natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā PVO 2004. un 2007. gada ministriju konferencēs par vidi un veselību ir uzsvērta kombinētā kompleksā saikne starp ķīmisko piesārņotāju ietekmi un noteiktu skaitu hronisku kaišu un slimību, īpaši attiecībā uz bērniem; tā kā šīs problēmas ir ņemtas vērā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (ANVP) un Starpvaldību foruma par ķīmisko vielu drošību (SFĶD) oficiālajos dokumentos,
whereas at the 2004 and 2007 WHO ministerial conferences on health and the environment, attention was drawn to the links between the complex combined influence of chemical pollutants and a number of chronic illnesses and disorders (affecting children in particular); whereas those concerns are also expressed in official documents issued in connection with the United Nations Environment Programme (UNEP) and by the Intergovernmental Forum on Chemical Safety (IFCS),
tā kā ir arvien vairāk zinātnisku pierādījumu, ka dažus vēža veidus, piemēram, urīnpūšļa, kaulu, plaušu, ādas, krūts vēzi un arī citus izraisa ne vien ķīmisko vielu iedarbība, radiācija, gaisa pārnēsātas daļiņas, bet arī citi vides faktori;
whereas there is increasing scientific evidence that certain cancers, such as cancer of the bladder, bone cancer, lung cancer, skin cancer, breast cancer and others are caused not only by the effects of chemical substances, radiation and airborne particles but also by other environmental factors,
tā kā Komisijas 2000. gada 2. februāra paziņojumā par piesardzības principa izmantošanu ( COM(2000)0001 ) izvirzītie kritēriji ir ārkārtīgi stingri un pat neīstenojami,
having regard to the highly restrictive - if not to say impracticable - nature of the criteria adopted by the Commission in its 2 February 2000 Communication on the precautionary principle ( COM(2000)0001 ),
tā kā cilvēka biomonitorings ir nozīmīgs līdzeklis, lai noteiktu, cik lielā mērā Eiropas iedzīvotāji ir pakļauti piesārņojuma ietekmei un tā kā vairākkārt ir izteikta vēlme paātrināt biomonitoringa programmas ieviešanu Savienības mērogā gan Eiropas Parlamenta jau iepriekšminētās 2005. gada 23. februāra rezolūcijas 3. punktā, gan arī Padomes 2007. gada 20. decembra secinājumos par vidi,
having regard to the importance of human biological monitoring as a tool for assessing the European population's degree of exposure to the effects of pollution and the determination (repeatedly expressed by Parliament in Paragraph 3 of its aforementioned resolution of 23 February 2005 and in the conclusions issued at the end of the 20 December 2007 Council meeting of Environment Ministers) to expedite the introduction of a biological-monitoring programme at EU level,
tā kā ir pilnībā atzīts, ka klimata izmaiņas var būtiski ietekmēt vairāku slimību smagumu un incidenci un ka īpaši biežie karstuma uzplūdi, plūdi un ugunsgrēki, kas ir visbiežāk sastopamās dabas katastrofas ES, var izraisīt slimību skaita palielināšanos, radīt sliktus higiēniskos apstākļus un jaunus nāves gadījumus, bet paralēli jāatzīst, ka pasākumi, kuri paredzēti klimata pārmaiņu seku mazināšanai pozitīvi ietekmē veselību;
whereas it is readily acknowledged that climate change can play an important role in increasing the severity and incidence of certain diseases and in particular that heat-wave frequency, flooding and wildfires as the most frequent natural disasters in the EU can lead to additional diseases, poor sanitation and deaths, while at the same time recognising the beneficial effects on health of measures to alleviate climate change,
tā kā klimata pārmaiņām būs ievērojama ietekme uz cilvēka veselību, cita starpā veicinot noteiktu infekcijas un parazitāru slimību uzliesmojumu galvenokārt temperatūras un mitruma izmaiņu dēļ un tās ietekmes dēļ, kas šīm izmaiņām būs uz ekosistēmām, dzīvniekiem, augiem, kukaiņiem, parazītiem, protozojiem, mikrobiem un vīrusiem,
whereas climate change will have significant effects on human health, inter alia by encouraging the development of certain infectious and parasitic diseases mainly because of changes in temperature and humidity and their impact on ecosystems, animals, plants, insects, parasites, protozoa, microbes and viruses,
un tai pakārtotajās direktīvās ir iekļautas skaidras ūdens masu veselības saglabāšanas un atjaunošanas normas;
and its daughter directives contain clear provisions concerning the preservation and restoration of healthy waters,
tā kā vides veselības medicīna ir jauna medicīnas nozare, kuras pamatā vairākās dalībvalstīs joprojām ir pārāk fragmentāra un nevienmērīga universitārā izglītība un kura tādēļ Eiropas Savienībā būtu jāatbalsta un jāveicina;
whereas environmental medicine is a new medical discipline based on university teaching which is still too fragmentary and unevenly distributed amongst the Member States and which thus deserves to be supported and promoted within the EU,
tā kā to personu skaits, kuras cieš vides faktoru dēļ, pieaug un ir jāveic epidemioloģijas apkopošana, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par slimībām, kuras pilnībā vai daļēji izraisa vides faktori,
whereas the number of persons suffering as a result of environmental factors is increasing and epidemiologies should be developed in order to obtain a full picture of diseases which are caused wholly or in part by environmental factors,
atzīst Komisijas ieguldītos pūliņus šajā jomā kopš rīcības plāna uzsākšanas 2004. gadā, galvenokārt informācijas ķēdes uzlabošanā attiecībā uz vidi un veselību, Eiropas pētījumu integrāciju un paplašināšanu šajā nozarē un sadarbību ar tādām specializētām starptautiskām organizācijām kā PVO;
Acknowledges the efforts made by the Commission since the action plan was launched in 2004, particularly in terms of improving the chain of information concerning health and the environment, integrating and expanding European research in this area and cooperating with specialist international organisations such as the WHO;
uzskata tomēr, ka šāds rīcības plānas jau iedīglī ir lemts daļējai neveiksmei, jo tas paredzēts tikai kā jau pastāvošo Kopienas politiku papildinājums un nebalstās uz preventīvu politiku, kuras mērķis būtu samazinātu to slimību skaitu, kuras saistītas ar vides faktoriem un tam trūkst skaidra un skaitļos izteikta mērķa;
Considers, however, that such an action plan is bound to fail at least in part, since it is designed solely to accompany existing Community policies, it is not based upon a preventive policy intended to reduce illnesses linked to environmental factors, and it pursues no clear, quantified objective;
vērš Komisijas uzmanību uz to, ka viena programma jau ir īstenota PVO vadībā un ka PVO dalībvalstis saistībā ar to izstrādāja savus valsts un vietējos vides veselības rīcības plānus, kuros ir ietverti specifiski mērķi un īstenošanas plāni; tāpēc iesaka Komisijai izskatīt šo PVO programmu kā iespējamu modeli, kas varētu kalpot par paraugu Eiropas Savienībai nākotnē;
Draws the Commission's attention to the fact that a programme has already been carried out under the aegis of the WHO as part of which the WHO Member States established their own national and local environmental health action plans comprising specific objectives and implementation plans; recommends to the Commission therefore that it review this WHO programme as a possible model which could also serve as a useful example to the Union in the future;
izsaka dziļu nožēlu par to, ka Komisija, precīzāk, tās Pētniecības ģenerāldirektorāts, nav nodrošinājis pienācīgu finansējumu cilvēka biomonitoringam 2008. gadā, lai Savienībā izveidotu saskanīgu pieeju cilvēka biomonitoringam, kā tā bija apņēmusies dalībvalstu un Parlamenta priekšā;
Deeply regrets the fact that the Commission (and in particular its Research DG) has not provided sufficient funding for human biological monitoring in 2008 to enable it (as it had promised Parliament and the Member States) to introduce a consistent approach to biological monitoring within the EU;
tāpat arī aicina Komisiju līdz 2010. gadam sniegt atbildi par diviem pamata mērķiem, ko tā izvirzīja 2004. gadā, un izstrādāt un ieviest praktiski īstenojamu saziņas stratēģiju saistībā ar šiem mērķiem, proti, pirmkārt, pievērst iedzīvotāju uzmanību vides piesārņojumam un tā ietekmei uz veselību, un, otrkārt, pārskatīt un pielāgot Eiropas risku samazināšanas politiku;
Calls upon the Commission to respond by 2010 to two essential objectives which the Commission set itself in 2004 and to establish and carry out a practicable communication strategy for these objectives, namely to make members of the general public aware of environmental pollution and the impact thereof on their health, and to reconsider and adapt European risk-reduction policy;
stingri iesaka Komisijai un dalībvalstīm ievērot saistības attiecībā uz Kopienas tiesību aktu piemērošanu;
Strongly recommends that the Commission and Member States meet their obligations as regards implementation of Community legislation;
atgādina, ka, vērtējot vides faktoru ietekmi uz veselību, par pamatu ir jāņem mazāk aizsargātas grupas, piemēram, grūtnieces, zīdaiņi, bērni un gados vecāki cilvēki;
Stresses that, when it comes to assessing the impact of environmental factors on health, consideration should be given first and foremost to vulnerable groups such as pregnant women, newborn babies, children and the elderly;
aicina īpašu uzmanību pievērst mazāk aizsargātām grupām, ko piesārņojošās vielas skar visvairāk, ieviešot pasākumus, lai samazinātu saskarsmi ar piesārņojošām vielām veselības aizsardzības iestāžu un skolu iekštelpās, pieņemot iekštelpu gaisa kvalitātes pārvaldības labas prakses kodeksu;
Calls for special attention to be given to vulnerable groups, who are the most susceptible to pollutants, by introducing measures to reduce exposure to indoor environmental contaminants in healthcare facilities and schools through the adoption of sound indoor air quality management practices;
mudina Komisiju, izstrādājot priekšlikumus par tiesību aktu pārskatīšanu, nevājināt pastāvošos tiesību aktus lobiju un reģionālo vai starptautisko organizāciju ietekmē;
Urges the Commission, when drafting proposals for the revision of existing laws, not to weaken those laws under pressure from lobbies or regional or international organisations;
atgādina, ka ES ir jāizmanto pastāvīga, dinamiska un elastīga pieeja rīcības plānam; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi izveidot īpašu ekspertīzi vides veselības jomā, kas būtu pārredzama, multidisciplināra un neviennozīmīga, tādējādi ļaujot reaģēt uz sabiedrības vispārējo neuzticību oficiālām aģentūrām un ekspertu komitejām; norāda, ka ir svarīgi atbalstīt veselības speciālistu apmācību īpaši ar labas prakses apmaiņas palīdzību Kopienas līmenī;
Points that the EU needs to apply a continuous dynamic and flexible approach to the Action Plan; considers that it is therefore of paramount importance to acquire specific expertise on the subject of environmental health, to be based on transparency and on a multidisciplinary and adversarial approach which would thus enable the general public's distrust of official agencies and committees of experts to be countered; points to the importance of improving the training of health experts by means, in particular, of exchanges of best practice at Community level;
uzsver, ka pēdējie gadi bijuši nozīmīgi ar reāliem panākumiem vides politikā īpaši saistībā ar gaisa piesārņojuma samazināšanu, ūdens kvalitātes uzlabošanu, atkritumu savākšanas un pārstrādes politiku, ķīmisko vielu kontroli un degvielas ar svina piejaukumu aizliegumu, taču tai pat laikā konstatē, ka Eiropas politikai joprojām ir raksturīgs globālas un preventīvas stratēģijas trūkums un netiek piemērots piesardzības princips;
Points out that in recent years there have been genuine advances in environmental policy in the form of (for example) a reduction in air pollution, an improvement in water quality, the collection and recycling of waste, the monitoring of chemicals and a ban on leaded petrol, but notes at the same time that EU policy still lacks a comprehensive preventive strategy and fails to apply the precautionary principle;
prasa tāpēc, lai Komisija saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas jurisprudenci pārskata kritērijus, ko tā izvirzījusi iepriekšminētajā paziņojumā un kuri attiecas uz piesardzības principa piemērošanu, lai šis rīcības un drošības princips, kura pamatā ir pagaidu un samērīgu pasākumu īstenošana, kļūtu par Kopienas politikas kodolu veselības un vides jomā;
Calls, therefore, on the Commission to revise the criteria laid down in its aforementioned Communication as regards recourse to the precautionary principle pursuant to European Court of Justice case-law, in order to ensure that an action and security principle based on the adoption of provisional and proportionate measures lies at the heart of Community health and environment policies;
uzskata, ka pierādīšanas pienākuma par preces nekaitīgumu pāreja uz ražotāju vai importētāju ļautu veicināt uz profilaksi balstītu politiku, kā ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.
Considers that shifting the burden of proof onto producers or importers and requiring them to demonstrate that a product is harmless would make it possible for a policy based on prevention to be promoted (as provided for in European Parliament and Council Regulation (EC) No 1907/2006 of 18 December 2006 concerning the registration, evaluation, authorisation and restriction of chemicals (REACH) and establishing a European Chemicals Agency OJ L 396, 30.12.2006, p.
Labota versija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.
1; corrected version in OJ L 136, 29.5.2007, p.
atkārto lūgumu Komisijai nekavējoties ierosināt konkrētus pasākumus par iekštelpu gaisa kvalitāti, kas nodrošinātu augstu iekštelpu vides drošības un veselības līmeni, jo īpaši pārskatot Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.
Calls once again upon the Commission to come forward as soon as possible with concrete measures on indoor air quality which would ensure a high level of protection of health and safety indoors to be established, in particular when revising Council Directive 89/106/EEC of 21 December 1988 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to construction products OJ L 40, 11.2.1989, p.
iesaka Komisijai ar mērķi samazināt kaitīgo ietekmi uz vides veselību, lai tā mudina dalībvalstis ar nodokļu atlaidēm un/vai citiem ekonomiskiem stimuliem pārliecināt tirgus dalībniekus uzlabot iekštelpu gaisa kvalitāti un samazināt saskarsmi ar elektromagnētisko starojumu ēkās, filiālēs un birojos;
Recommends that, in order to reduce damaging effects of the environment on health, the Commission should call upon Member States, by means of tax concessions and/or other economic incentives, to interest market operators in improving the quality of indoor air and reducing exposure to electromagnetic radiation in their buildings, branch establishments and offices;
iesaka Komisijai izstrādāt atbilstošas minimālās prasības, lai nodrošinātu iekštelpu gaisa kvalitāti jaunceļamās ēkās;
Recommends that the Commission draft appropriate minimum requirements to guarantee the quality of indoor air in buildings to be newly built;
iesaka, ka, piešķirot individuālu Eiropas Savienības atbalstu, Komisijai vajadzētu pievērst uzmanību iekštelpu gaisa kvalitātei, saskarsmei ar elektromagnētisko starojumu un sevišķi apdraudētu sabiedrības grupu veselībai attiecīgajos projektos līdzīgi tam, kā tā pievērš uzmanību vides aizsardzības kritērijiem;
Recommends that, in awarding individual European Union support, the Commission bear in mind its impact on the quality of indoor air, exposure to electromagnetic radiation and the health of particularly endangered sections of the population in the projects concerned in a similar way to that in which attention is devoted to environmental protection criteria;
aicina saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām noteikt vides kvalitātes standartus prioritārām vielām ūdens jomā un tos regulāri atjaunināt līdz ar zinātnisko atzinumu maiņu;
Calls for environmental quality standards for priority substances in water to be laid down in accordance with the latest scientific knowledge and regularly brought into line with current scientific thinking;
uzsver, ka dažas dalībvalstis ir veiksmīgi ieviesušas mobilās analīžu laboratorijas vai "zaļās ambulances", lai nodrošinātu ātru un uzticamu diagnostiku attiecībā uz vides piesārņojumu sabiedriskajās un privātajās telpās; uzskata, ka Komisija varētu izplatīt šo praksi dalībvalstīs, kurās vēl nav izveidots šāds tiešas iejaukšanās modelis piesārņotajā zonā;
Points out that certain Member States have successfully introduced mobile analysis laboratories (or "green ambulances") to enable habitat pollution in public and private places to be diagnosed swiftly and reliably; considers that the Commission could promote such a practice within the Member States which have not yet acquired such a means of direct intervention at a polluted site;
pauž satraukumu par konkrētu tiesību normu neesamību, kas nodrošinātu to patēriņa produktu nekaitīgumu, kuri satur nanodaļiņas, un par Komisijas bezrūpīgo attieksmi pret nepieciešamību pārskatīt tiesisko regulējumu par nanodaļiņu izmantošanu patēriņa produktos, ņemot vērā to, ka tirgū parādās arvien lielāks skaits patēriņa produktu, kas satur nanodaļiņas;
Is concerned about the lack of specific legal provisions to ensure the safety of consumer products containing nanoparticles and the relaxed attitude of the Commission with regard to the need to review the regulatory framework for the use of nanoparticles in consumer products in light of the increasing number of consumer products containing nanoparticles being put on the market;
kā ārkārtīgi nozīmīgu vērtē starptautisko Bioiniciatīvas ziņojumu Šo ziņojumu publicējusi neatkarīgu zinātnieku grupa 2007. gada 31. augustā.
Is greatly concerned at the Bio-Initiative international report Published by a group of independent scientists on 31 August 2007.
Sīkāku informāciju skatīt: www.bioinitiative.org
For details, see: www.bioinitiative.org.
par elektromagnētiskajiem laukiem, kurā apkopoti vairāk nekā 1500 pētījumi par šo tēmu un secinājumos apskatīts kaitējums veselībai, ko var izraisīt mobilās telefonijas, piemēram, mobilā telefona radītais starojums, UMTS-Wifi-Wimax-Bluetooth starojums un fiksētās līnijas telefons DECT;
concerning electromagnetic fields, which summarises over 1500 studies on that topic and which points in its conclusions to the health risks posed by emissions from mobile-telephony devices such as mobile telephones, UMTS, Wifi, Wimax and Bluetooth, and also DECT landline telephones;
konstatē, ka ierobežojumi, līdz kuriem ir atļauts pakļaut sabiedrību elektromagnētiskam laukam ir novecojuši, jo tie nav pielāgoti pēc Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikuma 1999/519/EK par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētiskajiem laukiem (0 Hz līdz 300 GHz) OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.
Notes that the limits on exposure to electromagnetic fields which have been set for the general public are obsolete, since they have not been adjusted in the wake of Council Recommendation 1999/519/EC of 12 July 1999 on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields (0Hz to 30 GHz) OJ L 199, 30.7.1999, p.
tādēļ prasa Padomei grozīt ieteikumu 1999/519/EK, lai ņemtu vērā valstu paraugprakses un noteiktu arī stingrākas iedarbības robežvērtības visām iekārtām, kas izstaro elektromagnētiskos viļņus frekvencē starp 0,1 MHz un 300 GHz;
Calls, consequently, upon the Council to amend its Recommendation 1999/519/EC in order to take into account the Member States' best practices and thus to set stricter exposure limits for all equipment which emits electromagnetic waves in the frequencies between 0.1 MHz and 300 GHz;
ļoti nopietni uztver dažādos draudus veselībai, ko ir izraisījusi klimata sasilšana Savienības teritorijā, un aicina uz ciešāku sadarbību starp PVO, valstu kontroles iestādēm, Komisiju un Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centru, lai nostiprinātu agrās brīdināšanas sistēmu un tādejādi ierobežotu klimata izmaiņu negatīvo seku ietekmi uz veselību;
Takes a very serious view of the multiple health risks created by global warming on EU territory and calls for enhanced cooperation between the WHO, the Member States" monitoring authorities, the Commission and the European Centre for Disease Prevention and Control in order to bolster the early-warning system and thus to curb the harmful effects which climate change has on health;
uzsver, ka šo rīcības plānu varētu pilnveidot, ja tajā iekļautu arī klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību, izstrādājot efektīvus pielāgošanās pasākumus Kopienas līmenī, piemēram:
Highlights that this Action Plan would benefit from being extended to cover negative impacts of climate change on human health by elaborating on effective adaptation measures necessary at Community level, such as:
sistemātiskas sabiedrības izglītošanas un informēšanas programmas;
systematic public education programmes and awareness-raising;
pielāgošanās pasākumu saistībā ar klimata pārmaiņām iekļaušana sabiedrības veselības stratēģijās un programmās, piemēram, lipīgas un nelipīgas slimības, darba ņēmēju veselība un cilvēka veselībai bīstamas dzīvnieku slimības;
integration of climate change adaptation measures into public health strategies and programmes, such as communicable and non-communicable diseases, workers' health and animal diseases hazardous to health;
pienācīga uzraudzība ar mērķi agrīnā stadijā noteikt iespējamus slimību uzliesmojumus;
proper surveillance aiming at the early detection of disease outbreaks;
ar veselības jautājumiem saistītas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas;
health-related early warning systems and response;
vides datu uzraudzības tīklu koordinācija ar sanitārās uzraudzības tīkliem;
coordination of existing environmental data monitoring networks with disease outbreak networks;
aicina dalībvalstis un Komisiju pienācīgi reaģēt uz tādiem jauniem klimata pārmaiņu izraisītiem apdraudējumiem kā lielāka jaunu vīrusu un neatklātu patogēnu klātbūtne un šajā nolūkā ieviest jaunas patogēnu ierobežošanas tehnoloģijas, kas samazinātu zināmus un neatklātus vīrusus un citus patogēnus, ko pārnēsā ar asinīm;
Calls on Member States and the Commission to respond adequately to the new threats posed by climate change such as the increased presence of emerging viruses and undetected pathogens and therefore implement new existing pathogen reduction technologies that reduce known and undetected viruses and other pathogens transmitted by blood;
pauž nožēlu, ka paziņojuma "20 un 20 līdz 2020. gadam ‐ Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām" ( COM(2008)0030 ) pašreizējā izmaksu, ieguvumu un ietekmes novērtējumā tiek ņemta vērā tikai pozitīvā ietekme uz veselību, ko rada gaisa piesārņojuma samazināšana, līdz 2020. gadam par 20 % samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas; aicina Komisiju nodrošināt, lai steidzami ietekmes novērtējuma ietvaros tiktu izskatīti un modelēti saistītie (sekundārie) ieguvumi attiecībā uz veselību atkarībā no pasākumu vēriena saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ieteikumiem līdz 2020. gadam par 25 %, 40 % vai pat par 50 % un vairāk samazināt mājsaimniecību siltumnīcefekta emisijas;
Regrets that the current cost benefit impact assessment of the '20 20 by 2020 Europe's Climate Change Opportunity' ( COM(2008)0030 ) only considers the health benefits of reduced air pollution at a 20% reduction of greenhouse gas emissions by 2020; calls on the Commission to ensure that the (ancillary) co-benefits to health of various levels of ambition, in line with the International Panel on Climate Change recommendations of domestic 25% to 40% as well as possibly 50% or more of greenhouse gas emission reduction by 2020, are urgently investigated and modelled into an impact assessment by the Commission;