natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tādējādi ir pārliecināts, ka jūras vides atjaunojamos resursus var un vajag izmantot noturīgi, lai tos varētu lietot un ekonomiskos labumus no tiem gūt ilgtermiņā; tādēļ uzsver, ka dažādajām saistītajām politikas jomām jāpielāgojas prasībām par nesagandētu jūras vidi; kā arī šajā sakarā prasa vairāk izmantot sauszemes un jūras vēja enerģiju, lai panāktu šī potenciāla izmantošanas ilgtspēju no nodarbinātības un tautsaimniecības politikas viedokļa;
Is thus convinced that renewable resources of the marine environment can and should be used sustainably so that their exploitation, and the resulting economic benefits, can continue in the long term; stresses the need, therefore, for the various policies concerned to be adapted to the requirements of a healthy marine environment; calls in this connection also for greater use of onshore and offshore wind power in order to exploit sustainably its potential from the point of view of employment and economic policy;
šai sakarā piekrīt Komisijai, ka iedzīvotāju blīvumam un rūpnieciskai darbībai ir dabiskas robežas, ko piekrastes zonā nevar pārsniegt, neizraisot smagus un iespējami neatgriezeniskus vides bojājumus; atbalsta Komisijas viedokli, ka ir nepieciešams vispusīgs pētījums, lai labāk izprastu šīs robežas un atbilstoši varētu prognozēt un plānot;
In this context, agrees with the Commission that there is a natural limit to the amount of human activity, in terms of population density and industrial activity, that coastal zones can support without suffering severe and possibly irreversible environmental degradation; supports, therefore, the Commission's view that a comprehensive study is needed in order to be better able to identify these limits and to forecast and plan accordingly;
norāda, ka jūras gultnes trīsdimensionālai kartografēšanai būs milzīga vērtība ne tikai zivsaimniecības nozarē, bet arī enerģijas nozarē, kā arī vides aizsardzības aktīvistu vidū un pat aizsardzības jomā; uzskata, ka šādām kartēm ir acīmredzama ievērojama tirgus vērtība, un tā var palīdzēt atrisināt jautājumu par finansējumu kartografēšanai; uzskata, ka sīkāki dati kuģošanas jomā varētu ietvert labāku laika prognozēšanu, informāciju par gaidāmo viļņu augstumu un virkni citu faktoru, kuri sekmētu drošību un attīstību;
Points out that three-dimensional mapping of the seabed will be of immense value not only to the fishing industry but also to the energy sector, conservationists and even defence interests; considers that the significant commercial value of such maps is evident and thus they may help to solve the question of funding for this activity; believes improved data across the maritime sector could include better weather forecasting, information on anticipated wave heights and a range of factors which would enhance safety and development;
pieprasa izstrādāt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu un pārvaldītu piekrastes zonu apdraudējuma risku, ko rada dabas stihijas - plūdi, erozija, vētras un cunami; turklāt uzsver nepieciešamību pieņemt Kopienas pasākumus, lai risinātu jautājumus, kā rīkoties gadījumos, kad cilvēku rīcības dēļ tiek apdraudētas Eiropas piekrastes ekosistēmas;
Calls for the development of all necessary measures to prevent and manage the risks of damage to coastal areas by natural disasters such as floods, erosion, storms and tsunamis; further stresses the need to adopt Community measures in order to deal with dangers to European coastal ecosystems, engendered by various human activities;
uzskata, ka jūras aizsprostu būvniecība nolūkā aizsargāt no jūras līmeņa paaugstināšanās var izraisīt biotopu izzušanu, kā arī šī paaugstināšanās rada sāļo purvu un dubļu sanesu samazināšanos piekrastē un smilšu kāpu eroziju, un visos šajos biotopos ir daudzveidīgi augi un dzīvnieki; prasa izveidot ilgtermiņa stratēģiju, lai saglabātu piekrastes aizsprostus, aizsargātu no jūras līmeņa paaugstināšanās un samazinātu biotopu izzušanu;
Considers that building sea defences to protect against rising sea levels can lead to a loss of habitat, while the rise itself causes a 'coastal squeeze' of salt marshes and mudflats and the erosion of sand dunes all of which are rich habitats for plants and animals; calls for a long-term strategy to maintain coastal defences, protect against rising sea levels and minimise habitat loss;
mudina izstrādāt jaunas sistēmas projektu un pasākumu īstenošanai, izmantojot partnerību starp privāto sektoru, NVO, vietējās varas iestādēm un reģioniem nolūkā panākt lielāku dinamiku, novatorismu un efektivitāti, tādējādi uzlabojot dzīves kvalitāti piekrastes zonās;
Encourages the development of new networks for the implementation of projects and activities in the form of partnerships between the private sector, NGOs, local authorities and regions, with a view to achieving greater dynamism, innovation and efficiency and improving the quality of life in coastal areas;
uzsver, ka, uzlabojot piekļuvi piekrastes reģioniem un to transporta infrastruktūru, tie ir jāveido par atraktīvākām dzīves, darba un investīciju piesaistes vietām; turklāt pieprasa pieņemt pasākumus, lai uzlabotu vispārējas nozīmes pakalpojumus tādās jomās kā veselības aprūpe, izglītība, ūdens un elektroenerģijas apgāde, informācija, komunikāciju tehnoloģijas, pasts, notekūdeņu attīrīšana un atkritumu pārstrāde, ņemot vērā sezonas demogrāfiskās pārmaiņas;
Stresses the need to make coastal regions more attractive not just as places of leisure but as places in which to live, work and invest, by improving accessibility and internal transport infrastructure; further calls for the adoption of measures to improve services of general interest (health, education, water and energy, information, communication technologies, postal services, waste water and waste treatment), taking into account seasonal demographic changes;
aicina dalībvalstis, ņemot vērā, ka piekrastes radītais jūras piesārņojums veido ievērojamu daļu no Eiropas jūru kopējā piesārņojuma, bez kavēšanās īstenot attiecīgos spēkā esošos un turpmākos Eiropas tiesību aktus; aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu šī piesārņojuma mazināšanai; uzskata, ka svarīgs ir arī finansiāls projektu atbalsts piesārņojuma mazināšanai trešās valstīs, kuru filtrēšanas un attīrīšanas iekārtas bieži vien atpaliek no Eiropas standartiem, tāpēc finansiālam atbalstam būtu lielāks efekts;
Urges the Member States, in view of the fact that a significant proportion of the overall pollution of European seas originates from the land, to rapidly implement all current and future European legislation in this area; in addition, calls on the Commission to put forward an action plan in order to reduce this pollution; takes the view that financial support for projects to reduce pollution in third countries is also important, as in these countries the level of filter and purification systems is often far below European standards and therefore financial investment can have a greater effect;
konstatē, ka lielākā daļa jūras vides piesārņojuma veidojas no sauszemes avotiem, galvenokārt, bet ne tikai no lauksaimniecībā izmantojamo līdzekļu noplūdēm un rūpniecības izmešiem, kam ir īpaši kaitīga ietekme uz noslēgtām vai daļēji noslēgtām jūrām; uzsver, ka ES jāpievērš īpaša uzmanība šiem apgabaliem un jāveic pasākumi, lai samazinātu un novērstu turpmāku piesārņošanu; uzskata arī, ka jaunā Globālā vides un drošības uzraudzības metode (GMES) varētu būt veiksmīga šā mērķa sasniegšanā;
Notes that most pollution in the marine environment originates from land-based sources, including, but not limited to, agricultural run-off and industrial emissions, which have an especially deleterious impact on closed and semi-enclosed seas; stresses that the EU must pay particular attention to these areas and take measures to limit and prevent further pollution; also considers that the new GMES technology (Global Monitoring for Environment and Security) could be successfully used for that purpose;
ņem vērā to, ka jūras lietu nozare ir viena no retajām, kurā nepiemēro principu "maksā piesārņotājs"; uzskata, ka nozarēm, kuras rada notekūdeņus, kuras nodarbojas ar smilšu un grants ieguvi, kā arī jūras enerģijas koncerniem, kā arī citiem uzņēmumiem, kurus var uzskatīt par jūras vides piesārņojuma avotiem, lai gan tie darbojas uz sauszemes, jāiegulda ES fondā, kurš ir paredzēts jūras floras un faunas, tostarp zivju krājumu, atjaunošanai un saglabāšanai, un ka Komisijai jācenšas nodrošināt vienveidīgāks un efektīvāks principa "maksā piesārņotājs" piemērojums;
Takes into account that the maritime sector is one of the few areas in which the 'polluter pays' principle is not adhered to; believes that effluent-discharging industries, industries involved in sand and gravel extraction, maritime energy concerns and any other businesses which, though based on land, can be viewed as a source of pollution of the marine environment, should contribute to an EU fund geared towards the conservation of marine flora and fauna, including the replenishment of fish stocks, and that the Commission should make an effort to ensure a more uniform and effective application of the 'polluter pays' principle;
prasa, lai ES saistībā ar starptautisko jūrniecības politiku un ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju OV L179, 23.6.1998, 3. lpp.
Urges the EU, in the context of international maritime policy, and the UN Convention of 10 December 1982 on the Law of the Sea and the Agreement of 28 July 1994 relating to the implementation of Part XI thereof OJ L 179, 23.6.1998, p.
mudina Komisiju veikt īpašus, zinātniski pamatotus piejūras reģionu vides un sociālekonomiskos pētījumus, lai pārraudzītu un uzraudzītu saimnieciskās darbības, sporta un izklaides attīstības ietekmi šajās zonās;
Encourages the Commission to undertake specific science-based environmental and socio-economic statistical and other studies of the maritime regions in order to monitor and control the effects that the development of economic, sports, and recreational activities have on those regions;
pauž bažas par izglītota darbaspēka trūkumu svarīgās jūrniecības nozarēs uz sauszemes; uzskata, ka dalībvalstu un attiecīgo uzņēmumu kopīga aktīva rīcība nodarbinātības jomā mazinās šo problēmu;
Is concerned at the lack of well-trained personnel in important land-based sectors of the maritime economy; considers that, employment campaigns, run jointly by the Member States and the enterprises concerned, can help to alleviate the problem;
aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīt visas ieinteresētās puses visos ES jūrniecības politikas uzlabošanas procesa posmos, gan spēkā esošo tiesību aktu ieviešanā un īstenošanā, gan jaunu iniciatīvu izstrādē;
Calls on the Commission and the Member States to involve all relevant stakeholders concerned in all stages of the process of improving EU maritime policy, both in implementing and enforcing existing legislation and in drafting new initiatives;
Ilgtspējīgs piekrastes tūrisms
Sustainable coastal tourism
uzsver, ka tūrisms, ja tas tiek attīstīts pārdomāti, ir ilgtspējīgs vietējās ekonomikas ienākumu avots un uzlabo vidi un tās aizsardzību, kā arī popularizē un sekmē kultūras, vēsturiskās un vides raksturīgās iezīmes, amatniecību un ilgtspējīgu jūras tūrismu; tādēļ jo īpaši mudina gan investēt tūrisma infrastruktūrā, kas saistīta ar burāšanu, niršanu un jūras braucieniem, gan aizsargāt un popularizēt jūras arheoloģiskās bagātības;
Stresses the fact that, if developed wisely, tourism is a sustainable source of income for local economies, ensuring the protection and enhancement of the environment as well as the promotion and preservation of cultural, historical and environmental features, crafts, and sustainable maritime tourism; therefore particularly urges investment in tourism infrastructure in connection with sailing, diving and cruises, and the protection and promotion of archaeological marine treasures;
uzsver, ka uz tūrisma politiku attiecas subsidiaritātes princips; uzsver nepieciešamību respektēt dalībvalstu plānus, kuru pamatā ir pieredze un labākā prakse;
Emphasises that the subsidiarity principle applies to tourism; stresses the need to respect national plans based on experience and best practice;
uzsver, ka precīzu un salīdzināmu datu trūkums ir vieno no galvenajām problēmām, kas neļauj iegūt ticamus nodarbinātības datus piekrastes tūrisma industrijas jomā;
Stresses the fact that the lack of appropriate and comparable data is one of the key problems in obtaining reliable data on the employment situation in the coastal tourism industry;
uzskata arī, ka veselīga vide, tīrs gaiss un labas kvalitātes ūdens ir būtiski tūrisma nozares attīstībai; tādēļ visi turpmākie Eiropas tūrisma projekti ir jāapsver, ņemot vērā to ekoloģisko pieņemamību un ilgtspēju;
Also considers that a clean environment and good air and water quality are vital for the sector's survival and that, therefore, all future European tourism projects should be considered with a view to ecological acceptability and sustainability;
atzīmē, ka Eiropa ir iecienīts izpriecu ceļojumu kuģu galamērķis; uzsver, ka pakalpojumu sniegšana ir jāorganizē tā, lai garantētu atklātu konkurenci, un jāapmierina vajadzība pēc labākas infrastruktūras šajā jomā;
Notes that Europe is a favourite destination for cruises; stresses that the supply of services should be organised in such a way that it guarantees open competition and that the need for better infrastructure regarding this activity must be met;
uzskata, ka tradicionālā sezonas uzņēmējdarbība jāattīsta par visa gada tūrisma programmu; uzsver, ka nozarei jāizmanto iespēja ieguldīt ilgtspējīgā tūrismā visa gada garumā; uzskata, ka sezonas pagarināšana var radīt darba vietas un dot ekonomiskus panākumus; uzsver, ka attiecībā uz noturību un vides izglītību labākās prakses piemēriem var būt liela ietekme uz priekšstatu par tūrismu; uzsver, ka galvenais tūrisma nozares un piekrastes vides mērķis ir labuma gūšana, pagarinot darbības sezonu;
Takes the view that traditional seasonal business should be developed into a year-round activity; stresses that the sector should make use of the opportunity to invest in sustainable, year-round tourism activities; considers that extending the season can create jobs and bring about economic success; emphasises that, in terms of sustainability and environmental education, examples of best practice can have a significant influence on the concept of tourism; highlights that the main objective is that the sector and the coastal environment benefit from extending the seasonal business period;
uzskata, ka Eiropas iniciatīvā "Agenda 21" par Eiropas tūrisma ilgtspējību jāņem vērā piekrastes tūrisma un salu tūrisma specifika, jāierosina lietderīgas iniciatīvas un jāiepazīstina ar labas prakses piemēriem kā, piemēram, gados vecu cilvēku tūrisms, kas būtu pietiekami efektīvi, lai cīnītos ar sezonalitāti;
Believes that European Agenda 21 for the sustainability of European tourism must take into account the specificity of coastal tourism, and island tourism, and present useful initiatives and share good practices that are efficient in fighting seasonality, such as, for example, developing tourism geared towards senior citizens;
aicina Komisiju piedāvāt ilgtspējīgu Eiropas jūras tūrisma stratēģiju, kas pieņemtu integrētu politikas pieeju;
Calls on the Commission to propose a sustainable European maritime tourism strategy that adopts an integrated policy approach;
un vēlreiz jo īpaši uzsver, ka ir nepieciešams:
and reiterates, in particular, the need for:
sekmēt ES galvenā uzdevuma izpildi - nodrošināt noturīgu jūras izmantošanu un jūras ekosistēmu saglabāšanu, tai skaitā īstenojot stingru ES politiku jūras aizsardzības jomā, novēršot turpmāku bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un jūras vides pasliktināšanos;
the EU to have as its overarching objective the sustainable use of the seas and the conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment,
iekļaut kopēju ES mēroga definīciju par labiem vides kvalitātes rādītājiem;
the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status,
Eiropas Vides aģentūrai veikt regulārus jūras vides novērtējumus, pilnveidojot valstīs veikto datu vākšanu, ziņošanu un apmaiņu;
the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which requires an improvement in national data collection, reporting and exchange,
atzīt iepriekšēju konsultāciju, saskaņošanas un kaimiņvalstu sadarbības svarīgumu, pieņemot un īstenojot paredzēto Jūras vides stratēģijas direktīvu.
recognition of the importance of prior consultation, coordination and cooperation with neighbouring states in the adoption and implementation of the forthcoming Marine Strategy Directive,
atzīst, ka nesagandēta jūras vide ir ES kuģniecības nozares ilgtspējīgas attīstības pamats, un atgādina, ka ES ir apņēmusies visos Kopienas politikas aspektos iekļaut vides jomu;
Recognises that a healthy marine environment constitutes the basis for sustainable development of the shipping sector in the EU and recalls the EU's commitment to incorporate the environmental dimension into all aspects of Community policy;
uzsver, ka Eiropai ir būtiski svarīga tīra jūras vide, kurā ir pietiekama bioloģiskā daudzveidība, lai nodrošinātu tās sarežģīto ekosistēmu pienācīgu darbību; tāpat uzsver, ka jūras patiesā vērtība nozīmē, ka no ES labiem vides kvalitātes rādītājiem izrietošās priekšrocības krietni pārspēj iespējamos ekonomiskos ieguvumus no dažādu jūras elementu, piekrastes ūdeņu un upju baseinu izmantošanas, un tāpēc ES jūras vides saglabāšana un nereti arī rehabilitācija ir obligāti nepieciešama;
Insists that a clean marine environment, with sufficient biodiversity to ensure the proper functioning of its component ecosystems, is essential for Europe; further insists that, because of the intrinsic value of maritime areas, the benefits of a good marine environmental status in the EU extend well beyond the potential economic gains to be made from exploiting the various components of the seas, coastal waters and river basins and that, therefore, the conservation and, in many cases, rehabilitation of the EU's marine environment is imperative;
atgādina principu par ekosistēmu pieeju cilvēka darbības pārvaldībai, un šis princips ir viens no jūras vides tematiskās stratēģijas galvenajiem elementiem; uzstāj, lai šo principu piemēro arī jūrniecības politikā;
Recalls the principle underpinning the ecosystem approach to the management of human activities as one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle also be applied with regard to maritime policy;
stingri uzsver, ka kritērijiem, kurus izmanto laba vides stāvokļa noteikšanai, jābūt pietiekami tālejošiem, jo šie kvalitātes mērķi, iespējams, veidos rīcības programmu standartus vēl ilgam laikam nākotnē;
Stresses in the strongest possible terms that the criteria used to define good environmental status must be sufficiently far-reaching since these objectives, which pertain to quality, will probably constitute the benchmark for action programmes for a long time to come;
uzskata arī, ka ir ātri jāpieņem ūdens kvalitātes uzlabošanas pasākumi, un tādēļ pauž bažas saistībā ar direktīvas par jūras stratēģiju priekšlikumā ierosināto termiņa pagarinājumu;
Also considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable proposed in the proposal for a directive on a marine strategy;
uzstāj, lai ātrāk īsteno aizsargājamo jūras teritoriju tīklu;
Insists that the implementation of a network of marine protected areas be accelerated;
ir pārliecināts, ka tīra jūras vide ir būtiska gan tām jūras sugām, kuras zvejo, gan tām, kuras neizmanto komerciāliem mērķiem, un ka izsīkušo zivju krājumu atjaunošana ir atkarīga gan no jūras piesārņojuma, gan zvejas intensitātes samazināšanas; uzskata, ka ir obligāti jāsamazina jūras piesārņošana, lai nodrošinātu ES izmantoto zivju miltu nekaitīgumu;
Is convinced that a clean marine environment is critical for marine species, including both commercial fish and fish that are not commercially exploited, and that the replenishment of depleted fish stocks depends on a reduction in marine pollution as well as in fishing levels; considers that, in order to ensure that fishmeal used in the EU is not contaminated, it is imperative to reduce marine pollutants;
vērš uzmanību uz eksotisko organismu dažkārt postošo ietekmi uz jūras ekosistēmu, un atzīst, ka svešu sugu invāzija ir nopietns drauds jūras bioloģiskajai daudzveidībai; aicina Komisiju veikt steidzamus pasākumus, lai novērstu organismu pārnešanu balasta ūdeņos un ieviestu efektīvas pārbaudes balasta ūdeņu izgāšanā ES ūdeņos;
Draws attention to the sometimes disastrous impact of exotic organisms in the marine ecosystem and recognises that invasive alien species are a significant threat to marine biodiversity; calls on the Commission to take urgent measures to prevent the transfer of organisms in ballast water and to introduce effective controls on the discharge of ballast water within EU waters;
uzskata, ka klasteru veidošanas koncepcijai varētu būt pozitīva ietekme uz jūras vidi, ja dzīvotņu saglabāšana, piesārņojuma kontrole un citas vides tehnoloģijas jau no plānošanas posma iekļauj klasteru projektā un īstenošanā;
Considers that the concept of clustering could have a positive impact on the marine environment if habitat conservation, pollution control, and other environmental technologies are incorporated into the design and implementation of clusters from the planning stages onwards;
atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka ir vajadzīga "vispusīga teritorijas plānošanas koncepcija", lai nodrošinātu stabilu normatīvo vidi un juridiski saistošu pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka efektīvas, uz ekosistēmu balstītas teritorijas plānošanas pamatkritērijam jāparedz, ka ekoloģiski jutīgās zonās jāsamazina videi kaitējoša darbība, un vienlaicīgi arī visās pārējās zonās resursu izmantošanai jābūt ekoloģiski ilgtspējīgai; šai sakarā uzstāj, ka jālieto Stratēģiskā vides novērtējuma instruments, kurš ir iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.
Welcomes the recognition by the Commission that a comprehensive system of spatial planning is necessary in order to ensure a stable regulatory environment and a legally binding basis for decision making; considers that an essential criterion for effective ecosystem-based spatial planning must be to organise activities in such a way as to reduce the impact of environmentally damaging activities on ecologically sensitive areas while simultaneously using resources in all other areas in an ecologically sustainable manner; in this context insists on the use of the Strategic Environmental Assessment instrument under Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment OJ L 197, 21.7.2001, p.
atzīmē, ka laba vides stāvokļa sasniegšanā arī ir nepieciešams, lai cilvēka darbības ārpus ekoloģiski jutīgajām zonām stingri reglamentētu nolūkā samazināt visu iespējamo negatīvo ietekmi uz jūras vidi;
Notes that the achievement of a good environmental status also requires that human activities conducted outside ecologically sensitive areas be strictly regulated so as to minimise any possible negative impact on the marine environment;
Integrēta zivsaimniecības politika
Integrated fisheries policy
uzskata, ka zvejniecībai arī jādod ieguldījums dzīvotspējīgu piekrastes kopienu uzturēšanā; uzsver, ka, lai to panāktu, piekrastes zvejniekiem, amatierzvejniekiem un makšķerniekiem atpūtas nolūkā jādod iespējas zvejot, jo šādas zvejošanas darbības veicina tūrismu, aizsargās bagātīgo piekrastes mantojumu un palīdz apvienot piekrastes kopienas;
Takes the view that fishing activity must contribute to the maintenance of viable coastal communities; stresses that, in order for this to be achieved, inshore, small-scale fishing interests and recreational anglers must be given access to fisheries, and that such fishing activities encourage tourism, protect our rich coastal heritage and help to keep our seaside communities together;