natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā UNESCO ir pasludinājusi Palmu par biosfēras rezervātu un tā kā tās tuvums ekvatoram ļauj novērot visu ziemeļu puslodi un daļu no dienvidu puslodes;
E. whereas UNESCO has declared La Palma a biosphere reserve, and whereas its position close to the equator allows the whole of the northern hemisphere and part of the southern hemisphere to be observed,
F. tā kā Palma pilnībā atbilst nosacījumiem attiecībā uz atrašanās vietu, laika joslu, seismisko aktivitāti, pētniekiem nepieciešamo aprīkojumu, kā arī darba un ģimenes dzīves saskaņošanu;
F. whereas La Palma perfectly fulfils the conditions as regards location, time zone, seismic activity, facilities for researchers and the reconciliation of work and family life,
G. tā kā Palma ir vienīgā vieta Eiropā, kura kandidē uz šā lielā teleskopa atrašanās vietu;
G. whereas La Palma is the only European candidate for the siting of this giant telescope,
H. tā kā Eiropas Astronomiskās izpētes organizācija lēmumu par E-ELT atrašanās vietu pieņems līdz 2010. gadam,
H. whereas the European Organisation for Astronomical Research (ESO) will take its decision on where to site the E-ELT by 2010,
17.11.2009 B7-0141/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
17.11.2009 B7-0141/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām ( COP 15)
on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
PE428.759v02-00 B7‑0141/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām ( COP 15)
PE428.759v02-00 B7‑0141/2009 European Parliament resolution on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) un tai pievienoto Kioto protokolu,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– ņemot vērā Bali rīcības plānu (Lēmums 1/ COP 13),
– having regard to the Bali Action Plan (Decision 1/COP 13),
– ņemot vērā 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā (Dānijā) gaidāmo UNFCCC līgumslēdzēju pušu 15. konferenci ( COP 15) un Kioto protokola pušu piekto konferenci ( COP/MOP 5),
– having regard to the forthcoming fifteenth Conference of the Parties (COP 15) to the UNFCCC and the fifth Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 5) to be held in Copenhagen, Denmark, from 7 to 18 December 2009,
– ņemot vēra Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembrī pieņemto klimata un enerģētikas paketi, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.
– having regard to the climate and energy package adopted by Parliament on 17 December 2008, in particular Directive 2009/29/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading scheme of the Community OJ L 140, 5.6.2009, p.
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju „2050: nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” Pieņemtie teksti, P6-TA(2009)0042 .
– having regard to its previous resolutions relating to climate change, and in particular those of 4 February 2009 on ‘2050: The future begins today - recommendations for the EU's future integrated policy on climate change’ Texts adopted, P6-TA(2009)0042 .
un 2009. gada 11. marta rezolūciju „ES stratēģija, lai Kopenhāgenas sarunās panāktu visaptverošu nolīgumu par klimata pārmaiņām, un atbilstoša finansējuma nodrošināšana klimata pārmaiņu politikas īstenošanai” Pieņemtie teksti, P6-TA(2009)0121 .
and of 11 March 2009 on ‘an EU strategy for a comprehensive climate change agreement in Copenhagen and the adequate provision of financing for climate change policy’ Texts adopted, P6-TA(2009)0121 .
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas konsenss” un jo īpaši tā 22., 38., 75., 76. un 105. punktu,
– having regard to the joint statement of 20 December 2005 by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union development policy: ‘The European Consensus’, and in particular points 22, 38, 75, 76 and 105 thereof,
– ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0491 .
– having regard to its resolution of 21 October 2008 entitled ‘Building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change’ Texts adopted, P6_TA(2008)0491 .
A. tā kā 2009. gada decembrī Kopenhāgenā ir paredzēts noslēgt sarunas par tādu visaptverošu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas attiektos uz laikposmu pēc 2012. gada; tā kā šādam nolīgumam jābūt saskaņotam ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kas liecina, ka klimata pārmaiņas notiek straujāk un daudz agresīvāk, nekā uzskatīts iepriekš, kā arī ar mērķi ierobežot globālo virszemes temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz pirmsrūpniecības laikmeta temperatūras līmeni par vairāk nekā 2ºC („2ºC mērķis”);
A. whereas negotiations on a comprehensive international post-2012 agreement on climate change are due to be concluded in Copenhagen in December 2009; whereas that agreement should be consistent with the latest scientific evidence, which indicates that climate change is happening faster and more aggressively than previously estimated, and with the objective of limiting the overall global annual mean surface temperature increase to 2 ºC above pre-industrial levels (‘the 2ºC objective’),
B. tā kā 2ºC mērķa sasniegšanai ir nepieciešams, lai attīstītās valstis uzņemtos galveno lomu, ievērojami samazinot emisijas, un lai arī jaunattīstības valstis dotu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā;
B. whereas in order to meet the 2ºC objective it is necessary that developed countries take the lead in significantly reducing their emissions, and that developing countries also contribute to the attainment of that objective,
C. tā kā jaunattīstības valstis ir vismazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, toties vissmagāk izjūt to sekas, un tā kā klimata pārmaiņu rezultātā riskam tiek pakļauti 40 % starptautisko ieguldījumu, kas paredzēti nabadzības mazināšanai, tādējādi apdraudot attīstības darba efektivitāti un ilgtspējību; tā kā pastāv skaidra nepieciešamība pēc uzlabotas koordinācijas, papildināmības un saskaņotības starp klimata pārmaiņām un attīstības iniciatīvām;
C. whereas developing countries have contributed least to climate change but are facing its severest consequences, and whereas climate change is placing 40 % of international poverty reduction investment at risk, thus threatening the efficacy and sustainability of development work; whereas there is a clear need for greater coordination, complementarity and coherence between climate change and development initiatives,
D. tā kā klimata pārmaiņas var saasināt konfliktu iespējamību par dabas resursiem, ņemot vērā, ka samazinās aramzemes platības, pieaug ūdens nepietiekamība, atmežošana un klimata pārmaiņu izraisīta migrācija;
D. whereas climate change may exacerbate the potential for conflicts over natural resources owing to shrinking arable land, growing water scarcity or deforestation, or due to climate‑induced migration,
E. tā kā atmežošanas rezultātā rodas apmēram 20 % kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju un atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības izzušanas cēlonis, kā arī rada nopietnus draudus attīstībai un jo īpaši trūcīgo cilvēku iztikai;
E. whereas deforestation accounts for some 20 % of global greenhouse gas emissions, is a major driver of biodiversity loss and constitutes a serious threat to development and, in particular, to the livelihoods of the poor,
F. tā kā, lai jaunattīstības valstīs varētu veikt nepieciešamos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, ir ievērojami jāpalielina šim mērķim paredzētais finansējums, un tāpēc tam jābūt pieejamam cīņai pret klimata pārmaiņām ar līdzīgu apņemšanos, kāda bija vajadzīga pašreizējās finanšu krīzes novēršanai;
F. whereas significantly increased financial resources are needed to enable the necessary mitigation and adaption actions to be taken in developing countries, and therefore resources should be made available to tackle climate change with a commitment similar to the commitment that was needed to tackle the current financial crisis,
G. tā kā lielākā daļa finanšu līdzekļu, kas tika apsolīti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai, ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta līdzekļi, tādējādi novirzot finansējumu no attīstības palīdzības un būtiski apdraudot nabadzības ierobežošanu un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu;
G. whereas most of the money promised for climate change comes from Official Development Assistance (ODA) budgets, thus diverting funds from development assistance and posing a serious threat to poverty reduction and the attainment of the Millennium Development Goals (MDGs),
H. tā kā ES ir vienīgā reģionālā struktūra pasaulē, kura ir pieņēmusi saistošus mērķus sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, pieņemot iepriekš minēto klimata un enerģētikas paketi, kurā iekļauti likumdošanas pasākumi, lai līdz 2020. gadam nodrošinātu vienpusēju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu līdz līmenim, kas ir 20 % zem 1990. gada līmeņa, ar apņemšanos šo procentuālo attiecību atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem palielināt līdz 30 % vai vairāk, ja Kopenhāgenā tiks panākta vienošanās par pietiekami vērienīgu un saistošu starptautisku nolīgumu, kura noslēgšanai vajadzīgi līdzīgi citu attīstīto valstu centieni un ekonomiski vairāk attīstīto jaunattīstības valstu attiecīgi ieguldījumi atbilstoši to pienākumiem un iespējām;
H. whereas the EU is the only regional entity in the world to have accepted binding objectives for the achievement of greenhouse gas emissions reductions by adopting the above-mentioned climate and energy package consisting of legislative measures to implement a unilateral 20 % reduction in greenhouse gas emissions compared to 1990 levels by 2020, with the commitment to move to a 30 % reduction or more, in line with the latest developments in science, if a sufficiently ambitious and binding international agreement is reached in Copenhagen, which requires a similar effort from other developed countries and appropriate contributions from economically more advanced developing countries which are commensurate with their responsibility and abilities,
I. tā kā, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu un palielinātu demonstrējumu un izvēršanas mērogus, nepieciešams globāli pārveidot tehnoloģijas un tehnoloģisko sadarbību, lai visām valstīm būtu piekļuve pieejamām ilgtspējīgām tehnoloģijām;
I. whereas a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to accelerate the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies,
J. tā kā energoefektivitāte ir būtiska CO 2 emisiju ierobežošanai, jo īpaši to uzsverot nesenajās iniciatīvās par ēku energoefektivitāti un noteikumos par energomarķēšanu;
J. whereas energy efficiency plays a crucial role in limiting CO 2 emissions, in particular the recent initiatives on the energy performance of buildings and energy labelling rules,
K. tā kā vērienīgi pasākumi klimata jomā veicinātu pašreizējās ekonomiskās krīzes pārvarēšanu, radot darba vietas un palielinot ekonomisko aktivitāti, un tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra uzskata, ka visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai krīzes dēļ aizkavētos ieguldījumus novirzītu videi nekaitīgiem ilgtspējīgiem ieguldījumiem;
K. whereas ambitious climate measures would contribute to solving the current economic crisis through job creation and increased economic activity, and whereas the International Energy Agency considers an ambitious agreement in Copenhagen to be necessary to channel investments delayed by the crisis to environmentally sustainable investments,
L. tā kā daudzas trešās valstis ir veikušas pasākumus cīņai ar klimata pārmaiņām, piemēram, izvirzījušas emisiju samazināšanas mērķus;
L. whereas a number of third countries have taken measures to combat climate change, such as emission reduction targets,
M. tā kā visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai ierobežotu oglekļa emisiju pārvirzi un radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus saistībā ar mērķi par 30 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas;
M. whereas a comprehensive agreement in Copenhagen is necessary in order to tackle carbon leakage and create a level playing field in the context of the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions,
N. tā kā efektīvai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, aptverot visas emitējošās ražošanas un transporta nozares, un šo pieeju vajadzētu izvērtēt saistībā ar veiksmīgu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomisku modeli, kurš nodrošina, ka vides kvalitāte iet kopsolī ar ekonomisko izaugsmi, labklājības radīšanu un tehnoloģiju attīstību,
N. whereas an effective reduction of greenhouse gases requires a holistic approach which covers all emitting sectors of production and mobility and should be considered in the framework of the successful transition towards a sustainable economic model, which provides for environmental quality to go hand in hand with economic growth, wealth creation and technological advancement;
1. mudina ES turpināt izstrādāt ārpolitiku klimata jomā un paust vienotu nostāju, lai turpinātu būt vadībā COP 15 sarunās, un saglabāt augstu motivāciju sarunās ar starptautiskajiem partneriem, lai Kopenhāgenā panāktu nozīmīgu starptautisku vienošanos atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem un 2ºC mērķim;
Urges the EU to continue to develop an external climate policy and to speak with one voice to maintain its leading role in the negotiations at COP 15, and to maintain a high level of ambition in discussions with its international partners, in order to achieve an ambitious international agreement in Copenhagen, in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
3. uzsver — lai nodrošinātu saistību turpmāku izpildi pēc Kioto protokola pirmā saistību perioda beigām, Kopenhāgenā ir būtiski noslēgt sarunas par nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, un norāda, ka turpmāka kavēšanās kopīgi rīkoties pasaules mērogā varētu radīt situāciju, ka nākamās paaudzes vairs nespēj kontrolēt klimata pārmaiņas;
Stresses that, in order to secure continuing commitments after the Kyoto Protocol first commitment period expires, it is vital for the negotiations on a post-2012 agreement in Copenhagen to be concluded, and points out that further delays in global action might lead to a situation whereby future generations will no longer be able to control climate change;
6. atgādina, ka starptautiskajam nolīgumam jānodrošina, lai kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu būtu tuvāk 25–40 % intervāla augšējai robežai, kā ieteikts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumā, un ka jaunākie zinātniskie dati rāda, ka emisijas jāsamazina vismaz par 40 %; prasa, lai šis samazinājums būtu valstu teritorijās; atgādina, ka ilgtermiņa samazināšanas mērķis ES un citām attīstītajām valstīm 2050. gadam jānosaka vismaz 80 % apmērā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; atgādina, ka globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām vajadzētu sākt samazināties, vēlākais, 2015. gadā; uzsver, ka samazināšanas mērķiem, par kuriem panākta vienošanās starptautiskajā nolīgumā, jāatbilst 2°C mērķim, kā arī jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; tādēļ prasa ik pēc pieciem gadiem regulāri pārskatīt nolīgumu, lai pārliecinātos, ka samazināšanas mērķi ir pietiekami vērienīgi, lai īstenotu 2°C mērķi, un ka šie mērķi joprojām ir atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; prasa izveidot globālu oglekļa uzskaites mehānismu;
Recalls that the international agreement should ensure collective greenhouse gas emissions reductions in the developed countries at the high end of the 25-40 % range for 2020 compared to 1990 levels, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and that recent scientific data indicates that an emission reduction of at least 40 % is required; calls for those reductions to be domestic; recalls that a long-term reduction target should be set for the EU and the other developed countries of at least 80 % by 2050 compared to 1990 levels; recalls that global greenhouse gas emissions should start falling by 2015 at the latest; emphasises the need for the reduction targets agreed in the international agreement to be in line with the 2°C objective and with latest science; calls, therefore, for regular reviews in the agreement every five years to make sure that the reduction targets are ambitious enough to meet the 2°C objective and that those targets continue to be in line with the latest science; calls for the establishment of a global carbon accounting mechanism;
8. pauž atzinību par Japānas apņemšanos samazināt līdz 2020. gadam emisijas par 25 % un atzinīgi vērtē pozitīvās ziņas no Ķīnas; ņemot vērā šos sasniegumus, mudina ASV padarīt par saistošiem tos mērķus, kas izvirzīti vēlēšanu kampaņas laikā, tādējādi dodot spēcīgu signālu par vadošo attīstīto valstu apņēmību uzsākt cīņu pret klimata pārmaiņām; šajā sakarībā uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir arī Indijai dot savu ieguldījumu;
Recognises Japan’s commitment to reduce its emissions by 25 % by 2020 and welcomes the positive signals from China; urges, in the light of these developments, the USA to make binding the goals set during the election campaign, thereby giving a strong signal of the resolve of the leading developed countries to take up the fight against climate change; stresses in this regard that it is also extremely important for India to make a contribution;
15. uzsver, ka klimata pārmaiņas vēl nelabvēlīgāk ietekmēs jaunattīstības valstu iedzīvotājus un tādēļ arī šo valstu interesēs ir veicināt to, ka tiek sekmīgi noslēgta konvencija par klimata pārmaiņām;
Stresses that people in developing countries will be even worse affected by the consequences of climate change and that it is therefore also in the interests of those countries to contribute to the successful conclusion of a climate change convention;
17. uzstāj, ka šādām saistībām, lai nodrošinātu nepieciešamo paredzamo finansiālo atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās procesam saistībā ar UNFCCC , papildus OAP ir jābūt jaunam atbalsta veidam, kas ir neatkarīgs no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām; atgādina, ka līdzekļi ir jāpiešķir nevis kā izdevīgi aizdevumi, bet kā dotācijas; atgādina par pašreizējām OAP saistībām, kuru mērķis ir panākt 0,7 % no IKP līdz 2015. gadam;
17. insists that such commitments to provide for the required predictable financial support for climate change mitigation and adaptation in the context of the UNFCCC must be new and additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States; recalls that the resources should be distributed not as concessional loans, but as grants; recalls the already-existing ODA commitments, aiming at achieving 0.7 % of GDP by 2015;
20. uzsver, ka būtiska to ienākumu daļa, kas gūti kvotu izsolēs ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, jāparedz tam, lai jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām un pielāgoties tām; taču uzsver, ka vairāk nekā 50 % no ES emisijām neietilpst emisiju tirdzniecības sistēmā, kas sāka darboties 2005. gadā; tādēļ atgādina, ka ir jāizstrādā citas stratēģijas, lai jebkura ekonomikas daļa, ne tikai rūpniecības nozare, un jo īpaši dalībvalstis uzņemtos atbildību un pienākumus emisijas samazināšanā;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of certificates in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling developing countries to fight and adapt to climate change; stresses, however, that more than 50 % of EU emissions are not covered by the ETS that started in 2005; recalls, therefore, that it is necessary to develop alternative strategies so that every part of the economy, not only industry, and especially the Member States, bear the burden of reducing emissions and assume their responsibilities;
22. iesaka attīstītajām valstīm paredzēt, ka neatkarīgi no līdzekļiem, ar ko pašreiz finansē attīstības palīdzību, daļu no to IKP iegulda sadarbībā vidi saudzējošu energotehnoloģiju ieviešanai;
Recommends that the developed countries envisage earmarking a percentage of their GDP for the creation of a cooperation fund for the realisation of clean energy technologies, independently of existing development aid funds;
24. prasa nodrošināt, lai pārvaldes struktūrās, kas izveidotas saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumā paredzēto finansējumu politikas īstenošanai attiecībā uz klimatu, attīstītās valstis un jaunattīstības valstis ir vienlīdzīgi pārstāvētas; turklāt uzsver, ka, lai nodrošinātu finansējuma ilgtspējīgu izlietojumu, ir jāizmanto pieredze attīstības politikā un iedibināti principi, piemēram, labas pārvaldības princips; norāda, ka devējām valstīm ir jāiegulda vairāk „apgūšanas spēju” palielināšanā jaunattīstības valstīs, lai tās varētu efektīvi izmantot līdzekļus;
Calls for the governing structures established in relation to climate financing under the Copenhagen agreement to ensure equal representation of developed and developing countries; stresses, furthermore, that, in order to guarantee that financial transfers are being used in a sustainable manner, experience from development policy and established principles such as ‘good governance’ should be applied; points out that donor countries need to invest in increasing the ‘adsorptive capacity’ in developing countries, so that the latter are able to use the resources effectively;
Sadarbība ar jaunattīstības valstīm
Cooperation with developing countries
26. prasa, lai starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada tiktu ņemti vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā, gan valsts līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis veidot vajadzīgo saikni starp klimata pārmaiņām un TAM, iekļaujot projektos un programmās, kas paredzētas TAM sasniegšanai, kā arī visās nabadzības mazināšanas stratēģijās mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās;
Insists that the post-2012 international climate change agreement should take into account the existing development processes both at international and national levels; calls on the Commission and the Member States to build the necessary links between climate change and the MDGs by incorporating adaptation to and mitigation of climate change into projects and programmes aimed at achieving the MDGs and into all poverty reduction strategies;