natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver iekšējā tirgus nozīmīgo ieguldījumu ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzijā; uzsver sabiedrisko pakalpojumu nozīmi ilgtspējīgā ekonomiskā un sociālā attīstībā, kā arī nepieciešamību nodrošināt sociāli un reģionāli vienlīdzīgu piekļuvi vispārējas nozīmes, īpaši izglītības un veselības aprūpes, pakalpojumiem; saistībā ar šo uzsver, ka vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana attiecas ne tikai uz ģeogrāfisko attālumu, bet arī šo pakalpojumu izmantojamību un pieejamību, un pauž viedokli, ka, ņemot vērā subsidiaritātes principu un EK konkurences tiesības, atbildība par vispārējas nozīmes pakalpojumu definēšanu un to sniegšanas organizēšanu, finansēšanu un uzraudzību jāuzņemas valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm; tomēr uzskata, ka jautājumu par pilsoņu vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem būtu jāiekļauj debatēs par teritoriālo kohēziju;
Emphasises the vital contribution of the internal market to economic, social and territorial cohesion; stresses the importance of public services in relation to sustainable economic and social development as well as the need for socially and regionally equitable access to services of general interest, in particular education and health services; emphasises, in this respect, that guaranteeing 'equitable access' does not simply involve geographical distance but also availability and accessibility of those services and takes the view, in light of the principle of subsidiarity and of EC competition law, that responsibility for defining, organising, financing and monitoring services of general interest should rest with the national, regional and local authorities; considers, however, that a reflection on the equitable access for citizens to services should be included in the debate on the territorial cohesion;
konstatē, ka Zaļajā grāmatā ir atzītas lielas attīstības problēmas, ar kurām saskaras trīs veida reģioni ar īpašām ģeogrāfiskajām iezīmēm ‐ kalnu reģioni, salu reģioni un reti apdzīvoti reģioni; nemazinot ievērojamo nozīmi, kas teritoriālajai kohēzijai var būt šo reģionu problēmu risināšanā, pauž viedokli, ka teritoriālajai kohēzijai nevajadzētu būt politikai, kas orientēta tikai uz reģioniem ar ģeogrāfiskiem agrūtinājumiem; tomēr uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā mazināt šos apgrūtinājumus un ļaut reģioniem pārvērst reģionālo potenciālu priekšrocībās un reālās iespējās, un sekmēt attīstību, kas ir būtiska Eiropas Savienībai kā vienotam veselumam;
Notes that the Green Paper acknowledges the great development challenges of three particular types of regions with specific geographical features: mountainous regions, island regions and sparsely populated regions; without diminishing the significant role that territorial cohesion can play in addressing the problems of those regions, expresses the view that territorial cohesion should not be a policy exclusively directed towards regions with geographical handicaps; considers, however, that special consideration should be given on how to offset their handicaps and enable them to convert regional potential into assets and real opportunities and stimulate development, which is vital for the European Union as a whole;
konstatē, ka arī citos apgabalos nākas saskarties ar īpašām problēmām politikas izstrādes jomā attiecībā uz ekonomisko un sociālo attīstību, pieejamību, un konkurētspēju; šādas problēmas vērojamas EK līguma 299. panta 2. punktā noteiktajos tālākajos reģionos, pierobežas reģionos, perifēros reģionos, piekrastes reģionos, kā arī reģionos, kuros samazinās iedzīvotāju skaits; īpaši uzskata, ka nošķirtība būtu jāatzīst kā sevišķa ģeogrāfiska iezīme, kuras dēļ attiecībā uz šiem reģioniem būtu nepieciešams pieņemt īpašus politiskus apsvērumus; norāda, ka mazās salu valstis, Kipra un Malta, arī saskaras ar īpašām attīstības problēmām;
Notes also that other regions face specific policy challenges in terms of economic and social development, accessibility and competitiveness; those challenges include the outermost regions established in Article 299(2) of the EC Treaty, border regions, peripheral regions, coastal regions, as well as regions experiencing depopulation; considers, in particular, that the specific feature of remoteness should be recognised as a particular geographical feature that calls for special policy considerations for those regions; notes the specific challenges that the small island Member States, Cyprus and Malta, also face in their development;
uzskata, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, nebūtu jāaprobežojas ar ES reģionālās politikas realizēšanu Eiropas Savienības teritorijā, bet būtu arī jākoncentrējas uz teritoriālo dimensiju, ko veido citas ES nozaru politikas ar spēcīgu teritoriālo ietekmi; teritoriālās kohēzijas kontekstā uzsver to, cik svarīgi ir uzlabot dažādu ES politiku sinerģiju, lai koordinētu un maksimāli palielinātu to praktisko teritoriālo ietekmi; taču norāda, ka vienmēr tiks saglabāta visu ES politiku autonomija un ka šajā procesā nav paredzēts pakārtot vienu politiku kādai citai;
Believes that territorial cohesion should not be limited to the effects of EU regional policy on the territory of the European Union, but should also focus on the territorial dimension of other sectoral EU policies with a strong territorial impact; stresses, in the context of territorial cohesion, the importance of improving synergies between the different EU policies in order to coordinate and maximise their territorial impact on the ground; notes, however, that all EU policies will always keep their autonomy, and that this process does not imply the subordination of one policy to another;
Ieteikumi turpmākajai teritoriālās kohēzijas attīstībai
Recommendations for the future of territorial cohesion
sagaida, ka sabiedriskās apspriešanās rezultātā pieņems skaidru un pietiekami elastīgu teritoriālās kohēzijas definīciju, par kuru kopīgi vienosies, kuru izmantos un izpratīs visas šajā jomā ieinteresētās personas un kura nodrošinās šī jēdziena skaidrību un pārredzamību; šajā sakarībā ņem vērā ES prezidentvalsts Francijas ierosināto definīciju; tomēr uzskata, ka teritoriālajai kohēzijai visās jomās jābūt pakļautai subsidiaritātes principam; uzskata arī, ka labākai jēdziena "teritoriālā kohēzija" definēšanai un izpratnei būtu jāievieš vienotas definīcijas arī tādiem jēdzieniem kā "teritorija", "lauku rajons" un "kalnu rajons";
Expects that a clear and sufficiently flexible definition of territorial cohesion should result from the public consultation, which will be commonly agreed, shared and understood by all stakeholders on the ground and provide clarity and transparency in regard to the concept; notes, in this respect, the proposal for a definition put forward by the French Council Presidency; considers, however, that territorial cohesion must be subject to the principle of subsidiarity in all areas; also believes that, in order better to define and understand territorial cohesion, common definitions of concepts such as 'territory', 'rural area' and 'mountain area' should also be established;
uzskata, ka nākamajā teritoriālās kohēzijas definīcijā par galvenajiem jānosaka vairāki aspekti, tostarp jānosaka, ka teritoriālā kohēzija ir plašāka par ekonomisko un sociālo kohēziju, tās horizontālais raksturs un integrētā pieeja sekmē darbību visās teritorijās un starptautiskā līmenī; uzskata, ka teritoriālās kohēzijas mērķis ir dalībvalstu un reģionu nevienādību mazināšana un, to īstenojot, būtu jānodrošina dažādu un atšķirīgu ģeogrāfisko teritoriju harmoniska un noturīga attīstība, izvērtējot, kā ES kohēzijas un citas nozaru politikas var vislabāk pielāgot to situācijai; uzsver, ka visās turpmākās definīcijās skaidri jānosaka arī tas, ka teritoriālajā kohēzijā spēcīgi jākoncentrējas uz labu pārvaldību, arī saistībā ar valsts, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības partnerību, nodrošinot ES pilsoņiem vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz dzīves apstākļiem un dzīves kvalitāti;
Considers that a number of elements should be central to the future definition of territorial cohesion, including the notion that territorial cohesion extends beyond economic and social cohesion and that its horizontal nature and integrated approach encourages action across territories and boundaries; believes that territorial cohesion aims at reducing disparities between Member States and regions and should ensure the harmonious and sustainable development of geographical areas with different characteristics and specificities by assessing how EU cohesion and other sectoral policies can be best tailored to their situation; stresses that any future definition should also make clear that territorial cohesion should focus strongly on good governance, also with regard to partnership between public, private and civil society players, providing citizens of the Union with fair opportunities in terms of living conditions and quality of life;
spēcīgi mudina Komisiju publicēt Balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, kad beigsies tās apspriešanās process; uzskata, ka Baltajai grāmatai būtu liela nozīme, skaidri precizējot un nostiprinot teritoriālās kohēzijas jēdzienu un tās pievienoto vērtību pašreizējā kohēzijas politikā, un ierosinot konkrētus nosacījumus un politiskas darbības, lai palīdzētu atrisināt augošās problēmas, ar kurām saskaras ES reģionos, paredzot, ka pēc tam šos nosacījumus un darbības būtu jāietver tiesību aktu paketē par struktūrfondiem plānošanas periodam pēc 2013. gada un ar to saistītā finanšu shēmā; uzskata, ka šādā Baltajā grāmatā būtu jāiekļauj arī sākotnējas norādes par teritoriālās kohēzijas finansiālo ietekmi un ietekmi uz budžetu;
Strongly urges the Commission to proceed with the publication of a White Paper on territorial cohesion, following the end of its consultation process; believes that a White Paper would be instrumental in clearly defining and consolidating the notion of territorial cohesion and its added value for cohesion policy, and would propose concrete provisions and policy actions in order to help solve the growing problems that EU regions are facing, which should subsequently be introduced in the post-2013 legislative package on Structural Funds and the related financial framework; believes that an initial statement on possible budgetary and financial implications of territorial cohesion should also be included in such a White Paper;
atzinīgi vērtē Komisijas ziņojuma "Reģioni 2020. gadā" publicēšanu; aicina Komisiju iekļaut Baltajā grāmatā par teritoriālo kohēziju šajā darba dokumentā minētos datus un analīzi, jo īpaši tos, kas ataino ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
Welcomes the publication of the Commission Report on Regions 2020; calls on the Commission to incorporate the findings and analyses of that working document into its White Paper on Territorial Cohesion, in particular in connection with the description of economic, social and territorial cohesion;
uzskata, ka trīs jēdzienus ‐koncentrāciju, savienošanu un sadarbību, ‐ uz kuriem pamatojas Zaļajā grāmatā ietvertā teritoriālās kohēzijas analīze, ir nepieciešams pilnveidot un pārveidot konkrētās politiskās iespējās; mudina Komisiju izskaidrot, kā šie jēdzieni tiks integrēti tiesiskajā regulējumā plānošanas periodam pēc 2013. gada;
Considers that the three concepts of concentration, connection and cooperation, on which the Green Paper's analysis on territorial cohesion was based, need to be further developed and translated into concrete policy options; urges the Commission to explain how those concepts will be integrated into the post-2013 legislative framework;
aicina ievērojami pastiprināt Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi nākamajam plānošanas periodam; pauž pārliecību par šī mērķa pievienoto vērtību Eiropas Savienībā, arī pateicoties tam, ka reģionālās un vietējās varas iestādes tieši piedalās pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās sadarbības programmu plānošanā un īstenošanā; tomēr uzskata, ka, īstenojot šo mērķi, nebūtu jākaitē pārējo divu mērķu sasniegšanai; saistībā ar šo uzsver arī to, cik svarīga ir jūras baseinu integrēta attīstība, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas pārrobežu dimensija un attiecīgās rīcības programmas, kurām ir īpaša nozīme, ņemot vērā ES turpmāku paplašināšanos;
Calls for a significant reinforcement of the European Territorial Cooperation Objective for the next programming period; is convinced of the added value to the European Union of that objective, not least because of the direct involvement of regional and local authorities in the planning and implementation of the relevant programmes of cross-border, trans-national and interregional cooperation; considers, however, that this should not be done to the detriment of the other two objectives; to that end, also stresses the importance of the integrated development of sea basins as well as the cross-border dimension and the relevant operational programmes of the European Neighbourhood Policy, which is particularly significant in view of future EU enlargements;
uzskata, ka teritoriālajai kohēzijai būtu jāattīstās kā horizontālam principam un jāatrodas visu ES politiku un darbību pamatā; uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības principu attīstību būtu jāizmanto par paraugu, kā integrēt teritoriālās kohēzijas jēdzienu visu atbilstošo ES politiku turpmākajā pilnveidošanā, jo tam jābūt ietvertam visās politikas jomās, kuras ir saistītas ar kohēziju; tomēr uzskata, ka teritoriālās kohēzijas horizontālās dimensijas dēļ to nebūtu jāpārvērš par vispārinātu un abstraktu vērtību sistēmu; aicina Eiropas Savienību īstenot visas nepieciešamās iniciatīvas, lai iestrādātu teritoriālās kohēzijas jēdzienu tiesību aktu un politikas nostādņu priekšlikumos;
Is of the opinion that territorial cohesion should develop as a horizontal principle and should underpin all EU policies and actions; believes that the evolution of the principles of sustainable development and environmental protection should serve as an example for how to integrate territorial cohesion in the future development of all relevant EU policies, as it must appear in all policy areas connected with cohesion; considers, however, that the horizontal dimension of territorial cohesion should not result in its limitation to a generalised, abstract framework of values; calls on the European Union to take all the necessary initiatives to translate territorial cohesion into legislative and policy proposals;
atgādina, cik svarīgi ir iekļaut katrā ES kohēzijas politikas īstenošanas un novērtēšanas fāzē dzimumu vienlīdzības perspektīvu, iespēju vienlīdzību un invalīdu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības;
Recalls the importance of mainstreaming the gender perspective, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation and assessment of the EU cohesion policy;
uzsver nepieciešamību saistībā ar teritoriālo kohēziju izveidot papildu kvalitatīvus rādītājus, lai varētu labāk izstrādāt un īstenot atbilstošas praktiskas politikas nostādnes, ņemot vērā dažādu teritoriju specifiskumu; tādēļ aicina Komisiju nekavējoties veikt vajadzīgo izpēti un nodrošināt iespēju noteikt jaunus un drošus rādītājus un veidu, kādā tie jāiekļauj šajā sistēmā, lai novērtētu reģionālās atšķirības;
Stresses the need to elaborate, in the context of territorial cohesion, additional qualitative indicators with the purpose of better designing and implementing the corresponding policies on the ground, taking into account the different territorial specificities; calls on the Commission, therefore, to draw up, without delay, the necessary studies and to develop the possibility of defining new, reliable indicators and the way in which they are to be integrated into the system for assessing regional disparities;
norāda, ka IKP ir bijis vienīgais kritērijs, ar kura palīdzību tiek noteikta reģionu atbilstība saskaņā ar 1. mērķi (konverģenci), lai gan attiecībā uz reģioniem, kuru atbilstība tiek nodrošināta saskaņā ar reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķiem, jau var izmantot citus rādītājus; pauž bažas par to, ka nenoliedzamais starpvalstu konverģences progress bieži vien slēpj arvien pieaugošās atšķirības starp reģioniem un reģionos, tādēļ uzstāj, ka ir nepieciešams nopietni izvērtēt, vai IKP kā galvenais atbilstības kritērijs finansiālas palīdzības saņemšanai no struktūrfondiem ir pietiekams;
Notes that GDP has been the only criterion for determining the eligibility of regions under Objective 1 (Convergence), while other indicators can already be employed for regions eligible under the Regional Competitiveness and Employment Objective; stresses its concern at the fact that the undeniable increase in convergence between countries often masks the increasing number of differences between and within regions, and on that ground insists on the need for in-depth consideration of the merit of GDP as the main criterion regarding eligibility from the Structural Funds;
uzskata, ka ES nozaru politiku teritoriālās ietekmes labākai koordinēšanai ir nepieciešams labāk izprast un izmērīt šo ietekmi; tādēļ mudina Komisiju turpināt šo politikas nostādņu teritoriālās ietekmes novērtēšanu un paplašināt esošos mehānismus ietekmes novērtējuma veikšanai, piemēram, stratēģisko vides novērtējumu, iekļaujot tajos teritoriālus aspektus; aicina Komisiju arī nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par sinerģijas radīšanu starp šīm teritoriālās un nozaru politikas nostādnēm un turpināt izvērtēt Lisabonas un Gēteburgas stratēģiju ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā;
Believes that in order better to coordinate the territorial impact of sectoral EU policies, there needs to be a better understanding and measurement of those impacts; urges the Commission, therefore, to proceed with a territorial impact assessment of those policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms, such as the Strategic Environmental Assessment, to territorial aspects; calls on the Commission also to present concrete ways of creating synergies between those territorial and sectoral policies and to proceed with an assessment of the contribution of Lisbon-Gothenburg strategies on territorial cohesion;
atkārtoti norāda uz savu ilgstoši izteikto prasību izstrādāt reģioniem ar specifiskām ģeogrāfiskām iezīmēm vispusīgu ES stratēģiju, ar kuru tiem tiktu sniegta iespēja labāk risināt problēmas, ar kurām tie saskaras; uzskata, ka šādā ES stratēģijā būtu jāuzsver teritoriālās kohēzijas politikas aspekts un jāparedz veidi, kā pielāgot ES politikas nostādnes šo teritoriju specifiskajām vajadzībām un priekšrocībām; uzsver, ka šādas stratēģijas īstenošana ir būtisks nosacījums šo teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai; uzskata, ka jaunu rādītāju izstrādāšana, lai labāk atainotu situāciju un praktiskās problēmas, ir ļoti svarīga veiksmīgai ES stratēģijas īstenošanai šajā jomā;
Reiterates its long-standing request for the development of a comprehensive EU strategy for regions with specific geographical features, which will enable them better to address the problems and challenges that they are facing; believes that an EU strategy should emphasise the territorial dimension of cohesion policy and be concerned on how to adapt EU policies to the specific needs and assets of those territories; stresses that the implementation of such a strategy is an essential condition for the economic and social development of those territories; believes that the elaboration of new indicators for the purpose of better describing the situation and problems on the ground is very important for the successful implementation of an EU strategy in this field;
tomēr uzsver, ka, izstrādājot papildu rādītājus un veicot teritoriālos novērtējumus, nevajadzētu radīt lielāku birokrātiju vai turpmāku kavēšanos teritoriālās kohēzijas veicināšanai paredzēto jauno politiku un darbību īstenošanā; uzsver nepieciešamību gūt tiešus rezultātus no teritoriālās kohēzijas iekļaušanas nākamajā struktūrfondu programmu kopumā;
Stresses, however, that the elaboration of additional indicators and the conduct of territorial assessments should not lead to more bureaucracy or further delays in the implementation of new policies and actions in support of territorial cohesion; stresses the need for direct results resulting from the incorporation of territorial cohesion in the next set of Structural Funds programmes;
atgādina par mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un mikrouzņēmumu, kā arī amatnieku uzņēmumu svarīgo lomu ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā un norāda uz to nozīmi konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanā reģionos; tādēļ aicina Komisiju veikt īpašu analīzi par MVU paredzēto struktūrfondu un ES politikas ietekmi un efektivitāti reģionos, kā arī par administratīviem un finansiāliem sarežģījumiem, ar kuriem šiem MVU nākas saskarties;
Recalls the important role played by small and medium-sized enterprises (SMEs) and micro enterprises as well as craft businesses in economic, social and territorial cohesion and points to their importance for enhancing competitiveness and employment in the regions; therefore, invites the Commission to carry out a specific analysis of the impact and effectiveness of the Structural Funds and EU policies aimed at SMEs in the regions, as well as of the administrative and financial difficulties encountered by those SMEs;
turklāt aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus īstenot aktīvu politiku, ar kuru tiek atbalstīts uzņēmumu novatoriskums un konkurētspēja un radītas uzņēmumu, valsts sektora, skolu un universitāšu savstarpējas sadarbības iespējas, un nodrosināt, ka organizācijas, kas pārstāv MVU, var tieši piedalīties teritoriālās politikas nostādņu izstrādāšanā;
Calls on the Commission, the Member States and the regions, furthermore, to pursue an active policy that supports innovation and competitiveness of enterprises and allows for mutual cooperation between businesses, the public sector, schools and universities, and to ensure that organisations representing SMEs can participate directly in defining territorial policies;
norāda, ka klimata pārmaiņas ievērojami ietekmēs teritoriālo kohēziju; pieprasa Komisijai turpināt analizēt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi dažādos reģionos, ņemot vērā to, ka šī ietekme dažādās Eiropas Savienības vietās, gaidāms, būs atšķirīga; uzskata, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, būtu pienācīgi jāņem vērā mērķi klimata pārmaiņu jomā un jāstimulē ES reģionos paradumi rīkoties tā, lai tiktu nodrošināta ilgtspējīga attīstība; tomēr atzīst, ka arī pārējās ES politikās lielā mērā būtu jāparedz cīņa pret klimata pārmaiņām;
Notes that climate change will have significant repercussions for territorial cohesion; requests that the Commission proceed with an analysis of the negative effects of climate change in different regions, given that the impact is expected to vary across the European Union; considers that territorial cohesion should take due account of climate change objectives and stimulate sustainable development patterns in EU territories; acknowledges, however, that the fight against climate change should also largely be addressed in other EU policies;