natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. un 14. novembra un 2007. gada 24. un 25. maija secinājumus, jo īpaši attiecībā uz kultūras un radošo nozaru ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā, kā arī Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai,
having regard to the Council conclusions of 13 and 14 November 2006 and 24 and 25 May 2007, in particular as regards the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the Lisbon objectives, and the Council's resolution of 16 November 2007 on a European agenda for culture,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos ( COM(2007)0242 ), kā arī šim paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)0570 ),
having regard to the Commission communication on a European agenda for culture in a globalising world ( COM(2007)0242 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2007)0570 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas nostādnēm attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām OV C 92 E, 16.4.2004., 425. lpp.
having regard to its resolution of 15 January 2004 on a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights OJ C 92 E, 16.4.2004, p.425.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu OV C 301 E, 13.12.2007., 64. lpp.
having regard to Commission Recommendation 2005/737/EC of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services OJ C 301 E, 13.12.2007, p.64.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0236 .
having regard to its resolution of 7 June 2007 on the social status of artists Texts adopted, P6_TA(2007)0236 .
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6–0063/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0063/2008 ),
tā kā kultūras nozares nevarētu nedz pastāvēt, nedz stiprināt Eiropas kultūras un ekonomikas vērtību, ja radošās kopienas pārstāvji ‐ kinorežisori, komponisti, autori, vizuālo mākslu pārstāvji un dizaineri ‐ pastāvīgi neradītu jaunus resursus;
B whereas cultural industries could neither exist nor add to European cultural and economic value without a regular input of new content from a thriving creative community of creators, in all artistic fields, such as film makers, composers, authors, visual artists and designers,
tā kā kultūras nozares piešķir intelektuālajam darbam papildu ekonomisko vērtību un vienlaikus rada jaunas vērtības gan indivīdiem, gan visai sabiedrībai; tā kā kultūras nozares ietver gan tradicionālās nozares, piemēram, kino, mūziku un izdevējdarbību, gan arī plašsaziņas līdzekļus un radošā sektora (piemēram, mode, dizains), tūrisma, mākslas un informācijas nozares;
whereas cultural industries are industries that give intellectual works additional economic value and at the same time generate new values for individuals and society; whereas those cultural industries include traditional industries such as the film, music and publishing industries, the media and industries in the creative sector (such as fashion and design), tourist, arts and information industries,
tā kā visām kultūras un radošajām nozarēm, tostarp mikrouzņēmumiem un MVU, kā arī atsevišķiem māksliniekiem, tomēr ir vajadzīga plašāka atzīšana, īpaša juridiskā statusa nodrošināšana un lielāks atbalsts, lai šīs nozares varētu pilnībā īstenot savu potenciālu un dot ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā;
whereas, however, greater recognition, the securing of a special legal status and greater support for the entire cultural and creative industries, including micro businesses and SMEs as well as individual artists, are needed to help these sectors to achieve their full potential and contribute also to the Lisbon Strategy objectives,
tā kā kultūras nozares ražo un izplata daudzus un dažādus resursus, kuru uzdevums ir informēt, izglītot un izklaidēt iedzīvotājus, un tā kā šīs nozares arvien vairāk balstās uz jaunām tehnoloģijām un jauniem digitāliem un audiovizuāliem formātiem, un šajā sakarībā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāuzņemas veicinātāja un regulatora loma, lai garantētu, ka minēto kultūras resursu autori saņem taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ko panāk ar autortiesību un blakustiesību pienācīgu un efektīvu aizsardzību, tādējādi nodrošinot Eiropas kultūras nozaru ilgtspējīgumu;
whereas cultural industries produce and disseminate a wide range of content to inform, educate and entertain the public, based increasingly on new technologies and new digital and audiovisual formats, in regard to which the Member States and the European Union must play their part as promoters and regulators, guaranteeing that just and adequate economic rewards accrue to the creators of original content through ensuring adequate and effective protection of copyright and related rights, thereby securing the sustainability of European cultural industries,
tā kā mūsdienu informācijas un ciparu tehnoloģiju sabiedrībā strauji veidojas jauni ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidi, radot jaunas kultūras preces un pakalpojumus, kuriem nepieciešama aizsardzība pret pirātismu un ‐ vispārīgā skatījumā ‐ piemēroti uzņēmējdarbības un ekonomiskie modeļi, lai nodrošinātu kultūras ražojumu pieejamību, atvērtību un daudzveidību, vienlaikus saglabājot šo produktu īpatnības, kas tos atšķir no parastiem komerciāliem ražojumiem, un paredzot visu veidu tiesību turētājiem taisnīgu atlīdzību par autortiesību aizsargātu kultūras resursu izmantošanu;
whereas new forms of production, distribution and consumption are emerging in today's information and digital technology society and they are generating new cultural goods and services that need protection from piracy, but also, more generally, suitable entrepreneurial and economic models to ensure the accessibility, opening-up and diversity of products with a cultural content while preserving their specific nature as compared to ordinary commercial products and granting fair remuneration to all categories of right holders for the use made of copyright-protected cultural content,
tā kā kultūras precēm un pakalpojumiem piemīt īpatnības, kuras tos atšķir no citām precēm un pakalpojumiem un kuras nepieciešams ņemt vērā, izstrādājot un īstenojot Eiropas Savienības politikas;
whereas cultural products and services have special characteristics which distinguish them from other products and services, and which must be taken into account when drawing up and implementing EU policies,
tā kā piemērota un efektīva autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu, ka radošie darbinieki saistībā ar savu darbu komerciālu izmantošanu saņem taisnīgu atlīdzību par radošajiem pūliņiem, un tāpēc šāda aizsardzība ir nepārprotami nepieciešama kultūras nozaru turpmākai pastāvēšanai;
whereas appropriate and effective protection of copyright and related rights is an essential means to enable creators to be fairly remunerated for their creative efforts within the context of the commercial exploitation of their works, and whereas such protection is therefore indispensable to the survival of cultural industries,
tā kā kultūras nozares un radošā kopiena dod būtisku iegudījumu, lai sekmētu kultūru daudzveidību, nodrošinātu patērētāju izvēles iespējas, vairotu uzņēmējdarbības dažādību, demokratizētu piekļuvi kultūrai, stiprinātu Eiropas identitāti un integrāciju un veicinātu starpkultūru dialogu;
whereas cultural industries and the creative community have a vital contribution to make towards promoting cultural diversity, ensuring consumer choice, increasing the diversity of entrepreneurship, democratising access to culture, enhancing European identity and integration, and promoting intercultural dialogue,
tā kā kultūras nozarēm ir svarīga loma vietējā un reģionālajā attīstībā un kohēzijā, jo tā piesaista tūrisma investīcijas, sekmē jaunu "vietēja rakstura" komerciālo ražojumu un pakalpojumu veidu attīstību un, radot jaunas darbavietas un ekonomiskās attīstības iespējas, novērš nomaļo vai mazāk attīstīto apvidu sociālo atstumtību;
whereas cultural industries contribute significantly to local and regional development and cohesion, since they are a magnet for tourist investments, create new categories of commercial products and services of a 'local' nature and, by creating new jobs and economic development opportunities, prevent the social marginalisation of remote or disadvantaged regions,
tā kā kultūras nozaru darbībā sevišķi būtiska loma ir autoriem, un tādēļ jānodrošina viņiem tādi ekonomiskie, tiesiskie un sociālie apstākļi, kas sekmētu viņu radošā potenciāla attīstību,
whereas authors play a fundamental part in the activities of the cultural industries and should therefore be provided with an economic, legal and social environment that will enable the development of their creative potential,
tā kā, lai stiprinātu produktivitāti un jaunrades spējas kultūras jomā, ir nepieciešams veidot ciešu saikni starp kultūru, izglītību un apmācību;
whereas there is a need to ally culture closely with education and training in order to increase the productive and creative capacity of the cultural sector,
tā kā pieredze, kas gūta saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu pasākumiem, skaidri parāda, kāds ir kultūras ieguldījums pilsētu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē un iedzīvotāju bagātināšanā;
whereas experience with the "European Capitals of Culture" has shown, in practical terms, how the cultural sector contributes to the economic and social life of the city and the enrichment of its inhabitants,
tā kā kultūras nozarē vajadzētu veicināt privātās un valsts investīcijas, kā arī mecenātismu;
whereas private and public investment as well as patronage should be encouraged in the cultural sector,
tā kā koncentrācija kultūras nozaru jomās apdraud kultūras preču daudzveidību un šo preču piedāvājumu patērētājiem;
whereas concentration in the cultural industries sector poses risks for diversity and the supply of cultural goods to consumers,
tā kā radošās spējas ir viens no priekšnoteikumiem jauninājumu attīstībai Eiropā un tā kā Eiropas tehnoloģiju uzņēmumi gūtu labumu, strādājot simbiozē ar radošajiem darbiniekiem uzņēmumu grupās jeb klasteros;
whereas creativity is a condition for the development of innovation in Europe and European technology companies would benefit from working in symbiosis with creators within 'clusters',
tā kā ir nepieciešams arī turpmāk atbalstīt mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus un sekmēt šo uzņēmumu iekļaušanos tīklos, kā arī atbalstīt šo uzņēmumu atsevišķos darbiniekus, kuri dod sevišķi lielu ieguldījumu tautsaimniecības bagātību radīšanā, un tā kā jāsniedz atbalsts radošajiem darbiniekiem, lai viņi izglītotos par radošiem uzņēmējiem, un viņi jārosina nodrošināt sev iztiku ar radošo darbību;
whereas there is a need for further support for small and micro businesses and for the promotion of their networks, and for the individual workers in those businesses, who contribute hugely to creating wealth in an economy, and whereas creators should be assisted in pursuing training as creative entrepreneurs and encouraged to live from their creativity,
tā kā Eiropas radošās nozares sadrumstalotība, ko tikai daļēji var izskaidrot ar valodas un nacionālās identitātes faktoriem, kā arī īstenu Eiropas mēroga kultūras nozaru trūkums var ierobežot Eiropas nozīmi pasaules kultūras dzīvē;
whereas the fragmentation of the creative sector in Europe, which can be only partially justified by reasons of language and national identity, and the absence of any genuinely European-scale cultural industries, are liable to limit Europe's cultural role globally,
tā kā kultūru daudzveidības un brīvas ideju aprites pamatā ir oriģinalitāte, identitāšu daudzveidība un vīriešu un sieviešu līdztiesība;
whereas cultural diversity and the free flow of ideas have their roots in originality, the multiplicity of identities and equality between men and women,
tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viena no būtiskajām Eiropas Savienības pamatvērtībām, kura tiek nodota ar kultūras starpniecību, un tā kā šo vērtību nodošana veicina Eiropas integrāciju;
whereas equality between men and women is one of the European Union's core values, which is passed on through culture, and whereas that transmission of values furthers European integration,
tā kā kultūras nozarēs vēl ne tuvu nav panākts dzimumu līdzsvars;
whereas gender balance is far from being a reality in the cultural industries,
tā kā kultūras nozarē sievietes lielākoties ieņem atbildīgus amatus tikai mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) vai pašu dibinātos uzņēmumos;
whereas women hold positions of responsibility in the cultural industry primarily in SMEs or when they establish their own businesses,
tā kā kultūras nozares pamatjomās, proti, ar telekomunikācijām, internetu, plašsaziņas līdzekļiem, elektronisko tirdzniecību un programmatūrām saistītajās jomās, sieviešu īpatsvars ir ārkārtīgi zems (30 %), un tā kā tikai 20 % jauno uzņēmumu šajā jomā ir dibinājušas sievietes;
whereas the participation of women in the TIMES sector (telecommunications, Internet, media, e-commerce and software), a basic plank of the cultural industry, is extremely low at only 30 %, and whereas only 20 % of new businesses in that sector are established by women,
atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas gatavību atzīt, ka kultūrai un radošajām spējām ir būtiska nozīme kā svarīgiem faktoriem, lai veicinātu Eiropas pilsonību, tuvinātu mākslu Eiropas iedzīvotājiem un sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, piešķirot šīm jomām svarīgu nozīmi arī Eiropas projekta īstenošanā;
Welcomes the fact that the Council and the Commission are ready to recognise the central role played by culture and creativity as important factors in promoting European citizenship, bringing the arts closer to the European public and achieving the objectives of the Lisbon Strategy, thereby bolstering still further their importance in the development of the European project;
uzsver, ka mūsdienu postindustriālās tautsaimniecības apstākļos Eiropas Savienības konkurētspēja jāstiprina arī ar kultūras un radošo nozaru palīdzību; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāriem uzskatīt tādus politikas pasākumus, kas balstās ne vien uz jauninājumiem uzņēmējdarbībā, bet arī uz jauninājumiem ar kultūras jomu un jaunradi saistītās darbībās un uz tām balstītā ekonomikā;
Stresses that, within the framework of today's 'post-industrial economy', the competitiveness of the European Union will also have to be reinforced by the sectors of culture and creativity; calls, within this framework, on the Commission and the Member States to set as their priorities, policies based not only on entrepreneurial innovation, but on the innovation of cultural actions and creative economies;
norāda, ka kultūras nozarēm ir galvenā loma, radot tādus pakalpojumus ar pievienoto vērtību, kas veido pamatu dinamiskai, uz zināšanām balstītai ekonomikai un tādēļ būtu uzskatāmi par svarīgu ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas veicināšanā;
Notes that cultural industries are key providers of value-added services, which are the basis of a dynamic, knowledge-based economy and should thus be recognised as an important contribution to competitiveness in the European Union;
uzskata, ka kultūras nozarēm, kam Eiropas Savienībā ir nozīmīga vieta jaunu darbavietu radīšanā, īpaši nepieciešams izmantot radošo talantu potenciālu; mudina dalībvalstis rosināt jaunu, novatorisku mūžizglītības veidu ieviešanu, kuri veicinātu radošu talantu attīstību;
Considers that cultural industries, which are an important source of job creation in the European Union, particularly need to harness creative talent; urges the Member States to encourage new, innovative types of life-long learning that foster creative talent;
aicina Padomi un Komisiju noskaidrot, kas veido Eiropas priekšstatu par kultūru, radošo darbību un inovāciju, un izstrādāt strukturētus politikas pasākumus, lai praktiski veicinātu Eiropas radošo nozaru attīstību, un iekļaut šos pasākumus īstenā Eiropas kultūras stratēģijā; uzskata, ka šajā nolūkā prioritāra nozīme piešķirama kultūras nozaru jomu un kultūras uzņēmumu apzināšanai;
Calls on the Council and the Commission to clarify what constitutes the European vision of culture, creativity and innovation and to elaborate structured political measures for practical implementation in order to develop European creative industries, incorporating these in a genuine European strategy for culture; considers that, to this end, the identification of the sector of cultural industries and undertakings is a priority;
tāpēc aicina Komisiju nodrošināt sistemātisku statistikas apkopošanu šajā jomā, lai Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā būtu viendabīgi un salīdzināmi statistikas dati, kuri nepieciešami, lai izstrādātu mērķtiecīgu un piemērotu kultūras un radošo nozaru veicināšanas politiku;
Calls on the Commission, accordingly, to arrange for the collection of systematic statistics in this area, so that the European Union and the Member States have consistent and comparable statistical data, as these are needed to elaborate suitable targeted policies for promoting the cultural and creative sector;
mudina dalībvalstis iekļaut uzņēmējdarbības prasmju apmācību vidējās un augstākās izglītības programmās, jo īpaši humanitāro zinātņu, mākslas un kultūras jomā;
Calls on the Member States to include entrepreneurship studies in national secondary and higher education programmes, particularly in the humanities, arts and culture fields;
aicina Komisiju un Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augsto pārstāvi vairāk un efektīvāk integrēt Eiropas kultūras aspektus un iesaistīt kultūras industriju un radošos darbiniekus gan Eiropas Savienības ārējās attiecībās, gan Eiropas kaimiņattiecību politikā, gan galvenajos forumos, kuri veltīti dialogam ar citiem pasaules reģioniem;
Calls on the Commission and the High Representative for the Common Foreign and Security Policy to incorporate Europe's cultural dimension, and specifically its cultural industries and creators, more fully and effectively into the European Union's external relations, as well as into the European Neighbourhood Policy, and at the major forums for dialogue with other regions of the world;
uzskata, ka kultūras nozaru uzplaukums lielā mērā ir atkarīgs no pārrobežu mobilitātes nodrošināšanas iespējām un ka šajā nolūkā nepieciešams risināt ar Eiropas apcietināšanas orderi saistītās problēmas un izstrādāt attiecīgus noteikumus, un vēlreiz atgādina par prasībām, kas šajā sakarībā izklāstītas iepriekš minētajā rezolūcijā par mākslinieku sociālo statusu;
Considers that flourishing cultural industries depend to a large extent on the opportunities for ensuring cross-frontier mobility, and for this reason the problems of the European arrest warrant must be addressed and specific rules drawn up in this regard, and repeats the requests it set out in this connection in the above resolution on the social status of artists;
norāda, ka ir nepieciešams izstrādāt sociāli ekonomisko modeli, ar ko paredzēt piemērotu drošības sistēmu radošiem uzņēmējiem, jo īpaši pašnodarbinātām personām, kuras darbojas kultūras un radošās tautsaimniecības jomās, kam līdz pat šai dienai raksturīgs augsts nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis un nestabili darba apstākļi;
Points to the need to develop a social and economic model which provides a suitable safety network for creative entrepreneurs, principally for those who are self-employed, in the sectors of culture and the creative economy, sectors where there has so far been a high percentage of partial employment and unstable working conditions;
uzskata, ka labi organizētam autortiesību un blakustiesību pārrobežu kolektīvajam pārvaldījumam un uzņēmējdarbības modeļiem, kuros ievērotas visu tiesību turētāju tiesības, ir būtiska nozīme, lai optimāli izmantotu radošo potenciālu, nodrošinot pienācīgu atlīdzību visu veidu tiesību turētājiem;
Considers that well-organised collective cross-border management of copyright and related rights and business models respectful of the rights of all right holders are essential to allow creative potential to be exploited to the full whilst securing fair remuneration to all categories of right holders;
atgādina Komisijai par iepriekš minēto 2007. gada 13. marta rezolūciju un pieprasa, lai Kopienas pieejā, pamatojoties uz līdztiesības principu, tiktu ņemtas vērā digitālā laikmeta īpatnības, Eiropas kultūru daudzveidības saglabāšanas nozīme, iesaistītās puses, kuru loma ir neliela, kā arī vietējais piedāvājums;
Reminds the Commission of its above-mentioned resolution of 13 March 2007, and calls for a Community approach taking account of the specific nature of the digital era, the importance of safeguarding European cultural diversity, small stakeholders and local repertoires, on the basis of the principle of equal treatment;
aicina Komisiju izveidot struktūru, kuras mērķis būtu ciešāk koordinēt darbības un politiskos pasākumus, kuri skar kultūras jomu un radošās nozares, kā arī dibināt darba grupu kultūras un radošās ekonomikas jomā, lai dziļāk izpētītu kultūras un radošo nozaru devumu Eiropas Savienības jauninājumu jomā, ekonomikas izaugsmē un sociālajā attīstībā; un sadarbībā ar Parlamentu ierosināt konkrētus ar Kopienas politiskajām darbībām saistītus pasākumus;
Calls on the Commission to put in place a structure for strengthening the coordination of activities and policies which have an impact on the cultural and creative sector and to set up a task force for culture and the creative economy, so as to explore more closely the direct contribution of culture and of creativity on innovation, economic growth and social development in the European Union; and to propose concrete measures in cooperation with Parliament in the context of Community policies;
ņemot vērā tehnoloģiju un tirgu straujo attīstību un nolūkā nodrošināt, ka kultūras nozares un radošie darbinieki gūst labumu no ciparu platformu izveides, mudina Komisiju pārdomāt kritisko intelektuālā īpašuma jautājumu no kultūras un ekonomikas viedokļa un aicināt visus šā sektora dalībniekus, jo īpaši telekomunikāciju operatorus un interneta pakalpojumu sniedzējus, kopīgi rast risinājumus, kas būtu taisnīgi gan lielām, gan mazām iesaistītajām pusēm, tiecoties panākt līdzsvaru starp iespējām piekļūt kultūras pasākumiem un resursiem un starp intelektuālā īpašuma aizsardzību, lai nodrošinātu gan taisnīgu un efektīvu atlīdzību visu veidu tiesību īpašniekiem, gan reālas izvēles iespējas patērētājiem, gan kultūru daudzveidību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka tādu patērētāju kriminalizēšana, kuri netiecas gūt saimniecisku labumu, nav pareizā metode, lai apkarotu digitālo pirātismu;
In the context of rapid technological and market evolution, and with a view to ensuring that cultural industries and creators benefit from the development of digital platforms, urges the Commission to rethink the critical issue of intellectual property from the cultural and economic point of view and to invite all those active in the sector, involving in particular telecom operators and Internet service providers, to join forces and seek solutions that are equitable to large and small stakeholders, in the interest of a balance between the opportunities for access to cultural events and content and intellectual property rights that guarantee fair, effective remuneration to all categories of right holders, real choice for consumers, and cultural diversity; draws attention, on this point, to the fact that criminalising consumers who are not seeking to make a profit is not the right solution to combat digital piracy;