natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādinot, ka strādnieku vadītie masu streiki, kas notika 1980. gada jūlijā un augustā daudzās Polijas pilsētās bija protests pret totalitāro apspiestību,
recalling that the mass strikes led by workers which took place in many Polish cities in July and August 1980 were an expression of rejection of a system of totalitarian enslavement,
atzīstot, ka poļu moto "bez solidaritātes nav brīvības" ir svarīgs visai Eiropai un pasaulei,
acknowledging that the Polish motto 'there is no liberty without Solidarity' is important for the whole of Europe and the world,
paužot pārliecību, ka 1980. augusta vēsturiskie notikumi bija nozīmīgi visai Eiropai un ka Gdaņskas kuģu būvētavas strādnieku streiks, kā arī Gdaņskas līgumi ievadīja komunistiskās sistēmas sabrukuma sākumu, aukstā kara beigas, Eiropas sadalījuma beigas un Berlīnes sienas krišanu,
expressing the belief that the historic events of August 1980 were significant for the whole of Europe, and that the strike of shipyard workers in Gdańsk, as well as the Gdańsk Accords, may be treated as the beginning of the collapse of the Communist system, the end of the Cold War, the end of the division of Europe and the fall of the Berlin Wall,
Izsaka visdziļāko cieņu un pateicību Polijas strādniekiem un visām Viduseiropas un Austrumeiropas tautām, kas cīnījās par cilvēktiesībām, brīvību, solidaritāti un Eiropas vienotību.
Expresses its deepest esteem and gratitude to the Polish workers and to all people of central and eastern Europe who fought for human rights, freedom, solidarity and the unity of Europe;
Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the parliaments and governments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā ( 2004/2256(INI) )
European Parliament resolution on the role of territorial cohesion in regional development ( 2004/2256(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai un jo sevišķi tā I-3., I-14., II-96. un III-220. pantu, III-365. panta 3. punktu, kā arī Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 8. pantu,
having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, and in particular to Articles I-3, I-14, II-96, III-220, III-363, paragraph 3 and Article 8 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas līgumu, kas grozīti ar Vienoto Eiropas aktu, kā arī ar Māstrihtas, Amsterdamas un Nicas līgumiem, un jo īpaši Eiropas Kopienas līguma 158. un 159. pantu,
having regard to the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, as amended by the Single European Act and the Treaties of Maastricht, Amsterdam and Nice, and in particular Articles 158 and 159 of the Treaty establishing the European Community,
rezolūcijas - attiecīgi par Komisijas otro un trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju,
respectively on the Commission's Second and Third reports on economic and social cohesion,
ņemot vērā Eiropas telpas attīstības perspektīvu (ETAP), ko par teritorijas plānošanu atbildīgo ministru neformālā padome pieņēma 1999. gadā Potsdamā,
having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP) adopted in Potsdam in 1999 by the Informal Council of EU Ministers responsible for Spatial Planning,
ņemot vērā Komisijas 2001. gada jūlijā pieņemto Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību ( KOM(2001)0428 ),
having regard to the White Paper on European Governance adopted by the Commission in July 2001 ( COM(2001)0428 ),
ņemot vērā Eiropas telpas plānošanas observatoriju tīkla ziņojumus (ETPOT) - 2004. gada ziņojumu par teritoriālo kohēziju un 2005. gada pavasara pagaidu ziņojumu "Teritoriālo iespēju meklējumos",
having regard to the reports of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON), including that of 2004 on territorial cohesion and the spring 2005 interim report entitled "In search of territorial potentials",
ņemot vērā 2004. gada 29. novembrī Roterdamā notikušās neformālās ministru padomes "Teritoriālā plānošana" secinājumus,
having regard to the conclusions of the informal Council of Ministers responsible for spatial planning held on 29 November 2004 in Rotterdam,
ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma 2005. gada 20. un 21. maija neformālā ministru padome atbildīga par reģionālo politiku un teritoriālo kohēziju, kā arī tās plānu līdz 2007. gada beigām izstrādāt dokumentu "Eiropas Savienības teritoriju stāvoklis un perspektīvas",
having regard to the conclusions of the informal Council of Ministers on regional policy and territorial cohesion of 20 and 21 May 2005, and its intention to draft by 2007 a document entitled "The Territorial State and Perspectives of the European Union",
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0251/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0251/2005 ),
tā kā kohēzija ir viens no Savienības stratēģiskajiem uzdevumiem, jo tās mērķis ir veicināt visas teritorijas saskaņotu un viendabīgu attīstību, un tā kā pēc paplašināšanās Savienībai ir vēl vairāk jāpalielina kohēzijas politikas efektivitāte, ņemot vērā ievērojami lielākās atšķirības, kas parādās 25 valstu Kopienā;
whereas cohesion, since it aims to promote harmonious and uniform development throughout the territory of the EU, represents one of the strategic objectives of the Union, and whereas, following enlargement, the Union must further enhance the effectiveness of cohesion policy, given the much greater disparities which are becoming apparent in the Community of 25 Member States,
tā kā teritoriālā kohēzija kļūst par jaunu Savienības mērķi, kā arī bagātina ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi, piešķirot tam transversālu dimensiju, kas attiecas gan uz visu teritoriju, gan visām Kopienas politikas jomām;
whereas territorial cohesion is becoming a new objective of the Union and enriches the objective of economic and social cohesion by giving it a transversal dimension applicable to the whole territory and all Community policies,
tā kā teritoriālās kohēzijas politika Kopienas līmenī ir izšķiroši svarīga Savienības attīstībai, sniedzot būtisku "Kopienas pievienoto vērtību" un stiprinot ilgtspējīgas attīstības perspektīvas;
whereas a territorial cohesion policy at EU level is of crucial importance for the development of the Union by supplying a fundamental "Community Added Value," which is capable of enhancing sustainable development prospects,
tā kā teritoriālās kohēzijas galīgais mērķis ir pēc iespējas attīstīt visu teritoriju, izvairoties no darbības ģeogrāfiskas koncentrācijas, kā arī uzlabot visu tās iedzīvotāju dzīves apstākļus, it īpaši, nodrošinot līdztiesību starp vīriešiem un sievietēm;
whereas the ultimate aim of territorial cohesion is to ensure that the territory as a whole develops to the maximum extent, avoiding geographical concentrations of activities, and to improve the conditions of life for all those who live there, guaranteeing in particular equality between men and women,
tā kā reģionālajiem dabas resursiem un to rūpnieciskās vērtības atzīšanai ir būtiska nozīme reģionu attīstībā, kā arī visas Eiropas Savienības kontekstā, un tā kā tie ir noderīgi visiem Savienības pilsoņiem;
whereas regional natural resources and their industrial processing are of great importance for the development of the regions but also for the European Union as a whole, and consequently benefit all citizens of the Union,
tā kā teritoriālās dimensijas integrācija Kopienas politikas jomās ir vajadzīga un izriet no nozaru politikas jomu, it īpaši transporta, vides, konkurences un pētniecības politikas, faktiskās ietekmes uz Savienības teritoriju,
whereas it is necessary to incorporate the territorial dimension into Community policies, given the real impact of sectoral policies – particularly transport, environment, competition and research policy – on the territory of the Union,
tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju termiņa vidusposma pārskatīšana neattaisnoja uz to liktās cerības saistībā ar iespēju Savienības prioritārajos mērķos iekļaut teritoriālo dimensiju;
whereas the mid-term review of the Lisbon and Gothenburg strategies was relatively disappointing as regards the desirability of including the territorial dimension in the EU's priority objectives,
tā kā Kopienas kohēzijas politikas stratēģisko pamatvirzienu noteikšanas metode tagad paredz ietvert arī teritoriālo kohēziju saistībā ar Kohēzijas fonda līdzekļu piešķiršanas pamatnoteikumiem,
whereas the method for setting the Community's strategic guidelines on cohesion policy now includes territorial cohesion as a purpose for which the Funds may be used,
uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir viens no Eiropas Savienības teritorijas plānošanas pamatmērķiem un ka tā piešķir savu īpašu nozīmi reģionālās attīstības politikai;
Considers that territorial cohesion is a fundamental objective of regional planning in the Union and provides the raison d'être for regional development policy;
apstiprina, ka teritoriālā kohēzija balstās uz taisnīguma principu starp pilsoņiem neatkarīgi no vietas, kur viņi Savienībā dzīvo;
Notes that territorial cohesion is based on the principle of equity between citizens, wherever they live in the Union;
tāpēc pieprasa, lai reģionālā attīstība pamatotos uz tādām programmām, kuras nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām teritorijām, pilnībā aizsargājot to daudzveidību, kas īpaši paredz vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP), kā arī vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu(VTNP) atbilstīgu pieejamību;
Calls, therefore, for regional development to be founded on programmes which guarantee equality of treatment between the EU's territories, while preserving their diversity, which inter alia implies appropriate accessibility of services of general interest (SGI) and services of general economic interest (SGEI);
pieprasa, lai teritoriālo dimensiju uzskata par Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju būtisku elementu;
Calls for the territorial dimension to be considered as a major element in the Lisbon and Gothenburg strategies;
atkārtoti apgalvo, ka visas Savienības teritorijas saskaņotai attīstībai jāpamatojas uz telpas daudzcentriskas attīstības modeļa īstenošanu, vienlīdzību attiecībā uz infrastruktūras un zināšanu pieejamību, kā arī uz dabas un kultūras mantojuma saprātīgu pārvaldību, kā tas ierosināts ETAP;
Reiterates that the harmonious development of the whole territory of the EU must be founded on the application of a polycentric spatial development model, parity of access to infrastructure and knowledge and wise management of the natural and cultural heritage, as proposed by the ESDP;
pieprasa, lai kohēzijas stiprināšanai, pirmām kārtām, tiktu novērsts līdzsvara trūkums starp centru un nomalēm, kā arī būtiskās atšķirības valsts līmenī;
Urges that initial priority should be given to combating distortions between the centre and the periphery and disparities at sub-national level, so as to strengthen cohesion;
šajā sakarā uzsver nozīmību, kāda piemīt sadarbībai un partnerattiecībām starp pilsētu centriem, piepilsētas sektoriem un lauku zonām, it īpaši tām, uz kurām attiecas specifiski trūkumi;
Stresses, with this in mind, the importance of cooperation and partnership between urban centres, suburban areas, and the countryside, particularly those with specific disadvantages;
uzsver arī pilsētu, it īpaši mazo un vidējo, kā izaugsmes un teritoriālā līdzsvara privileģēta virzītājspēka nozīmi;
Further stresses the role of towns, particularly small and medium-sized towns, as a specially important motor for growth and territorial balance;
iesaka pastiprināt teritoriālās - pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās - sadarbības visas dimensijas;
Calls for a boost to be given to all dimensions of territorial cooperation, whether cross-border, trans-national or inter-regional;
vēlas, lai tiktu ieviests to nozaru politikas jomu, kuras būtiski ietekmē Savienības teritoriju attīstību, un reģionālo attīstības politiku mijiedarbības mehānisms;
Hopes for the implementation of a mechanism for cross-fertilisation between sector-specific policies with a major impact on the development of the EU's territories and regional development policy;
pieprasa, lai tiktu piemēroti 2001. gada jūlija Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldību ieteiktie pasākumi, lai izveidotu patiesu daudzlīmeņu un daudznozaru pārvaldību ar pastiprinātu sadarbību starp trijiem reģionālo, valsts un Eiropas teritoriju dalībnieku līmeņiem, kura pamatotos uz partnerattiecībām ar visiem atbilstīgajiem dalībniekiem;
Calls for the measures advocated in the July 2001 White Paper on European Governance to be put into practice with a view to achieving genuine multi-level and multi-sectoral governance with enhanced cooperation between territorial actors at three levels: regional, national and European; considers that this cooperation should be based on the principle of partnership with all appropriate parties;
atkārtoti apgalvo, ka princips "Viens fonds vienai programmai" ļauj nostiprināt kohēzijas politikas integrēto pieeju un atbilst teritoriālās kohēzijas loģikai;
Reaffirms that the principle of "One Fund per Programme" makes it possible to strengthen the integrated approach of the cohesion policy, and is at the very heart of the policy of territorial cohesion;
prasa Komisijai, lai reģionu attīstības un šīs attīstības šķēršļu, it īpaši specifisku teritoriālo trūkumu, objektīvā novērtēšanā līdztekus IKP tiktu izpētīti jauni teritoriālie rādītāji, proti, dencetralizācijas un pieejamības rādītājs, dotācijas infrastruktūrai un transportam, aktivitātes līmenis pētniecības jauninājumu, kā arī izglītības un apmācības jomā, ražīguma diversifikācijas līmenis atbilstīgajā zonā un bezdarba līmenis;
Calls on the Commission, with a view to measuring the development of the regions and evaluating objectively the obstacles – and in particular the specific territorial disadvantages - in its way, to carry out a study alongside GDP, on new territorial indicators, namely the decentralisation and accessibility index, infrastructure and transport provision, the level of activity in research and innovation, education and training, level of diversification of production in the area, and the unemployment rate;
prasa Komisijai ar ETPOT palīdzību izveidot sistēmu tās ietekmes novērtēšanai, kuru dažādās Kopienas politikas jomas atstāj uz teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, kā arī uzstāj uz Eiropas Parlamenta nozīmi atbilstīgo rezultātu kontrolē;
Calls on the Commission to establish, by means of Epson, a system for the assessment of the impact of the various Community policies on territorial cohesion within the Union and stresses the role of the European Parliament in the process of further evaluation of the outcomes, ;
atkārto 2004. gada februāra trešajā ziņojumā par ekonomikas un sociālo kohēziju izteikto prasību ar mērķi Parlamentā un Padomē pieņemt Kopienas kohēzijas stratēģiju, ar kuru noteiktu skaidras prioritātes un konkrētas vadlīnijas dalībvalstīm un reģioniem, kura būtu Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas reģionālā sadaļa un kura pamatotos uz Eiropas telpas attīstības perspektīvas principiem un mērķiem;
Reiterates the call made in the Third report on economic and social cohesion of February 2004 for Parliament and the Council to adopt a "Community Cohesion Strategy", which would set out clear priorities and concrete guidelines for the States and regions, forming the regional plank of the Union's sustainable development strategy, based on the principles and policy aims of the ESDP;
visbeidzot, pieprasa Komisijai līdz 2007. gadam izstrādāt Balto grāmatu par teritoriālās kohēzijas mērķi, kurā it īpaši precizētu, kā šis mērķi jāintegrē katras dalībvalsts stratēģiskajā plānā;
Calls, finally, on the Commission to draw up before 2007 a White Paper on the objective of territorial cohesion, indicating, in particular, how this objective is to be incorporated in the national strategic plan of each Member State;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem ( 2004/2253(INI) )
European Parliament resolution on a stronger partnership for the outermost regions ( 2004/2253(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu "Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem" ( KOM(2004)0343 ) un 2004. gada 6. augusta paziņojumu "Uzlabotas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem: kopsavilkums un perspektīvas" ( KOM(2004)0543 ), kā arī pielikumu pēdējam no minētajiem paziņojumiem ( SEK(2004)1030 ),
having regard to the Commission Communications of 26 May 2004 entitled "A stronger partnership for the outermost regions" ( COM(2004)0343 ) and of 6 August 2004 on a stronger partnership strengthened for the outermost regions: assessment and prospects ( COM(2004)0543 ), and to the annex to the latter ( SEC(2004)1030 ),
ņemot vērā procesu, kas ir palīdzējis noteikt nomaļo reģionu īpašo statusu Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos (EK līguma 299. panta 2. punkts), kā arī šī statusa būtību un tiesisko saturu,
having regard to the process which has served to establish the special status of the outermost regions in primary EU law (Article 299(2) of the EC Treaty) and to the substance and legal scope of that status,
ņemot vērā Kopienas darbību kopumā, lai palīdzētu nomaļajiem reģioniem,
having regard to Community action as a whole in aid of the outermost regions,
ņemot vērā Prezidentūras 58. punktu secinājumus, ko laida klajā pēc 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes un kas bija pamatā Komisijas augstāk minētajiem paziņojumiem par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem,
having regard to paragraph 58 of the Presidency Conclusions of the Seville European Council of 21 and 22 June 2002, which formed the basis for the above-mentioned Commission Communications on a stronger partnership for the outermost regions,
ņemot vērā Spānijas, Francijas, Portugāles un nomaļo reģionu memorandu par pasākumiem, kas īstenojami, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu, kā arī nomaļo reģionu ieguldījumu šī memoranda izstrādē, kurus Komisijai nosūtīja 2003. gada 2. jūnijā,
having regard to the memorandum by Spain, France, Portugal and the outermost regions on measures to build on Article 299(2) of the EC Treaty and to the contribution of the outermost regions to that memorandum, sent to the Commission on 2 June 2003,
ņemot vērā nomaļo reģionu priekšsēdētāju ziņojumu par Komisijas paziņojumu "Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem", kuru Komisijai nosūtīja 2004. gada 17. jūnijā,
having regard to the report by the Presidents of the Outermost Regions on the Commission Communication entitled "A stronger partnership for the outermost regions", sent to the Commission on 17 June 2004,
ņemot vērā pēc 2004. gada 17. un 18. jūnija Briseles Eiropadomes klajā laisto Prezidentūras secinājumu 47. punkta pēdējo ievilkumu,
having regard to paragraph 47, final indent, of the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 17 and 18 June 2004,
ņemot vērā 2004. gada 2. septembrī Ponta Delgadā notikušās Nomaļo reģionu priekšsēdētāju desmitās konferences galīgo deklarāciju,
having regard to the Final Declaration of the Tenth Conference of Presidents of the Outermost Regions, held in Ponta Delgada on 2 September 2004,
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. februāra paziņojumu Padomei "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana - paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam" ( KOM(2004)0101 ),
having regard to the Commission Communication of 26 February 2004 entitled "Building our common Future – Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013" ( COM(2004)0101 ),
ņemot vērā arī nomaļo reģionu pirmo ieguldījumu ziņojumā par ekonomikas un sociālās kohēzijas nākotni, kuru iesniedza Komisijai 2002. gada februārī,
having regard to the first contribution from the outermost regions on the future of economic and social cohesion, delivered to the Commission in February 2002,
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 14. jūlija paziņojumu "Finanšu plāns 2007.–2013. gadam" ( KOM(2004)0487 ) un citus saistītos dokumentus, kā arī to, ka Parlamentā tika izveidota pagaidu komiteja par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam un kura 2005. gada 19. maijā sagatavoja ziņojumu par šo jautājumu ( A6-0153/2005 ),
having regard to the Commission Communication of 14 July 2004 on the Financial Perspectives 2007-2013 ( COM(2004)0487 ) and other related documents, and to the fact that the Temporary Committee on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 was set up within Parliament to probe into the European Union's budget resources in the period from 2007 to 2013, which Committee adopted its report on 19 May 2005 ( A6-0153/2005 ),
ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus ( KOM(2004)0492 ), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu ( KOM(2004)0495 ), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu ( KOM(2004)0493 ) un priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi ( KOM(2004)0494 ),
having regard to the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund ( COM(2004)0492 ); the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund ( COM(2004)0495 ); the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Social Fund ( COM(2004)0493 ); and the proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund ( COM(2004)0494 ),
ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu un to valdību vadītāju 2004. gada 18. jūnijā pieņemto lēmumu pieņemt Līgumu par Konstitūciju Eiropai (turpmāk – Konstitucionālais līgums),
having regard to the decision taken by the Heads of State or Government of the Member States of the European Union on 18 June 2004 to adopt the Treaty establishing a Constitution for Europe (hereinafter 'the Constitutional Treaty'),
ņemot vērā to, ka saskaņā ar Konstitucionālo līgumu kohēzijas politikai pievieno jaunu - teritoriālās kohēzijas - pīlāru,
having regard to the fact that under the Constitutional Treaty a new pillar has been added to cohesion policy, namely the territorial cohesion pillar,
ņemot vērā to, ka nomaļo reģionu statuss ir ietverts un nostiprināts Konstitucionālā līguma III-424. pantā un IV-440. panta 2. punktā,
having regard to the fact that the status of the outermost regions has been incorporated and strengthened in Articles III-424 and IV-440(2) of the Constitutional Treaty ,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6-0246/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Fisheries ( A6-0246/2005 ),
tā kā ES primārajos tiesību aktos, kā arī Konstitucionālajā līgumā ir atzīti ierobežojumi, kuri negatīvi ietekmē nomaļos reģionus (liels attālums, salas statuss, maza zemes platība, apgrūtinošs reljefs un klimats, kā arī to ekonomikas atkarība no nedaudziem produktu veidiem) un kuru pastāvīgās un visur izjūtamās klātesamības dēļ šie reģioni atšķiras no citiem ES reģioniem, kas saskaras ar ģeogrāfiska rakstura trūkumiem vai problēmām, kuras saistītas ar apdzīvotību;
whereas primary EU law and, recently, the Constitutional Treaty have recognised the nature of the constraints affecting the outermost regions (great distance, island status, small land area, difficult relief and climate, and economic dependency on a small number of products), which constraints, by reason of their permanent and pervasive nature and combined presence, differentiate those regions from the Union's other regions having geographical disadvantages or population problems,