natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka jebkurai valsts kontaktiestādei ir jābūt neatkarīgai un brīvai no jebkādas politiskās vai ekonomiskās ietekmes; uzskata, ka EIP ir jāizskata iesniegšanas secībā un gaidāmajā Komisijas priekšlikumā noteiktajā termiņā;
Stresses that any national contact authority must be independent and free from political or economic influence; believes that PEIs must be processed in order of submission and within the time limit set out in the future Commission proposal;
uzsver, cik svarīgi ir laikus pabeigt projektus un uzturēt kvalitatīvu dialogu ar ieinteresētajām personām; mudina Komisiju ieviest dažādas stingrības brīdinājumu sistēmu, ko piemērot gadījumā, ja kāda dalībvalsts pieņemamā termiņā neapstrādā atļaujas pieteikumu, un mudina cieši uzraudzīt to, vai valstu administratīvās procedūras nodrošina pareizu un strauju EIP īstenošanu; attiecībā uz gadījumiem, kad rodas sarežģījumi, atzinīgi vērtē orientējošo laika termiņu ieviešanu, kādos attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir jāpieņem galīgais lēmums; šāda lēmuma neesības gadījumā mudina Komisiju pārbaudīt, vai šāds kavējums jāsaprot kā dalībvalsts piemērots princips, kas kavē pareizi un strauji īstenot ES iekšējo enerģijas tirgu;
Stresses the importance of timely finalisation of projects and high quality stakeholder dialogue; encourages the Commission to provide for a system of mild to serious warnings in the event that a Member State fails to process a permit application within a reasonable period of time, and to monitor closely whether national administrative procedures ensure the correct and rapid implementation of PEIs; welcomes, where difficulties are encountered, the introduction of indicative time limits within which the relevant competent authorities must reach a final decision; urges the Commission – in the absence of such a decision – to investigate whether the delay in question could be understood as an instance of the Member State impeding the correct and rapid implementation of the EU energy internal market;
uzsver, ka ir jāīsteno pieeja, kas lielākā mērā būtu orientēta uz līdzdalību, un atzīst, ka vietējo iedzīvotāju atbalsts enerģētikas infrastruktūras projektiem ir atkarīgs no atbilstīgas informācijas sniegšanas par projektu mērķiem un no iedzīvotāju iesaistīšanas projektu izstrādē pēc iespējas agrīnākā posmā; aicina pilsonisko sabiedrību ― NVO, rūpniecības nozari, sociālos partnerus un patērētāju organizācijas ― iesaistīt visos līmeņos Eiropas interešu projektu apspriešanā; aicina Komisiju izveidot apspriešanas un novērtēšanas sistēmu, lai noteiktu un izplatītu labāko praksi un zināšanas par infrastruktūras atzīšanu sabiedrībā;
Stresses the need for a more participatory approach, and recognises that securing greater acceptance by local people of energy infrastructure projects goes hand in hand with providing adequate information about the purpose of the projects, and with local involvement in their development at the earliest possible stage; calls for the participation, at all levels of civil society, of NGOs, industry, the social partners and consumer organisations in the consultation process for projects of European interest; calls on the Commission to set up a consultation and assessment system in order to identify and disseminate best practices and knowledge in relation to public acceptance of infrastructure;
tā kā reģionu attīstībā ļoti nozīmīgas ir ilgtspējīgas enerģijas stratēģijas, uzsver vajadzību izveidot struktūru apmaiņai ar labāko praksi reģionos, ņemot vērā veiksmīgus piemērus pašvaldībās un reģionos, kas specializējas atjaunojamās enerģijas, energotaupības un energoefktivitātes jomā; šajā sakarībā aicina izveidot apspriešanās un novērtēšanas sistēmu, lai, kur vien iespējams, apzinātu, izplatītu un pārņemtu labāko praksi un zināšanas par sabiedrības atbalstu infrastruktūrai;
Stresses the need – given the importance of the regions' sustainable energy strategies to their development potential – to establish a platform for exchanging best practises acquired in the regions, taking into account successful examples of municipalities and regions that have specialised in renewable energies, energy saving and efficiency; calls, in this regard, for a consultation and assessment system in order, where possible, to identify, share and copy best practices and knowledge about public acceptance of infrastructure;
uzsver, ka vislielākā problēma ir nodrošināt vietējo iedzīvotāju atbalstu enerģētikas infrastruktūras projektiem; ir pārliecināts, ka sabiedrības un lēmumu pieņēmēju atbalstu un uzticību var iegūt tikai tad, ja līdz lēmumu pieņemšanai notiek atklātas un pārredzamas debates par enerģētikas infrastruktūras projektiem;
Emphasises that the greatest challenge lies in securing local public acceptance for energy infrastructure projects; is convinced that the acceptance and trust of members of the public and decision-makers can only be won by holding open and transparent debates in the run-up to decisions on energy infrastructure projects;
prasa Komisijai izvērtēt, vai attiecībā uz rentabilitāti un atzīšanu sabiedrībā par labāku ir atzīstama pašreizējo enerģijas koridoru modernizācija un atjaunināšana, nevis jaunu koridoru veidošana;
Asks the Commission to evaluate whether the modernisation and upgrading of existing energy corridors is preferable to the creation of new corridors in terms of cost-efficiency and public acceptance;
piekrīt, ka jāsniedz vairāk informācijas par enerģētikas tīklu nozīmīgumu Eiropas Savienībā; prasa Komisijai apsvērt tādas ES enerģētikas tīklu informācijas un komunikācijas kampaņas veikšanu, kas pielāgota, lai derētu visām valsts un vietējām auditorijām;
Advocates providing more information on the importance of energy networks in the European Union; asks the Commission to consider running an EU energy networks information and communication campaign tailored to suit national and local audiences;
norāda, ka ieguldījumi tīklos ir cikliski un uz tiem jāraugās vēsturiskā perspektīvā; norāda, ka ir novecojušas daudzas no iepriekšējās desmitgadēs uzbūvētajām infrastruktūrām, kas savieno centralizētas spēkstacijas; norāda, ka sabiedrība gaida, lai tiktu optimizētas pašreizējās infrastruktūras darbības saglabāšanas un jaunas infrastruktūras izveidošanas izmaksas, izmantojot valsts un privātās partnerības un inovatīvus finansēšanas instrumentus; uzsver vajadzību precīzi noskaidrot infrastruktūras prasības un izvairīties no jaudas pārpalikuma bloķēšanas, pilnībā ņemot vērā rentablu energoefektivitātes potenciālu;
Notes that grid investments are cyclical and should be viewed in a historical perspective; points out that much of the infrastructure built in recent decades to interconnect centralised power plants is ageing; points out that society will expect the cost of keeping existing infrastructure operational and deploying new infrastructure to be optimised through public-private partnerships and the development of innovative financing instruments; emphasises the need accurately to ascertain infrastructure requirements and avoid lock-in to surplus capacity by taking full account of cost-effective energy efficiency potential;
uzsver, ka efektīvi funkcionējošam tirgum ir jāsedz liela daļa no infrastruktūrai nepieciešamo ieguldījumu izmaksām, pamatojoties uz pareizu izmaksu sadalījumu, pārredzamību, nediskrimināciju un rentabilitāti, ievērojot principu “maksā lietotājs”; prasa Komisijai izvērtēt, vai spēkā esošie regulatīvie stimuli ir pietiekami, lai tirgus saņemtu nepieciešamos signālus, un kādi papildu pasākumi ir vajadzīgi, ietverot tos, ar kuriem uzlabo izmaksu sadalīšanas noteikumus;
Stresses that the effective functioning of the market should provide a large part of the cost of the requisite infrastructure investment, on the basis of principles of proper cost-allocation, transparency, non-discrimination and cost-effectiveness and in line with the ‘user pays’ principle; requests the Commission to assess where the existing regulatory incentives are sufficient to send the necessary signals to the market, and what complementary measures, including those improving cost allocation rules, are needed;
uzskata, ka gadījumā, ja nav pieejamas reglamentējošas alternatīvas un tirgus viens pats nespēj segt vajadzīgos ieguldījumus, var būt vajadzīgs ES finansējums, ar ko finansēt atsevišķus, ierobežota skaita EIP, kuru īpatnības padara tos komerciāli nepatstāvīgus, taču to attīstība ir nepieciešama ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanai; uzskata, ka valsts finansējumu var izmantot, lai stimulētu privāto ieguldījumu, izveidojot finanšu instrumentu inovatīvu kombināciju, ar nosacījumu, ka tas neizkropļo konkurenci;
Takes the view that, when no regulatory alternative is available and the market alone can not cover the investments needed, EU funding may be required to fund some limited PEIs the specific characteristics of which make them commercially unviable but the development of which is necessary to achieve EU energy policy objectives; considers that public funding may be used to lever private investment by setting up an innovative mix of financial instruments, provided that it does not distort competition;
norāda, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonds sniedz milzīgu ieguldījumu enerģētikas un citu infrastruktūras projektu finansēšanā, un norāda uz kohēzijas politikas būtisko nozīmi vietējā un reģionālā līmenī, kas palīdz uzlabot energoefektivitāti un sasniegt Savienības mērķus atjaunojamās enerģijas jomā;
Notes that the European Regional Development Fund makes a massive contribution to the funding of energy – and other – infrastructure projects and points out the significant role of cohesion policy at local and regional level in relation to energy efficiency and achievement of the Union's renewable energy targets;
uzsver, ka Kohēzijas fondam un struktūrfondiem arī turpmāk jābūt ES infrastruktūras projektu pamatam; uzskata par maldinošu ikvienu mēģinājumu no kohēzijas politikas fondiem izveidot jaunus nozaru fondus;
Stresses that the cohesion and structural funds should continue to be central to our infrastructure projects; believes any attempt to create new sectoral funds from cohesion policy funds to be misguided;
aicina Komisiju nodrošināt, lai ieguldījumu finansēšana infrastruktūrā būtu orientēta uz tirgu nolūkā nepieļaut konkurences izkropļojumus un neattaisnotus stimulus ieguldījumiem, kā arī novērst nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, tomēr nodrošinot, ka sabiedrības intereses ‐ jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī un teritorijās ar īpašām ģeogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salās, kalnu reģionos un reģionos ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu ‐ arī tiek ņemtas vērā, izmantojot ierobežotu valsts finansējumu, ar kuru jāpanāk inovatīva finanšu instrumentu kombinācija, kas stimulē privātos ieguldījumus;
Calls on the Commission to ensure that financing of infrastructure investments is market-based in order to prevent distortions of competition and the creation of false incentives for investment, and that unjustified fluctuations between Member States are avoided, provided, however, that public interest – especially at local and regional level and in territories with specific geographical features such as islands, mountainous regions and regions with very low population density – is also safeguarded through a limited amount of public finance which has to result in an innovative mix of financial instruments that levers private investment;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāfinansē komerciāli nepievilcīgi projekti, kas nespēj piesaistīt privātos investorus, taču kam ir būtiska nozīme izolētu ES reģionu savienošanā ar Eiropas enerģētikas un gāzes tīkliem un kas ir nepieciešami nolūkā izveidot vienotu Eiropas Savienības enerģijas tirgu;
Considers that the European Union should fund commercially unattractive projects that are unable to attract private investors but that are essential for the interconnection of isolated EU regions to the European power and gas grids, as an integral part of the creation of a unified energy market in the European Union;
aicina Komisiju atļaut valsts finansējumu tikai tajās dalībvalstīs, kas pilnībā ieviesušas un pareizi piemēro spēkā esošos ES tiesību aktus, tostarp reglamentējošos noteikumus, kuri paredzēti trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo tirgu;
Calls on the Commission to allow public funding only for Member States which have fully implemented and correctly apply existing EU legislation, including the regulatory provisions laid down in the third internal market package;
aicina Komisiju pārskatīt valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz enerģijas infrastruktūru un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus minēto noteikumu grozīšanai, lai valstis varētu veicināt infrastruktūras modernizāciju; vienlaikus aicina Komisiju izdot jaunu pamatnostādņu dokumentu par valsts finansējumu projektiem un spēkā esošo valsts atbalsta regulējumu, norādot skaidrus kritērijus par valsts finansējuma piešķiršanu enerģētikas infrastruktūrai; uzsver, ka šis dokuments kopīgi ir jāsagatavo Enerģētikas ĢD, Konkurences ĢD un Reģionālās attīstības ĢD, lai Komisijas noteikumos nepieļautu nekādas pretrunas;
Calls on the Commission to review state-aid rules in relation to energy infrastructure and if necessary, to bring forward proposals to amend these rules to allow states to encourage the modernisation of infrastructure; calls on the Commission, at the same time, to issue a new guideline document on public financing of projects and current state-aid legislation, setting out clear criteria for the public funding of energy infrastructure; stresses that this document must be developed jointly by DG Energy, DG Competition and DG Regional Development in order to eliminate any inconsistency in the Commission rules;
aicina, pamatojoties uz stratēģiskajiem mērķiem, saistībā ar turpmākajām subsīdijam enerģētikā infrastruktūras un pētniecības un attīstības jomā ņemt vērā ģeogrāfisko principu; turklāt prasa, lai attīstītie reģioni turpmākas subsīdijas pētniecībai un attīstībai saņemtu tikai tad, ja sudsidēto darbību veic saistībā ar mazāk attīstītiem reģioniem;
Calls, on the basis of the strategic objectives, for the geographical principle to be taken into account in relation to future energy subsidies in the areas of infrastructure and R&D; insists, furthermore, that developed regions should receive further R&D subsidies only if the subsidised activity is conducted in conjunction with less-developed regions;
uzsver ‐ lai veicinātu ieguldījumus gan pārvadē, gan sadalē, izšķiroša nozīme ir stabilam, paredzamam un piemērotam tiesiskajam regulējumam, ietverot pienācīgas peļņas likmes un stimulus jaunu infrastruktūru izveidei; uzsver, ka regulatoriem ir jāsekmē jaunu tehnoloģiju ieviešana, izmantojot tirgus stimulus un izmēģinājuma projektus;
Emphasises that a stable, predictable and appropriate regulatory framework, including appropriate rates of return and incentives for new infrastructure, is crucial in order to promote investment in both transmission and distribution; stresses that regulators should foster the implementation of new technologies through market incentives and pilot projects;
uzskata, ka privātais finansējums var veicināt nepieciešamo enerģētikas infrastruktūru savlaicīgu būvniecību, un tā kā infrastruktūras uzdevumu apmērs ir milzīgs, pienācīgi ir jāpanāk privāto līdzekļu piesaiste; uzskata ― tā kā privātie investori apņemas īstenot infrastruktūras uzdevumu, Komisijai ir jāievieš skaidras pamatnostādnes par tirgus dalībnieku un privāto investoru iesaisti tā dēvētajā darījumu sistēmā; uzskata, ka bažas par iespējamo ietekmi uz tirgus darbību var pārvarēt, ja darījumu sistēmai visa veiktspēja ir jādeleģē tirgum;
Believes that private funding can facilitate timely construction of the requisite energy infrastructure, the sheer magnitude of the infrastructure challenge being such that private means need to be properly unlocked; considers that, as private investors embrace the infrastructure challenge, the Commission should establish clear guidelines for the involvement of market actors and private investors in so-called ‘merchant line’; believes that concerns about the possible impact on market functioning can be overcome if merchant lines are obliged to hand over their full capacity to the market;
uzsver ‐ cik vien iespējams ir jāizmanto uz tirgus darbību balstīti instrumenti, ietverot uzlabojumus noteikumos par izmaksu sadalījumu, projektu obligācijas, apgrozības fondus, atjaunojamās enerģijas akciju fondus, aizdevumu garantijas, nekomerciālus riska dalīšanas mehānismus, stimulus veidot publiskā un privātā sektora partnerības, partnerības ar EIB ‐ uzlabojot tās intervences spējas un pieejamos resursus ‐ un EKTS izsoļu ieņēmumu izmantošanu projektiem, kas saistīti ar atjaunojamās enerģijas avotiem un energoefektivitāti, kā arī vajadzības gadījumā izmantojot citus inovatīvus finansēšanas instrumentus; aicina Komisiju ņemt vērā mazāk attīstītu dalībvalstu finanšu iespējas un tirgus apstākļus;
Stresses that the fullest possible use should be made of market-based tools, including improvements to rules on cost allocation, project bonds, revolving funds, renewable energy equity funds, loan guarantees, non-commercial risk-sharing facilities, incentives for funding public-private partnerships, partnerships with the EIB – by improving its intervention capacity and available resources – and use of ETS auction revenue for projects linked to renewable energy sources and energy efficiency, as well as, where appropriate, other innovative financing instruments; calls on the Commission to take into account the financial capacities and market conditions of the less-developed Members States;
atbalsta nodomu izdot kopīgas Eiropas projektu obligācijas, ar kurām finansēt Eiropas nozīmīgās infrastruktūras vajadzības un strukturālos projektus saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, ietverot jauno stratēģiju par enerģētikas infrastruktūras attīstību; uzskata, ka ES projektu obligācijas nodrošinātu nepieciešamās investīcijas un radītu pietiekamu uzticēšanos, lai lielākie investīciju projekti piesaistītu tiem vajadzīgo atbalstu un tādējādi kļūtu par svarīgu mehānismu maksimālai valsts atbalsta izlīdzināšanai; norāda ― lai iegūtu pamatu Eiropas ilgtspējībai, šiem projektiem arī jāveicina ES tautsaimniecību ekoloģiska pārveide;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe's significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, including the new Strategy on Energy Infrastructure Development; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need, and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; points out that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies;
jo īpaši uzskata, ka ES projektu obligācijas var kļūt par galveno finanšu instrumentu nepieciešamajiem enerģētikas infrastruktūras uzlabojumiem Eiropā, palīdzot privātiem projektu uzņēmumiem piesaistīt kapitāla tirgus finansējumu no investoriem; aicina Komisiju drīzumā izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par ES projektu obligācijām;
Considers, in particular, that EU project bonds can become a key financial instrument for the requisite energy infrastructure investments in Europe, helping private project companies to attract capital market funding from investors; calls on the Commission swiftly to produce a legislative proposal on EU project bonds;
uzsver, cik svarīgi regulatoriem ir izstrādāt kopīgu metodoloģiju par izmaksu sadalījumu pārrobežu infrastruktūras projektos, jo šādiem tīkla infrastruktūras stimuliem ir raksturīgas daudzējādas tirgus nepilnības, galvenokārt saistībā ar dabisko monopolu un konkurences trūkumu;
Stresses the importance of the regulators' developing a common methodology for cost allocation in cross-border infrastructure projects, as such network infrastructure incentives are characterised by multiple market failures, mainly due to natural monopoly and lack of competition;
uzsver, ka ir būtiski palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu pārrobežu līmenī, un norāda cik svarīgi ir nodrošināt vajadzīgo finansējumu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, tostarp teritoriālo kohēziju;
Stresses the importance of increasing the interconnective capacity of energy networks at a cross-border level, and points to the importance of providing the financing required to attain the goals laid down, including territorial cohesion;
aicina izveidot uzlabotus ES finanšu instrumentus, ar kuriem atbalstīt reģionālās un vietējās iestādes, kad tās mēģina investēt ilgtspējīgā enerģijas ražošanā;
Calls for improved EU financial instruments to be set up to back regional and local authorities as they seek to invest in sustainable energy production;
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2011. gadā iesniegt priekšlikumu, ar ko risināt jautājumu par izmaksu sadalījumu saistībā ar tehnoloģiski sarežģītiem vai pārrobežu projektiem, jo šis jautājums ir viens no galvenajiem šķēršļiem pārrobežu infrastruktūras attīstībā, un jauno finanšu instrumentu, ar ko laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam atbalstīt prioritāros projektus;
Welcomes the Commission's initiative to present in 2011 a proposal to address the question of cost allocation of technologically complex or cross-border projects, as this is considered one of the main barriers to the development of cross-border infrastructure and a new financial instrument to back priority projects during 2014-2020;
uzskata, ka ir svarīgi, lai nākotnē lielāka uzmanība tiktu pievērsta investīciju finansiālo garantiju risināšanai un lai paredzētais finanšu regulējums tiktu izveidots saistībā ar plānošanu budžeta periodam no 2014. līdz 2020. gadam;
Considers it important that more attention be paid in future to dealing with the financial guarantees for investments, and that the projected financial framework be developed in conjunction with planning of the 2014-2020 budget period;
Citi ar infrastruktūru saistītie jautājumi
Other infrastructure issues
uzskata, ka visi ārējie cauruļvadi un citi energotīkli, kas šķērso Eiropas Savienības robežu, ir jāpārvalda ar pārredzamiem starpvaldību nolīgumiem un uz tiem jāattiecina iekšējā tirgus noteikumi, tostarp noteikumi par trešās puses piekļuves tiesībām, galamērķa klauzulas, līdzekļu sadales uzraudzība un sastrēgumu pārvaldība, līgumu termiņš un piegādes klauzulas, ar kurām paredz obligātu samaksu; aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz pašreizējiem un turpmākajiem cauruļvadiem un tirdzniecības nolīgumiem tiek ievērots Eiropas enerģētikas
Considers that all external pipelines and other energy networks entering the territory of the European Union should be governed by transparent intergovernmental agreements and subject to internal market rules, including rules on third-party access, destination clauses, supervision of allocation and bottleneck management, the duration of the contracts and take-or-pay clauses; calls on the Commission to ensure that current and future pipelines and commercial agreements respect the European energy
, un aicina vajadzības gadījumā veikt pasākumus;
, and to take action if necessary;
aicina Komisiju arī turpmāk ierobežot atbrīvojumu piešķiršanu attiecībā uz trešās puses tiesībām piekļūt enerģētikas infrastruktūrai un pārskatīt līdz šim piešķirtās tiesības, lai pārliecinātos, vai tās vēl aizvien ir nepieciešamas; norāda, ka valsts finansējuma vai atbalsta piešķiršana projektiem, izmantojot tādus instrumentus kā EIB atbalstītas projektu obligācijas u. c., samazinātu vai novērstu vajadzību noteikt izņēmumus attiecībā uz trešās puses piekļuves tiesībām;
Calls on the Commission to further restrict the granting of third-party access exemptions on energy infrastructure, and for those granted to be reviewed to see if they are still needed; notes that the provision of public finance or support for projects through instruments such as EIB-backed project bonds, etc., should reduce or remove the need for third-party access exemptions;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni ( 2009/2222(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on the future of social services of general interest ( 2009/2222(INI) )