi ņems vērā un tas varēs sniegt ieteikumus; aicina PV/AP konsolidēt konsultāciju un ziņošanas pienākumus, ko ārējās darbības jomā līdz šim pildīja Komisija un Padome; prasa Padomei saskaņošanas komitejā ieņemt konstruktīvu nostāju attiecībā uz ārējā atbalsta instrumentiem, tostarp Stabilitātes instrumentu, atzīstot Eiropas Parlamenta tiesības īstenot demokrātisku kontroli stratēģijas dokumentiem un daudzgadu darbības plāniem, kā tas paredzēts LESD 290. pantā;
Recalls its Treaty prerogative to be consulted in the CFSP and CSDP spheres, have its views duly taken into account and make recommendations; calls on the VP/HR to consolidate the consultation and reporting duties carried out to date by the Commission and the Council in the area of external action; asks the Council to adopt a constructive approach in the framework of the conciliation committee for the external assistance instruments, including the Instrument for Stability, by recognising the European Parliament's right to democratic scrutiny of strategy papers and multiannual action plans, as established in Article 290 of the TFEU;
uzsver, ka pārskatītajam 2006. gada Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību jānodrošina KĀDP budžeta procedūras lielāka pārredzamība un, lai budžeta lēmējinstitūcija būtu pilnīgi un pastāvīgi informēta par šajā politikas jomā pieņemto politisko lēmumu vēsturi, apstākļiem un finansiālo ietekmi, pienācīgi jāizturas pret šīs institūcijas vajadzībām pēc informācijas; uzskata, ka pirms pilnvaru apstiprināšanas un stratēģiju pieņemšanas KĀDP jomā Parlamentam vajadzētu saņemt pietiekamu informāciju; atzinīgi vērtē PV/AP pausto atbalstu priekšlikumam, ka visas svarīgās KDAP misijas jāatspoguļo budžetā; šajā sakarībā uzskata, ka pilnīgas pārredzamības un demokrātiskās kontroles nolūkos katrai misijai ir vajadzīga sava budžeta pozīcija, atkārtoti uzsver savu nostāju, ka KĀDP demokrātiskās leģitimitātes nostiprināšanas nolūkā pirms KDAP misiju uzsākšanas jāapspriežas ar Parlamenta kompetentajām struktūrām, kam jābūt spējīgām pienācīgi uzraudzīt tieši KDAP misijas; uzsver ‐ lai īstenotu Lisabonas līgumā noteiktos uzticamības un pašdefinēšanās kritērijus, KĀDP mērķiem būtu jāpiešķir pienācīgi budžeta līdzekļi;
Stresses that the revised 2006 Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management must provide for more transparency in the CFSP budgetary procedure and properly address the information requirements of the budgetary authority in order for that authority to be fully and regularly informed on the background, context and financial implications of political decisions in this policy area; takes the view that the European Parliament should receive adequate information prior to the adoption of mandates and strategies in the CFSP sphere; welcomes the support expressed by the VP/HR for the proposal that all important CSDP missions should be identified in the budget; believes, in this regard, that full transparency and democratic scrutiny require separate budget lines for each and every mission; reiterates its position that, in order to enhance the democratic legitimacy of the CFSP, Parliament's competent bodies should be consulted prior to the launch of CSDP missions and should be able properly to monitor CSDP missions in particular; emphasises that in order to fulfil the criteria of credibility and self-definition in the Lisbon Treaty, adequate budgetary resources need to be allocated to CFSP objectives;
atbalsta Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi un darbību saskaņā ar Madrides četrpusējās sarunās panākto vienošanos un saskaņā ar Finanšu regulu (kas grozīta attiecībā uz EĀDD) atbalsta to budžeta posteņu izveidošanu 2011. gada budžetā, kuri paredzēti trim galvenajiem uzdevumiem, ko veic saskaņā ar KĀDP/KDAP; uzskata, ka precīzāka uzdevumu noteikšana palielinās gan pārredzamību un atbildību attiecībā uz KĀDP/KDAP, gan kalpos ES interesēm; uzsver, ka KĀDP/KDAP galveno uzdevumu noteikšana nedrīkst kaitēt informēšanai par mazāka apjoma un politiski mazāk pamanāmiem uzdevumiem un to pārredzamībai;
Supports, in line with the agreement reached by the quadrilogue in Madrid on the setting-up and functioning of the EEAS, and in line with the Financial Regulation as modified regarding the EEAS, the creation in the 2011 budget of budget items dedicated to the three major missions conducted under CFSP/CSDP; believes that this improved identification of missions will increase both the transparency and accountability of CFSP/CSDP and serve the interests of the EU; stresses that the identification of major CFSP/CSDP missions must not be detrimental to information and transparency concerning missions of smaller extent and lesser political visibility;
tomēr uzskata, ka šī jaunā klasifikācija ir obligāts priekšnoteikums un tikai pirmais solis ceļā uz pilnībā izstrādātu KĀDP budžetu, kas ļautu gūt pilnīgu pārskatu par saskaņā ar šo politiku īstenotajiem uzdevumiem un veikt izdarītā darba kontroli; uzskata, ka šāda jauna klasifikācija neapdraudēs nedz vajadzīgo KĀDP budžeta elastību, nedz arī iespējas turpināt jau uzsākto uzdevumu izpildi;
Considers, nevertheless, this new nomenclature as a minimum prerequisite and only a first step towards a fully detailed CFSP budget which would allow a complete overview and follow-up of the missions conducted under this policy; is of the opinion that such a new nomenclature will jeopardise neither the indispensable flexibility of the CFSP budget nor the continuity of action for missions already engaged;
uzsver, ka saistībā ar turpmākām pārdomām par daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam ir nepieciešams veikt rūpīgu analīzi par KĀDP ilgtermiņa finanšu prasībām;
Underlines that, in the context of future reflections on the Multiannual Financial Framework 2014-2020, a thorough analysis of the financial requirements of the CFSP in the long term needs to be conducted;
atkārtoti uzsver nostāju, ka saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta atzinums/piekrišana ir jāsaņem par visiem starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp tiem, kas galvenokārt attiecas uz KĀDP, izņemot vienīgi gadījumus, kad nolīgumi attiecas tikai uz KĀDP; saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu Parlaments pilnībā jāinformē starptautisku nolīgumu noslēgšanas procedūras sākumposmā, sarunu posmā un noslēguma posmā; sagaida, ka PV/AP visos procedūras posmos iepazīstinās ar visu attiecīgo informāciju par sarunu gaitu, tostarp ar sarunu norādēm un sarunu dokumentu projektiem, un atgādina, ka deklarācijā par politisko atbildību PV/AP pauda apņēmību konfidenciāliem KĀDP dokumentiem piemērot Pamatnolīguma par starptautiskajiem nolīgumiem noteikumus; aicina izveidot efektīvu darbības modeli, kurā līdztekus Parlamenta prerogatīvu ievērošanai būtu nodrošināts vajadzīgais konfidencialitātes līmenis; uzskata – lai regulētu Parlamenta deputātu piekļuvi konfidenciāliem dokumentiem, ir vajadzīga visu ES iestāžu vispusīga vienošanās, kas attiektos uz visām ES struktūrām;
Reiterates its position that, in accordance with Article 218(6) of the TFEU, the opinion/consent of the European Parliament is required for all international agreements, including those related mainly to CFSP, with the sole exception of those related exclusively to CFSP: in accordance with Article 218(10) of the TFEU, full information must be provided to Parliament at the initial, negotiating and final stages of the procedure leading to the conclusion of international agreements; expects the VP/HR to provide all relevant information about the negotiations throughout the procedure, including negotiating directives and draft negotiating texts, and recalls that in the declaration on political accountability the VP/HR committed herself to applying the provisions of the Framework Agreement on international agreements with regard to confidential CFSP documents; calls for the establishment of an efficient modus operandi that combines respect for Parliament's prerogatives with the necessary degree of confidentiality; believes that a comprehensive agreement involving all the institutions and covering all EU bodies is required in order to regulate access to confidential documents by Members of Parliament;
norāda uz tam Līgumā noteikto pienākumu kopā ar valsts parlamentiem noteikt efektīvas un regulāras starpparlamentu sadarbības organizēšanu un veicināšanu, jo īpaši kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā; pauž nožēlu par to, ka vēl panākta vienošanās par šīs darbības tālāku virzīšanu; prasa, lai tās pašas pārstāvība jebkādā jaunā parlamentārās sadarbības formā būtu tādā apjomā, kas atspoguļotu tās lomas ietekmi un nozīmi ārlietu jomā, un, pamatojoties uz to, atkārtoti pauž gatavību panākt vienošanos ar valstu parlamentiem, kura reāli pastiprinās Eiropas Savienības kā pasaules līmeņa dalībnieces parlamentāro dimensiju;
Notes its Treaty obligation to determine, together with national parliaments, the organisation and promotion of effective and regular interparliamentary cooperation, in particular in the field of the common foreign, security and defence policy; finds it regrettable that there is as yet no agreement on how to take this exercise forward; insists that its own representation in any new form of interparliamentary cooperation should be of a size which reflects the range and importance of its role in external affairs and, on this basis, reiterates its willingness to reach an agreement with national parliaments that will result in a real enhancement of the parliamentary dimension of the European Union as global actor;
KĀDP galvenie tematiskie jautājumi
Main CFSP thematic issues
uzsver, ka KDAP darbības jāintegrē visaptverošā politikā, kas orientēta uz krīzes skartām valstīm un reģioniem, kur izšķiras ES vērtības un stratēģiskās intereses un kur KDAP operācijas sniegtu patiesu pievienoto vērtību miera, stabilitātes un tiesiskuma veicināšanā; turklāt uzsver, ka, novērtējot katras operācijas veiksmīgu īstenošanu un ilgstošu ietekmi attiecīgajās teritorijās, precīzāk ir jāņem vērā gūta mācība šajā jomā;
Emphasises that CSDP actions should be embedded in a comprehensive policy targeting countries and regions in crisis where the EU's values and strategic interests are at stake and where CSDP operations would provide a real added value in promoting peace, stability and the rule of law; stresses, further, the need for a lessons learnt process more accurate in assessing the successful implementation of each operation and its lasting impact on the ground;
aicina PV/AP, Padomi un dalībvalstis novērst nepietiekamo līdzsvaru starp civilās un militārās plānošanas spēju EĀDD un palielināt darbinieku skaitu tādās jomās kā tieslietas, civilā pārvalde, muita un starpniecība, lai nodrošinātu, ka KDAP misijām ir pieejamas pienācīgas un pietiekamas profesionālās zināšanas;
Calls on the VP/HR, the Council and the Member States to overcome the imbalance between civilian and military planning capabilities in the EEAS and to increase the number of staff in the fields of justice, civilian administration, customs and mediation so as to ensure that adequate and sufficient expertise can be provided for CSDP missions;
uzsver, ka ES reaģēšanas pasākumi katastrofu gadījumos optimāli jāsaskaņo ar citiem ES instrumentiem, piemēram, KDAP civilajām un/vai militārajām misijām, kuras jau izvietotas attiecīgajā teritorijā vai kuras varētu izveidot krīzes seku likvidēšanai; pauž viedokli, ka daudzos gadījumos krīžu pārvarēšanas militāro un civilo operāciju pārāk stingra nošķiršana atspoguļo iestāžu darbības diezgan novecojušu modeli un ka ar civilo un militāro mijiedarbību un sadarbību var labāk risināt reālo situāciju attiecīgajās teritorijās; tādēļ uzsver, ka katrā konkrētajā gadījumā ir jāveic sistemātiska vajadzību izvērtēšana, lai nodrošinātu situācijai piemērotāko militāro un civilo instrumentu kombināciju, pamatojoties uz vispusīgu izpratni par drošības un attīstības saikni;
Emphasises the need for optimal coordination between EU disaster responses and other EU instruments – such as CSDP civilian and/or military missions – which are already being deployed on the ground or which could be set up in the aftermath of a crisis; takes the view that in many cases a too rigid distinction between military and civilian crisis-management operations reflects rather outdated institutional patterns and that civil-military interaction can better respond to the realities on the ground; emphasises, therefore, the need for a systematic case-by-case evaluation of the needs in order to ensure the most appropriate responses since certain crises may require a combination of military and civilian instruments, based on a comprehensive understanding of the links between security and development;
uzskata, ka stratēģiska ES prioritāte ir nostiprināt starptautiskas krīžu pārvarēšanas partnerības un uzlabot dialogu ar citiem galvenajiem krīžu pārvarēšanas dalībniekiem, piemēram, ANO, NATO, Āfrikas Savienību, EDSO un trešām valstīm, piemēram, ASV, Turciju, Norvēģiju un Kanādu, kā arī saskaņot rīcību, apmainīties ar informāciju un apvienot resursus tādās jomās kā miera uzturēšana un miera nostiprināšana, tostarp sadarbība krīžu pārvarēšanas jomā, konkrēti attiecībā uz kuģošanas drošību, un terorisma apkarošana saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem;
Considers it an EU strategic priority to strengthen international crisis-management partnerships and enhance dialogue with other major crisis-management actors – such as the UN, NATO, the African Union (AU), the OSCE and third countries such as the USA, Turkey, Norway and Canada – and to synchronise actions, share information and pool resources in the fields of peacekeeping and peace-building, including cooperation on crisis management and, in particular, maritime security, and the fight against terrorism under international law;
uzsver, ka EĀDD izveide Savienībai sniedz vienreizēju iespēju īstenot saistības konfliktu novēršanas un miera veidošanas jomā, īpaši atsaucoties uz Gēteborgas programmu, un vairāk paplašināt ES spējas konfliktu novēršanā kā alternatīvu krīžu pārvarēšanai; šajā nolūkā uzsver, ka ir svarīgi Konfliktu novēršanas un drošības politikas direktorātu padarīt līdzvērtīgu citiem direktorātiem, tam piešķirot pienācīgus resursus politikas plānošanai, stiprinot saikni ar ģeogrāfiskajām nodaļām un izveidojot oficiālas attiecības ar attiecīgajām Padomes darba grupām; uzskata, ka ir jāpārskata krīžu pārvarēšanas struktūras un Konfliktu novēršanas un drošības politikas direktorāta nošķirtība;
Emphasises that the establishment of the EEAS provides the EU with a unique opportunity to implement its commitments on conflict prevention and peace-building, with particular reference to the Gothenburg Programme, and to further expand the EU's capacity to prevent conflict as an alternative to crisis management; to this end, stresses the importance of putting the Directorate for Conflict Prevention and Security Policy on an equal footing with other directorates by resourcing it adequately for policy programming and by strengthening the links with the geographical departments and establishing formal relations with the relevant Council Working Groups; takes the view that the existing separation between the crisis management structure and the Directorate for Conflict Prevention and Security Policy should also be reconsidered;
atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu aicināt Komisiju līdz 2011. gada jūnijam iesniegt paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību, kura mērķis būtu uzlabot ES ārējās darbības konsekvenci un saskaņotību enerģētikas jomā; šajā sakarībā aicina PV/AP apņēmīgi īstenot Parlamenta ieteikumus izstrādāt saskaņotu un koordinētu politiku, konkrēti sekmējot Eiropas vienotību konstruktīvā dialogā ar energoresursu piegādātājiem, īpaši Krieviju, kā arī tranzītvalstīm; uzskata, ka energoapgādes drošības jautājums būtu pilnībā jāiekļauj ES paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā, tostarp izmantojot politisko dialogu un praktisku sadarbību ar partneriem;
Welcomes the decision of the European Council to invite the Commission to submit by June 2011 a communication on security of supply and international cooperation aimed at further improving the consistency and coherence of the EU's external action in the field of energy; calls, in this regard, on the VP/HR to pursue with determination Parliament's recommendations for the development of a coherent and coordinated policy, in particular by promoting EU cohesion in constructive dialogue with energy suppliers, and especially with Russia as well as with transit countries; is of the view that energy security should also be fully reflected in the EU's enlargement and neighbourhood policy, including through political dialogue and practical cooperation with partners;
vērš uzmanību uz jauna veida drošības problēmām un riskiem, piemēram, kiberuzbrukumiem, sociāliem un politiskiem nemieriem, pasaules mēroga noziedzības tīkliem un ekonomiskām darbībām, kas apdraud tiesiskumu un demokrātijas principus, un uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt stratēģijas, kurās tiek ņemta vērā šī attīstība;
Draws attention to a new generation of security challenges and risks, e.g. cyber-attacks, social unrest, political insurgencies, global criminal networks and economic activities endangering the rule of law and the principles of democracy, and stresses the importance of formulating strategies appropriate to these developments;
uzsver, ka ir jākoordinē sagatavošanās pasākumi, lai novērstu netradicionālus draudus, piemēram, kiberdraudus; aicina Komisiju un Padomi attiecībā uz šajā jomā pastāvošajiem draudiem un vajadzībām veikt pamatīgu analīzi, kas ļautu izveidot daudzdimensionālu un visaptverošu Eiropas kiberdrošības stratēģiju, kurā būtu jāietver ārkārtas rīcības plāni kiberuzbrukumu gadījumā;
Underlines the need to coordinate the preparation to counter unconventional threats, such as cyber threats; calls upon the Commission and the Council to conduct a thorough analysis of the threats and the needs in this field, resulting in a multidimensional and comprehensive European cyber security strategy which should include contingency plans in case of cyber attacks;
uzsver, ka Eiropas ārpolitikā ir jāņem vērā Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējā dimensija; atkārtoti uzsver, ka liela nozīme ir sakārtotai migrācijas pārvaldībai; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt sadarbību gan ar izcelsmes valstīm, gan tranzītvalstīm un veicināt šo valstu ciešu sadarbību, piemērojot pozitīvas nosacītības politiku;
Points out that European foreign policy must take account of the external dimension of the European area of freedom, security and justice; reiterates the importance of orderly migration management; considers it essential to secure the cooperation of both the countries of origin and of transit, and to encourage an attitude of solid cooperation among those countries by applying a policy of positive conditionality;
atkārtoti uzsver savu nostāju, ka Eiropas Savienībai ir jānostiprina sava vadošā ietekme pasaules klimata politikas pārvaldības jomā un jāattīsta turpmākais dialogs ar citiem ietekmīgiem politikas dalībniekiem, piemēram, topošajām lielvarām (Ķīnu, Brazīliju, Indiju), Krieviju, ASV un jaunattīstības valstīm, ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas ir kļuvušas par svarīgu starptautisko attiecību elementu;
Reiterates its position that the EU must strengthen its leadership in the area of global climate governance and further develop a dialogue with other key actors, such as the emerging powers (China, Brazil, India), Russia, the United States and developing countries, given that climate change has become a key element of international relations;