natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vērš uzmanību uz sociālajām izmaiņām Eiropā, kuras ietekmē mājsaimniecību sociālo raksturu; prasa ņemt vērā šīs izmaiņas, lai darba tirgū nojauktu barjeras nestrādājošiem partneriem, gadījumos, kad kopā dzīvo neprecēts pāris;
Draws attention to the social changes in Europe, which are altering the social make-up of households; calls for these changes to be taken into account with a view to eliminating barriers to the labour market for the non-working partners of unmarried cohabiting couples;
uzskata, ka sociālajai ekonomikai un sociālajiem uzņēmumiem jānodrošina pienācīgas kvalitātes darba apstākļi un atalgojums un jāveicina arī dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas politika (piemēram, attiecībā uz atšķirību izskaušanu sieviešu un vīriešu darba samaksā, darba koplīgumu ievērošanu, minimālo algu maksāšanu un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu);
Considers that the social economy and social enterprises must provide decent working conditions and remuneration and also promote gender equality and anti-discrimination policies (such as closing the gender pay gap, adhering to collective agreements, paying minimum wages and ensuring equal treatment);
atzīmē ‐ lai gan ir apsveicama virzība uz plašāku dalību augstākajā izglītībā, dalībvalstis jāmudina saglabāt un ieviest stažēšanos darbā; aicina dalībvalstis izstrādāt saskaņotas politikas nostādnes attiecībā uz stažēšanos, sniedzot obligātās garantijas un pienācīgu atalgojumu, kā arī cīnīties pret pašreizējām tendencēm pārvērst darbu par neapmaksātu praksi;
Notes that, despite welcome moves towards greater participation in higher education, the Member States should be encouraged to maintain and introduce work-based apprenticeships; calls on the Member States to develop consistent policies on traineeships that provide for minimum guarantees and decent remuneration and, furthermore, to combat the current trend of disguising jobs as unpaid traineeships;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt saskaņotu pieeju profesionālās orientācijas procesam dalībvalstu izglītības sistēmās visā Savienībā, pamatojoties uz līdzīgām praktisko mācību programmām, kas dotu iespēju jauniešiem apgūt arodapmācību viņu izvēlētajā profesijā karjeras attīstības gaitā; norāda, ka mācību sistēmām būtu jāpamatojas uz diplomu un apliecību par arodizglītību savstarpēju atzīšanu un tajās būtu jāiekļauj valodu apmācība nolūkā novērst saziņas barjeras Savienībā; uzskata, ka pārkvalificēšanās pasākumiem būtu jārada līdzsvars starp emocionālo un profesionālo labklājību, lai profesionāla pārkvalificēšanās netiktu uzskatīta par apgrūtinājumu vai šķērsli profesionālai izaugsmei;
Calls on the Commission and the Member States to develop a coherent approach across the education systems in the Union to the professional orientation process, based on similar coaching formulae that enable younger people to obtain training in work-oriented areas chosen by them as part of their career path; points out that training systems should be based on the mutual recognition of diplomas and vocational certificates and should include language instruction, with a view to eliminating communication barriers within the Union; considers that retraining measures should strike a balance between emotional and professional wellbeing, so that professional retraining is not seen as a handicap or an obstacle to professional development;
vērš uzmanību uz to, ka jāveicina jauniešu, vecāku cilvēku un migrantu aktīva integrācija visos centienos, lai izveidotu iekļaujošu darba tirgu; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izstrādāt steidzamu pasākumu kopumu, lai cīnītos pret nereģistrētu darbu, piespiedu bērnu darbu un darba ņēmēju ļaunprātīgu ekspluatāciju un lai noskaidrotu maldinošos pārpratumus, kas radušies, jaucot ekonomisko migrāciju ar patvēruma meklēšanu, kā arī abus iepriekš minētos ar nelegālo imigrāciju; aicina dalībvalstis izstrādāt tiesību aktus, lai novērstu mazāk aizsargātu darba ņēmēju ekspluatāciju piespiedu darbā, kā arī parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;
Draws attention to the need to promote the active inclusion of young people, older people and immigrants in all efforts to create an inclusive labour market; calls on the Council, the Commission and the Member States to draw up a set of urgent measures to combat undeclared work, forced child labour and the abusive exploitation of workers and to resolve the misleading confusion of economic migration with asylum seeking, and of both with illegal immigration; calls on the Member States to put forward legislation to prevent the exploitation of vulnerable workers by gang-masters and to sign and ratify the UN Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and their Families;
Kvalitatīvu pakalpojumu nodrošināšana un to pieejamības garantēšana neaizsargātām un nelabvēlīgos apstākļos esošu iedzīvotāju grupām
Providing quality services and guaranteeing access for vulnerable and disadvantaged groups
atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka obligātajām un papildu sociālās nodrošināšanas sistēmām, veselības aprūpes pakalpojumiem un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem jābūt profilaktiskiem un sociāli saliedējošiem, tiem jāsekmē sociālā iekļaušana un jāaizstāv pamattiesības; norāda, ka jānodrošina kvalitatīvas, pieejamas un izmaksu ziņā pieņemamas ilgtermiņa aprūpes pilnveidošana tiem, kam tā ir nepieciešama, un atbalsts aprūpētājiem; aicina dalībvalstis noteikt problēmas, ar ko saskaras aprūpētāji, kuri bieži vien ir spiesti palikt ārpus darba tirgus, un risināt šīs problēmas;
Welcomes the Commission's view that statutory and complementary social security schemes, health services and social services of general interest must play a preventive and socially cohesive role, facilitate social inclusion and safeguard fundamental rights; points to the need to ensure the development of high-quality, accessible and affordable long-term care for those in need and support for those who provide the care; calls on the Member States to identify and address the problems faced by carers, who are often forced to remain outside the labour market;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka visiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem, tostarp ar tīkliem saistītu nozaru pakalpojumiem, piemēram, transporta, telekomunikāciju, enerģētikas un citiem komunālajiem un finanšu pakalpojumiem, jāierāda nozīmīga vieta, lai nodrošinātu sociālo un teritoriālo kohēziju, un tiem jāsekmē aktīva integrācija;
Agrees with the Commission that all services of general interest, including network industries such as transport, telecommunication, energy and other public utilities and financial services should play an important role in ensuring social and territorial cohesion and should contribute to active inclusion;
uzsver, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas horizontālas direktīvas priekšlikumu, ar ko papildina Direktīvu 2000/78/EK un aptver visu veidu diskrimināciju, kuras iemesli minēti EK līguma 13. pantā, un ar kuru palīdzētu ne tikai nodarbinātībā, bet arī citās dzīves jomās cīnīties pret diskrimināciju invaliditātes, vecuma, reliģijas vai pārliecības, vai dzimumorientācijas dēļ; vienlaikus uzskata, ka būtu jāpastiprina centieni saistībā ar pašreizējo Kopienas direktīvu īstenošanu diskriminācijas novēršanas jomā;
Stresses that access to goods and services should be a right for every citizen of the Union and therefore welcomes the Commission's proposal for a horizontal directive complementing Directive 2000/78/EC and covering all forms of discrimination on the grounds set out in Article 13 of the EC Treaty, which should help to combat discrimination in areas of life other than employment, including discrimination based on disability, age, religion or belief and sexual orientation; at the same time considers that further progress should be made as regards the implementation of the existing Community anti-discrimination directives;
aicina dalībvalstis apsvērt sociālu iepriekšnoteiktu tarifu ieviešanu neaizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, enerģijas un sabiedriskā transporta jomā, un iespēju radīšanu mikrokredītu saņemšanai, lai veicinātu aktīvu integrāciju, kā arī bezmaksas veselības aprūpi un izglītības iespējas iedzīvotājiem, kuriem ir materiālas grūtības;
Encourages the Member States to consider social default tariffs for vulnerable groups for example in the fields of energy and public transport and also facilities for obtaining microcredits, so as to promote active inclusion, as well as free healthcare and education for people having difficulties of a material nature;
mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt saistības universālo pakalpojumu sniegšanai (piemēram, telekokomunikāciju un pasta pakalpojumu jomā), lai uzlabotu piekļuvi būtiskiem pakalpojumiem un to finansiālu pieejamību un lai sekmētu arī saistības mērķtiecīgiem sabiedriskiem pakalpojumiem, tādējādi risinot mazāk aizsargātu un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu iedzīvotāju grupu vajadzības;
Encourages the Commission and the Member States to enhance universal service obligations (for example in the telecommunications and postal services sector) in order to strengthen the accessibility and affordability of essential services and also to enhance targeted public service obligations so as to address vulnerable and disadvantaged groups in society;
aicina Padomi vienoties par ES mēroga saistībām, lai līdz 2015. gadam atrisinātu bezpajumtniecības problēmu, un prasa dalībvalstīm izstrādāt integrētas politikas pamatnostādnes, lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīviem un izmaksu ziņā pieejamiem mājokļiem visiem; mudina dalībvalstis izstrādāt "plānus ārkārtas situācijai ziemā", iekļaujot tos plašākā stratēģijā bezpajumtniecības problēmas risināšanā, kā arī izveidot aģentūras, kas sniegtu palīdzību un risinātu mājokļu jautājumus iedzīvotāju grupām, kuras skar diskriminācija; iesaka vākt salīdzināmus datus par bezpajumtniecības un trūcīgu mājokļu problēmas apjomu; aicina Komisiju izstrādāt vienotu ES pamatdefinīciju attiecībā uz bezpajumtniecību un sniegt ikgadējus aktualizētus datus par pasākumiem, ko dalībvalsis veikušas, lai izbeigtu bezpajumtniecības problēmu, un par gūtajiem rezultātātiem;
Calls on the Council to agree an EU-wide commitment to end street homelessness by 2015 and calls for the development by Member States of integrated policies to ensure access to affordable quality housing for all; urges the Member States to devise "winter emergency plans" as part of a wider homelessness strategy, as well as to establish agencies dedicated to enabling provision and access to housing for groups facing discrimination; suggests the collection of comparable data on the extent of homelessness and poor housing; calls on the Commission to develop an EU framework definition of homelessness and provide annual updates on action taken and progress made in the Member States towards ending homelessness;
mudina dalībvalstis līdz 2012. gadam samazināt bērnu nabadzību par 50 %, samazinājuma novērtējumā ņemot vērā rādītājus, kuri nav vienīgi ekonomiska rakstura, un kas būtu pirmās saistības virzībā uz bērnu nabadzības izskaušanu Savienībā, kā arī piešķirt pietiekamus resursus, lai sasniegtu šo mērķi; uzskata, ka rādītājos, pēc kuriem novērtē šo samazinājumu, būtu īpaši jāņem vērā arī to ģimeņu bērni, kuras dzīvo galējā nabadzībā;
Urges the Member States to reduce child poverty by 50% by 2012, such a reduction to be measured using indicators that are not solely economic, as a first commitment towards the eradication of child poverty in the Union, and to allocate sufficient resources in order to achieve this goal; considers that the indicators used to measure this reduction should take particular account of children in families living in extreme poverty;
uzsver svarīgumu, kāds ir tādu integrētu pakalpojumu veicināšanai, kuri risinātu nabadzības un sociālās atstumtības daudzējādos jautājumus, piemēram, saikni starp nabadzību un bezpajumtniecību, vardarbību, veselību un garīgo veselību, izglītības līmeni, sociālo integrāciju un integrāciju sabiedrībā, piekļuves trūkumu informācijas tehnoloģijām un infrastruktūrai un "digitālās plaisas" paplašināšanos;
Highlights the importance of promoting integrated services that respond to the multidimensionality of poverty and social exclusion, addressing, for example, the link between poverty and homelessness, violence, health and mental health, education levels, social and community integration, lack of access to information technologies and infrastructure and the widening of the digital divide;
aicina dalībvalstis piemērot principu par veselības aspektu iekļaušanu visās politikas jomās un izstrādāt integrētu sociālo un veselības aizsardzības politiku, lai cīnītos pret nevienlīdzību saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, profilaksi un ārstēšanās rezultātiem, jo īpaši attiecībā uz mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un tiem, kuriem šie pakalpojumi ir visgrūtāk sasniedzami;
Calls on the Member States to adopt a health-in-all policies approach and to develop integrated social and health policies to combat inequalities in health care provision, prevention and health outcomes, especially as far as vulnerable groups and the most difficult to reach are concerned;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt brīvprātīgu darbību un palīdzēt sociāli integrēties cilvēkiem, kuri zaudējuši vietu darba tirgū vai tajā vairs nepiedalās;
Calls on the Commission and the Member States to promote voluntary activities and to help with the social integration of people who have lost touch with or no longer participate in the labour market;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievēršas jautājumam par pakalpojumu labāku sasniedzamību (pieejamību un finansiālā ziņā iespējamu piekļuvi) un labāku kvalitāti (izmantotāju iesaistīšana, uzraudzība, izpildes novērtējums, labi darba apstākļi, vienlīdzība saistībā ar darbā pieņemšanas politiku un pakalpojumu sniegšanu, pakalpojumu un attiecīgu fizisku infrastruktūru koordinācija un integrācija);
Welcomes the Commission's focus on better accessibility (availability and affordability) and better quality of services (user involvement, monitoring, performance evaluation, good working conditions, equality in recruitment policies and service provision, coordination and integration of services and adequate physical infrastructure);
aicina dalībvalstis uzlabot sabiedrisko pakalpojumu koordināciju, jo īpaši saiknes starp bērniem un pieaugušajiem paredzētiem pakalpojumiem; mudina dalībvalstis saistībā ar bērnu audzināšanu ieviest mācības vecākiem dažādās jomās, kurās vecākiem trūkst zināšanu nabadzības dēļ, un nodrošināt, ka bērnu palīdzības līnijām ir pietiekami resursi; uzsver, ka sabiedrisko pakalpojumu sistēmai, kura paredzēta bērniem un ģimenēm, ir jānodrošina, ka pareizas struktūras, stimuli, darba izpildes vadības sistēmas, finansējuma plūsmas un darbaspēks darbojas un ka attiecīgajiem darbiniekiem ir atbilstīgās prasmes, zināšanas un pārliecība, nodrošinot labāku profilaksi un agrīnu intervenci, un ka pakalpojumi apmierina to izmantotāju, it īpaši mazāk aizsargātu ģimeņu, vajadzības;
Calls on the Member States to improve the coordination of public services, particularly the links between services for children and those for adults; urges the Member States to introduce assistance programmes for parents in various fields where poverty leads to a lack of knowledge with regard to bringing up children and to ensure that child helplines are sufficiently resourced; emphasises that public services for children and families must ensure that the right structures, incentives, performance management systems, funding streams and workforce are in place, that the front-line workforce has the right skills, knowledge and confidence to deliver better prevention and early intervention and that the services are responsive to users' needs, especially those of vulnerable families;
aicina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību tam, ka dotāciju samazināšana īpašiem pakalpojumiem, piemēram, līdzekļiem skolas pusdienām, bezmaksas mācību materiāliem un skolas autobusiem, kā arī būtiskām brīvā laika un ārpusskolas mācību iespējām, varētu tieši izraisīt sociālo atstumtību, jo īpaši bērniem no sociāli neaizsargātām ģimenēm; uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina vienādas integrācijas iespējas visiem bērniem, izmantojot aktīvu sporta politiku skolās un piekļuvi informācijas tehnoloģijām; aicina Komisiju vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sarakstā iekļaut tādus pakalpojumus bērniem kā bērnu aprūpe, skolas transports un skolēnu ēdināšana;
Calls on the Member States to attach greater importance to the fact that cuts in grants for specific services such as dinner money, free teaching materials and school buses, and for essential leisure and out-of-school educational opportunities, might lead to direct social exclusion, in particular for children from socially vulnerable families; highlights the need for Member States to provide equal opportunities for the integration of all children through an active sports policy in schools and access to information technologies; calls on the Commission to incorporate services for children such as child care, school transport and school meals in the list of general interest social services;
atzinīgi vērtē invalīdu neievietošanu speciālās iestādēs, taču atzīmē, ka tāpēc jāveicina vispusīga kvalitatīva vietējās kopienas atbalsta un atbilstīga aprūpes pakalpojumu līmeņa nodrošināšana, atbalstot neatkarīgu dzīvošanu, kā arī tiesības uz individuālu palīdzību, tiesības kontrolēt personīgo budžetu un pilnvērtīgu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē;
Welcomes the deinstitutionalisation of disabled people but notes that this requires the promotion of the provision of comprehensive community-based high-quality support and care services favouring independent living, the right to personal assistance, the right to control one's own budget and full participation in society;
uzskata, ka vairāk centienu gan dalībvalstu, gan ES līmenī jāvelta tam, lai apzinātu, izpētītu vardarbību ģimenē, kā arī bērnu un vecāku cilvēku ļaunprātīgu izmantošanu un vērstos pret to;
Believes that more action should be taken both at Member State and EU level to acknowledge, research and tackle domestic violence and the abuse of children and older people;
aicina dalībvalstis izstrādāt konstruktīvāku pieeju narkotiku apkarošanas politikai, vairāk uzsverot izglītību un atkarības ārstēšanu, nevis kriminālsankcijas;
Calls on the Member States to develop a more constructive approach to drugs policy, with the emphasis on education and treatment for addiction rather than criminal sanctions;
aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti tādiem valsts pasākumiem veselības aprūpes jomā, ar kuriem mērķtiecīgi cenšas novērst nevienlīdzību, kāda attiecībā uz veselības stāvokli un veselības aprūpes pieejamības līmeni ir daudzu etnisko minoritāšu kopienās;
Calls on the Member States to prioritise public health measures which seek to tackle head-on the inequality that exists in the degree of health and of access to health care in many ethnic minority communities;
atzīmē, ka alkohola un narkotisko lietošana var izraisīt noziedzību, bezdarbu un sociālo atstumtību visās dalībvalstīs; uzskata, ka tāpēc ir nepieņemami, ka daudziem vienīgais ceļš kā piekļūt šādai ārstēšanai un padomiem ved cauri cietuma sistēmai;
Notes that, in all Member States, alcohol and drug abuse can lead to crime, unemployment and social exclusion; believes it therefore unacceptable that, for many people, the only way to obtain such treatment and advice is through the prison system;
uzsver, ka ir daudzas invaliditātes formas, tostarp kustību traucējumi, redzes traucējumi, dzirdes traucējumi, garīgās veselības problēmas, hroniskas slimības un mācīšanās spēju traucējumi; uzsver, ka cilvēkiem ar vairākām invaliditātes formām ir īpaši lielas problēmas ‐ tāpat kā cilvēkiem, kurus diskriminē vairākos veidos;
Stresses that there are many forms of disability, including mobility problems, visual impairment, hearing impairment, mental health problems, chronic illness and learning disabilities; highlights the fact that people with multiple disabilities have exceptional problems, as do people subjected to multiple discrimination;
prasa izbeigt garīgi slimo un personu ar mācīšanās spēju traucējumiem stigmatizāciju, veicināt garīgo veselību un labklājību un veikt preventīvus pasākumus attiecībā uz garīgiem traucējumiem, kā arī piešķirt lielākus līdzekļus ārstēšanai un aprūpei;
Calls for the 'de-stigmatisation' of people with mental health problems and people with learning disabilities, the promotion of mental health and well being and the prevention of mental disorders as well as for increased resources for treatment and care;
aicina dalībvalstis īstenot likumdošanu cilvēku tirdzniecības un diskriminācijas izskaušanas jomā un jo īpaši parakstīt, ratificēt un īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;
Calls on the Member States to enforce anti-trafficking and anti-discrimination legislation and in particular to sign, ratify and implement the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings;
mudina dalībvalstis nodrošināt patvēruma politiku, kas balstītos uz cilvēktiesībām, saskaņā ar ANO Konvenciju par bēgļa statusu un citām attiecīgajām cilvēktiesībām, vienlaikus pieliekot pūles, lai pārtrauktu patvēruma meklētāju atkarību no pabalstiem, ļaujot viņiem strādāt, un apsvērt legālu imigrācijas ceļu attīstību;
Urges all Member States to safeguard human-rights based asylum policy in accordance with the UN Convention relating to the Status of Refugees and other relevant human rights law, whilst working to end the dependence of asylum seekers on benefits by allowing them to work, and to consider the development of more legal immigration routes;
Politikas koordinācijas uzlabošana un visu attiecīgo ieinteresēto pušu iesaistīšana
Improving policy coordination and the involvement of all relevant stakeholders
pauž nožēlu, ka Komisijas kopīgajā 2008. gada ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju nav pietiekami uzsvērta stratēģija nabadzības izskaušanai un sociālās atstumtības pārvarēšanai;
Regrets that the Commission's Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2008 does not provide a sufficiently strategic focus on eradicating poverty and overcoming social exclusion;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka aktīvas integrācijas pieejai jāveicina integrēts īstenošanas process ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī, iesaistot visus atbilstīgos dalībniekus (sociālos partnerus, NVO, vietējās un reģionālās iestādes utt.) un arī jānodrošina pašu iedzīvotāju, kuri atrodas nelabvēlīgos apstākļos, aktīva līdzdalība stratēģiju izstrādē, pārvaldībā, īstenošanā un novērtēšanā;
Agrees with the Commission that the active inclusion approach must promote an integrated implementation process at EU, national, regional and local levels, involving all relevant actors (social partners, NGOs, local and regional authorities, etc.) and also provide for the active participation of disadvantaged people themselves in the development, management, implementation and evaluation of strategies;
uzsver, ka vajadzīga vienotu pasākumu sistēma Eiropas mērogā, lai novērstu jebkādus ļaunprātīgas izmantošanas veidus attiecībā uz minoritātēm, invalīdiem un gados vecākiem cilvēkiem un sodītu par šādu rīcību, īstenojot konkrētu pārrobežu darbību, lai uzlabotu šo iedzīvotāju neaizsargāto stāvokli, tostarp materiālā ziņā;
Stresses the need for a uniform series of measures at European level with a view to preventing and penalising abuses of any kind of minorities, people with disabilities and senior citizens, in the context of concrete actions for the across-the-board reduction of the vulnerability of those social groups, including in material terms;