natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā mikroorganismu rezistences veidošanos var veicināt arī nokautu dzīvnieku liemeņu ķīmiska apstrāde, kas Eiropā ir aizliegta;
whereas chemical decontamination of carcases of slaughter, which is illegal in Europe, may also contribute to AMR,
tā kā viens no izplatītākajiem veidiem var būt mikroorganismu rezistences pārnešana ar pārtiku;
whereas food may be emerging as an important vector for transmitting AMR,
tā kā dzīvnieki, kurus neaudzē uzturam, piemēram, mājdzīvnieki, arī var kļūt par mikroorganismu rezistences perēkļiem un tās pārnēsātājiem, ‐ atgādinot, ka ir vajadzīgs papildu marķējums cilvēku ārstēšanai paredzētām antibiotikām;
whereas non food-producing animals, such as companion animals, may also serve as reservoirs and facilitate the transmission of AMR, recalling the extra label use of antimicrobial drugs intended for human medical use,
tā kā mūsdienās moderna lopkopība, šķiet, nav iedomājama bez iespējām izmantot antibakteriālos līdzekļus slimību ārstēšanā, līdz ar to dzīvnieku laba veselība un racionāla un atbildīga antibakteriālo līdzekļu lietošana sekmētu, ka tiek novērsta mikroorganismu rezistences izplatība;
whereas a modern animal husbandry without the possibility to use any antimicrobials to treat diseases seems unfeasible today, a good animal health and a rational and responsible use of antimicrobials would contribute to the prevention of the spread of AMR,
tā kā mikroorganismu rezistence dažādu sugu dzīvniekiem ir atšķirīga un tā ir atšķirīga dažādiem lopkopības veidiem;
whereas antimicrobial resistance in animals differs between different species and different forms of animal husbandry,
tā kā Eiropas Parlaments 2010. gada 5. maija rezolūcijā par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu uzsvēra saikni starp dzīvnieku veselību un sabiedrības veselību un mudināja Komisiju un dalībvalstis atbildīgi risināt aizvien akūtāko mikroorganismu rezistences problēmu dzīvniekiem;
whereas the European Parliament in its resolution of 5 May 2010 on an evaluation and assessment of the Animal Welfare Action Plan 2006-2010, underlined the link between animal health and public health and urged the Commission and the Member States to address the growing problem of AMR in animals in a responsible manner,
tā kā Eiropas Parlaments jo īpaši aicināja Komisiju vākt un analizēt datus par veterināro zāļu, tostarp antibakteriālo līdzekļu, lietošanu, lai nodrošinātu to efektīvu lietojumu,
whereas, in particular, the European Parliament called on the Commission to collect and analyse data on the use of animal health products, including antimicrobials, with a view to ensuring the effective use of such products,
aicina Komisiju panākt, lai datu apkopošana būtu saskaņota un salīdzināma arī ar pasākumiem, ko veic trešās valstis, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis;
Calls on the Commission to strive for a data collection which is harmonised and comparable, also with activities undertaken in third countries such as the United States;
atzīst, ka pirmais svarīgais solis ir salīdzināmu datu pareiza apkopošana un analīze saistībā ar veterināro līdzekļu tirdzniecību un šādu produktu turpmāku lietojumu dzīvniekiem; uzsver, ka ir jāgūst pilnīgs ieskats par to, kad, kur, kā un kuriem dzīvniekiem faktiski mūsdienās izmanto antibakteriālos līdzekļus, vienlaikus neradot papildu finanšu vai administratīvo slogu lauksaimniekiem vai citiem dzīvnieku īpašniekiem;
Recognises that the proper collection and analysis of comparable data as regards the sales of veterinary agents - and the subsequent use of such products on animals - is an important first step; stresses the need to get a full picture of when, where, how and on which animals the antimicrobials are actually used today, without creating additional financial or administrative burdens for farmers or other animal owners;
atzīst, ka šādi dati jāskata kontekstā, jo lauksaimniecības prakse un intensitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras;
Recognises that such data must be put into context as farming practice and intensity is different from one Member States to another;
prasa īpaši pētīt jaunus antibakteriālos līdzekļus, kā arī citas alternatīvas (vakcināciju, bioloģisko drošību, rezistentu dzīvnieku selekciju), kā arī uz pierādījumiem balstītas stratēģijas, lai izvairītos no dzīvnieku infekcijas slimībām un tās apkarotu; saistībā ar to uzsver ES pētniecības pamatprogrammu nozīmīgumu; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ir labu sistēmu izveidei lopkopībā, ar kurām samazina vajadzību pēc antibiotikām;
Calls for more research to be performed on new antimicrobials as well as other alternatives (vaccination, bio security, breeding for resistance) and evidence based strategies to avoid and control infectious diseases in animals; underlines the importance of EU's Research Framework Programmes in this respect; stresses in this context the importance of developing systems for animal husbandry which reduce the need for antimicrobials to be prescribed;
prasa labāk koordinēt finanšu līdzekļus pētniecībai gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan veterināriju, izveidojot tīklu, kurā apvienoti pašreizējie pētniecības institūti;
Calls for the research resources from the human and the veterinary side to be better coordinated, by creating a network of existing research institutes;
aicina visas dalībvalstis pastāvīgi veikt sistemātisku mikroorganismu rezistences uzraudzību un kontroli gan attiecībā uz dzīvniekiem, kurus audzē uzturam, gan mājdzīvniekiem, vienlaikus neradot papildu finanšu vai administratīvo slogu lauksaimniekiem vai citiem dzīvnieku īpašniekiem, vai veterināriem; uzsver, ka jāsaskaņo dati, tostarp informācija par riska faktoriem, lai tie būtu viegli pieejami no viena piekļuves punkta; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāsagatavo gada ziņojumi, kuros šos datus var salīdzināt Eiropas mērogā;
Calls on all Member States to perform regular systematic surveillance and monitoring of AMR in both food producing animals and companion animals, without creating additional financial or administrative burdens for farmers or other animal owners or veterinarians; stresses the need for harmonised data, including information on risk factors, to be easily available from a single access point; stresses the need for annual reports from Member States containing data enabling a European wide comparison;
aicina, plānojot nākamo budžetu Pārtikas un veterinārajam birojam un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, ņemt vērā nepieciešamību šajā jomā veikt turpmākas pārbaudes un analīzi;
Calls on the future budgets for the Food and Veterinary Office (FVO) and the European Food Safety Authority (EFSA) to reflect the increased need for further inspections and analyses in this field;
aicina visas iesaistītās personas savā darbības jomā, piemēram, veterinārijas un lopkopības jomā, apzināties savu atbildību, lai apturētu mikroorganismu rezistences attīstību un tās izplatību;
Calls on all stakeholders to acknowledge their responsibility for preventing both the development and the spread of AMR, each in their own area of activity such as veterinary medicine and animal husbandry;
uzsver, ka galīgais mērķis ir saglabāt antibakteriālos preparātus kā efektīvu līdzekli gan cilvēku, gan dzīvnieku slimību apkarošanai, vienlaikus stingri ierobežojot to lietošanu;
Emphasises that the ultimate objective is to maintain antimicrobials as an effective tool to combat disease, both in animals and in humans, while keeping the use of antimicrobials to the strict necessary;
prasa veidot labu praksi lopkopībā, lai mikroorganismu rezistences risku samazinātu līdz minimumam; uzsver, ka šīs metodes jo īpaši jāpiemēro dažādu selekcionāru audzētiem jauniem dzīvniekiem, kuri turpmāk tiek turēti kopā, tādējādi palielinot infekcijas slimību risku;
Calls for the establishment of good practices for animal husbandry, which minimise the risk for AMR; emphasises that these practices should in particular apply to young animals which are brought together from different breeders and thus increase the risk of communicable diseases;
aicina dalībvalstis un Pārtikas un veterināro biroju labāk uzraudzīt, kā tiek īstenots 2006. gadā pieņemtais aizliegums izmantot antibakteriālos līdzekļus kā augšanas stimulatorus;
Calls on the Member States and the FVO to ensure a better control over the implementation of the ban (2006) on antimicrobials being used as growth promoters;
aicina Komisiju panākt starptautisku aizliegumu attiecībā uz antibakteriālo līdzekļu izmantošanu lopbarībā augšanas veicināšanai un apspriest šo jautājumu divpusējās sarunās ar trešām valstīm, piemēram, ar Amerikas Savienotajām Valstīm;
Calls on the Commission to work towards an international ban on antimicrobials as growth promoters in animal feed, and to bring this matter up in its bilateral negotiations with third countries such as the United States;
aicina Komisiju izvērtēt un uzraudzīt, kā dalībvalstis īsteno un piemēro attiecīgos spēkā esošos Eiropas tiesību aktus par aktibakteriālajiem līdzekļiem;
Calls on the Commission to assess and monitor how the Member States are implementing and applying the relevant existing European legislation on antimicrobials;
aicina Komisiju saistībā ar ES stratēģiju dzīvnieku veselības jomā izstrādāt plašu daudzgadu rīcības plānu mikroorganismu rezistences apkarošanai; uzskata, ka saskaņā ar ES dzīvnieku labturības stratēģiju šādam rīcības plānam vajadzētu attiekties uz visiem dzīvniekiem, tostarp mājdzīvniekiem, un uzsver, ka ir loģiska saikne starp dzīvnieku veselību un antibakteriālo līdzekļu lietošanu, kā arī saikne starp dzīvnieku veselību un cilvēku veselību;
Calls on the Commission to develop a broad multi-annual action plan against AMR in the framework of the EU animal health strategy; believes that such an action plan should cover all animals under the EU animal welfare strategy, including companion animals, and emphasise the logical connection between animal health and the use of antimicrobials, as well as the link between animal health and human health;
uzskata ‐ lai novērstu pretrunas jautājumā, kas ir regulāra zāļu lietošana profilaksei un kas ir pieļaujama profilakse, šajā rīcības plānā vajadzētu iekļaut sīki izstrādātu pārskatu par dažādiem veidiem, kā antibakteriālos līdzekļus izmanto profilaksei;
Believes that this action plan should include a detailed review of the different ways in which antimicrobials are used prophylactically, in order to settle controversy over what is a routine prophylactic and what is an acceptable prophylactic;
tā kā pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, ko iegūst no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izmantošana sniedz patiesas priekšrocības attiecībā uz dzīvnieku veselību un to barību un ar tām varētu ievērojami uzlabot līdzsvarotu barību dzīvniekiem ar vienkameras kuņģi, tostarp saimniecībā audzētām zivīm, vienlaikus samazinot antibakteriālo līdzekļu izmantošanu; aicina Eiropas Komisiju atcelt pašreizējos ierobežojumus, ja tiek ievēroti nosacījumi, ar kuriem nodrošina pārtikas nekaitīguma maksimālo līmeni;
Whereas processed animal proteins from non-ruminants show intrinsic animal health and nutritional benefits, which could make a significant contribution to balanced diets for monogastric animals including farmed fish and at the same time contributing to a reduced use of antimicrobials, asks the European Commission to lift the current restrictions under conditions which would ensure a maximum level of food safety;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūcija par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās ( 2010/2161(INI) )
European Parliament resolution of 12 May 2011 on the cultural dimensions of the EU's external actions ( 2010/2161(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu,
having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktu,
having regard to Article 27(3) of the Treaty on European Union,
ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO konvencija),
having regard to the 2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (UNESCO Convention),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm OV L 288, 4.11.2009., 10. lpp.
having regard to Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing an audiovisual cooperation programme with professionals from third countries (MEDIA Mundus 2011–2013) OJ L 288, 4.11.2009, p.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos ( COM(2007)0242 ),
having regard to the European Agenda for Culture in a Globalising World ( COM(2007)0242 ),
ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu ( COM(2010)0390 ),
having regard to the Commission report on the implementation of the European Agenda for Culture ( COM(2010)0390 ),
ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par “
having regard to its resolution of 5 May 2010 on Europeana – the next steps OJ C 81 E, 15.3.2011, p.
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Tūkstošgades deklarāciju un jo īpaši tās sadaļā “Cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība” ietvertos pantus,
having regard to the United Nations Millennium Declaration (2000), and in particular the articles under the heading ‘Human rights, democracy and good governance’,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 22. septembra rezolūciju “Ievērot solījumu: vienoti, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus”,
having regard to the United Nations resolution entitled ‘Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals’ of 22 September 2010,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 20. decembra rezolūciju “Kultūra un attīstība”,
having regard to the United Nations resolution entitled ‘Culture and Development’ of 20 December 2010,
ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
having regard to the ACP-EU Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000 OJ L 317, 15.12.2000, p.
ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīguma paraugam pievienoto protokolu par sadarbību kultūras jomā,
having regard to the Protocol on Cultural Cooperation annexed to the model Free Trade Agreement,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7-0112/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0112/2011 ),
tā kā ES ir kulturāli daudzveidīga vērtību kopiena, kuras moto “Vienoti daudzveidībā” izpaužas dažādos veidos;
whereas the EU is a culturally diverse community of values, whose motto – ‘United in diversity’ – finds expression in a variety of ways,
tā kā ES paplašināšanās secīgās kārtas, iedzīvotāju mobilitāte kopīgajā Eiropas telpā, migrācijas iepriekšējās un jaunās plūsmas un dažādas apmaiņas ar citām pasaules valstīm veicina šo kultūras daudzveidību;
whereas successive EU enlargements, personal mobility in the shared European area, established and new migratory flows and exchanges of all kinds with the rest of the world help foster that cultural diversity,
tā kā kultūra ir būtiska vērtība, kas bagātina cilvēku dzīvi un veicina savstarpēju saprašanos un cieņu;
whereas culture has intrinsic value, enriches people's lives and fosters mutual understanding and respect,
tā kā Eiropas kultūras programmā ir noteikts stratēģiskais mērķis veicināt kultūras būtisko nozīmi ES starptautiskajās attiecībās;
whereas the European Agenda for Culture sets the strategic objective of promoting culture as a vital element in the EU's international relations,
tā kā kultūra var sekmēt attīstību, sociālo integrāciju, jaunradi, demokrātiju, cilvēktiesības, izglītību, konfliktu novēršanu un tajos iesaistīto pušu samierināšanu, savstarpējo saprašanos, iecietību un radošumu un tā kā tai vajadzētu būt šo aspektu veicinātājai;
whereas culture can and should be a facilitator for development, inclusion, innovation, democracy, human rights, education, conflict prevention and reconciliation, mutual understanding, tolerance and creativity,
tā kā Savienība un tās dalībvalstis, iedzīvotāji, uzņēmēji un pilsoniskā sabiedrība gan ES, gan trešās valstīs ir kultūras attiecību galvenie dalībnieki;
whereas the Union and its Member States, citizens, businesses and civil society both in the EU and in third countries are key actors in cultural relations,
tā kā kultūras preces, tostarp sports, sekmē ES nemateriālistisko vērtību attīstību un ekonomiku, jo īpaši ar kultūras nozaru un tūrisma palīdzību veicinot uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanu;
whereas cultural goods, including sports, contribute to the EU's non-material development and economy, fostering the realisation of a knowledge-based society, through, in particular, cultural industries and tourism,
tā kā radošo profesiju pārstāvji kultūras jomā faktiski darbojas kā diplomāti, apmainoties un sastopoties ar dažādām estētiskām, politiskām, morālām un sociālām vērtībām;
whereas artists act as de facto cultural diplomats exchanging and confronting different aesthetic, political, moral and social values,
tā kā jaunie plašsaziņas līdzekļi un saziņas tehnoloģijas, piemēram internets, var kļūt par līdzekli, kas nodrošina vārda brīvību, plurālismu, informācijas apmaiņu, cilvēktiesības, attīstību, pulcēšanās brīvību, demokrātiju un sociālo integrāciju, un veicināt piekļuvi kultūras saturam un izglītībai;
whereas new media and communication technologies, such as the internet, can be an instrument for freedom of expression, pluralism, the exchange of information, human rights, development, freedom of assembly, democracy and inclusion and for facilitating access to cultural content and education,
tā kā tādus kultūras diplomātiju veidojošus elementus kā kultūras sadarbība un kultūras dialogs var izmantot par vispasaules miera un stabilitātes sasniegšanas līdzekli,
whereas cultural cooperation and cultural dialogue, which are building blocks of cultural diplomacy, can serve as instruments for global peace and stability,
akcentē kultūras transversālo būtību un tās nozīmi visos dzīves aspektos un uzskata, ka kultūra jāņem vērā visās ES ārpolitikas jomās atbilstoši LESD 167. panta 4. punktam;
Underlines the cross-cutting nature and the importance of culture in all aspects of life, and believes that culture needs to be taken into consideration in all EU external policies, in line with Article 167(4) TFEU;
uzsver, ka visām ES iestādēm ir jāuzlabo izpratne par kultūras vērtību kā iecietības un sapratnes veicinātāju un kā līdzekli, kas sekmē izaugsmi un lielāku sabiedrības integrāciju;
Stresses the need for all EU institutions to recognise more fully the value of culture as a force for tolerance and understanding and as a tool for growth and more inclusive societies;
prasa sadarboties ar katras dalībvalsts reģioniem, izstrādājot, īstenojot un veicinot kultūrpolitikas nostādnes;
Calls for cooperation with the regions in each Member State in drawing up, implementing and promoting cultural policies;
uzsver, ka tādas demokrātiskās un pamatbrīvības kā vārda brīvība, preses brīvība, brīvība no nabadzības, bailēm, neiecietības un naida, drukātās un digitālās informācijas pieejamības brīvība, kā arī priekšrocības sazināties tiešsaistē un bezsaistē ir svarīgi kultūras izpausmju, kultūras apmaiņas un kultūras daudzveidības priekšnoteikumi;
Stresses that democratic and fundamental freedoms, such as freedom of expression, press freedom, freedom from want, freedom from fear, freedom from intolerance, hatred and the freedom to access printed and digital information, as well as the privilege to connect and communicate – online and offline – are important preconditions for cultural expression, cultural exchanges and cultural diversity;
atgādina par kultūras sadarbības protokolu nozīmi un pievienoto vērtību, ko tie nodrošina divpusējiem nolīgumiem par attīstību un tirdzniecību; mudina Komisiju iesniegt stratēģiju par turpmākajiem kultūras sadarbības protokoliem un apspriest šo stratēģiju ar Parlamentu un pilsonisko sabiedrību;
Recalls the importance of the cultural cooperation protocols and their added value in bilateral agreements on development and trade; urges the Commission to present its strategy on future cultural cooperation protocols and to consult Parliament and civil society on this strategy;
uzsver, ka transatlantiskajai sadarbībai un sadarbībai ar Eiropas kaimiņvalstīm ir svarīga nozīme kopīgu interešu un vērtību sekmēšanā;
Emphasises that transatlantic cooperation and cooperation with neighbouring European states is important to advance joint interests and common values;
atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora sadarbību, kurā svarīga loma ir pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp NVO un Eiropas kultūras tīkliem, risinot ES ārējo attiecību jomā ar kultūru saistītus jautājumus;
Values public-private cooperation with a strong role for civil society, including NGOs and European cultural networks, in addressing the cultural aspects of the EU's external relations;
ES programmas
EU programmes
pauž bažas par ES ārējās kultūrpolitikas un projektu sadrumstalotību, kas kavē stratēģiski un efektīvi izmantot kultūras resursus un veidot skaidru un kopēju ES stratēģiju par kultūras aspektiem ES ārējo attiecību jomā;
Is concerned at the fragmentation of external EU cultural policy and projects, which is hampering the strategic and efficient use of cultural resources and the development of a visible common EU strategy on the cultural aspects of the EU's external relations;
mudina, lai dažādos Komisijas ģenerāldirektorātos, kuri pievēršas ārējo attiecību jautājumiem (ārpolitika, paplašināšanās, tirdzniecība, attīstība), izglītībai, kultūrai un digitālajai programmai, tiktu racionalizētas Komisijas iekšējās darbības;
Urges the streamlining of internal operations in the Commission in the various DGs which focus on external relations (foreign policy, enlargement, trade, development), education and culture and the digital agenda;
konstatē, ka kultūras un izglītības apmaiņa, iespējams, var stiprināt pilsonisko sabiedrību, veicināt demokratizāciju un labu pārvaldību, rosināt prasmju pilnveidi, sekmēt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un veidot pamatu ilgtermiņa sadarbībai;
States that cultural and educational exchanges can potentially strengthen civil society, foster democratisation and good governance, encourage the development of skills, promote human rights and fundamental freedoms and provide building blocks for lasting cooperation;
atbalsta trešo valstu pastiprinātu iesaistīšanu ES kultūras, mobilitātes, jaunatnes, izglītības un apmācības programmās un prasa atvieglot šo programmu pieejamību cilvēkiem (jauniešiem) no trešām valstīm, piemēram, Eiropas kaimiņvalstīm;
Supports the increasing involvement of third countries in EU cultural, mobility, youth, education and training programmes, and calls for access to these programmes to be facilitated for (young) people from third countries, such as European neighbouring countries;
prasa izstrādāt saskaņotas stratēģijas, kas veicinātu ne tikai jauniešu, bet arī kultūras nozares profesionāļu, mākslinieku un radošo profesiju pārstāvju mobilitāti, kultūras un izglītības (tostarp plašsaziņas līdzekļu un IKT lietotprasmes) attīstību un piekļuvi mākslinieciskajai darbībai visā tās daudzveidībā; tādēļ atbalsta sinerģijas starp programmām tādās jomās kā kultūra, sports, izglītība, plašsaziņas līdzekļi, daudzvalodība un jaunatne;
Calls for coherent strategies to foster youth mobility and the mobility of cultural professionals, artists and creators, cultural and educational development (including media and ICT literacy), and access to artistic expression in all its forms; encourages, therefore, synergies between cultural, sports, education, media, multilingualism and youth programmes;