natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka Lisabonas līgums nodrošina to, ka, nosakot un īstenojot ES politiku, tiek ņemti vērā paši būtiskākie sociālās politikas aspekti;
Notes that the Lisbon Treaty establishes that very relevant aspects of social policy should be taken into account when defining and implementing EU policies;
uzskata, ka Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada ir jāietver nostiprinātā AKM, un aicina Komisiju turpmāk mudināt dalībvalstis noteikt valsts kvantitatīvos mērķus, konkrēti nabadzības samazināšanas un sociālās integrācijas jomā, tos jo īpaši atbalstot ar jauno izmērāmo un kvantitatīvo rādītāju pielietošanu;
Considers that the post-2010 Lisbon Strategy should include a strengthened OMC and invites the Commission further to encourage Member States to define national quantified targets, namely as regards the reduction of poverty and the enhancement of social inclusion, particularly supported by new measurable and quantitative indicators;
aicina Padomi un Komisiju rast Parlamentam iespēju tieši piedalīties Lisabonas stratēģijas izstrādē laika posmam pēc 2010. gada;
Calls on the Council and the Commission to open up opportunities for Parliament's real involvement in the post-2010 Lisbon Strategy;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus ( 2008/2335(INI) )
European Parliament resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market ( 2008/2335(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu par Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus ( COM(2008)0639 ),
having regard to the Commission Communication of 3 October 2008 on a Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market ( COM(2008)0639 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 99., 137. un 141. pantu,
having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 99, 137 and 141 thereof,
ņemot vērā Prezidentūras secinājumus pēc Eiropas Padomes 2008. gada 11.-12. decembra tikšanās Briselē,
having regard to the Presidency Conclusions following the meeting of the Brussels European Council of 11 and 12 December 2008,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 13. februāra paziņojumu par priekšlikumu kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2009. gadā ( COM(2009)0058 ) un ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 24. februāra darba dokumentu attiecībā uz ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2008. gadā; valstu profildokumentu ( SEC(2009)0255 ),
having regard to the Commission Communication of 13 February 2009 entitled "Proposal for the Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009" ( COM(2009)0058 ) and the Commission staff working document of 24 February 2009 entitled "Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2008; Country Profiles" ( SEC(2009)0255 ),
ņemot vērā panākumus, kas Eiropas Savienībā gūti vienādu iespēju un nediskriminācijas jomā attiecībā uz Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu,
having regard to progress made in equal opportunities and non-discrimination in the EU concerning the transposition of Directives 2000/43/EC and 2000/78/EC,
ņemot vērā ANO Konvenciju par bēgļa statusu,
having regard to the UN Convention relating to the Status of Refugees,
ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību,
having regard to the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings,
ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,
having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities,
ņemot vērā Prezidentūras secinājumus pēc Eiropas Padomes 2002. gada 15.-16. marta tikšanās Barselonā,
having regard to the Presidency Conclusions following the meeting of the Barcelona European Council on 15 and 16 March 2002,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 17. oktobra paziņojumu par sociālās aizsardzības modernizēšanu, lai panāktu lielāku sociālo taisnīgumu un ekonomisko kohēziju ‐ no darba tirgus atstumtu cilvēku aktīvas sociālās integrācijas pastiprināšanu ( COM(2007)0620 ) un Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0467 .
having regard to the Commission Communication of 17 October 2007 entitled "Modernising social protection for greater social justice and economic cohesion: taking forward the active inclusion of people furthest from the labour market" ( COM(2007)0620 ) and to Parliament's resolution of 9 October 2008 on promoting social inclusion and combating poverty, including child poverty, in the EU Texts adopted, P6_TA(2008)0467 .
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu ‐ iespējām, pieejamību un solidaritāti 21. gadsimta Eiropā ( COM(2008)0412 ) un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0370 .
having regard to the Commission Communication of 2 July 2008 entitled "Renewed social agenda: Opportunities, access and solidarity in 21st century Europe" ( COM(2008)0412 ) and to Parliament's resolution of 6 May 2009 thereon Texts adopted, P6_TA(2009)0370 .
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā ( COM(2006)0574 ) un Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni ‐ to finansēšanu un tendencēm uz individualizāciju Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0556 .
having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled "The long-term sustainability of public finances in the EU" ( COM(2006)0574 ) and to Parliament's resolution of 20 November 2008 on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation Texts adopted, P6_TA(2008)0556 .
ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0163 .
having regard to its declaration of 22 April 2008 on ending street homelessness Texts adopted, P6_TA(2008)0163 .
ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0062 .
having regard to its resolution of 19 February 2009 on Social Economy Texts adopted, P6_TA(2009)0062 .
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6-0263/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0263/2009 ),
tā kā aktīva integrācija nedrīkst aizstāt sociālo integrāciju, jo neaizsargātām grupām, kas nav spējīgas piedalīties darba tirgū, ir tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi un pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, un tā kā tādēļ jānodrošina minimālo ienākumu un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība neatkarīgi no cilvēka spējas piedalīties darba tirgū;
whereas active inclusion must not replace social inclusion, as vulnerable groups unable to participate in the labour market have a right to a dignified life and full participation in society, and therefore a minimum income and accessible and affordable high-quality social services must be available regardless of a person's ability to participate in the labour market,
tā kā aktīva integrācija ir saistīta ne tikai ar cilvēka spējām, bet arī veidu, kādā sabiedrība ir organizēta; tā kā tādēļ ir jānorāda arī uz strukturāliem atstumtības iemesliem, tostarp diskrimināciju un neatbilstošu pakalpojumu nodrošināšanu;
whereas active inclusion is not only related to the capacity of the individual, but also to the way in which society is organised; whereas, therefore, the structural causes of exclusion, including discrimination and inadequate service provision, also need to be addressed,
tā kā acīmredzama atstumtība no darba tirgus drīzāk ir nepietiekamu cienīgas nodarbinātības iespēju, nevis personas centienu trūkuma rezultāts;
whereas apparent exclusion from the labour market may be the result of a lack of availability of sufficient decent employment possibilities rather than the result of a lack of individual effort,
tā kā integrācija darba tirgū nedrīkst būt priekšnosacījums tiesībām uz minimāliem ienākumiem un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamībai; ievērojot to, ka minimāli ienākumi un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība ir nepieciešami priekšnosacījumi integrācijai darba tirgū,
whereas integration into the labour market must not be a precondition for the entitlement to a minimum income and access to high-quality social services; whereas a minimum income and access to high-quality social services are necessary preconditions for integration into the labour market,
tā kā cilvēki, kas ir atstumti no darba tirgus, bieži ir personas ar dažādām un sarežģītām vajadzībām, grūtībām vai trūkumiem ‐ piemēram, ilgtermiņa atkarība no zemiem vai neatbilstīgiem ienākumiem, ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis un anafalbētisms, augšana sociāli neaizsargātā ģimenē, invaliditāte, slikta veselība, dzīvošana vidē ar daudziem nelabvēlīgiem faktoriem, nedroši dzīves apstākļi un bezpajumtniecība, rasisms un diskriminācija ‐ un tā kā tādēļ integrācijas stratēģijām ir jāatspoguļo šo atstumto cilvēku dažādība;
whereas those furthest from the labour market are often people with multiple and complex needs, difficulties or disadvantages such as long-term dependence on low or inadequate income, long-term unemployment, a low level of education and illiteracy, growing up in a vulnerable family, disability, poor health, living in areas of multiple disadvantages, precarious housing conditions and homelessness, and racism and discrimination and therefore strategies for inclusion need to reflect the diversity of those excluded,
tā kā sociālā atstumtība un atstumtība no darba tirgus nopietni ietekmē attiecīgo cilvēku garīgo veselību un ilgstoši nenodarbinātiem cilvēkiem draud lielāks risks iegrimt depresijā un iegūt citus garīgās veselības traucējumus;
whereas social exclusion and exclusion from the labour market have a serious impact on the mental health of people affected, and whereas long-term unemployed people have a greater risk of experiencing depression and other mental health disorders,
tā kā cilvēkiem, kas ir atstumti no darba tirgus, ir ļoti nepieciešama profesionālā izglītība gan tāpēc, ka viņiem nav pietiekamas skolas izglītības, gan tāpēc, ka viņi ilgstošās atstumtības no darba tirgus dēļ nav efektīvi izmantojoši savu izglītību;
whereas those distant from the labour market have a great need for vocational training either because their schooling was inadequate or because, having spent a long time away from the labour market, they are no longer able to make effective use of their education,
tā kā nosacītība politikas aktivizēšanā bieži ietekmē visneaizsargātākās personas un tā kā ir jāuzrauga tās sekas un jānovērš negatīvā ietekme uz neaizsargātām grupām;
whereas the most vulnerable are often affected by conditionality in activation policies and whereas those effects need to be monitored and negative impacts on vulnerable groups need to be avoided,
tā kā aktīvas integrācijas pasākumiem ir jābūt saskaņotiem ar ES mērķiem, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;
whereas active inclusion measures must also work in conjunction with the development of EU and national targets concerning the fight against poverty and social exclusion,
tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un lielākā daļa vientuļo vecāku un aprūpētāju ir sievietes; tā kā aktīvas integrācijas politika prasa īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai iedrošinātu sievietes, kas ir atstumtas no darba tirgus, gūt patiesu labumu no aktīvas integrācijas stratēģijām; tā kā sieviešu situācija darba tirgū ir tiešā veidā saistīta ar nabadzību, kuras iemesls ir vecums un kura galvenokārt skar sievietes;
whereas most heads of households are women, most single parents are women and most carers are women; whereas, therefore, active inclusion policies require an all-encompassing set of measures to enable women furthest from the labour market to benefit in practice from active inclusion strategies; whereas the labour market situation for women has direct links to age-related poverty which mainly affects women,
tā kā ekonomikas lejupslīdes un bezdarba pieauguma laikā pastāv risks, ka var ievērojami pieaugt atlaisto cilvēku skaits, tādējādi vēl vairāk palielinot to cilvēku daudzumu, kuri jau cieš no nabadzības un tiek atstumti no darba tirgus, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem; tā kā tādēļ ir būtiski, ka sociālo integrāciju un ar to saistīto darba tirgus politiku īsteno saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju; tā kā daļa valsts līdzekļu būtu jāizmanto, lai uzturētu un uzlabotu sociālās, veselības un izglītības investīcijas un citus būtiskus sociālos un vispārējas intereses pakalpojumus;
whereas in times of economic downturn and growing unemployment, there is a risk of large numbers of new people made redundant swelling those already suffering from poverty and exclusion from the labour market, especially for the most vulnerable social groups such as women, elderly people, people with disabilities; whereas it is essential that social inclusion and related labour market policy be pursued by way of an integrated and coherent approach within the European Economic Recovery Plan; whereas part of public funds should be used to maintain and improve social, health and education investments and other essential social services and services of general interest,
tā kā viedoklis, ka labākais veids, kā netikt atstumtam, ir sākt strādāt, var būt efektīvs tikai tad, ja darbs ir pastāvīgs, augstas kvalitātes un ar atbilstošu atlīdzību; tā kā princips par vienlīdzīgu samaksu vienlīdzīga darba gadījumā joprojām tiek īstenots nepietiekami;
whereas the view that the best way out of exclusion is to be in work can only be truly effective if that work is sustainable, high-quality work, which is adequately remunerated; whereas the principle of equal pay for equal work also remains poorly implemented,
tā kā ģimenes aprūpētāji sniedz aprūpes, izglītības un atbalsta pamatpakalpojumus ārpus nodarbinātības sistēmas, nesaņemot ienākumus vai sociālās tiesības, un viņiem nav tiesību atgriezties darba tirgū un saņemt atzinību par prasmēm, kuras viņi ieguvuši vai pilnveidojuši, aprūpējot ģimeni,
whereas family carers provide essential services of care, education and support outside the system of employment, without income or social rights, and lack the right to re-enter the labour market and to obtain recognition of skills acquired or developed during periods of family caring,
atzinīgi vērtē to, ka Komisijas Ieteikuma 2008/867/EK pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzīst cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, un kurā nosaka kopējus principus šādu tiesību ieviešanai; atbalsta vispārējos principus un praktiskās pamatnostādnes, kas ietvertas Ieteikumā 2008/867/EK par aktīvas integrācijas stratēģiju, kuras pamatā ir trīs pīlāri, proti, atbilstošs ienākumu atbalsts, integrēts darba tirgus un pieeja kvalitatīviem pakalpojumiem; īpaši norāda, ka jebkura aktīvas integrācijas stratēģija ir jāveido, pamatojoties uz šādiem principiem ‐ personas tiesībām, cieņu pret cilvēka cienīgu dzīvi un nediskriminācijas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības principiem; darba tirgus integrācijas veicināšanu, apvienotu ar pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē; kvalitātes, atbilstības un pieejamības principu īstenošanu visos trijos pīlāros;
Welcomes the fact that the Commission based its Recommendation 2008/867/EC on Recommendation 92/441/EEC which recognises the individual's fundamental right to sufficient resources and assistance to live in human dignity and defines common principles for implementing that right; endorses the common principles and practical guidelines presented in Recommendation 2008/867/EC on the active inclusion strategy based on three pillars, namely adequate income support, inclusive labour markets and access to quality services; and in particular points out that any active inclusion strategy has to be built on the principles of individual rights, respect for human dignity and non-discrimination, equality of opportunities and gender equality, on the promotion of labour market integration combined with full participation in society, and on the realisation of the principles of quality, adequacy and accessibility across all three pillars;
piekrīt Padomei, ka Ieteikuma 92/441/EEK ieviešana jāuzlabo attiecībā uz minimāliem ienākumiem un sociālo pārvietošanu; piekrīt, ka ar sociālo palīdzību jānodrošina atbilstoši minimālie ienākumi cilvēka cienīgai dzīvei vismaz tādā līmenī, kas ir augstāks par "nabadzības apdraudētu" līmeni un pietiekams, lai novērstu cilvēku nonākšanu nabadzībā, un piekrīt, ka ir jāuzlabo pabalstu saņemšana;
Agrees with the Council that the implementation of Recommendation 92/441/EEC needs to be improved in relation to minimum income and social transfers, that social assistance should provide an adequate minimum income for a dignified life, at least at a level which is above the "at risk of poverty" level and sufficient to lift people out of poverty, and that the take-up of benefits should be improved;
aicina dalībvalstis ieviest atbilstošu ienākumu atbalstu, lai apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību; norāda uz atbilstoša minimālā ienākumu līmeņa noteikšanu, kura pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK un 2008/867/EK un kuram jābūt atbilstīgam, pārredzamam, visiem pieejamam un ilgtspējīgam;
Calls on the Member States to implement adequate income support so as to fight poverty and social exclusion; points to the need for an adequate income support level based on Recommendations 92/441/EEC and 2008/867/EC which must be adequate, transparent, accessible to all, and sustainable over time;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija un dalībvalstis efektīvi īstenotu Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, lai nodarbinātībā un profesionālajā darbībā novērstu diskrimināciju reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ;
Considers it vital that the Commission and the Member States implement Directive 2000/78/EC, which establishes a legal framework for equal treatment in employment to combat discrimination in employment and occupation on the grounds of religion or belief, disability, age or sexual orientation, effectively;
uzsver savu prasību Padomei panākt vienošanos par ES mērķi attiecībā uz to, ka gadījumā, ja tiek pārtraukts algots darbs, minimālo ienākumu shēmas un uz iemaksām pamatotas pabalstu shēmas nodrošina ienākumu atbalstu vismaz 60 % apmērā no valsts vidējiem ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, turklāt panākt vienošanos par šā mērķa sasniegšanas grafiku visās dalībvalstīs;
Underlines its request to the Council to agree an EU target for minimum income schemes and contributory replacement income schemes of providing income support of at least 60 % of national median equalised income and, furthermore, to agree a timetable for achieving this target in all Member States;
atzīst, ka sociālās palīdzības un darba tirgus savstarpējā iedarbība ir sarežģīta, jo īpaši, kad pieejamais darbs ir īstermiņa, sezonāls, nedrošs vai nepilnas slodzes un kad tiesību nosacījumi un sociālās aizsardzības sistēmas vai nodokļu robežlikmes var radīt šķēršļus apmaksāta darba pieņemšanai, un sociālās palīdzības sistēma nav pietiekami elastīga, lai reaģētu; tādēļ mudina izveidot sistēmas, kas efektīvi atbalsta cilvēkus pārejas periodā, nevis soda vai atņem viņiem palīdzību, tikko viņi sāk strādāt algotā darbā;
Recognises that the interaction of social assistance and labour market activity is complex: in particular when the available work may be short-term, seasonal, precarious or part-time and when entitlement conditions and social protection systems or marginal tax rates may have a disincentive effect on the take-up of paid employment and the social assistance system is too rigid to respond; therefore urges the development of systems, which effectively support individuals in a period of transition rather than penalising or discouraging them or removing assistance too rapidly when an individual takes up work;
norāda uz to, ka ir svarīgi noteikt labklājības pabalstus neaizsargātām personām, kas ir spējīgas strādāt; tomēr norāda, ka šādi pabalsti saskaņā ar subsidiaritātes principu ir dalībvalstu pārziņā;
Points to the importance of providing for welfare benefits for vulnerable persons in a position to work; points out, however, that by virtue of the subsidiarity principle such benefits are a matter for the Member States;
norāda, ka atbilstoša ienākumu atbalsta saņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem būs iespēja izvairīties no nabadzības riska un kļūt par aktīviem pilsoņiem, kas sniedz savu ieguldījumu sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, kā arī paaudžu solidaritātē;
Points out that the recipients of adequate income support and their family members will have the opportunity to avoid the risk of poverty and to become active citizens who contribute to social and economic life as well as to intergenerational solidarity;
ierosina dalībvalstīm aktīvi izskatīt minimālās algas noteikšanas politiku, lai nepieļautu "strādājošu nabadzīgo" skaita palielināšanos un veicinātu uzskatu, ka darbs ir reāla iespēja no darba tirgus atstumtajiem;
Suggests that the Member States actively consider a minimum wage policy in order to tackle the growing number of "working poor" and make work a viable prospect for those distant from the labour market;
uzskata ‐ lai panāktu aktīvu integrāciju, ir jāmazina Kopienas reģionu un teritoriju nevienlīdzība, veicot paātrinātu to teritoriju rehabilitāciju, kuras skārusi ekonomiskā krīze, un attīstot lauku reģionus;
Believes that active inclusion necessitates the reduction of inequalities between regions and areas within the Community, through accelerated rehabilitation of the areas affected by the economic crisis and development of rural regions;
aicina dalībvalstis rīkoties, lai cīnītos pret nelegālo jeb "slēpto" nodarbinātību, kas liedz attiecīgajām personām pieeju noteiktām sociālām iestādēm un pakalpojumiem;
Calls on the Member States to take action to fight clandestine or 'submerged' employment, which excludes those affected from certain social facilities and services;
pieprasa, lai šāda aktīvas integrācijas politika būtu:
Requests that active inclusion policies should:
saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālās un nodarbinātības politikai;
be consistent with a lifecycle approach to education, life-long learning, social and employment policies;
īpaši sagatavota, mērķtiecīga un atbilstīga vajadzībām;
be tailor-made, targeted and needs-oriented;
balstīta uz integrētu pieeju un orientēta uz līdzdalību un
be based on an integrated approach and participative; and
tāda, kurā tiek ievēroti priekšnosacījumi, kas ir būtiski, lai pieļautu līdzdalību, neradot nosacījumus, kas apdraud minimālos iztikas ienākumus;
respect pre-conditions which are essential to allow participation without creating conditions that endanger a minimum living income;
aicina Komisiju izskatīt visu izmaksu aprēķinus aktīvas un sociālas integrācijas jomā, jo pieredze rāda, ka savlaicīgi ieguldījumi un profilaktiska rīcība var mazināt sabiedrības vispārējās izmaksas ilgākā laika posmā; atzinīgi vērtē to, ka Ieteikumā 2008/867/EK ir ierosināts attiecīgi palielināt investīcijas sociālās integrācijas jomā;
Invites the Commission to consider whole-cost accounting in the field of active and social inclusion as experience has shown that early investment and preventive action can reduce overall cost for society in the long term; welcomes the fact that Recommendation 2008/867/EC proposes to increase investment in social inclusion accordingly;