natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver to, ka ES budžets ir ļoti ierobežots salīdzinājumā ar dalībvalstu budžetiem; tādēļ atgādina ‐ lai īstenotu kopējas ES stratēģijas, ir jārada sinerģija starp ES budžetu un dalībvalstu budžetiem; uzsver, ka saskaņotība pamatīgāk ietekmē Eiropas politikas jomas, nodrošinot patiesu Eiropas pievienoto vērtību un vienlaikus palīdzot sasniegt ilgtermiņa politikas mērķus; ir pārliecināts, ka galvenajās jomās ES budžets var būt noderīgs ilgtermiņa investīciju un darba vietu radīšanas atbalstam; sagaida, ka Padome to pienācīgi ņems vērā, lemjot par ES budžetu, un atturēsies no vērienīgiem līdzekļu samazinājumiem, pat ja tas ārkārtīgi sarežģītu dalībvalstu publisko finanšu stāvokli;
Underlines the fact that the EU budget is very limited compared to national budgets; recalls therefore the need to create synergies between the EU budget and national budgets in order to implement common EU strategies; stresses that coherence gives European policies greater impact, achieving true European added value while supporting long-term policy objectives; is convinced that the EU budget can be instrumental, in key areas, in supporting long-term investment and jobs; expects the Council to take this duly into consideration when deciding on the EU budget and to refrain from making across-the-board cuts, even if the context for national public finances is extremely difficult;
atgādina savas prioritātes, kas paustas iepriekšminētajā 2010. gada 25. marta rezolūcijā;
Recalls its priorities as expressed in the above-mentioned resolution of 25 March 2010;
norāda uz SA pieaugumu par 4,4 % (sasniedzot EUR 13 437 miljonus) un MA pieaugumu par 7 % (sasniedzot EUR 11 035 miljonus Neieskaitot apropriācijas Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna projektiem enerģētikas jomā.
Notes an increase of 4.4% in CA (to EUR 13 437 million) and of 7% in PA (to EUR 11 035 million Excluding the EERP energy projects.
), kā arī uz rezervi EUR 50,1 miljona apjomā (salīdzinājumam ‐ EUR 37 miljoni finanšu plānā), kas pārsvarā saistīts ar to apropriāciju samazinājumu, kuras paredzētas decentralizēto aģentūru un izpildaģentūru administratīvajiem un tehniskā atbalsta izdevumiem (iepriekš ‐ ’BA’ pozīcijas) un vairākām programmām, tādām kā ’Muita 2013’ un ’Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma – Uzņēmējdarbība un inovācijas’;
), together with a margin of EUR 50.1 million (compared to EUR 37 million in the financial programming), stemming from decreases in appropriations for administrative and technical support expenditure (former ’BA lines’) and for decentralised and executive agencies, and from decreases in appropriations for a number of programmes, such as Customs 2013 and CIP-Entrepreneurship and Innovation;
atgādina MVU būtisko lomu ES ekonomikas atveseļošanās un uzplaukuma nodrošināšanā; prasa pastiprināt atbalstu visām programmām un instrumentiem, kuru mērķis ir MVU atbalstīšana, un šajā sakarībā pauž bažas par ierosinājumu samazināt maksājumu apropriācijas, kas paredzētas programmai ’Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma – Uzņēmējdarbība un inovācijas’;
Recalls the important role played by SMEs in ensuring recovery and boosting the EU economy; calls for enhanced support for all programmes and instruments aimed at fostering SMEs, and is concerned, in this regard, by the decrease in payment appropriations proposed for CIP-Entrepreneurship and Innovation;
uzsver, ka 1.a izdevumu kategorijā ir iekļautas daudzas stratēģijas ’Eiropa 2020’ pamatiniciatīvas, piemēram, ’Inovācijas Savienība’, ’Jaunatne kustībā’, ’Resursu ziņā efektīva Eiropa’, ’Jaunas prasmes un darbavietas’ un ’Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā’; pauž nožēlu, ka nav iespējams skaidri noteikt ES stratēģijas 2020. gadam ietekmi uz budžetu, un izsaka šaubas attiecībā uz spēju šīm iniciatīvām nodrošināt atbilstošu finansējumu pašreizējās finanšu shēmas ietvaros;
Stresses that heading 1a includes many EU2020 strategy flagship initiatives, such as Innovation Union, Youth on the Move, Resource-efficient Europe, New Skills and Jobs, and Industrial Policy for the Globalisation Era; deplores the fact that it is impossible to identify clearly, from a budgetary point of view, the financial implications of the EU2020 strategy and expresses its doubts regarding the capacity to ensure, in the context of the current financial framework, adequate funding for these initiatives;
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ’Jaunatne kustībā’, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas augstākās izglītības iestāžu darbības rādītājus un starptautisko pievilcību un palielināt vispārējo izglītības un apmācības līmeni ES; stingri atbalsta visiem jauniešiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanu neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa; vēlas uzsvērt, cik svarīgi ir nodrošināt pietiekamu finansējumu tādai politikai, kurai ir augsti mērķi izglītības un apmācības, tostarp profesionālās apmācības, jomā, jo šai jomai ir būtiska nozīme stratēģijā ’Eiropa 2020’; uzsver, ka ES mobilizē visus savus līdzekļus, lai īstenotu šo resursu ziņā ietilpīgo uzdevumu, kas rada bezprecedenta gadījumu visaptverošas ES jaunatnes politikas izstrādē; tomēr uzsver, ka šādu visaptverošu pamatiniciatīvu, kas ietver vairākas atšķirīgas un sekmīgi īstenotas ES programmas, sākšana šajā jomā nedrīkstētu mazināt atsevišķo programmu atpazīstamību;
Welcomes the Commission's Youth on the Move initiative seeking to enhance the performance and international attractiveness of Europe's higher education institutions and raise the overall standard of education and training in the EU; strongly supports the promotion of equal opportunities for all young people, no matter their educational background; wishes to stress the importance of ensuring sufficient funding for an ambitious policy in the area of education and training, including vocational training, which plays a crucial role in the EU2020 strategy; stresses that the EU bring all its resources to bear in meeting this ambitious challenge, which creates an unprecedented momentum for the development of a comprehensive EU youth policy; stresses, nevertheless, that the launch of such an over-arching flagship initiative covering a number of distinct and well-established EU programmes in this area should not lower the profile of the individual programmes;
uzsver, ka budžeta līdzekļiem, kas nākotnē tiks nodrošināti tādiem instrumentiem kā Mūžizglītības programma un transversālās prasmes, piemēram, e-prasmes, starptautiskās prasmes, uzņēmējdarbības prasmes un daudzvalodība, vajadzētu atspoguļot šo instrumentu augsto Eiropas pievienoto vērtību un tādēļ tie 2011. gada budžetā būtu jānosaka par prioritāriem;
Stresses that the budgetary resources made available in the future for instruments such as the Lifelong Learning programme and cross-cutting skills, such as e-skills, international skills, entrepreneurial skills and multilingualism, should reflect the high European added value brought by those instruments and hence should be given priority in the 2011 budget;
pauž vilšanos par to, ka 2011. gada budžeta projektā nav skaidri identificēta tūrisma nozare, kas netieši rada vairāk nekā 10 % no ES IKP un kas līdz ar Lisabonas līguma ratifikāciju pilnībā ir kļuvusi par ES kompetences jomu;
Is disappointed that tourism, which indirectly generates more than 10% of the EU's GDP and which has become a full competence of the EU following the ratification of the Lisbon Treaty, is not clearly identified in the 2011 DB;
netiktu finansēti, tikai veicot pārvietojumus no Eiropas Sociālā fonda budžeta pozīcijām, un aicina Komisiju šim nolūkam nekavējoties noteikt un izmantot citas budžeta pozīcijas; uzsver nepieciešamību vienkāršot un paātrināt fonda līdzekļu mobilizācijas procedūru Kā minēts Komisijas ziņojumā par Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību īstenošanu ( COM(2010)0185 ).
As mentioned in the Commission report on the functioning of the IIA on budgetary discipline and sound financial management ( COM(2010)0185 ).
norāda uz ļoti pieticīgo to saistību apropriāciju palielinājumu vai pat to stagnāciju salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu, kuras paredzētas Eiropas Nodarbinātības dienestiem un trijām budžeta pozīcijām, no kurām finansiāli atbalsta rūpnieciskās attiecības un sociālo dialogu; uzskata ‐ ņemot vērā to, ka krīzes dēļ pašlaik tiek masveidā atlaisti darbinieki un veikta pārstrukturēšana, šīm budžeta pozīcijām būtu jāpiešķir vairāk līdzekļu;
Takes note of the very modest increase in, or of stagnation (compared to the 2010 budget), commitment appropriations for EURES and for the three budget lines supporting industrial relations and social dialogue; believes that, in the current context of massive layoffs and restructuring due to the crisis, these lines should be reinforced;
norāda, ka 2011. gada BP paredzēts SA apropriāciju palielinājums par 3,2 %, sasniedzot EUR 50 970 miljonus, no kuriem EUR 39 891,5 miljoni paredzēti struktūrfondiem (ERAF un ESF) ‐ summa, kas ir gandrīz tāda pati kā 2010. gada budžetā, ‐ un EUR 11 078,6 miljoni ir paredzēti Kohēzijas fondam;
Notes that the 2011 DB provides for an increase of 3.2% in CA to a total of EUR 50 970 million, EUR 39 891.5 million of which are for the Structural Funds (ERDF and ESF) – an amount similar to the 2010 figure – and EUR 11 078.6 million for the Cohesion Fund;
norāda, ka šis priekšlikums ir saskaņā ar DFS iekļautajiem piešķīrumiem, ņemot vērā tehnisko pielāgošanu 2011. gada finanšu shēmai COM(2010)0160 , 16.4.2010.
Notes that this proposal is in line with the allocations set out in the MFF, taking into account the technical adjustment to the financial framework for 2011 COM(2010)0160 , 16.4.2010.
(palielinājums par EUR 336 miljoniem), kā noteikts Iestāžu nolīguma 17. punktā; šajā sakarībā saprot, kāpēc rezerve tika noteikta EUR 16,9 miljonu apmērā, kuru veido galvenokārt piešķīrums tehniskajai palīdzībai un kura ir 0,03 % no šīs kategorijas izdevumiem;
(increase of EUR 336 million), as provided for in point 17 of the IIA; understands in that respect the margin of EUR 16.9 million, stemming mostly from the technical assistance allocation and representing 0.03% of the heading;
atzinīgi vērtē ierosināto SA palielināšanu 2011. gadā līdz EUR 42 541 miljoniem, tomēr pauž bažas, ka vajadzības pēc maksājumiem tika novērtētas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu maksājumu attiecību pret attiecīgā laikposma saistībām 2000.–2006. gada plānošanas periodā, savukārt programmu īstenošana 2007.–2013. gada laikposma sākumā bija daudz lēnāka, un tādēļ nepieciešams strauji iedzīt nokavēto, it īpaši 2011. gadā;
Welcomes the 16.9% increase in PA to EUR 42 541 million proposed for 2011, but is nevertheless concerned that payment needs have been estimated on the basis of the historical payment rates against the corresponding commitment tranches in the 2000-2006 programming period, while programme implementation was much slower at the beginning of the 2007-2013 period and will therefore need to catch up strongly, particularly in 2011;
šaubās, vai veiktie pielāgojumi, it īpaši nokavēto maksājumu piešķīrumi, tos aprēķinot proporcionāli turpmākajos gados paredzētajiem maksājumiem, ir pilnībā atbilstīgi, lai segtu visas papildu vajadzības pēc maksājumiem, it īpaši tās, kas saistītas ar šādiem notikumiem:
Doubts that the adjustments made, notably through the allocation of delayed payments as a ratio of expected payments in future years, are fully appropriate to address all additional payment needs stemming notably from the following:
nesenās izmaiņas likumdošanā, kuru galvenais mērķis ir atvieglot ES finansējuma pārvaldību un paātrināt investīcijas;
recent legislative changes, which notably aim at facilitating the management of EU funding and accelerating investments;
2011. gads būs pirmais pilnais gads pēc visu pārvaldības un kontroles sistēmu apstiprināšanas, kas ir viens no priekšnoteikumiem starpposma maksājumiem, kas, savukārt nozīmē to, ka programmu īstenošana sasniegs pilnu darbības jaudu, jo būs jau atlasīti projekti kopsummā par vairāk nekā EUR 93 miljardiem jeb 27 % no attiecīgā laikposma kopējā finansējuma (stāvoklis 2010. gada marta beigās);
2011 will be the first full year when all Management and Control Systems will be approved, which is a precondition for interim payments, which means that the implementation of programmes will reach cruising speed, projects being already selected for more than 93 billion or 27% of the total financial volume for the period, as per end of March 2010;
paredzams, ka 2000.–2006. gada programmu slēgšana turpināsies 2011. gadā, līdz ar to būs nepieciešams veikt galīgos maksājumus, kā arī darīt pieejamus papildu līdzekļus, lai turpinātu 2007.–2013. gada programmu paātrinātu īstenošanu;
the closure of the 2000-2006 programmes is expected to continue in 2011, thereby requiring final payments to be made but also freeing up some resources to further speed up implementation of 2007-2013 programmes;
turklāt uzskata, ka atbilstīga finansējuma piešķiršana kohēzijas politikai ir būtiska, lai paātrinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanos un sniegtu ieguldījumu stratēģijas ’Eiropa 2020’ reģionālai īstenošanai; uzsver ES makroreģionālās sadarbības sinerģisko ietekmi uz stratēģijas ’Eiropa 2020’ mērķu sasniegšanu, kā arī nepieciešamību piešķirt pietiekami daudz līdzekļu pašreizējo makroreģionālo stratēģiju īstenošanai; tādēļ aicina Komisiju un Padomi nekavējoties iesniegt un pieņemt budžeta grozījumus gadījumos, kad maksājumu apropriācijas nav pietiekamas vajadzību segšanai;
Considers moreover that adequate resources for cohesion policy are crucial in order to accelerate the recovery of the European economy and to contribute to the Europe 2020 strategy for the regions; emphasises the synergetic effects of EU macro-regional cooperation in achieving the goals of the Europe 2020 strategy and the need to allocate sufficient resources to the implementation of existing macro-regional strategies; calls, therefore, on the Commission and Council to present and adopt an amending budget without delay, should payment appropriations not be sufficient to cover needs;
prasa Komisijai ‐ lai vēl vairāk uzlabotu piešķirtā finansējuma izlietošanu uz vietas ‐ turpināt cieši sadarboties ar tām dalībvalstīm, kurās šis līmenis ir zems; apzinās, ka zems apropriāciju izlietojuma līmenis var apdraudēt pakāpenisku ES politikas īstenošanu dažādās jomās;
Requests the Commission to keep on working closely with those Member States with a low absorption rate, in order to further improve the situation regarding absorption on the ground; is aware that a slow absorption rate may jeopardise progressive implementation of EU policies;
prasa Komisijai turpināt apsvērt arī to, kā pārkārtot Komisijas un dalībvalstu noteikto noteikumu un prasību sarežģīto sistēmu, lai uzmanību vairāk koncentrētu uz mērķu sasniegšanu, nevis likumību un pareizību, vienlaikus nenovirzoties no pareizas finanšu pārvaldības pamatprincipa; uzsver, ka šādas pārdomas sniegtu ieguldījumu arī nākamā plānošanas laikposma pamatnoteikumu labākā izstrādē; šajā sakarībā atgādina 2009. gada novembra kopīgo deklarāciju par struktūrfondu un Kohēzijas fonda vienkāršošanu un mērķtiecīgāku izmantošanu ekonomikas krīzes apstākļos;
Asks to Commission also to continue its reflection on how to reshuffle the complex system of rules and requirements imposed by the Commission and/or Member States, in order to focus more on achieving objectives and less on legality and regularity, without departing from the key principle of sound financial management; stresses that such a reflection should also contribute to better drafting of the next programming period's basic regulation; recalls in this context the November 2009 Joint Declaration on simplification and a more targeted use of structural and cohesion funds in the context of the economic crisis;
atgādina, ka viena no LESD ieviestajām izmaiņām ir obligāto un neobligāto izdevumu dalījuma atcelšana budžeta procedūrā, beidzot ļaujot abām budžeta lēmējiestādēm kā līdzvērtīgiem partneriem vest sarunas par visām ikgadējām apropriācijām; atgādina, ka obligātie izdevumi veidoja gandrīz 34 % no kopējā budžeta un ka lielākā daļa no tiem bija 2. izdevumu kategorijā;
Recalls that one of the main changes introduced by the TFEU is the abolition of the distinction between compulsory and non-compulsory expenditure in the budget procedure, allowing, at last, the two branches of the budgetary authority to negotiate on a equal footing on all annual appropriations; recalls that compulsory expenditure accounted for almost 34% of the overall budget, with most of it coming under heading 2;
uzsver, ka pēdējos gados budžeta lēmējinstitūcija šo izdevumu kategoriju ir izmantojusi, lai panāktu vispārēju vienošanos par ikgadējo budžetu, izmantojot rezervi vai citām programmām un darbībām paredzēto apropriāciju pārdali;
Stresses that, over the last few years, the budgetary authority has made use of this heading to reach global agreement on the annual budgets, through use of the margin or redeployment of appropriations for use in other programmes and actions;
norāda, ka, neraugoties uz prasību saglabāt stabilu apropriāciju apjomu, piešķirtie ieņēmumi 2011. gadā ir samazinājušies par vairāk nekā 25 %, atbalsts tirgum ir samazinājies gandrīz par 22 % (nokrītoties līdz EUR 3491 miljonam) un veterinārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem paredzēto apropriāciju apjoms ‐ par 7,8 %; pauž bažas par Komisijas optimistiskajiem pieņēmumiem (ņemot vērā paaugstināto tirgus nestabilitāti un lauksaimnieciskās darbības pakļautību ar veselību saistītiem apdraudējumiem) attiecībā uz tendencēm 2011. gada lauksaimniecības preču tirgos, kuru rezultātā ar tirgu saistītie izdevumi ir samazināti par aptuveni EUR 900 miljoniem; mudina Komisiju un Padomi rūpīgi uzraudzīt norises lauksaimniecības tirgos un būt gatavām ātri un efektīvi reaģēt, īstenojot nepieciešamos drošības pasākumus, lai novērstu negatīvus pavērsienus tirgos un cenu nestabilitāti; ņemot vērā nepieciešamību saglabāt modrību attiecībā uz dzīvnieku slimību izskaušanu, pauž bažas arī par veterinārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem paredzēto apropriāciju plānoto samazinājumu;
Notes that, despite the claim that appropriations remain stable, assigned revenue is down by more than 25 % in 2011, that market support is down by almost 22% (to EUR 3 491 million), and that appropriations for veterinary and phytosanitary measures show a fall of 7.8%; expresses its concern about the Commission's optimistic assumptions (in view of increased market volatility and the vulnerability of agricultural activity to health hazards) with regard to trends in agricultural markets in 2011, resulting in a reduction of around € 900 million in market-related expenditure; urges the Commission and the Council to carefully monitor developments in agricultural markets and to be prepared to react swiftly and effectively with the necessary safety net measures to counter adverse market developments and volatility in market prices; expresses concern also about the planned decrease in appropriations for veterinary and phytosanitary measures, in view of the need to remain vigilant with regard to animal disease eradication;
atzinīgi vērtē to apropriāciju palielinājumu, kuras paredzētas atsaistītajam tiešajam atbalstam (par 9,7 %), programmai skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem (par līdz pat 50 %, sasniedzot EUR 90 miljonus), skolām paredzētajai piena programmai (par 5,3 %) un palīdzības programmai maznodrošinātajiem; ar gandarījumu norāda uz eksporta kompensāciju pastāvīgo samazināšanos kopš 2007. gada (līdz EUR 166 miljoniem 2011. gada BP);
Welcomes the increase in appropriations for decoupled direct aid (9,7%), the school fruit and vegetables scheme (up 50% to EUR 90 million), and school milk (5.3%), as well as the appropriations earmarked for the aid for deprived persons programme; notes with satisfaction the steady decrease in export refunds since 2007 (to EUR 166 million in the 2011 DB);
atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārdalīt dažu dalībvalstu neizlietotos līdzekļus citām dalībvalstīm, kuras veiksmīgi īsteno šo programmu;
Welcomes the Commission's decision to reallocate funds unspent by several Member States to other Member States successfully implementing the programme;
norāda, ka saskaņā ar Eiropas stratēģiju 2020. gadam darbība klimata jomā ir noteikta par prioritāti, un norāda arī uz izmaiņām 7. sadaļas nosaukumā, kas tagad ir ’Vide un darbība klimata jomā’; pieņem zināšanai ierosināto apropriāciju palielinājumu ES politikas īstenošanai un likumdošanai attiecībā uz darbību klimata jomā un jaunai sagatavošanās darbībai, kas paredzēta ar klimatu saistīto pasākumu popularizēšanai un pielāgošanai;
Notes that climate action is a priority, as set out in the Europe 2020 strategy, and notes the change in the heading of Title 07 to ’Environment and climate action’; takes note of the increase in appropriations proposed for the implementation of EU policy and legislation on climate action and a new preparatory action on mainstreaming climate action and adaptation;
atgādina, ka īpašais tirgus atbalsta pasākums piensaimniecības nozarē, kas tika iekļauts 2010. gada budžetā, lai mazinātu piensaimniecības nozares krīzes sekas, bija paredzēts kā vienreizēja darbība; prasa Komisijai pārbaudīt, kā dalībvalstis izlieto EUR 300 miljonus lielo ārkārtas finansējumu piensaimniecības nozarē, un iesniegt šī pasākuma novērtējumu;kopā ar priekšlikumiem pastāvīgai pieejai un konkrētiem ierosinājumiem, kā risināt cenu svārstīguma problēmu šajā nozarē;
Recalls that the specific market-support measure in the dairy sector adopted under the 2010 budget to mitigate the consequences of the dairy crisis was supposed to be a one-off action; asks the Commission to examine how the € 300 million in exceptional funding for the dairy sector is being used by the Member States and to forward its evaluation of this measure, together with proposals for a permanent approach and concrete proposals for dealing with price volatility in this sector;
pauž bažas, ka 2011. gada budžeta projektā nav atbilstoši atspoguļota kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) nozīme; norāda, ka līdzekļi, ko ierosināts piešķirt integrētas jūrniecības politikas izstrādei, nav pietiekami, lai segtu šīs jaunās politikas uzsākšanas svarīgākos aspektus; uzsver, ka jaunā Eiropas Savienības jūrniecības politika varētu attīstīties, negatīvi ietekmējot pašreizējās KZP prioritārās jomas, ciktāl tas skar tām budžetā paredzēto finansējumu; uzsver, ka šādai politikai būs nepieciešams atbilstošs finansējums vairāk nekā vienā budžeta pozīcijā;
Expresses concern at the fact that the political importance of the common fisheries policy(CFP) is not adequately reflected in the draft budget for 2011; points out that the funds proposed for the development of an integrated maritime policy are not sufficient to cover the most important aspects of the launch of this new policy; stresses that a new European Union maritime policy could develop to the detriment of the existing priority areas of the CFP, in so far as their budgetary funding is concerned; stresses that such a policy will require adequate financing under more than one budget line;
norāda, ka vispārējam līdzekļu palielinājumam 3.a izdevumu kategorijā (par 12,8 %) ir labvēlīga ietekme uz šīs jomas globālajiem mērķiem, kas izklāstīti Lisabonas līgumā un Stokholmas programmā;
Notes that the overall increase in the funds pertaining to this heading (+12.8%) appears to give practical effect to the ambitions in this area expressed in the Treaty of Lisbon and to the Stockholm Programme;
uzsver nepieciešamību palielināt apropriācijas, kas paredzētas apstākļu uzlabošanai ieslodzījuma vietās; atgādina, ka saskaņā ar Stokholmas programmu ir jāparedz sociālās integrācijas pasākumi un sociālās pārcelšanas programmas un jāatbalsta narkotiku apkarošanas iniciatīvas (tostarp profilakse, rehabilitācija un kaitējuma mazināšana);
Stresses the need to increase appropriations for the improvement of detention conditions; recalls, as stated in the Stockholm Programme, the need to provide for social inclusion measures and social resettlement programmes and to support anti-drug initiatives (involving prevention, rehabilitation and harm reduction);