natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iesaka Padomei pieņemt kopēju nostāju par struktūrfondu un pirmspievienošanās finansēšanas politiku, atspoguļojot Eiropas Savienības politisko apņemšanos izmantot šo fondu piedāvātās iespējas romu integrācijas viecināšanai, un nodrošināt, ka vispārējie romu integrācijas pamatprincipi tiek ņemti vērā, pārskatot attiecīgās darbības programmas, kā arī saistībā ar nākamo plānošanas periodu; mudina Komisiju analizēt un izvērtēt pašreizējo sociālo ietekmi ieguldījumiem no pirmspievienošanās un struktūrfondiem, kuru mērķis ir atbalstīt mazāk aizsargātās grupas, izdarīt secinājumus un izstrādāt jaunas stratēģijas un noteikumus, ja tas šajā jomā ir nepieciešams;
Recommends that the Council adopt a common position on structural and pre-accession funding, reflecting the European political commitment to exploit the opportunities provided by these funds to promote Roma inclusion and to ensure that the Common Basic Principles on Roma Inclusion are taken into account in any revision of the relevant Operational Programmes, also looking ahead to the next programming period; urges the Commission to analyse and evaluate the social impact to date of investments using pre-accession and structural funds targeting vulnerable groups, to draw conclusions and to devise new strategies and rules if this is considered necessary in this field;
uzsver, ka romu integrācijas Eiropas līmeņa centienos pēc iespējas drīz jāiesaista kandidātvalstis, jo pievienošanās sarunas ir vienreizēja iespēja likt valdībām būtiski mainīt attieksmi pret romiem;
Stresses that the candidate countries must be involved in the European-level pursuit of Roma integration as soon as possible, since accession negotiations offer an unparalleled opportunity to trigger a substantial shift in governmental attitudes towards Roma;
uzstāj, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai ikviens pasākums, kas tieši vai netieši ietekmē romu izcelsmes ES pilsoņus, atbilst ES Pamattiesību hartā noteiktajiem principiem un Rasu vienlīdzības direktīvai, kurā ir skaidri noteikts gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas aizliegums; pauž bažas saistībā ar romu piespiedu repatriāciju uz Rietumbalkāniem, kur tiem varētu draudēt dzīve kā bezpajumtniekiem un diskriminācija izglītības, sociālās aizsardzības un nodarbinātības jomā, un lūdz Komisiju, Padomi un dalībvalstis nodrošināt pamattiesību ievērošanu, nodrošinot arī attiecīgu palīdzību un uzraudzību;
Insists that Member States must ensure that any measures that have a direct or indirect impact on EU citizens of Roma origin are consistent with the principles set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and with the Racial Equality Directive that explicitly prohibits direct and indirect discrimination; expresses concern in relation to the forced repatriation of Roma to countries in the Western Balkans where they might face homelessness and discrimination in the areas of education, social protection and employment, and calls on the Commission, the Council and Member States to ensure that fundamental rights are respected, including by providing appropriate assistance and monitoring;
uzsver nedrošo situāciju, kādā atrodas daudzie romi, kuri, izmantojot pārvietošanās brīvību Savienībā, ir mainījuši Eiropas Savienībā dzīves vietu; uzsver, ka pasākumiem, kas veikti šo grupu atbalstam, jāatbilst Eiropas Savienības standartiem un tiesību aktiem, kā arī aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt, vai ir nepieciešama koordinēta Eiropas līmeņa pieeja;
Highlights the precarious situation of many Roma, who, exercising their freedom of movement within the Union, have migrated within the EU; stresses that any measures taken in respect of these groups must be consistent with European standards and legislation and calls on the Commission and the Member States to establish whether there is a need for a coordinated European approach;
uzsver vietējo pašvaldību iesaistīšanas nozīmību, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti romu integritātes veicināšanai un diskriminācijas apkarošanai; aicina Komisiju izstrādāt dalībvalstīm rekomendācijas, lai mudinātu vietējās pašvaldības labāk izmantot struktūrfondu piedāvātās iespējas romu integrācijas veicināšanai, kā arī objektīvi uzraudzīt projektu īstenošanu;
Stresses the importance of involving local authorities in order to ensure effective implementation of efforts to promote Roma inclusion and combat discrimination; calls on the Commission to develop recommendations for the Member States with a view to encouraging local authorities to make better use of structural funding opportunities to promote Roma inclusion, including objective monitoring of project implementation;
uzsver romu Kopienas līmeņa organizāciju nozīmību, jo tās ir galvenais faktors sociālās integrācijas politikas sekmīgai īstenošanai, kā arī nepieciešamību iesaistīt romu pārstāvjus visās iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt viņu tiesības un viņu kopienu integrāciju; uzskata, ka nepieciešamas ilgtermiņa stratēģijas romu profesionālo un organizatorisko spēju palielināšanai, kā arī jāattīsta romu cilvēkresursi kā horizontāla prioritāte; uzsver, ka politiskā neatkarība un pilnvaru piešķiršana romiem pašiem organizēt savus finanšu, akadēmiskos un cilvēkresursus ir būtiski svarīgas romu socialās integrācijas paātrināšanai;
Underlines the importance of community-level organisations of Roma as a key factor in the success of social inclusion policies and the need for Roma representatives to be actively involved in all the initiatives aiming to promote their rights and the inclusion of their communities; considers that there is a need for long-term strategies to build up the professional and organisational capacity of Roma and to develop Roma human resources as a horizontal priority; stresses that the political independence and empowerment of Roma self-organisation in terms of financial, academic and human resources is vital in speeding up the social inclusion of Roma;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa – Komisija ( 2010/2004(BUD) )
European Parliament resolution of 25 March 2010 on priorities for the 2011 budget – Section III – Commission ( 2010/2004(BUD) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 313. un 314. pantu,
having regard to Articles 313 and 314 TFEU,
ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, ko iesniedza saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,
having regard to the Commission's updated financial programming for 2007-2013, submitted in accordance with point 46 of the aforementioned IIA of 17 May 2006,
ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu,
having regard to the European Union's general budget for the 2010 financial year,
ņemot vērā saskaņošanas komitejas 2009. gada 18. novembra sanāksmes rezultātus,
having regard to the outcome of the conciliation committee meeting of 18 November 2009,
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A7-0033/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinion of the Committee on Development ( A7-0033/2010 ),
konstatē, ka daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam kopējais saistību apropriāciju līmenis 2011. gadā ir noteikts EUR 142,629 miljardu apmērā, paredzot, ka salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta pieņemto 2010. gada budžetu (EUR 141,453 miljardi saistību apropriācijās) maksimālais iespējamais budžeta pieaugums būs tikai 0,83 % liels; konstatē, ka maksājumu apropriāciju līmenis ir noteikts EUR 134,263 miljardu apmērā un ka salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu (EUR 122,937 miljardi maksājumu apropriācijās) tas ir palielinājies par 9,2 %; atgādina, ka šīs summas veido tikai apmēram 1 % no ES nacionālā kopienākuma;
Notes that, for 2011, the Multiannual Financial Framework (MFF) 2007-2013 provides for an overall level of commitment appropriations (CA) of EUR 142,629 billion, representing a potential maximum increase of only 0.83% over the 2010 budget as adopted by the European Parliament (EUR 141,453 billion in CA); notes that the level of payment appropriations (PA) is set at EUR 134,263 billion, an increase of 9.2% over the 2010 budget (EUR 122,937 billion in PA); recalls that these amounts represent only about 1% of the EU's GNI and are considerably lower than the current Own Resources Decision;
norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā paredzēto saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstība ir EUR 8,366 miljardu liela; atgādina, ka, lai gan daudzgadu finanšu shēmā 2010. gadam paredzētā starpība ir tikai EUR 6,689 miljardi, pieņemtajā 2010. gada budžetā šī starpība ir pieaugusi līdz EUR 18,515 miljardiem vēl lielākas maksājumu samazināšanās dēļ; atkārtoti pauž bažas par pieaugošo saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstību, kas ilgākā laikā rada deficītu, un uzsver, ka budžeta procedūras norises laikā darīs visu iespējamo, lai šī neatbilstība paliktu noturīga un kontrolējama;
Points out that the discrepancy between CA and PA in the MFF amounts to EUR 8,366 billion; recalls that, despite a gap of only EUR 6,689 billion for 2010 in the MFF, the budget adopted for 2010 shows a gap of EUR 18,515 billion owing to further reductions in payments; reiterates its concerns over increased discrepancies between CA and PA, which create deficits in the long run, and stresses that it will do its utmost throughout the budgetary procedure to keep the discrepancy at a sustainable and manageable level;
norāda, ka 2011. gada budžets ir ceturtais no septiņiem pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajiem budžetiem, un uzsver, ka Iestāžu nolīguma 37. punkts par 5 % lielo juridisko elastīgumu tagad ir pilnīgi loģisks, jo abām budžeta lēmējiestādēm ir skaidrāk redzami pastāvošo programmu trūkumi un pozitīvā attīstība; atgādina, ka, neņemot vērā Iestāžu nolīguma noteikumus, atbilstoša elastīguma nodrošināšana ES budžetā ir priekšnoteikums tā efektīvai un lietderīgai izmantošanai; sagaida, ka, par pamatu izmantojot COM(2010)0072 galīgo redakciju, tiks pieņemta Padomes daudzgadu finanšu shēmas regula, un ka nākamo Iestāžu nolīgumu pieņems, pamatojoties uz COM(2010)0073 galīgo redakciju, tādējādi nodrošinot lielāku elastību;
Points out that the 2011 budget is the fourth of seven under the current MFF, and emphasises that point 37 of the IIA on the use of the 5% margin of legislative flexibility now makes full sense, since the two arms of the budgetary authority have a clearer view of the shortfalls of, and positive developments in, existing programmes; recalls that, irrespective of the provisions of the IIA, ensuring an appropriate level of flexibility in the EU budget is a prerequisite for its effective implementation in a useful manner; expects the Council MFF regulation to be adopted on the basis of COM(2010)0072 final and the forthcoming IIA to be adopted on the basis of COM(2010)0073 final, to allow for greater flexibility;
norāda, ka vairāku politikas virzienu pastiprināšanās ES līmenī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā loģiski liktu domāt, ka ir nepieciešams ES papildu finanšu nodrošinājums;
Points out that the strengthening of a number of policies at EU level following the entry into force of the Lisbon Treaty should logically imply additional financial capacity for the EU;
attiecībā uz koplēmuma procedūrā pieņemto programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu lūdz Komisiju sniegt plašu pārskatu par ietekmi uz budžetu visās kategorijās;
In the context of the mid-term reviews of co-decided programmes, asks the Commission to provide it with an extensive overview of the budgetary implications across all headings;
pauž nožēlu par to, ka, izskaidrojot apropriāciju atšķirības, reti tiek izmantoti darbības dati; tāpēc sagaida, ka Komisija attiecīgi uzlabos savus darbības pārskatus par 2011. gadu;
the majority of the activity statements supporting the 2010 Preliminary Draft Budget contained a clear and concise justification of the EU added value, and included SMART and result-related objectives and indicators; stresses, however, the need to improve the quality of expenditure-related output and to make better use of evaluation results; deplores the fact that variations in appropriations were rarely explained by the use of performance data; expects, therefore, that the Commission will improve its activity statements for 2011 accordingly;
uzsver, ka uzlabojumi, kas nepieciešami šajā sakarībā, proti, ģenerāldirektorātos, kuru darbības jomā ietilpst ārējo attiecību un pirmsiestāšanās jautājumi, ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu, ka budžeta lēmējinstitūcija pieņem labāk apzinātus lēmumus, un lai gūtu pilnīgas priekšrocības no Komisijā ieviestās budžeta līdzekļu sadales, stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes pēc darbības jomām, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzētos jaunos uzdevumus un mērķus;
Underlines that the remaining improvements needed in this respect, notably as regards the DGs within the RELEX family and pre-accession, are crucial both in order to ensure better-informed decision-making by the budgetary authority and with a view to deriving full benefit from the introduction of activity-based budgeting and strategic planning and programming within the Commission, especially when taking into account the new tasks and challenges foreseen by the Lisbon Treaty;
uzsver jaunatnes ārkārtīgi lielo nozīmi gan tagad, gan ES nākotnes veidošanā un to, ka, nosakot mūsu vidējā termiņa un ilgtermiņa prioritātes, jaunatnei būtu jāpievērš īpaša uzmanība; uzsver, ka jaunatnei atvēlēta svarīgākā vieta sociālajās un iesaistīšanas stratēģijās, un ka tās jaunrades spēja ir svarīgākais resurss, kuram vajadzētu būt ES attīstības un izaugsmes pamatā; uzsver, ka veikt ieguldījumus jaunatnē un izglītībā nozīmē ieguldīt tagadnē un nākotnē, kā tas uzsvērts “ES jaunatnes stratēģijā”, un ka šos saskaņotos un daudznozaru ieguldījumus nekavējoties jāsāk īstenot kā pārnozaru jautājumu;
Stresses that youth is tremendously important both now and for the future of the EU, and that it should be given particular attention in the course of defining our mid-and long-term priorities; points out that youth is at the heart of social and inclusive strategies, and that its the innovation ability is a key resource for development and growth the EU should rely on; recalls that investing in youth and in education means investing in today and in the future, as outlined by the ‘EU Youth Strategy’, and that this coordinated and multidisciplinary investment must be started up without delay as a cross-policy theme;
uzsver, ka jādefinē plaša jaunatnes politika, ietverot tajā iespēju cilvēkiem mainīt amatu un statusu vairākas reizes dzīves laikā un bez ierobežojumiem mainīt stažēšanās, akadēmisko vai profesionālo vidi un profesionālo izglītību; par vienu no mērķiem būtu jānosaka pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu;
Stresses that youth policy must be defined broadly, encompassing the ability of individuals to change positions and status several times throughout their lives, switching without restriction among settings such as apprenticeships, academic or professional environments and vocational training; one of the objectives should be the transition from the education system to the labour market;
uzskata, ka ir jāievieš instrumenti valodu apmācības un starpkultūru dialoga veicināšanai un šiem instrumentiem būtu jāieņem centrālā vieta publiskā sektora organizētajos pasākumos, kas paredzēti jauniešiem; tie ļautu sabiedrībai labāk izprast Eiropas jautājumus, tādējādi nodrošinot aizvien spēcīgākas Eiropas identitātes veidošanos;
Believes that instruments promoting the study of languages and intercultural dialogue must be introduced and form the centrepiece of public sector youth measures; these could generate an increase in awareness of European issues among the public, aimed at the acquisition of an increasingly rooted European identity;
atgādina par to, cik svarīgi ekonomikas attīstībai un darba vietu radīšanai Eiropā ir jauninājumi un digitalizācijas darba kārtība; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta jaunajām prasmēm, piemēram, e-prasmēm un uzņēmējdarbības aspektiem; uzsver, ka pētniecības, jauninājumu un digitālā darba kārtība ir Eiropas ilgstpējīgas attīstības izšķiroši svarīgi elementi, un atgādina, cik svarīgas šī mērķa sasniegšanai ir vairākas programmas, piemēram, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts;
Recalls the importance of innovation and digital agenda for the economic development and job creation in Europe, and points out that special attention should be devoted to new skills, such as e-skills and entrepreneurship aspects; underlines that the priorities of Research, Innovation and Digital Agenda are crucial elements for a sustainable development in Europe and recalls the importance of some programmes, such as European Institute of Innovation and Technology, that contribute to this objective;
pauž pārliecību, ka pasaules ekonomikas lēnākas attīstības apstākļos ES būtu jākoncentrē centieni uz aktīvu atbalsta sniegšanu jaunām un jo īpaši ‐ videi draudzīgām tehnoloģijām, kas sniedz būtisku ieguldījumu, pārvarot ekonomikas krīzi, nodrošinot MVU pieeju tirgum un izveidojot ES ekonomiku par galveno ilgtspējīgo un konkurējošo ekonomiku; norāda, ka, lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāgarantē netraucēta pētniecības un izstrādes programmu īstenošana;
Is convinced, in the context of the global economic slowdown, that the EU should concentrate its efforts on actively supporting innovative in particular green technologies that are making an essential contribution to overcoming the economic crisis, ensuring the markets access to SMEs and establishing the EU as a leading sustainable and competitive economy; notes that the smooth implementation of the R&D programs should be guaranteed in order to achieve this goal;
šajā sakarībā uzsver, ka MVU ieņem ārkārtīgi svarīgu vietu strukturāli mazāk attīstītu reģionu, jo īpaši lauku rajonu, attīstībā un tādējādi visas ES ekonomikas uzlabošanā; tādēļ norāda uz nepieciešamību uzsākt vairāk MVU domātu izmēģinājuma projektu lauku rajonu attīstībai;
Stresses in this context that SMEs play a decisive role in the development of structurally disadvantaged regions, particularly in rural areas, and thus in boosting the whole EU economy; points out therefore the need to launch more pilot projects for SMEs for the development of rural areas;
uzsver, ka mobilitāte kā līgumos paredzēta brīvība un būtisks nosacījums patiesa ES iekšējā tirgus darbībai ir jāuzskata par vienu no priekšnoteikumiem visām darbībām, kas vērstas uz jaunatnes atbalstīšanu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi veidot ES budžetu tā, lai atspoguļotu arī jaunatnes mobilitātes palielināšanos;
Underlines that mobility, as a freedom enshrined in the treaties and an essential condition for the functioning of a genuine internal market within the EU, must be regarded as one of the prerequisites for all support actions in favour of youth; stresses, therefore, the importance of structuring the EU budget to reflect, inter alia, the increase in youth mobility;
uzsver, ka transports ir būtisks Eiropas ekonomikas elements, kas nodrošina cilvēku, preču un zināšanu pārrobežu mobilitāti; uzsver to, ka transports ir vienlīdzības un sociālās mobilitātes vektors, it īpaši jauniešiem, jo tas rada iespējas un uzlabo zināšanu un apmācības apmaiņu;
Stresses that transport is an essential element of the European economy, enabling the mobility of persons, goods and knowledge across borders; underlines that transport is a vector of equality and social mobility, for young people in particular, since it opens up opportunities and improves exchanges in the field of knowledge and training;
paturot prātā, ka jaunatnei būs nozīmīga loma pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanā, uzskata, ka ir jāuzsver un jāuzlabo tas, kā tiek veicinātas vienlīdzīgas iespējas un sekmēta pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu, arī saistībā ar Eiropas Sociālo fondu, jo ES vairs nevar atļauties, ka īpaši jaunieši cieš nabadzības, sliktas izglītības sistēmas un augsta bezdarba līmeņa dēļ;
Bearing in mind, the important role youth will have to play in recovering from the current financial and economic crisis, believes that the promotion of equal opportunities and better facilitation of the transition from education to the integration into the labour market should be emphasised and enhanced also within the European Social Fund as the EU can no longer afford that especially the youth suffers from poverty, bad education systems and high unemployment;
atgādina, ka 2011. gads ir noteikts par Brīvprātīgā darba un aktīvas pilsonības veicināšanas Eiropas gadu; bet 2010. gads ‐ par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu; norāda, ka brīvprātīgajam darbam ir liela nozīme daudzās un dažādās nozarēs, tostarp izglītībā, veselības aprūpē, sociālajā aprūpē un attīstības politikā un ka tā rezultātā cilvēki var iegūt jaunas prasmes un kompetenci, tādējādi uzlabojot savas nodarbinātības iespējas un sniedzot ieguldījumu sociālajā integrācijā;
Recalls that 2011 has been designated as the European Year of Voluntary Activities Promoting Active Citizenship; and 2010 the European Year for combating poverty and social exclusion; points out that volunteering plays a crucial role in many sectors as varied and diverse as, inter alia, education, health, social care and development policy, and that it can provide people with new skills and competences, thereby improving their employability and contributing to social inclusion;
norāda, ka klimata pārmaiņas ietekmē Eiropas vidi, ekonomiku un sabiedrību; šajā sakarībā uzsver integrētas un saskaņotas ES mēroga pieejas nozīmi valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pasākumu atbalstīšanā un stiprināšanā; uzskata, ka ir nepieciešams turpināt veidot atbilstošus politikas risinājumus un pilnveidot zināšanu bāzi, ko dara pieejamu arī citām valstīm; atkārtoti pauž pārliecību, ka ES budžetā joprojām nav pietiekami apmierinoši atspoguļota vispārējā nepieciešamība mazināt klimata pārmaiņas;
Points out that climate change has an impact on Europe's environment, economy and society; in this context, underlines the importance of an integrated and coordinated approach on EU level to support and strengthen measures at national, regional and local level; considers it necessary to build up further appropriate policy responses and to develop a knowledge base which is also made available to other countries; reiterates its conviction that still the EU budget does not reflect satisfactorily this general context to mitigate climate change;
uzskata, ka šīs prioritātes atspoguļo kopīgos centienus izvirzīt ES pilsoņu vajadzības priekšplānā un ka tām arī turpmāk vajadzētu būt vienai no ES prioritātēm;
Believes that these priorities represent a common effort to put EU citizens first, which should remain one of the EU's priorities;
uzsver to, cik svarīga ir reģionu starptautiskā sadarbība eiroreģionu sistēmā un cik tie ir nozīmīgi Eiropas integrācijas padziļināšanā; tādēļ aicina īstenot vairāk izmēģinājuma projektu, kuru mērķis būtu veicināt ES reģionu pārrobežu sadarbību ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā;
Emphasises the importance of transnational cooperation by regions within the Euroregions framework and their importance in deepening European integration; calls therefore for the establishment of more pilot projects to promote cross-border economic, social and cultural cooperation among regions within the EU;
atzinīgi vērtē Komisijas darba dokumentu par topošo ES stratēģiju 2020. gadam COM(2009)0647 , galīgā redakcija.
Welcomes the Commission working document on the future ‘EU 2020’ strategy COM(2009)0647 final.