natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka Lisabonas stratēģijas efektīva un pilnīga īstenošana ir noteicošais faktors, lai panāktu lielāku izaugsmes potenciālu; pauž nožēlu, ka euro zonas darbības rādītāji jauninājumu jomā, piemēram, uzņēmumu izdevumi pētniecībai un attīstībai, ir zemāki nekā ASV un Japānā; pauž nožēlu arī par to, ka kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai euro zonas valsts un privātajā sektorā joprojām ir aptuveni 2 % no IKP, tālu atpaliekot no 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomē izvirzītā mērķa līdz 2010. gadam sasniegt 3 % no IKP; tādēļ aicina nodrošināt saskaņotu politiku uz jauninājumiem balstītas izaugsmes veicināšanai; atgādina, ka šādas politikas priekšnoteikums ir lielāki ieguldījumi infrastruktūrā, pētniecībā, jauninājumos, mūžizglītībā un izglītībā, lielāka konkurence preču un pakalpojumu tirgū, labāk attīstīti finanšu sektori un elastīgāks darba tirgus, vienlaikus nodrošinot sociālās drošības nepieciešamo līmeni (
Believes that the effective and full implementation of the Lisbon Strategy is key to achieving higher growth potential; regrets that the performance of the eurozone in the field of innovation, as in the case of business expenditure on R&D, is lower than that of the USA and Japan; deplores also that total R&D spending of the public and private sector in the eurozone has been stagnating at around 2 % of GDP, which is well short of the objective of the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, which was to reach 3 % of GDP by 2010; calls, therefore, for a consistent policy which fosters innovation-based growth; recalls that such a policy requires more investment in infrastructure, research, innovation, lifelong learning and education, more competition on product and services markets, more developed financial sectors and more flexible labour markets
Euro zonas paplašināšanās
Enlargement of the eurozone
atzinīgi vērtē Slovēnijas pievienošanos euro zonai no 2007. gada 1. janvāra un gludo pāreju no tolara uz euro;
Welcomes the entry of Slovenia to the eurozone on 1 January 2007 and the smooth changeover from the tolar to the euro;
mudina citas jaunās dalībvalstis turpināt sagatavošanās darbu, lai pievienotos euro zonai; uzsver ieguvumus, kurus konverģences process un euro galīga ieviešana nodrošina gan jaunajām dalībvalstīm, gan euro zonai kopumā; uzskata, ka jautājumi, kas attiecas uz euro zonu, nav jāsaista tikai ar jaunajām dalībvalstīm, un norāda uz atteikšanās iespēju;
Encourages other new Member States to continue efforts to prepare themselves for entry into the eurozone; highlights the benefits stemming from the convergence process and the final adoption of the euro, both for the new Member States and for the eurozone as a whole; considers that issues relating to the eurozone should not be focused exclusively on the new Member States and points to the issue of opt outs;
uzsver, ka nepieciešama Parlamenta, Padomes un Komisijas vienošanās par skaidru ceļvedi attiecībā uz pieteikuma iesniegšanas procedūru nolūkā iestāties euro zonā, lai visām iesaistītajām iestādēm nodrošinātu pietiekami ilgu novērtēšanas un sagatavošanās periodu, kas veicinātu pilsoņu un dalībvalstu uzticību pārejas procesam;
Emphasises the need for an agreement between Parliament, the Council and the Commission on a clear roadmap for the eurozone application procedure in order to ensure a sufficient period of assessment and preparation for all institutions involved, which would increase the confidence of citizens and Member States in the changeover process;
atzīst, ka cenu stabilitātes definīcija, kuru izmanto, novērtējot konverģences kritērijus, nav identiska cenu stabilitātes definīcijai, ko ECB pieņēmusi saistībā ar monetāro politiku, jo konverģences kritēriji galvenokārt novērtē iepriekšējos darbības rādītājus, bet ECB definīcija nosaka mērķi, kas izvirzīts turpmākajiem darbības rādītājiem; pauž nožēlu, ka Līgumā noteikto inflācijas kritēriju aprēķina, ņemot vērā rādītājus visās dalībvalstīs, nevis tikai euro zonas valstīs;
Acknowledges that the definition of price stability used for assessing the convergence criteria is not identical to the price stability definition adopted by the ECB in its monetary policy, as the convergence criteria mainly assess measured past performance whilst the ECB's definition is an aim set for future performance; regrets that the inflation criterion as set in the Treaty is measured against all Member States instead of concentrating on those which are now part of the eurozone;
aicina ieviest efektīvākus pasākumus, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un krāpšanu, un atzīmē informācijas trūkumu Komisijas regulārajos ziņojumos par ārzonas uzņēmumiem vai to lomu un ieguldījumu, kā arī pieprasa informāciju par šo jautājumu;
Calls for more effective action to tackle money laundering and fraud and notes the lack of information in the Commission's regular reports on offshore companies or on their role and importance and requests information on this subject;
uzskata, ka jaunajām dalībvalstīm var būt problemātiski pievienoties euro zonai, īpaši ņemot vērā cenu stabilitātes kritērijus, jo inflācija var būt daļa no ekonomiskās attīstības izlīdzināšanās procesa; tādēļ aicina Padomi un Komisiju izskatīt konverģences kritērijus, veicot sīkāku analīzi un organizējot politiskas debates par konverģences kritēriju piemērošanu valstīm, kas kandidē uz pievienošanos euro zonai, ņemot vērā jauno realitāti un ekonomikas attīstības atšķirības; uzsver, ka konverģences kritēriji jāpiemēro saskaņā ar Līgumu un nekādā gadījumā nedrīkst apšaubīt euro zonas konkurētspēju;
Considers that the new Member States may face challenges in joining the eurozone especially with regard to the price stability criterion, since inflation may be part of the catching-up process; therefore calls on the Council and the Commission to examine the convergence criteria through further analysis of and policy debate on the application of the convergence criteria to prospective new members of the eurozone and in the light of the new reality and differences in economic development; emphasises that the convergence criteria must be applied according to the Treaty and in any case the competitiveness of the eurozone should not be questioned;
atgādina nepieciešamību savlaicīgi uzsākt plašu pilsoņu informācijas kampaņu kandidātvalstīs, radot uzticību pārejas procesam, un nodrošināt visu iesaistīto pušu godprātīgu rīcību pārejas posmā, lai euro ieviešana būtu veiksmīga; uzskata, ka jāsniedz vairāk informācijas iedzīvotājiem un jau agrīnā stadijā informācijas kampaņām jāpiesaista plašsaziņas līdzekļi;
Recalls the need to engage in extensive citizen information campaigns in applicant Member States at an early stage, generating confidence in the changeover process, and to ensure that the changeover phase is managed in a fair manner by all involved, with a view to making the euro a success; judges that the information deficit of citizens needs to be reduced and that the use of the media for information campaigns needs to be organised at an early stage;
uzskata, ka ir būtiski panākt labāku budžeta politikas koordinēšanu dalībvalstīs cikla ietvaros, it īpaši balstot to uz kopīgu grafiku un pieņēmumiem makroekonomikas jomā; aicina stingri un efektīvi īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu;
Considers that it is crucial to achieve a better coordination of budgetary policies among Member States over the cycle, notably based on a common calendar and macroeconomic assumptions; calls for the strict and effective implementation of the Stability and Growth Pact;
uzskata, ka strukturālās uzraudzības īpašā euro zonas dimensija, kuru saista ar Lisabonas stratēģiju, ir jānostiprina, iekļaujot tajā EMS darbības uzlabošanai nepieciešamus pasākumus; atzinīgi vērtē galvenās uzmanības pievēršanu euro zonai Komisijas ikgadējā progresa ziņojumā par Lisabonas stratēģijas īstenošanu, uzskatot to par pirmo soli šajā virzienā;
Considers that the specific eurozone dimension of structural surveillance associated with the Lisbon Strategy should be strengthened by including measures that are needed to improve the functioning of the EMU; welcomes as a first step in this direction the focus on the eurozone in the Commission's annual progress report on the state of implementation of the Lisbon Strategy;
uzsver nepieciešamību stiprināt pārvaldi un Eiropas integrācijas procesu, jo īpaši euro zonā, jo tas ir vienīgais veids, kā risināt globālus uzdevumus ekonomikas jomā; tāpēc aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai turpmāk gada pārskats par euro zonu sniegtu virkni politisku ieteikumu, tādējādi nodrošinot instrumentus detalizētam dialogam starp dažādām Kopienas struktūrvienībām, kuras ir iesaistītas Eiropas Savienības ekonomiskās pārvaldes stiprināšanā;
Stresses the need to strengthen governance and the process of European integration, in particular within the eurozone, as this is the only way to tackle global economic challenges; calls, therefore, on the Council and the Commission to ensure, in the future, that the annual report on the eurozone delivers a set of policy recommendations providing instruments for a detailed dialogue between the various Community bodies that are involved in strengthening the economic governance of the Union;
atgādina nepieciešamību paaugstināt Lisabonas stratēģijas efektivitāti, saturiski un laika nozīmē apvienojot joprojām atsevišķi izmantotos ekonomiski politiskos instrumentus, lai izstrādātu gudru izaugsmes stratēģiju, ar kuras palīdzību vēl vairāk koncentrēt ziņojumu un novērtējumu sagatavošanas darbu valstu reformu programmu jomā, un kura vienlaikus ietver arī dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmas;
Recalls the need to increase the effectiveness of the Lisbon Strategy by consolidating the content and timing of economic policy instruments that are still deployed separately, the goal being an intelligent growth strategy that further concentrates the reporting and assessment work in the area of the national reform programmes, but at the same time also involves the national stability and convergence programmes;
uzskata, ka Eurogrupai ir jāvienojas par ceļvedi attiecībā uz nākamajos divos gados euro zonā sasniedzamajiem mērķiem; uzskata, ka stingrākas ekonomiskās koordinācijas dēļ Eurogrupa no neoficiālas struktūras būtu jāpārveido par oficiālāku struktūru ar atbilstošu infrastruktūru;
Believes that the Eurogroup should agree on a roadmap on what should be achieved in the next two years in the eurozone; believes in the interest of stronger economic coordination that the Eurogroup should move away from an informal to a more formal institutional framework, which includes proper infrastructures;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eurogrupas priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai.
33 Instructs its President to forward this resolution to the President of the Eurogroup, the Council, the Commission and the European Central Bank.
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2006. gada pārskatu,
having regard to the Annual Report 2006 of the European Central Bank (ECB),
ņemot vērā Līgumam pievienotā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 15. pantu,
having regard to Article 15 of the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Euro banknošu un monētu pieci gadi apgrozībā" ( COM(2006)0862 ,
having regard to the Communication from the Commission on Five years of euro banknotes and coins ( COM(2006)0862 ),
ņemot vērā ECB 2006. gada Finansiālās stabilitātes pārskatu un tās 2007. gada marta ziņojumu par finansiālo integrāciju Eiropā,
having regard to the ECB's Financial Stability Review December 2006 and its report on Financial Integration in Europe of March 2007,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0266/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0266/2007 ),
tā kā eiro zonas IKP 2006. gadā palielinājās par 2,7 % salīdzinājumā ar 1,4 % 2005. gadā, par ko nav iemesla būt pašapmierinātiem, lai gan tas ir labākais rādītājs kopš 2000. gada, turpretī inflācijas rādītājs salīdzinājumā ar 2005. gadu saglabājās nemainīgs – 2,2 %;
whereas the GDP of the eurozone increased by 2,7% in 2006, up from 1,4% in 2005, which leaves no room for complacency, although it was the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2%, unchanged compared with 2005,
tā kā iekšzemes pieprasījums, jo īpaši ieguldījumi, bija galvenais virzītājspēks izaugsmes palielināšanai eiro zonā;
whereas internal demand, notably investment, was the main driving force behind the increase in growth in the eurozone,
tā kā enerģijas cenu kāpums, kurš sākās 2005. gadā, nepalielināja iekšējo spiedienu uz inflāciju, jo saglabājās mērens darba algu pieaugums un netika novērotas tā netiešās sekas;
whereas the increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed,
tā kā joprojām nav ņemti vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijās par ECB gada pārskatu dotie ieteikumi par balsojuma pārredzamību un protokolu kopsavilkumu publicēšanu;
whereas the recommendations put forward in Parliament's previous resolutions on the ECB annual reports concerning transparency of voting and publication of summary minutes have not yet been taken into account,
tā kā Parlaments vēlas palīdzēt nostiprināt ECB nozīmi, starptautisko autoritāti un eiro zonu starptautiskā līmenī;
whereas Parliament wishes to help strengthen the role and international authority of the ECB and the eurozone on the international stage,
tā kā ir bijis daudz kandidātu uz vadošajiem amatiem Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Pasaules Tirdzniecības organizācijā un Eiropas sadarbības un attīstības organizācijā pilnīgi neatkarīgi no amatiem Pasaules Bankā;
whereas there have been many applicants for appointment to senior positions at the International Monetary Fund (IMF), the World Trade Organisation and the Organisation for Economic Co-operation and Development, quite apart from those at the World Bank,
tā kā 2006. gadā ECB turpināja koriģēt procentu likmes, kopš 2005. gada decembra tās paaugstinot astoņas reizes, palielinot tās par 200 bāzes punktiem un sasniedzot pašreizējos 4 %;
whereas the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised eight times since December 2005, by 200 basis points up to the current 4%,
tā kā paredz izaugsmes palēnināšanos aptuveni līdz 2,6 % 2007. gadā, un kas atspoguļo ierobežojošu monetārās politikas regulējumu, kā arī inflācijas samazinājumu līdz 1,9 %;
whereas growth is expected to slow down somewhat to 2,6 % in 2007 reflecting the withdrawal of monetary accommodation, with a decline in inflation to 1,9 %,
tā kā 2006. gadā ASV tekošo kontu deficīts turpināja pieaugt līdz 6,5 % no IKP, un eiro sistēma joprojām izjuta risku un nedrošību, kas saistīta ar nepārtraukto tekošo kontu deficīta nelīdzsvarotību;
whereas the US current account deficit continued to rise up to 6,5 % of GDP in 2006 and the Eurosystem continued to stress the risks and uncertainties related to the continuation of large global current account imbalances,
tā kā ārkārtīgi liela globālā nelīdzsvarotība joprojām apdraud valūtas maiņas kursa attīstību un pasaules ekonomikas izaugsmi un tā kā šie riski obligāti jānovērš;
whereas large global imbalances continue to represent a risk for exchange rate developments and worldwide economic growth and whereas it is imperative that these risks be addressed,
uzsver, ka, ņemot vērā neseno lēno atveseļošanos, visi procentu likmju palielinājumi jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomikas izaugsmi; atzīmē, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas uzlabošanos, ir jāīsteno gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ieguldījumu darbība;
Emphasises that, against the background of the recent recovery, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;
uzskata, ka joprojām ir pāragri šajā atveseļošanās periodā nošķirt ciklisko no strukturālās dimensijas; tomēr uzskata, ka dažas strukturālās reformas, parasti lielākas nekā sākumā aprēķināts, var jau būt iespaidojušas izaugsmi; uzskata, ka šāda atveseļošanās jāuzskata par stimulu, turpinot valstu reformas, kas pielāgotas katras valsts vajadzībām, jo īpaši pētījumu, jauninājumu un izglītības jomā, lai palielinātu izaugsmes iespējas eiro zonā;
Considers that it is still too early to distinguish the cyclical dimension from the structural one in this recovery; considers, however, that some structural reforms, larger than usually estimated, may have already fed through into growth; deems that such recovery should be taken as an incentive to pursue national reforms adapted to each country, notably in the domain of research, innovation and education, in order to increase the potential for growth of the eurozone;
atzīmē, ka ECB vērtē darba samaksas palielinājumu kā cenu stabilitātes paaugstinātu apdraudējumu; sakarā ar to atgādina, ka Komisijas 2007. gada pārskatā par eiro zonu ( SEC(2007)0550 ) nepārprotami pateikts, ka, neraugoties uz naftas cenu straujo kāpumu, eiro zona ir turpinājusi paplašināties vidējā tempā;
Notes that the ECB assesses wage development as an upside risk to price stability; recalls in this context that the Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 ( SEC(2007)0550 ) makes plain that wages in the eurozone have continued to grow moderately in spite of a sharp rise in oil prices;
uzsver, ka Līgumā noteikta skaidra atšķirība starp cenu stabilitātes mērķiem un atbalstu vispārējai ekonomikas politikai, un tādēļ nevar uzskatīt, ka šie mērķi ir savstarpēji aizvietojami;
Emphasises that the Treaty explicitly distinguishes between the goals of price stability and support for general economic policies and that, therefore, the two goals cannot simply be treated as substitutable;
uzskata, ka fiskālā konsolidācija ir būtiska un jo īpaši nepieciešama tautsaimniecībai labvēlīgos apstākļos, lai veicinātu izaugsmi ilgtermiņā, un to jāveic rūpīgi, lai sekmētu valsts izdevumu kvalitāti; uzskata, ka "zelta likums", kas nosaka, ka tikai ar ieguldījumiem var attaisnot fiskālo deficītu, ir nozīmīgs solis šajā virzienā;
Considers that fiscal consolidation is key and all the more necessary in good times in order to achieve long-term growth and must be carefully designed so as to enhance the quality of public expenditure; considers that the golden rule by which a fiscal deficit can be accounted for by investments only is a significant step in this direction;
atzīmē ka dalībvalstu tautsaimniecības ekonomiskie cikli eiro zonā atrodas ļoti dažādās stadijās; aicina ECB pārbaudīt, vai šāda mēroga rīcības atšķirības vienā monetārajā zonā var izraisīt stabilitātes un ekonomiskās izaugsmes problēmas nākotnē;
Notes that the economic cycles followed by the economies of the Member States in the eurozpme are at very different stages; calls on the ECB to examine whether such widely divergent behaviour in a single monetary area could pose a problem in future in terms of stability and economic growth;
pauž bažas par pašreizējo eiro vērtības celšanos attiecībā pret vairākumu galveno ārzemju valūtu; sakarā ar to norāda, ka Līguma 111. pantā atbildība par valūtas maiņas kursu uzticēta Padomei, tomēr nav norādīts, kā šī atbildība jāīsteno; aicina Eirogrupu, Padomi un ECB pilnībā īstenot attiecīgās pilnvaras; konstatē, ka eiro vērtības celšanās līdz šim nav kaitējusi eksportam eiro zonas līmenī, taču tā ietekmējusi dalībvalstis atšķirīgi atkarībā no iedalījuma pēc nozarēm un uzņēmumu lieluma; uzsver, ka ar tekošo kontu globālo nelīdzsvarotību ir saistīti riski attiecībā uz eiro maiņas kursa iespējamu turpmāku paaugstināšanos; atzīmē, ka pašlaik panākta politikas veidotāju vienprātība par to, kā risināt globālo nelīdzsvarotības problēmu; atzīmē, ka starptautiskās sabiedrības un starptautisko finanšu iestāžu centieni atrisināt šo lielāko problēmu ne tuvu nav bijuši pietiekami; cer, ka Starptautiskā Valūtas fonda vadīto pasākumu īstenošana, lai mazinātu budžeta deficītu un veicinātu privātos uzkrājumus ASV, un panāktu valūtas maiņas kursa lielāku elastību daudzās tādās valstīs Āzijas jaunattīstības daļā, it īpaši Ķīnā, kurās ir valūtas un finanšu līdzekļu pārpalikums, būs ievērojams ieguldījums globālās nelīdzsvarotības pakāpeniskā likvidēšanā;
Expresses concerns about the ongoing appreciation of the euro against most major foreign currencies; points out in this connection that Article 111 of the Treaty assigns responsibility for exchange rate policy to the Council, but without specifying how this responsibility should be exercised; calls on the Eurogroup, the Council and the ECB to exercise their respective competences in full; observes that such appreciation has not been harmful to exports on the eurozone level so far, but that the effects vary among Member States; underlines the risks associated with large global current account imbalances which could result in additional increases in the euro exchange rate; notes that there is now a broad consensus among policy makers on how to tackle the problem of global imbalances; notes that the efforts made by the international community and international financial institutions have been far from adequate; hopes that the implementation of measures to reduce the budget deficit and promote private savings in the USA and to achieve greater exchange rate flexibility in a number of surplus countries in emerging Asia, in particular China, which is to be monitored by the IMF, will make a significant contribution to the gradual resolution of global imbalances;
konstatē, ka visā eiro zonā pēdējo 10 gadu laikā ir strauji augušas nekustamā īpašuma cenas, ar dažiem izņēmumiem, jo īpaši Vācijā; tomēr atzīmē, ka dažas pazīmes liecina par šīs tendences mazināšanos; mājsaimniecībām piešķirtie kredīti nekustamā īpašuma iegādei joprojām palielinās par aptuveni 10 % gadā; atzīmē, ka ASV mājokļu cenas ir pazeminājušās un hipotekāro kredītu tirgus nesen ir pasliktinājies, kas varētu ietekmēt reālo ekonomiku; uzskata, ka šāda attīstība jāuztver kā brīdinājums par iespējamām norisēm eiro zonā; prasa ECB stingri uzraudzīt šīs tendences, kuru sekas var nopietni ietekmēt reālo ekonomiku; prasa ECB iesniegt risinājumus, minot to attiecīgās priekšrocības, tādus kā nekustamā īpašuma iekļaušana saskaņotā patēriņa cenu indeksā vai īpaša indikatora veida izstrāde, vai specifisku pasākumu ierosināšana dalībvalstu līmenī, ievērojot, ka pastāv valstu tirgus neviendabīgums;
Observes that throughout the eurozone real estate prices have experienced stark increases for about 10 years now with few exceptions, most notably in Germany; notes that, although there are some signs that this development is slowing down, credit granted to households for the acquisition of property is still rising by around 10 % per year; observes that there has been a decline in US housing prices and a recent deterioration in the mortgage credit market which could have an impact on the real economy; considers that such a development should be taken as a warning for what could take place in the eurozone; calls for the ECB to monitor closely these developments which have the potential to have consequences for the real economy; requests the ECB to present ways forward with their respective advantages such as including real estate in the harmonised index of consumer prices, or devising a specific type of indicator, or to suggest specific measures to be taken at national level due to heterogeneities among national markets;