natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6-0513/2008 ),
having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0513/2008 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu,
having regard to Article 294(3), Article 114 and Article 168(4)(c) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 21. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt minēto nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 21 December 2010 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, Pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7–0148/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0148/2010 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/62/ES.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position corresponds to the final legislative act, Directive 2011/62/EU)
tā kā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru skaits ES sasniedz 23 miljonus, un kas veido aptuveni 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina 100 miljonus darba vietu, ir būtiska loma ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā, un tie ir nozīmīgs jauninājumu avots, kā arī sniedz svarīgu ieguldījumu nodarbinātības līmeņa noturēšanā un palielināšanā;
whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation and play a vital role in sustaining and increasing employment,
tā kā MVU ierobežotās iespējas piekļūt finansējumam ir būtisks šķērslis to izveidei un izaugsmei un tā kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir šo problēmu tikai saasinājusi;
whereas SMEs' limited ability to access finance is a major impediment to their creation and growth, and whereas the current financial and economic crisis has exacerbated this problem,
tā kā Eiropas finanšu tirgi daudzās jomās pašlaik nav spējīgi nodrošināt MVU ar pietiekamiem finanšu līdzekļiem dažādu iemeslu dēļ, pat ja tradicionālie MVU kreditēšanas veidi pašreizējās krīzes laikā ir saglabājuši diezgan lielu stabilitāti; tā kā ir jācenšas izslēgt jebkuru iespēju, ka banku gatavība finansēt MVU samazinātos, ņemot vērā pašreizējās banku starptautisko tiesību aktu reformas un to īstenošanu Eiropā;
whereas European financial markets in many areas are currently unable to provide SMEs with sufficient finance for varying reasons, even if traditional forms of SME lending have remained quite stable throughout the current crisis; whereas efforts are needed to rule out any lessening in future of the willingness of banks to finance SMEs, as a result of the ongoing reforms of international banking regulations and their implementation in Europe,
tā kā Eiropas MVU sektors ir ļoti neviendabīgs un to veido daudzi mikrouzņēmumi, ģimenes uzņēmumi, kas veiksmīgi darbojas tradicionālajos sektoros, aizvien lielāks skaits nesen dibinātu uzņēmumu, kā arī ātri augoši augsto tehnoloģiju uzņēmumi un uzņēmumi, kuros ir ļoti augsts inovāciju līmenis; tā kā visiem dažādajiem uzņēmējdarbības modeļiem ir atšķirīgas problēmas, un tādēļ arī atšķirīgas vajadzības saistībā ar finansējuma pieejamību; tā kā MVU ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru (liela apjoma aizņēmuma finansēšanu) ir daudz neaizsargātāki krīzes gadījumā vai tad, ja viņu riskantākie projekti nonāk grūtībās;
whereas the European SME sector is very heterogeneous and comprises a huge number of micro-enterprises, family businesses that are working successfully in traditional sectors, and a growing number of new start-ups and fast-growing high-tech and highly innovative enterprises; whereas all these different business models have different problems and, therefore, different needs as regards access to finance; whereas SMEs with a high leverage ratio (high degree of debt financing) are much more vulnerable in the event of a crisis or if their riskier projects run into difficulties,
tā kā banku sektors, kas aizvien jutīgāk attiecas pret risku un kapitālu, piemēro stingrākus kreditēšanas nosacījumus, tostarp lielākas garantijas prasības un riska prēmijas, un tā kā bankas aizvien negribīgāk piešķir tradicionālos aizdevumus, lai finansētu riskantākus uzņēmējdarbības projektus, kas saistīti ar jaundibinātiem uzņēmumiem, inovatīviem produktiem un pat uzņēmumu pārņemšanu;
whereas an increasingly capital- and risk-sensitive banking sector is imposing stricter conditions on loan financing, including higher collateral requirements and risk premiums, and whereas banks are increasingly reluctant to finance riskier business projects, involving start-ups, innovative products and even business transfers, by granting traditional loans,
tā kā uzņēmumiem, kuros ir ļoti augsts inovāciju līmenis, un ātri augošiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikas turpmākajai konkurētspējai un darba vietu radīšanai, jo īpaši tirgos, kas veicina pāreju uz efektīvas resursu izmantošanas ekonomiku;
whereas highly innovative and fast-growing companies are crucial to the future competitiveness of Europe's economy and to job creation, especially in those markets driving the transition to a resource-efficient economy,
tā kā statistika norāda, ka Eiropas MVU joprojām retāk nekā, piemēram, ASV MVU apsvērtu finansējumu no pašu kapitāla;
whereas statistics indicate that European SMEs remain less likely to consider the option of equity financing than, for example, their US counterparts,
tā kā daudzus finanšu starpniekus Eiropas un nacionālā līmenī kavē administratīvais slogs, kuru rada sarežģītie Eiropas finanšu noteikumi un finansēšanas programmu politikas un darbības vadlīnijas;
whereas many financial intermediaries at European and national level are deterred by the administrative burdens created by complex European financial regulations and by the policy and operational guidelines for European financing programmes,
tā kā Eiropas iestādēm ir jāizvērtē un jāpārskata spēkā esošie instrumenti MVU finansēšanas atbalstīšanai, domājot par nākamo plānošanas periodu nākamās daudzgadu finanšu shēmas kontekstā,
whereas the European institutions will now have to evaluate and review the current instruments to support SME finance, looking ahead to the next programming period in the context of the next multiannual financing framework,
atzīmē, ka ārējā finansējuma ziņā daudzi MVU joprojām galvenokārt paļaujas uz kredītiem un aizdevumiem; pauž bažas, ka banku sektors, kas aizvien jutīgāk attiecas pret risku un kapitālu, pieprasa lielākas garantijas un augstākas riska prēmijas, kas šajā ļoti lielajā ekonomikas sektorā izraisa finansējuma trūkumu un uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespēju neizmantošanu; tomēr uzskata, ka kredītu un aizdevumu garantiju shēmām ir izšķirīga nozīme izaugsmes un darba vietu potenciāla izmantošanā, ko sniedz MVU; uzskata, ka jāizmanto esošās programmas nacionālā un ES līmenī un atbalsta EIB lielo nozīmi MVU kreditēšanā;
Notes that a large number of SMEs will continue to depend mainly on credits and loans when it comes to external financing; is concerned that an increasingly capital- and risk- sensitive banking sector is asking for more collateral and higher risk premiums, both requirements resulting in insufficient financing and missed business and employment opportunities in this very large sector of the economy; regards, therefore, the availability of credit and loan guarantee schemes as crucial to exploiting the growth and job potential offered by SMEs; sees a need to leverage existing programmes at national and EU level and endorses the important role played by EIB SME loans;
norāda, ka augstākajās pašu kapitāla prasībās bankām, kuras ierosināja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja, ir jāņem vērā MVU intereses;
Points out that the establishment of higher equity capital requirements for banks, as proposed by the Basel Committee, should take into account the interests of SMEs;
atzinīgi vērtē jauna ES nodarbinātības mikrofinansēšanas instrumenta (“progresa mikrofinansēšanas instrumenta”) izveidi, kas paplašina iespējas tiem, kuri vēlas Eiropā uzsākt uzņēmējdarbību; norāda, ka attiecībā uz mikrokredītiem Eiropas Savienībā pastāv tirgus pieprasījuma un piedāvājuma starpība; atzīst, ka mikrokredītu sniedzējiem ir vajadzīgs atbalsts, jo ar finansiāla atbalsta palīdzību šī darbība kļūtu ilgtspējīga un instruments spētu apmierināt mikrokredītu ņēmēju arvien augošo pieprasījumu; uzsver, ka Savienībai jāatbalsta mazās investīcijas, jāpaver mikrouzņēmumiem izaugsmes iespējas un jo īpaši jāatbalsta tādas grupas ‐ piemēram, jaunie uzņēmēji ‐, kurām ir grūti savām uzņēmējdarbības idejām atrast aizdevumu iespējas;
Welcomes the creation of a new EU microfinance facility for employment (Progress Microfinance Facility), which increases the opportunities for those wishing to start up businesses around the EU; notes that there is a potential market gap in terms of supply and demand for microcredit in the EU; recognises the need for funding of microcredit providers, as financial support would help this activity to become sustainable and would enable the facility to respond to the growing demand from microborrowers; stresses that the Union must encourage small-scale investment, give microenterprises the chance to grow and, in particular, support those groups – for example, young entrepreneurs – that are having difficulties finding borrowing opportunities for their business ideas;
aicina ievērojami palielināt inovatīvu finanšu instrumentu finansējumu no ES budžeta, lai gādātu par MVU finansēšanas vajadzībām, un, ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” un starpnozaru pamatiniciatīvas, mudina īstenot kopīgus instrumentus ar EIB grupu, jo īpaši ar riska sadales shēmu starpniecību; aicina turpmāk veidot elastīgākas programmas, lai izvairītos no nepiemērotiem vienveidīgiem risinājumiem;
Calls for a significant increase in funding for innovative financial instruments under the EU budget to cater for the financing needs of SMEs, and, in the light of the Europe 2020 Strategy and cross-sectoral flagship initiatives, encourages the implementation of joint instruments with the EIB Group, in particular through risk-sharing schemes; calls for future programmes to be endowed with the flexibility needed to avoid recourse to inappropriate one-size-fits-all solutions;
Tirgus nepilnību novēršana
Address market failures
uzsver jaundibinātu uzņēmumu un inovatīvo uzņēmumu vajadzību ērtāk piekļūt kapitāla un kvazikapitāla finanšu instrumentiem, kurus tirgus vēl nepiedāvā pietiekamā apjomā; aicina Komisiju nākamajā programmu paaudzē vairāk uzsvērt parāda un pašu kapitāla (mezanīna) kombinētos finanšu instrumentus un atbalstīt tos ar riska dalīšanas līdzekļiem un mehānismiem;
Stresses the need for start-ups and innovative enterprises to have better access to equity- and quasi-equity-based financial instruments, which are not yet provided to a sufficient degree by the market; asks the Commission to ensure that the next generation of programmes place a stronger emphasis on mezzanine financial instruments and to support them with risk-sharing funds and facilities;
piebilst, ka uzņēmumiem, kuros ir ļoti augsts inovāciju līmenis, un ātri augošiem uzņēmumiem ir nepieciešama piekļuve plašākam Eiropas riska kapitālam un obligāciju tirgiem, mudina Komisiju uzņemties iniciatīvu šķēršļu likvidēšanai Eiropas riska kapitāla un obligāciju tirgu attīstībā, paplašināt riska sadales shēmas ieguldījumiem pašu kapitālā, atbalstīt uzņēmumu kopējo obligāciju emitēšanu un mudināt dalībvalstis atbalstīt uzņēmējdarbības mecenātu darbības, paredzot nodokļu stimulus ieguldītājiem;
Notes that highly innovative and fast-growing companies need access to larger European venture capital and bond markets, urges the Commission to take the initiative in removing the barriers to the development of European venture capital and bond markets, to expand risk-sharing facilities for investments in equity, to support issues of pooled corporate bonds and to encourage the Member States to support the activities of business angels by providing tax incentives to investors;
atzīmē, ka pašreizējo MVU finansēšanas struktūru daudzās Eiropas valstīs gan pieprasījuma, gan piedāvājuma ziņā spēcīgi ietekmē nodokļu un atbalsta sistēmas, kuras sniedz stiprus stimulus aizņēmuma finansēšanai, bet liek šķēršļus finansējumam no pašu kapitāla; aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, lai palielinātu informētību par problēmām, kuras rada reglamentējošo noteikumu nepareizi stimuli, un mudina dalībvalstis veikt vajadzīgās reformas;
Notes that the current structure of SME finance in many European countries on both the demand and the supply side is strongly influenced by taxation and support systems, which provide strong incentives for debt financing and disincentives for equity financing; calls on the Commission to take initiatives to increase awareness of the problems created by the wrong incentives which the regulatory framework provides and to encourage Member States to carry out the necessary reforms;
Administratīvo šķēršļu likvidēšana
Remove administrative barriers
pauž bažas par ES finanšu noteikumu un Eiropas finanšu instrumentu vadlīniju sarežģītību, jo īpaši gadījumos, kad Eiropas fondi un programmas tiek izmantoti atsevišķu uzņēmumu atbalstam, piešķirot relatīvi nelielu finansējuma apjomu; uzskata, ka laiks un nauda, kas patērēti, lai panāktu atbilstību šiem noteikumiem, ir pilnīgi nesamērīgi ar finansējuma gala saņēmēja ieguvumiem; aicina uzlabot pārvaldi, administratīvo un ziņošanas efektivitāti, kā arī rentabilitāti saistībā ar inovatīviem finanšu instrumentiem; pieprasa, lai administratīvais slogs neatturētu vai nekavētu bankas, starpniekus un saņēmējus izmantot programmas un līdzekļus; prasa, lai Komisija ierosinātu vienkāršākus un lētākus noteikumus un vadlīnijas, jo īpaši programmās, kuras paredzētas MVU maza apjoma finansēšanai kā garantiju un mezanīna vai kapitāla instrumenti;
Is concerned at the complexity of EU financial regulations and guidelines for European financial instruments, in particular when European funds and programmes are used to support individual enterprises through the provision of relatively small amounts of funding; considers that the expense in terms of time and money involved in complying with these regulations is out of all proportion to the benefits for the final recipient of the funding; calls for streamlined management, administrative and reporting efficiency and cost-effectiveness in connection with innovative financial instruments; insists that banks, intermediaries and beneficiaries must not be discouraged or deterred from using programmes and funds by the administrative burdens involved; asks the Commission to propose simplified and less costly regulations and guidelines, especially for programmes intended to support low-volume SME finance in the form of guarantees and mezzanine or equity instruments;
atzinīgi vērtē 2010. gada MVU finansēšanas foruma izveidi un mudina Komisiju turpināt sadarbības uzlabošanu ar dalībvalstu attīstības bankām un komercbankām, lai apkopotu pieredzi, apmainītos ar paraugpraksi, attīstītu sinerģiju un atrastu veidus kā vienkāršot un uzlabot ES MVU finansēšanas programmas;
Welcomes the establishment in 2010 of the SMEs Finance Forum and urges the Commission to further improve cooperation with national development banks and commercial banks in order to pool experience, exchange best practices, develop synergies and identify ways in which EU SME financing programmes can be simplified and streamlined;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. februāra rezolūcija par atbilstīgu, noturīgu un drošu Eiropas pensiju sistēmu veidošanu ( 2010/2239(INI) )
European Parliament resolution of 16 February 2011 on ‘Towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ ( 2010/2239(INI) )
ņemot vērā horizontālo sociālo klauzulu, kas ietverta Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā,
having regard to the horizontal social clause in Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. jūlija Zaļo grāmatu “Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” ( COM(2010)0365 ),
having regard to the Commission Communication of 7 July 2010, ‘Green Paper, towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ ( COM(2010)0365 ),
ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskajām problēmām un paaudžu solidaritāti
having regard to its resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0400 .
Texts Adopted, P7_TA(2010)0400 .
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ziņojumu par Komisijas 2010. gada 7. jūlija Zaļo grāmatu “Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” EESK/SOC/386, 2011. gada 20. janvāris.
having regard to the report of the European Economic and Social Committee on the Commission Communication of 7 July 2010, ‘Green Paper, towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ EESC/SOC/386, 20 January 2011.
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm “Stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa” ( COM(2010)0193 ) un Parlamenta 2010. gada 8. septembra nostāju par to Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0309 .
having regard to the Commission proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ) and to its position of 8 September 2010 thereon Texts Adopted, P7_TA(2010)0309 .
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi (2009. gada ziņojums par novecošanu)” ( COM(2009)0180 ) un Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0306 .
having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 on ‘Dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report)’ ( COM(2009)0180 ) and to its resolution of 7 September 2010 Texts Adopted, P7_TA(2010)0306 .
ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada sanāksmē Stokholmā pieņemto stratēģiju, kuras galvenais mērķis ir pensiju sistēmu reforma Eiropā,
having regard to the 2001 Stockholm European Council strategy consisting of reforming pension systems in Europe,
ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada sanāksmē Lākenē pieņemto lēmumu par kopīgiem mērķiem pensiju jomā, uzsverot atbilstīgu, noturīgu un pielāgojamu pensiju nepieciešamību,
having regard to the 2001 Laeken European Council decision on common objectives for pensions, emphasising the need to make them adequate, sustainable and adaptable,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 23. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights and particularly Article 23 thereof,
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7–0025/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0025/2011 ),
tā kā mūsdienās cilvēki ienāk darba tirgū vēlākā vecumā, jo bezdarbs visvairāk skar jauniešus, kuriem ir zems kvalifikācijas līmenis, cilvēki ilgāk izglītojas un daži saņem augstāku izglītību, turklāt cilvēki vidēji atstāj darba tirgu pirms likumā noteiktā pensijas vecuma sasniegšanas, viņu darba dzīve mijas ar neaktīviem periodiem un pieaug dzīves ilgums;
whereas people are nowadays entering the labour force at a later age due to unemployment rates that particularly affect poorly qualified young people, or due to longer and, for some, higher education, and on average people leave the labour market earlier than the legal pension age, their working lives are punctuated by periods away from work, and they live longer,
tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir ievērojami palielinājusi galvenās demogrāfiskās problēmas, ar ko saskaras ES;
whereas the financial and economic crisis has greatly added to the underlying demographic challenge facing the EU,
tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem samazinās to cilvēku skaits, kuri ienāk darba tirgū (darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaits ES sāks sarukt no 2012. gada), un palielinās pensionāru skaits (2008. gadā ES uz katriem četriem iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā bija viens iedzīvotājs 65 vai vairāk gadu vecumā, bet 2020. gadā šī attiecība būs pieci pret vienu un 2060. gadā ‐ divi pret vienu); tā kā šī tendence atšķiras atkarībā no dalībvalstu demogrāfiskās situācijas;
whereas current data show that the number of people entering the labour market is declining (the EU population of working age will start to shrink from 2012) and the number of pensioners is rising (in 2008 there were four EU citizens of working age for every one aged 65 or over: by 2020 this figure will be five to one, and by 2060 two to one); whereas this trend varies depending on demographic differences between Member States,
tā kā atbilstīgu, noturīgu un drošu pensiju nodrošināšana ir nesaraujami saistīta ar augstāku nodarbinātības līmeni, lielāku produktivitāti un ekonomikas izaugsmi;
whereas the provision of adequate, sustainable and safe pensions is inextricably linked with higher levels of employment, greater productivity and economic growth,
tā kā Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībā vajadzētu ņemt vērā holistisko pieeju, kas izklāstīta Zaļajā grāmatā;
whereas the economic governance of the European Union should take into account the holistic approach as presented in the Green Paper,
tā kā finanšu krīze ir izraisījusi bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības pieaugumu, palielinot budžeta deficītu daudzās dalībvalstīs un radot pensiju (kuras finansē ar nodokļiem vai citādi) finansēšanas problēmas, un tā kā šajā krīzē ir atklājusies atsevišķu pensiju fondu sistēmu nestabilitāte;
whereas the financial crisis has led to a growth in unemployment, poverty and social exclusion, rising budget deficits in many Member States and problems in the financing of pensions (whether tax or otherwise funded), and has demonstrated the fragility of certain pension fund systems,
tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktais mērķis sasniegt 75 % nodarbinātības līmeni varētu sekmēt pensiju sistēmu ilgtspējību;
whereas the goal of a 75% employment rate laid down in the EU 2020 Strategy should help secure the sustainability of pension systems,
tā kā pieaugošais pagaidu vai nestabilo darbavietu pārsvars samazina iemaksas pensiju sistēmās un apdraud minēto sistēmu stabilitāti un atbilstīgu pensiju esamību nākotnē;
whereas the increasing prevalence of interim or precarious jobs is reducing contributions to pension systems and damaging the stability of those systems and the adequacy of future pensions,
tā kā pensiju fondu izveidē ir jāņem vērā riska un krīzes mazināšanas iespējas;
whereas risk mitigation and shock absorption need to be taken into account in the design of pension funds,