natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā vēl nav iespējams novērtēt labumu, kas sagaidāms no pārskatītās Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvas īstenošanas, jo transponēšanas termiņš ir 2011. gada 25. maijs un trīs gadu periods, kurš paredzēts pirms visu Direktīvas noteikumu precīzas un izsmeļošas īstenošanas novērtējuma veikšanas, ir tikko sācies;
whereas it is not yet possible to assess implementation of the revised Universal Services and Users' Rights Directive given that the transposition deadline is 25 May 2011 and the three-year period required before an evaluation of the correct and comprehensive implementation of all provisions in the Directive has only just begun,
tā kā, kaut arī spēkā esošo tiesību aktu pašmērķis nav tikai sniegt pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, bet arī tiem jārada vairāk priekšrocību, kuras nodrošina jaunie pasākumi, turpinot dalībvalstu uzraudzību, un jāuzlabo informācijas kvalitāti, pabeigtību un uzskatāmību;
whereas although existing legislation delivers positive results for citizens this is not an end in itself and it is also necessary to maximise the benefits derived from new measures through continuous monitoring by Member States and efforts to improve the quality, completeness and visibility of information,
tā kā vienoto tirgu nekad nevar uzskatīt par pilnībā sakārtotu un tas pastāvīgi no jauna jāizvērtē, lai tajā būtu atspoguļotas sociālās aizsardzības garantijas, sabiedrības vajadzības, tehnoloģiskais progress, kā arī novatorisku risinājumu parādīšanās; tā kā turpmākiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai ir galvenā loma, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus un vienotais digitālais tirgus tiek īstenots un darbojas bez traucējumiem, sniedzot labumu iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem;
whereas the Single Market can never be truly considered as complete and should continually be reassessed to reflect social protection guarantees, societal needs, technological progress and the emergence of innovative solutions; whereas, furthermore, measures to promote growth and jobs are key to ensuring that the Single Market and the Single Digital Market are enabled and realised without delay, for the benefit of European citizens, consumers and businesses,
tā kā Eiropas likumdevēju redzējuma un izvirzīto mērķu virzītājspēks un līdzeklis ir centieni sasniegt progresu; tā kā priekšlikumos jauniem vai grozītiem tiesību aktiem jāņem vērā faktiskā pieredze un īstenošanas spēja; tā kā tiesību aktu pielāgojumiem jāsaņem nepārprotams politisks atbalsts, kurš turklāt tiek pamatots ar objektīvu izmaksu un ieguvumu, kā arī sociāli ekonomisko novērtējumu, kas ir noteicošais faktors;
whereas striving for progress constitutes the driving force and the delivery vehicle for the vision and objectives set by the European legislators; whereas proposals for new or amending legislation must take into account actual experiences and implementation capabilities; whereas legislative adaptations must benefit from clear political support underpinned, furthermore, by an objective cost-benefit and socio-economic evaluation as the decisive factor,
tā kā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numurs 112, kas izveidots 1991. gadā ar Padomes lēmumu par visiem ES pilsoņiem pieejamu ārkārtas dienestu darbību (ugunsdzēsības dienests, policija un medicīnas pakalpojumi) ir vienīgais neatliekamās palīdzības dienesta numurs, kuru var izmantot visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un tā kā vairumam Eiropas iedzīvotāju tas joprojām nav zināms un nav vērojams progress kopš 2000. gada,
whereas the European emergency number 112, created in 1991 by a Council decision to enable citizens to access all emergency services (such as fire, police and medical services), is the only emergency number that can be accessed in all the Member States of the European Union and whereas a large majority of Europeans are still unaware of it, with no progresses observed since 2000,
tā kā Deklarāciju Nr. 100/2007 par iedzīvotāju agrīno brīdināšanu lielās ārkārtējās situācijās ir parakstījuši 432 deputāti,
whereas ‘Written Declaration 100/2007 on early warning for citizens in major emergencies’ was signed by 432 MEPs,
tā kā joprojām ir gan jānovērtē pakalpojumu kvalitāte, sastādot numuru 112, gan jāturpina to nodrošināt attiecībā uz telekomunikāciju, kā arī ārkārtas dienestu darbības un koordinācijas aspektiem, ko ietekmē daudz faktori, un tā kā nav veikts visaptverošs un detalizēts faktiskās 112 pakalpojumu īstenošanas situācijas novērtējums ES attiecībā uz iedzīvotāju pieredzēto, jo īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku,
whereas efforts are still needed to assess and ensure the quality of service when dialling 112, both as regards the telecommunications and emergency services' performance and the coordination aspects which depend on multiple factors, and whereas a comprehensive and detailed assessment of the real state of implementation of the 112 service in the EU as experienced by citizens, notably evaluating accessibility, interoperability and intervention times, has not been carried out,
tā kā vairākas nesen notikušās katastrofas pierādīja, ka ir nepieciešama iedzīvotāju agrīna brīdināšana un trauksmes izziņošana nenovēršamu vai paredzamu lielu ārkārtēju situāciju un katastrofu gadījumā, lai mazinātu ciešanas un zaudēto cilvēku dzīvību skaitu,
whereas several recent disasters have shown that alerting citizens and giving them early warning in the event of imminent or developing major emergencies and disasters is necessary if suffering and the loss of life are to be reduced,
uzsver universālā pakalpojuma saistību (UPS) nozīmi, kuras kalpo kā sociālās iekļaušanas drošības tīkls, ja tirgum nav pieticis spēka, lai nodrošinātu pamatpakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem;
Underlines the importance of Universal Service Obligations (USOs) as a safety net for social inclusiveness where market forces alone have failed to provide citizens and businesses with basic services;
atbalsta regulāru ES pieejas universālā pakalpojuma saistībām novērtēšanu, lai novērtētu, cik atbilstīgi ir ES spēkā esošie tiesību aktu noteikumi, ņemot vērā sociālos, ekonomikas un tehnoloģiskos sasniegumus, lai izstrādātu un ieviestu noteikumos piemērotas definīcijas, kuras atspoguļo iedzīvotājiem radušās faktiskās vajadzības un uzlabo pakalpojumu kvalitāti;
Supports the regular re-evaluation, as part of the Universal Services and Users' Rights Directive, of how appropriate existing EU legislative provisions are for universal service in the light of social, economic and technological developments, in order to identify and introduce appropriate definitions which reflect evolving real needs and citizens' demands and improve the quality of services;
aicina Komisiju sniegt pamatnostādnes, lai nodrošinātu pārskatītās Universālā pakalpojuma direktīvas labāku īstenošanu un piemērošanu, izvairoties no tirgus kropļojumiem un vienlaikus ļaujot dalībvalstīm pieņemt tādus noteikumus, kuri būtu vispiemērotākie attiecīgo valstu apstākļiem;
Calls on the Commission to provide guidelines on how best to implement and enforce the revised USD, avoiding market distortions and, at the same time, allowing Member States to adopt the provisions that best suit their national circumstances;
atbalsta Digitālās programmas “Platjosla visiem” mērķus un ir pārliecināts, ka vispārēja piekļuve platjoslai palīdz iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt visas digitālā vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, īpaši uzlabojot sociālo iekļaušanu, radot jaunas iespējas sociāli un videi draudzīgiem novatoriskiem uzņēmumiem veidot darbvietas, veicina izaugsmi un plašākas iespējas pārrobežu tirdzniecībai; tādēļ atbalsta digitālās kompetences veicināšanu;
Supports the Digital Agenda's ‘Broadband for all’ objectives and is convinced that universal access to broadband helps citizens and businesses to reap the full benefits of the Digital Single Market, in particular by improving social inclusion, creating new opportunities for socially and environmentally innovative businesses driving jobs, growth and more opportunities for cross-border trade; supports, to this end, the promotion of digital literacy;
aicina Komisiju sniegt lielāku finansiālu atbalstu vietējiem projektiem, kas nodrošina digitālo pieeju, un visām kopienām, kas palīdz nelabvēlīgā stāvoklī esošajām grupām piekļūt tehnoloģiskajām ierīcēm, nodrošinot bezmaksas pieeju internetam publiskā sektora ēkās;
Calls on the Commission to give more financial support to local projects which provide digital access and to all communities which help disadvantaged groups to access technological devices by providing connections in public buildings offering free Internet access;
uzsver, ka politikas virzieni kopā ar tehnoloģijām (kā, piemēram, vadu, kabeļu, optiskās šķiedras, mobilajiem un satelīttīkliem) var veicināt jaunu tiešsaistes pakalpojumu izstrādi un pielietojumu uzņēmumos un valsts iestādēs, piemēram, e-pārvaldība, e-veselība un e-izglītība, vecinot pieprasījumu pēc ātrāka interneta pieslēguma, padarot ieguldījumus atklātos platjoslas tīklos ienesīgākus, un tādējādi mudinot veidot valsts un privātas partnerības un attīstot vienoto digitālo tirgu, vienlaikus uzlabojot atstumtāku iedzīvotāju iesaistīšanos;
Underlines that a combination of policies and technologies (such as wired, cable, fibre, mobile, and satellite networks) can foster the development by businesses and public bodies of new online services and applications, such as e-governance, e-health and e-education, driving demand for faster Internet connections, making investments in open broadband networks more profitable, thereby encouraging public-private partnerships and developing the digital single market while improving the inclusion of marginalised citizens;
uzver, cik nozīmīgi ir noteikumi par ES publisko iepirkumu un uzskata, ka, ņemot vērā šo noteikumu plašo pārskatīšanu, vislielākā nozīme ir tam, ka gan vietējās, gan reģionālās iestādes gūst labumu no pasākumiem, kas veikti, lai panāktu to iesaistīšanos ieguldījumos komunikāciju tehnoloģijās un publiskā iepirkuma pirmskomercializācijas posmā (kā instruments, kas dod no izpētes gūto labumu tirgum), un ka e-iepirkumi ir plaši izplatīti;
Emphasises the importance of the EU public procurement rules and considers it of utmost importance, in the context of the broad review of these rules, that both local and regional authorities benefit from measures to encourage their participation in communication technology investments, and in pre-commercial procurement (as a tool to bring the benefits of research to market), and that e-procurement is widely rolled out;
aicina efektīvi transponēt telekomunikāciju normatīvo bāzi, jo īpaši tīkla neitralitātes noteikumus, lai galalietotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un saturam un izmantot jebkuras lietotnes internetā;
Calls for effective transposition of the telecoms framework, in particular its net neutrality provisions, in such a way that end-users can access the services and content, and run the applications of their choice on the Internet;
uzsver, ka universālais pakalpojums nav nedz vienīgais nedz arī galvenais virzītājspēks programmas “Platjosla visiem” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā augstās ieguldījumu izmaksas, kuru rezultātā ne vienmēr veidojas iespēja sniegt ievērojami uzlabotus pakalpojumus patērētājiem; tomēr atzīmē, ka Universālā pakalpojuma direktīvas 15. pantā noteikts, ka periodiski jāpārskata universālā pakalpojuma darbības joma un uzsver, ka pārskatā jāņem vērā pašreiz notiekošais Direktīvas noteikumu īstenošanas novērtējums un ietekmes novērtējums, jo īpaši attiecībā uz to kādā mērā tiek ieviests platjoslas pārklājums un cik mājsaimniecības tam reāli pieslēdzas;
Stresses that universal service is not the only nor the key driver for achieving the ‘broadband for all’ objective, given the high investment costs required without necessarily being able to provide significantly improved services to consumers; notes, however, that Article 15 of the USD states that there shall be a periodical review of the scope of universal service and stresses that this review should take into account the evaluation of the implementation of the Directive's provisions and the findings of the ongoing impact assessment, in particular as regards the extent to which broadband networks are deployed and the actual take-up by households;
uzskata, ka saistību noteikšana platjoslas pieejamībai automātiski nenodrošinās plašāku izmantošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai veicinātu pieprasījumu un stimulētu izmantošanu, nevis tikai nodrošinātu savienojumu, turklāt uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības, iespējams, vidēji ilgā termiņā varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, taču vispārējie platjoslas mērķi ir jāsasniedz ar pienācīgi izstrādātām valstu programmām;
Considers that making broadband availability obligatory will not automatically result in higher take-up; calls therefore on the Commission and the Member States to reinforce measures to drive demand and stimulate take-up, rather than just ensuring a connection; considers furthermore that universal service obligations might eventually, possibly as a medium-term target, become an additional incentive in the development of broadband, but that properly designed national programmes should achieve universal broadband objectives;
uzskata, ka efektīva radiofrekvenču spektra politika, kas veicina saskaņotu “digitālās dividendes” izmantojumu, un investīcijām labvēlīgi noteikumi arī ir svarīgi instrumenti platjoslas pārklājuma paplašināšanā;
Considers that efficient radio spectrum policy, which enables harmonised use of the ‘digital dividend’, and investment-friendly regulation are also important instruments in increasing broadband coverage;
aicina Komisiju pabeigt uzsākto ietekmes novērtējumu un sniegt likumdevējiem pamatotus datus par pašreizējo izmantošanu, gaidāmo pieprasījumu un UPS uzlabošanu, izmantojot platjoslu, un, visbeidzot, visefektīvākā finansēšanas mehānisma analīzi dalībvalstīm, patērētājiem un uzņēmumiem, par to, ka tiek izvērsts UPS, vienlaikus nepieļaujot neefektīvas izmaksu un pārmērīgu apgrūtinājumu veidošanos;
Calls on the Commission to complete the ongoing impact assessment and provide legislators with sound data on the existing take-up, the expected demand for and improvement of USOs through broadband, and finally, an analysis of the most effective financing mechanism for Member States, consumers and undertakings for rolling out USOs while avoiding inefficient costs and excessive burdens;
aicina Komisiju, paralēli un sadarbojoties ar valsts regulatīvajām iestādēm (VRI), rūpīgi uzraudzīt tirgus, lai nodrošinātu, ka tās dalībvalstis, kuras jau var, vai vēlas nodrošināt UPS vairākās platjoslu tehnoloģijās un ātrumos, varētu to darīt, ja tirgus to nespēj nodrošināt, tomēr tādējādi neradot faktiskus tirgus kropļojumus;
Calls on the Commission, in parallel and in collaboration with the National Regulatory Authorities (NRAs), to monitor markets carefully to ensure that those Member States which are already able to, or wish to, provide USOs across the range of broadband technologies and speeds, are able to do so in cases of market failure without actually causing distortions in the market;
atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu veikt padziļinātu pētījumu par interneta pakalpojumu sniegšanu pēc patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturtā izdevuma publicēšanas;
Welcomes the Commission's decision to carry out an in-depth study on Internet service provision following publication of the 4th Consumer Markets Scoreboard;
aicina Komisiju un dalībvalstis ar VRI atbalstu pārbaudīt vienādas noteikumu par UPS un lietotāju tiesībām piemērošanas iespējas, kas nodrošinātu piekļuvi neaizsargātākajām grupām, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, ne tikai ieviešot īpašas termināla iekārtas un izdevīgus tarifus, bet arī sniedzot piekļuvi nepieciešamai informācijai, un nodrošinot patērētājam reālu izvēli pieejamo pakalpojumu un pēcpārdošanas pakalpojumu jomā;
Calls on the Commission and the Member States, with the contribution of the NRAs, to examine the options for an even application of USOs and users' rights provisions which would assure accessibility for vulnerable groups, and especially for people with disabilities, not only through the introduction of special terminal equipment and affordable tariffs, but also through the availability of adequate information and a real choice for consumers of available services and after-sales services;
tomēr uzskata, ka pamatnoteikumiem par līdzekļu piešķiršanu universālajam pakalpojumam, nodrošinot, ka tos nosaka nediskriminējošā un pārredzamā veidā, ir arī turpmāk jābūt noteiktiem ES tiesību aktos un tajos jāietver saistības attiecībā gan uz datiem, gan balsi;
Considers nevertheless that the basic provision for funding universal service, ensuring it is handled in a non-discriminatory and transparent manner, should remain in EU legislation and should be extended to cover data as well as voice obligations;
Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112
The 112 European Emergency Number
uzsver, ka Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112 var glābt dzīvības un palielina ES iedzīvotāju aizsardzību, un tas kalpo kā nozīmīga atbalsta sistēma iedzīvotājiem un patērētājiem, kas dzīvo vienotā tirgus telpā, uzver, ka ir svarīgi nodrošināt nevainojamu numura 112 darbību visā Savienībā; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, lai šis pakalpojums būtu pieejams visām sabiedrības daļām, tostarp personām ar invaliditāti (dzirdes un runas traucējumiem u.c.) un citām neaizsargātām grupām;
Stresses that the European 112 emergency number can be a life saving number and increases EU citizens' protection by serving as a major support system for citizens and consumers living within the Single Market; underlines the importance of ensuring the smooth operation of the 112 number throughout the Union; considers that the Commission should ensure that every segment of society has access to this service, including persons with disabilities (hearing impairments, speech impediments, etc.) and other vulnerable groups;
pauž nožēlu, ka izsaukumu numurs 112 vēl ne tuvu nav īstenojis visu potenciālu; tāpēc uzskata, ka vēl jāveic pamatpasākumi attiecībā uz šī izsaukumu numura atpazīstamību iedzīvotāju vidū, kā arī uz citiem ar tehnoloģiju un labāku koordināciju saistītiem jautājumiem;
Regrets however that the European 112 emergency number is far from having reached its full potential; considers accordingly that basic steps still need to be taken with regard to its recognition by citizens, along with other issues relevant to technology and better coordination;
norāda, ka saskaņā ar 2011. gada februārī publicēto Eirobarometra pētījumu tikai 26 % ES iedzīvotāju var uzreiz atpazīt numuru 112 kā numuru, uz kuru jāzvana, lai izsauktu ārkārtas palīdzību ES teritorijā un 58 % ES iedzīvotāju vēl aizvien nepiekrīt apgalvojumam, ka cilvēki viņu valstī ir pietiekami informēti par ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 eksistenci Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112, Eirobarometra pētījums, Eiropas Komisija, 2011. g., http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf.
Points out that, according to the Eurobarometer survey published in February 2011, only 26% of EU citizens can spontaneously identify 112 as the number to call for emergency services in the EU and 58% of EU citizens still disagree with the statement that people in their country are adequately informed about the existence of the 112 emergency number The European Emergency Number 112, Survey Flash Eurobarometer, European Commission 2011, http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf
aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk paplašināt informēšanas darbu tā, lai informācija par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 sasniegtu visus ES iedzīvotājus un ceļotājus, izmantojot informācijas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši presē un audiovizuālajos medijos, piemēram kampaņu par “Visas Eiropas ārkārtas palīdzības numuru” un organizēt un atbalstīt reklāmas pasākumus, lai informētu iedzīvotājus par pasākumiem, kas notiek katra gada 11. februārī, kas noteikta par Eiropas “112” dienu; norāda uz to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš praktiskajai informācijai, piemēram, jāuzsver, ka numurs 112 ir Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs, kas bez maksas sazvanāms no fiksētajiem un mobilajiem tālruņiem visā ES teritorijā;
Calls on the Commission and the Member States to further step up their information work so that the emergency number 112 reaches all EU citizens and travellers through the media, particularly the print and audiovisual media, by means of information campaigns such as the ‘EU-wide’ emergency number, and to organise and support promotional activities to raise public awareness and events held each year on 11 February, which has been established as ‘European 112 Day’; points out that special attention should be paid to practical information, such as stressing that 112 is the European emergency number, reachable from fixed and mobile phones free of charge everywhere in the EU;
atzīmē būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz informētību par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, un aicina dalībvalstis dalīties pieredzē un apmainīties ar labāko praksi, lai panāktu, ka līdz 2020. gadam vismaz 80 % ES iedzīvotāju spēj uzreiz atpazīt ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 kā numuru, pa kuru izsaukt ārkārtas palīdzības dienestus jebkurā vietā Eiropas Savienībā;
Notes considerable disparities among the Member States as regards knowledge of the European emergency number 112 and calls on the Member States to share their experiences and exchange best practices in order to achieve by 2020 at least 80% spontaneous identification by EU citizens of the 112 emergency number as the number to use to call emergency services anywhere in the European Union;
aicina dalībvalstis izmantot labākās vietas informācijas izplatīšanai par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, no kurām informācija var nonākt ļoti daudzās mājsaimniecībās, jo īpaši ārstu prakses vietas un aptiekas, slimnīcas un klīnikas, izglītības iestādes, piemēram, skolas un universitātes, lidostas, ostas un dzelzceļa stacijas, ņemot vērā, ka izsaukumu numurs 112 ir īpaši noderīgs ceļotājiem, kā arī valstu ārkārtas dienestu informatīvos portālus;
Calls on Member States to make use of the best points for disseminating information on the 112 emergency number through which a great number of households can be easily informed, in particular doctors surgeries and pharmacies, hospitals and clinics, educational establishments such as schools and universities, and airports, ports and train stations, given that the 112 number is particularly useful to travellers, as well as the information portals of the national emergency services;
aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt numuru 112 kā ES līmeņa ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru arī divos visizplatītākajos plašsaziņas līdzekļos jaunu cilvēku un ceļotāju vidū ‐ tiešsaistē un radio; uzsver, ka tikai 16 % cilvēku, kuri ir informēti par numuru 112, par to ir dzirdējuši radio un tikai 11 % ‐ tiešsaistē;
Calls on the Commission and the Member States also to promote 112 as the EU-wide emergency number online and on radio, two of the most common media for young people and people who travel often; highlights that only 16% of people aware of the 112 number heard of it via radio and only 11% via the Internet;
aicina visas dalībvalstis nodrošināt, lai numurs 112 tiktu attēlots kā dominējošais uz visiem ārkārtas palīdzības, tostarp policijas, medicīniskās palīdzības, ugunsdzēsēju un citu dienestu, transportlīdzekļiem;
Calls on all Member States to ensure that the 112 number is displayed prominantly on all emergency vehicles including police cars, ambulances, fire engines and vehicles belonging to other services;
tomēr atzīmē, ka dalībvalstīm jau ir ilgstoši pastāvoši ārkārtas palīdzības izsaukumu numuri, un uzsver, ka gadījumos, kad tās vēlas saglabāt šos numurus, ir būtiski neapdraudēt informētību un neizraisīt apjukumu par to, uz kuru numuru jāzvana;
Notes however that Member States have existing and longstanding emergency numbers and emphasises that, where they intend to maintain those national numbers, it is important not to compromise awareness or cause confusion over which number to dial;