natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 29. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 29 September 2010 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,
having regard to Rule 87 and 55 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7-0136/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Legal Affairs and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0136/2010 ),
tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā un konsultatīvās darba grupas atzinuma skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,
whereas, according to the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission, the proposal in question does not include any substantive amendments other than those identified as such in the proposal and in the opinion of the Consultative Working Party and whereas, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts together with those amendments, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance,
pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, kas pielāgota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;
Adopts its position at first reading hereinafter set out, taking into account the recommendations of the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission;
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/7/ES.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position corresponds to the final legislative act, Directive 2011/7/EU.)
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā ( 2010/2039(INI) )
European Parliament resolution of 20 October 2010 on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe ( 2010/2039(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 9., 14., 19., 151. un 153. pantu,
having regard to Articles 4, 9, 14, 19, 151 and 153 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,
having regard to the UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) adopted in 1979,
ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko atkārtoti apstiprināja 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konferencē, un jo īpaši tās 3., 16., 18., 23., 25., 26. un 29. pantu,
having regard to the 1948 Universal Declaration of Human Rights, reconfirmed during the 1993 World Conference on Human Rights, in particular Articles 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 and 29,
ņemot vērā ANO 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,
having regard to the 1966 United Nations International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights,
ņemot vērā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši nabadzības un bada apkarošanu (pirmais mērķis), vispārējas pamatizglītības sasniegšanu (otrais mērķis), vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu vīriešiem un sievietēm (trešais mērķis),
having regard to the Millennium Development Goals defined by the United Nations in 2000, in particular to eradicate extreme poverty and hunger (Goal 1), achieve universal primary education (Goal 2) and promote gender equality (Goal 3),
ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 26 un Nr. 131 par minimālās algas noteikšanu un Konvenciju Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu,
having regard to International Labour Organization (ILO) Conventions Nos 26 and 131 on minimum wage fixing and Nos 29 and 105 on the abolishment of forced labour,
ņemot vērā SDO Pasaules nodarbinātības paktu,
having regard to the ILO Global Jobs Pact,
ņemot vērā ANO un SDO programmas par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību,
having regard to the Decent Work Agendas of the United Nations and ILO,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās normas par sociālajām tiesībām,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its provisions on social rights,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34., 35. un 36. pantu, kuros īpaši uzsvērtas tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļu jomā, augsta līmeņa veselības aizsardzību un pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,
having regard to Articles 34, 35 and 36 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which specifically define the right to social and housing assistance, a high level of human health protection and access to services of general economic interest,
ņemot vērā Starptautiskā Nodarbinātības biroja ziņojumu “Vispasaules alianse pret piespiedu darbu.
having regard to the ILO report ‘A global alliance against forced labour.
Ģenerāldirektora 2005. gada ziņojums”,
Report of the Director-General, 2005’,
un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0364/2008 ),
and the corresponding report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0364/2008 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ― Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” COM(2010)2020 ,
having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020: a strategy for a smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm COM(2010)0193 ,
having regard to the Commission proposal of 27 April 2010 for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States ( COM(2010)0193 ),
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A7-0233/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0233/2010 ),
tā kā Eiropas Komisijas sociālajā programmā 2005.–2010. gadam 2010. gads noteikts par “Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, tādējādi no jauna apliecinot un stiprinot ES sākotnējo politisko apņemšanos, kas pausta, uzsākot Lisabonas stratēģijas īstenošanu, ‐ “būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu”;
whereas the European Commission's Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, in order to reaffirm and strengthen the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’,
tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir cilvēka cieņas un cilvēka pamattiesību pārkāpums un tā kā ieņēmumu atbalsta plānu galvenajam mērķim jābūt palīdzēt cilvēkiem pārvarēt nabadzību un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot ar cieņu;
whereas poverty and social exclusion are violations of human dignity and fundamental human rights, and the central objective of income support schemes must be to lift people out of poverty and enable them to live in dignity,
tā kā, neraugoties uz ekonomisko labklājību un visiem paziņojumiem par nabadzības mazināšanu, sociālā nevienlīdzība ir palielinājusies un 2008. gada beigās zem nabadzības sliekšņa pat pēc sociālā pabalsta saņemšanas Valsts nabadzības riska slieksnis ir definēts kā 60 % no mediānas ienākuma valstī, kas ir mazāks par vidējo ienākumu.
whereas, despite the economic prosperity and all the statements on eliminating poverty, social inequalities have worsened and, at the end of 2008, 17% of the population (i.e. around 85 million people) were living below the poverty threshold, after social transfers The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income.
dzīvoja 17 % jeb 85 miljoni iedzīvotāju, lai gan 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 16 % un 2000. gadā ‐ 15 %;
, while in 2005 the figure was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15,
tā kā bērniem un jauniešiem vecumā līdz 17 gadiem nabadzības riska līmenis ir augstāks nekā visiem iedzīvotājiem vidēji un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs šis līmenis sasniedza 20 %, turklāt visaugstākais līmenis bija 33 %;
whereas the at-risk-of-poverty rate for children and young people up to 17 years is higher than for the total population; whereas it reached 20% in the EU-27 in 2008, with the highest rate being 33%,
tā kā augstāks nabadzības risks nekā citām iedzīvotāju grupām ir arī vecākiem cilvēkiem un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs personām, kuru vecums bija vismaz 65 gadi, nabadzības riska līmenis bija 19 %, turklāt arī 2005. gadā šis rādītājs bija 19 %, bet 2000. gadā ‐ 17 %;
whereas elderly people also face a higher risk of poverty than the general population; whereas the at-risk-of-poverty rate for people aged 65 years and over stood at 19% in the EU-27 in 2008, against figures of 19% in 2005 and 17% in 2000,
tā kā ilgstoši augsts nepastāvīgu darba attiecību un zema atalgojuma īpatsvars vairākās nozarēs nemainīgi augstu uztur darba ņēmēju nabadzības riska līmeni un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs vidējais nabadzības riska līmenis nodarbinātajiem iedzīvotājiem bija 8 %, savukārt 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 8 % un 2000. gadā ‐ 7 %;
whereas the consistently higher rate of precarious employment and low wages in some sectors means that the percentage of workers at risk of poverty is stagnating at a high level; whereas, in 2008, the at-risk-of-poverty rate for those in employment was 8% on average in the EU-27, while in 2005 the figure was 8% and in 2000 it was 7% in the EU-15,
tā kā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumā 92/441/EEK dalībvalstis aicinātas atzīt cilvēka pamattiesības uz cilvēka cienīgai dzīvei pietiekamiem iztikas līdzekļiem un sociālo palīdzību; tā kā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumā 92/442/EEK dalībvalstis aicinātas garantēt cilvēka cienīgai dzīvei pienācīgu resursu līmeni; tā kā 1999. gada 17. decembra secinājumos Padome par vienu no sociālās aizsardzības modernizācijas un uzlabošanas mērķiem atzīst sociālās integrācijas veicināšanu;
whereas in Recommendation 92/441/EEC of 24 June 1992 the Council recommends Member States to recognise the basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity; whereas in Recommendation 92/442/EEC of 27 July 1992 the Council recommends that Member States guarantee a decent standard of living; whereas in the conclusions of 17 December 1999 the Council endorsed promoting social inclusion as one of the objectives of modernising and improving social protection,
tā kā liela daļa no iedzīvotājiem, kurus apdraud nabadzība, ko rada bezdarbs, neatviegloti aprūpes pienākumi, nepastāvīgs un zemu apmaksāts darbs, kā arī atalgojuma diskriminācija un zemākas pensijas, ir sievietes;
whereas women represent an important segment at risk of poverty, due to unemployment, non-shared caring responsibilities, precarious and low-paid jobs, wage discrimination and lower pensions,
tā kā sievietēm galējas nabadzības risks ir lielāks nekā vīriešiem; tā kā nemainīgā nabadzības feminizācijas tendence Eiropas valstu sabiedrībās liecina, ka pašreizējo sociālās aizsardzības sistēmu pamati un daudzi ES sociālās, ekonomiskās un nodarbinātības politikas virzieni nav izstrādāti tā, lai apmierinātu sieviešu vajadzības un atbilstu to nodarbinātības īpatnībām; tā kā sieviešu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā prasa dažādus īpašus politiskus risinājumus, kas būtu saistīti ar dzimumu aspektu;
whereas the risk of falling into extreme poverty is greater for women than for men; whereas the persistent trend towards feminisation of poverty in European societies demonstrates that the current framework of social protection systems and the wide range of social, economic and employment policies in the Union are not designed to meet women's needs or to address the differences in women's work; whereas poverty among women and their social exclusion in Europe require specific, multiple and gender-specific policy responses,
tā kā risks nonākt galējā nabadzībā sievietēm ir lielāks nekā vīriešiem, it īpaši vecumā, jo sociālās drošības sistēmu pamatā bieži vien ir nepārtraukta algota darba princips; tā kā individuālām tiesībām uz minimālo ienākumu, kas aizsargā pret nabadzību, par priekšnosacījumu nevajadzētu izvirzīt ar darbu saistītas iemaksas;
whereas the risk of falling into extreme poverty is greater for women than for men, particularly in old age, because social security systems are often based on the principle of continuous remunerated employment; whereas an individualised right to a poverty-preventing minimum income should not be conditional on employment-related contributions,
tā kā jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā ir sasniedzis vēl nepieredzētu līmeni ‐ 21,4 % ‐, svārstoties no 7,6 % Nīderlandē līdz pat 44,5 % Spānijā un 43,8 % Latvijā, un tā kā jauniešiem piedāvātie māceklības un stažēšanās līgumi nereti neparedz atalgojumu vai atalgojums ir zems;
whereas youth unemployment has risen to unprecedented levels, reaching 21.4% in the European Union, ranging from 7.6% in the Netherlands to 44.5% in Spain and 43.8% in Latvia, and apprenticeships and internships offered to young people are often unpaid or poorly remunerated,
tā kā piektdaļa ES iedzīvotāju vecumā līdz 25 gadiem ir bezdarbnieki un tā kā bezdarbs visvairāk ir skāris Eiropas iedzīvotājus, kuri ir vecāki par 55 gadiem un kuri turklāt saskaras ar specifisku un nopietnu problēmu, proti, šajā vecumā viņu izredzes atrast darbu arvien samazinās;
whereas one in five under-25s in the EU are unemployed, while workers aged over 55 are the European citizens most affected by unemployment and also have to face the specific and grave problem of the decreasing likelihood of finding a job as they become older,
tā kā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ ir mazinājies darbvietu piedāvājums (pēc provizoriskiem aprēķiniem kopš 2008. gada septembra zaudēti vairāk nekā 5 miljoni darbvietu) un audzis pagaidu nodarbinātības īpatsvars;
whereas the financial and economic crisis has lead to a shrinking supply of jobs, estimates pointing to more than 5 million jobs lost since September 2008, as well as increasing precarity,
tā kā oficiāli ES dati par galējas nabadzības situācijām, piemēram, bezpajumtniecību, nav pieejami un tāpēc sekot līdzi jaunākajām tendencēm ir grūti;
whereas there are no official European data on situations of extreme poverty such as homelessness, and it is therefore difficult to follow current trends,
tā kā Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību jāizmanto kā izdevība aktivizēt sabiedrības viedokli par nabadzību un no tās izrietošo sociālo atstumtību un uzlabot politisko reakciju saistībā ar šo atstumtību un tā kā šajā gadā jāveicina aktīva integrācija, pienācīgs ienākumu līmenis, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un atbalstoša pieeja labu darbvietu radīšanai, kā dēļ ir vajadzīga taisnīga bagātību pārdale un ir vēlami tādi pasākumi un politika, kas efektīvi nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju gan Eiropas Savienībā kopumā, gan atsevišķos Eiropas reģionos, un jāpanāk, lai minimālais ienākums būtu pietiekama aizsardzības sistēma marginalizētām un mazaizsargātām personām;
whereas the European Year for Combating Poverty should provide an opportunity to raise awareness of poverty and the resulting social exclusion and improve policy responses to such exclusion, and it should promote active inclusion, an adequate income, access to quality services and supportive approaches for decent work, which requires a fair redistribution of wealth and necessitates measures and policies ensuring effective economic and social cohesion, at European Union level and among European regions, and whereas a minimum income can provide a proper safety net for marginalised and vulnerable people,
tā kā Eiropas gadam cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ir izvirzīti tādi mērķi un pamatprincipi kā tiesību atzīšana, kopatbildība un līdzdalība, kohēzija, iesaistītība un konkrēta rīcība;
whereas the objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action,
tā kā, lai pārliecinātu dalībvalstis noteikt minimālo ienākumu slieksni, kas palīdzētu paaugstināt dzīves līmeni, vienlaicīgi veicinot konkurētspēju, pareizi jānovērtē ekonomiskais un finansiālais klimats ES 27 dalībvalstīs;
whereas the economic and financial climate in the EU-27 has to be correctly assessed in order to encourage Member States in establishing a minimum income threshold, that would help the augmentation of living standards and still foster competitive behaviour,
tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un rezolūciju, ar kuru pasludina ANO otro nabadzības izskaušanas desmitgadi (2008–2017);
whereas the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017),
tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir daudzveidīga, tā kā pastāv īpaši mazaizsargātas un atkarīgas iedzīvotāju grupas (bērni, sievietes, vecāki cilvēki, invalīdi un citi), tostarp etniskās minoritātes, daudzbērnu ģimenes vai vienvecāka ģimenes, personas ar hroniskām slimībām un bezpajumtnieki, un tā kā citos ES politikas virzienos jāintegrē tādi pasākumi un instrumenti, kuru mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību; tā kā jāizstrādā iekļaušanai dalībvalstu politikā paredzēta orientācija, kas nodrošinātu kvalitatīvas sociālās drošības un aizsardzības sistēmas, vispārēju piekļuvi pieejamai publiskajai infrastruktūrai, kvalitatīviem publiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, pieņemamiem un kvalitatīviem darba apstākļiem un darbvietām, kas ir arī tiesiski aizsargātas, kā arī minimālajam ienākumam, kas ļauj nenonākt nabadzībā un ikvienam paver iespēju piedalīties sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;
whereas account should be taken of the multidimensional nature of poverty and social exclusion, the existence of particularly vulnerable and deprived population groups (children, women, elderly people, people with disabilities and others), which also include immigrants, ethnic minorities, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, as well as the need to incorporate, in other European policies, measures and instruments for preventing and combating poverty and social exclusion; whereas guidelines need to be established for Member States with a view to including them in national policies, with a guarantee of quality social security and social protection systems and universal access to accessible public infrastructure and high-quality services of general interest, working conditions and jobs that are decent and high-quality, with rights, and a poverty-preventing guaranteed minimum income that enables people to take part in social, cultural and political life and to live with dignity,
tā kā ļoti augstais nabadzības līmenis ietekmē ne vien sociālo kohēziju Eiropā, bet līdz ar lielu sabiedrības grupu pastāvīgu atstumtību ietekmē arī ekonomiku, mazinot tās konkurētspēju, un palielina spiedienu uz publiskā sektora budžetu;
whereas the impact of the extremely high poverty rate is not restricted to social cohesion within Europe but also affects our economy, since excluding large parts of our society on a permanent basis weakens the competitiveness of our economy and increases the pressure on our public budgets,
tā kā jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā jānosaka vispārējs mērķis, par prioritāti izvirzot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un cilvēka pamattiesību aizsardzību, kas arī nozīmē, ka jāpanāk līdzsvars starp ekonomisko, nodarbinātības, sociālo, reģionālo un vides politiku, kā arī jānodrošina taisnīga bagātību un ienākumu pārdale, ņemot vērā straujo atkarības līmeņa pieaugumu, un tāpēc attiecībā uz visiem lēmumiem jāveic sociālās ietekmes novērtējums, kā arī jāpiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību horizontālā sociālā klauzula (9. pants);
whereas a global objective needs to be established, particularly in the Europe 2020 strategy, prioritising economic, social and territorial cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social, regional and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth, taking account of dramatic changes in dependency rates, whence the need to draw up social impact studies for all decisions and to apply the horizontal social clause contained in the Treaty on the Functioning of the European Union (Article 9),
tā kā viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem ir cilvēka cieņas ievērošana un tas liek ar noteiktu rīcību veicināt pilnu nodarbinātību un sociālo progresu, apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju un atbalstīt taisnīgumu un sociālo aizsardzību;
whereas respect for human dignity is one of the founding principles of the European Union, whose action is intended to promote full employment and social progress, to combat social exclusion and discrimination and to promote justice and social protection,
tā kā ir jānodrošina struktūrfondu finansējuma piemērošana, palielināšana un labāka izmantošana tādiem mērķiem kā nabadzības novēršana, sociālā integrācija un pieejamu, tiesiski aizsargātu un kvalitatīvu darbvietu radīšana;
whereas the application, increase and better use of structural funds needs to be guaranteed in relation to poverty prevention, social inclusion and the creation of high-quality, barrier-free jobs with rights,
tā kā sociālās aizsardzības sistēmām ir liela nozīme tādai attīstībai nepieciešamā sociālās kohēzijas līmeņa sasniegšanā, kurš nodrošinātu sociālo integrāciju un mazinātu ekonomikas krīzes sociālās sekas, kas nozīmē arī to, ka valsts līmenī jāparedz individuāli garantēts minimālais ienākums nabadzības novēršanai, jāpaaugstina prasmju un zināšanu līmenis personām, kuras konkurences spiediena dēļ ir atstumtas no darba tirgus, un jānodrošina vienlīdzīgas izredzes darba tirgū un pamattiesību izmantošanā;
whereas the role of social protection systems is to ensure the level of social cohesion needed for development guaranteeing social inclusion and mitigating the social repercussions of the financial crisis, which implies a national poverty-preventing individually guaranteed minimum income, improving the level of skills and education of those people excluded from the labour market due to market competitive pressures, and guaranteeing equal opportunities on the labour market and in the exercise of fundamental rights,
tā kā nozīmīgs un efektīvs līdzeklis, kā pārvarēt nabadzību, atbalstīt sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum un nodrošināt cilvēkiem pienācīgus dzīves apstākļus, ir minimālā ienākuma formulu ieviešana un pilnveidošana;
whereas introducing and strengthening minimum income schemes is an important and effective way to overcome poverty by supporting social integration and access to the labour market and allowing people to have a decent living,