natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ir izraisījusi būtiskus samazinājumus standarta pārrobežu eiro pārvedumu izdevumos un atbalsta Vienotas Eiropas maksājumu zonas izveidošanu; lūdz Komisiju radīt visaptverošu likumdošanu šajā sfērā un izmantotu šo izdevību, lai saskaņotu elektroniskās maksājumu sistēmas Eiropas Savienībā un lai samazinātu izmaksas, ko parasti sedz patērētāji un MVU; norāda, ka sistēmas efektivitāte balstās uz patērētāju uzticību, kas ir atkarīga no viņu tiesību atzīšanas;
has brought about real reductions in the charges for standardised cross-border transfers of euro, and supports the creation of a Single European Payments Area; asks the Commission to come up with proposals for comprehensive legislation in this field and to take this opportunity to harmonise electronic payment systems in the EU in order to reduce the costs which are usually borne by consumers and SMEs; points out that the system's effectiveness relies on the confidence of consumers, which depends on recognition of their rights;
atbalsta faktu, ka ECB strādā pie otrās paaudzes banknošu izveides; uzskata, ka plašās izmantošanas dēļ eiro ir īpaši pakļauts viltojumu riskam un mudina ECB, veidojot jaunās paaudzes banknotes, būt ļoti uzmanīgai un ņemt vērā pašreizējo pieredzi; uzskata par būtisku to, ka Eiropols un dalībvalstu policijas vienības uzskata šo jautājumu par prioritāti;
Welcomes the fact that the ECB is working on a second generation of banknotes; believes that because of its scale the euro is particularly vulnerable to counterfeiting and urges the ECB to be very alert and to take current experience into account when designing the new generation of banknotes; considers it essential that Europol and the Member States" police forces treat this issue as a priority;
, padziļināt iestāžu sadarbību šajā jomā, ik gadus organizējot plašas debates, kas balstītas uz Komisijas iesniegtu ziņojumu, iesaistot tajās vispārēji un daļēji atbildīgās komitejas, kā arī Padomi;
to deepen interinstitutional cooperation in this area by organising a major debate each year on the basis of a report submitted by the Commission - a debate in which the committees with full or partial responsibility for the matter would be involved and in which the Council would also take part;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējīgas attīstības tehnoloģiju veicināšanu - Eiropas Savienības vides tehnoloģiju rīcības plāns ( 2004/2131(INI) )
European Parliament resolution on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union ( 2004/2131(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējīgas attīstības tehnoloģiju veicināšanu - Eiropas Savienības vides tehnoloģiju rīcības plāns ( KOM(2004)0038 ),
having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union ( COM(2004)0038 ),
ņemot vērā EK līguma 6. un 174.pantu, Kārdifas procesu (1998.gada 15. un 16. jūnija Kārdifas Eiropadomes secinājumi) un Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes secinājumi),
having regard to Articles 6 and 174 of the EC Treaty, the Cardiff process (Cardiff European Council Conclusions, 15-16 June 1998) and the Strategy for Sustainable Development (Gothenburg European Council Conclusions, 15-16 June 2001),
ņemot vērā Lisabonas stratēģiju (2002. gada 15.-16. marta Barselonas Eiropadomes secinājumi),
having regard to the Lisbon Strategy (Barcelona European Council Conclusions 15-16 March 2002),
ņemot vērā 2002. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un Johannesburgas īstenošanas plānu,
having regard to the World Summit on Sustainable Development and the Johannesburg Plan of Implementation (2002),
Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un izstāžu pasākumu pamatprogrammu,
framework programmes of the European Community for research, technological development and demonstration activities,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.
having regard to Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity OJ L 283, 31.10.2003, p.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par atjaunojamās enerģijas apmēriem ES ( KOM(2004)0366 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the share of renewable energy in the EU ( COM(2004)0366 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana - Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadā ( KOM(2004)0101 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled "Building our common Future - Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013" ( COM(2004)0101 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par vides aspektu ievērošanu, nosakot Eiropas standartus ( KOM(2004)0130 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on Integration of Environmental Aspects into European Standardisation ( COM(2004)0130 ),
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu – Rokasgrāmatu par valsts pasūtījumu, kas saistīts ar vidi ( SEC(2004)1050 ),
having regard to the Commission working document - A handbook on environmental public procurement ( SEC(2004)1050 ),
ņemot vērā Vides, sabiedriskās veselības un pārtikas drošības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģijas komitejas atzinumu ( A6-0141/2005 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0141/2005 ),
tā kā ilgtspējīga attīstība – attīstība, kas apmierina pašreizējās vajadzības, nekaitējot nākotnes paaudžu vajadzībām – ir skaidri noteikts Eiropas Savienības mērķis,
whereas sustainable development – development that meets the needs of the present without compromising those of future generations – is a clear objective of the European Union,
tā kā saskaņā ar Gēteborgas Eiropadomes secinājumiem ilgtspējīga attīstība pamatojas uz trīs pīlāriem, proti, vides aizsardzību, ekonomikas attīstību un sociālo vienotību,
whereas, according to the conclusions of the Göteborg European Council, sustainable development is based on three pillars, namely environmental protection, economic development and social cohesion,
tā kā ilgtspējīgu attīstību nav iespējams sasniegt bez jaunu vides tehnoloģiju un jauninājumu attīstības,
whereas sustainable development cannot be achieved without the development of new environmental technology and innovations,
tā kā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, Lisabonas stratēģijai, lai padarītu Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko, uz zināšanām balstītu ekonomisko telpu pasaulē, kas var nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību, ir vajadzīgi ekonomiskās, sociālās un vides politikas mērķi, kuri ir savstarpēji atbilstīgi, kā arī nodrošina pastiprinātu ekonomikas izaugsmi;
whereas in order to ensure sustainable development, the Lisbon strategy - to make the European Union the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion - needs goals for economic, social and environmental policy which are mutually consistent as well as capable of delivering enhanced economic growth,
tā kā tikai vides tehnoloģiju pietiekams pieprasījums paātrinās jauninājumu ieviešanas procesu tirgū (no pētniecības, ražojumu pilnveidošanas, ražošanas, uzsākšanas līdz ieviešanai tirgū);
whereas only sufficient demand for environmental technologies will speed up the process of getting innovations to the market (from research, product development, production, launch to market introduction),
tā kā Eiropas Savienībā jāizvirza augstas prasības vides politikas jomā, lai radītu vides tehnoloģiju pieprasījumu ar skaidriem un pretencioziem vides politikas mērķiem, kopīgi noteiktiem vides piesārņojuma rādītājiem, vides (ārējo) izmaksu pārņemšanu un priekšrocību piešķiršanu tiem, kas izvirzījušies vadībā, nevis atpalicējiem;
whereas the European Union must have an environmental policy which is ambitious enough to create demand for environmental technologies, with clear and ambitious environmental targets, agreed environmental indicators for measuring the environmental burden, internalisation of environmental (external) costs and rewards to leaders rather than the laggards,
tā kā svarīgs ir gala patērētāju pieprasījums pēc vides tehnoloģijām, bet tomēr sabiedrībai kopumā ir jāuzņemas galvenā atbildība par atbilstošu sistēmu radīšanu šādu tehnoloģiju ātrai attīstībai,
whereas the role of customer demand for environmental technologies is important; whereas, however, society at large must assume a major responsibility for creating the appropriate frameworks for the speedy development of such technologies,
tā kā Komisijas Rīcības plānā nav iekļauti piemēroti mehānismi zināšanu izplatīšanai, tehnoloģiju nodošanai, jauninājumiem un attīstībai;
whereas the Commission's Environmental Technologies Action Plan (ETAP) does not include suitable mechanisms for the diffusion of knowledge, technology transfers, innovation and development;
tā kā finansiāls atbalstam ir nozīme ne tikai pētījumu veikšanā un attīstībā, bet arī ražojumu izstrādāšanā, lai tos varētu ieviest tirgū, tad ir jāpalielina centieni atrast risinājumus attiecībā uz riska kapitālu;
whereas financial support is of importance not only for research and development, but also for developing a product for the market, and whereas efforts to find solutions with regard to risk capital must therefore be increased,
tā kā Eiropas Savienības politiskajām koncepcijām jābūt saskaņotām un jāveicina vienotu mērķu sasniegšana, tādēļ tehnoloģiskajiem risinājumiem ilgtspējības nodrošināšanai jāparādās budžeta sagatavošanā un Septītās pētniecības pamatprogrammas projektā; struktūrfondi un Kohēzijas fonds jāizmanto tā, lai tie veicinātu vides tehnoloģiju attīstību;
whereas policies within the European Union must be coherent and work towards the same goals; whereas technological solutions for promoting sustainability therefore have to be reflected in the preparation of the budget and in the design of the Seventh Framework Programme for Research; whereas the Structural Funds and the Cohesion Fund have to be used in ways that support the development of environmental technologies,
tā kā ilgtspējīga attīstība prasa globālus risinājumus, un tāpēc Eiropas Savienībai ir jānodrošina saskaņa starp iekšējās politikas un ārpolitikas jomām, ne tikai divpusējas sadarbības un eksporta kredītu jomā, bet arī attiecībā uz attīstību, kas saistīta ar Apvienotajām Nācijām, Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Pasaules Banku;
whereas sustainable development requires global solutions and the European Union therefore has to ensure that there is consistency between internal policies and external policies, not only in the context of bilateral co-operation and export credits but also in relation to developments with regard to the United Nations, the WTO, the OECD and the World Bank,
Vides tehnoloģiju pieprasījuma stimulēšana
Boosting demand for environmental technologies
atbalsta paziņojumu kā noderīgu pamatu apspriešanai un konkrētāku priekšlikumu izstrādei vides tehnoloģiju veicināšanai, bet vēlētos redzēt lielāku atbalstu šādu tehnoloģiju pieprasījuma palielināšanai; pieprasa nomainīt dalītu pieeju attiecībā uz vides politiku un ilgtspējīgu attīstību vispārīgi, kā arī it īpaši attiecībā uz Rīcības plāna, pret tādu pieeju vides politikai, kas vairāk pamatota uz sistēmu, aprites cikla pieeju atbilstoši Saskaņotajai ražojumu politikai, lielu nozīmi piešķirot jauninājumiem un videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstībai, un, visbeidzot, uzsver koordinācijas svarīgumu starp ES un dalībvalstīm;
Welcomes the Communication as a useful basis for discussion and development of more concrete proposals on how to boost environmental technologies, but would like to see more emphasis on the development of the demand for such technologies; calls for the replacement of the fragmented approach, as regards environmental policy and sustainable development in general and as regards ETAP specifically, with a more systems-based approach to environmental policy, based on life-cycle thinking in line with the Integrated Product Policy (IPP) framework, where great importance is attached to innovation and the development of environmentally benign technologies, and, lastly, emphasises the importance of coordination between the EU and Member States;
uzskata, ka ir svarīgi veicināt vides dimensiju ES konkurētspējas stratēģijā; atzīmē, ka, pārskatot Lisabonas stratēģiju, vides stāvoklis un nodarbinātības uzlabošana jāuzskata par iespēju sasniegt mērķi radīt ekonomiku, kas būtu pamatota uz viskonkurētspējīgākajām zināšanām; uzskata, ka vides tehnoloģiju attīstībai un ieviešanai šajā ziņā ir izšķiroša nozīme;
Considers it important to enhance the environmental dimension in the EU's strategy for competitiveness; observes that, when reviewing the Lisbon Strategy, the state of the environment and improving employment should be regarded as an opportunity to attain the objective of creating the most competitive knowledge-based economy; considers the development and introduction of environmental technologies to be of decisive importance in this connection;
uzsver, ka nodarbinātības un izaugsmes potenciālam vides tehnoloģiju nozarē, kas var nodrošināt daudzas jaunas uzņēmējdarbības iespējas un tātad arī jaunas darba vietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, varētu būt izšķiroša nozīme Lisabonas mērķu īstenošanā;
Points to the employment and growth potential of the environmental technologies sector, where a multitude of new business opportunities and, consequently, new jobs can be created – notably within small and medium-sized entreprisises (SMEs) – which could make a crucial contribution to attaining the Lisbon objectives;
norāda, ka Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai ES vairāk jāņem vērā mazie un vidējie uzņēmumi, un izsaka nožēlu, ka Komisijas Rīcības plānā šiem uzņēmumiem nav piešķirta pietiekami svarīga nozīme;
Points out that if the EU wishes to meet the objectives of the Lisbon strategy it needs to work more closely with SMEs, and regrets the failure to ensure suitable inclusion of SMEs in ETAP;
aicina Komisiju noteikt faktorus, kas pašreiz visvairāk kaitē videi un pēc tam visās nozarēs pēc kārtas apskatīt, kādi tehnoloģijas jauninājumi ir vajadzīgi, lai risinātu šīs problēmas; ierosina, ka to īstenojot, jāņem vērā šādi apsvērumi:
Calls on the Commission to identify the factors which impose the greatest burden on the environment today and subsequently consider, sector by sector, what technological innovation is needed to address those problems; suggests that this work should include the following considerations:
Kādas ir minēto iespēju priekšrocības un trūkumi un kādas politiskas koncepcijas jāīsteno?
What are the advantages and disadvantages of these options and which policies should be implemented?
atzīst vides politikas vadošo lomu jauninājumu ieviešanā tirgus ekonomikā, kuras augstās prasības liek rasties jauninājumiem; atgādina, ka, pateicoties stingriem kritērijiem vides jomā, ES ir izvirzījusies vadībā daudzās attīstības nozarēs, un uzsver, ka ES jācenšas saglabāt vadošo lomu jaunu tehnoloģiju un konceptuālu jauninājumu tirgū; tādēļ aicina Komisiju arī turpmāk izstrādāt metodes un scenārijus par paredzamo attīstību vides tehnoloģiju jomā;
Recognises the role of environmental policies as a driver of innovation in market economies where innovation is sparked by exacting requirements; recalls that strict environmental norms have led to EU leadership in many growth sectors and stresses that the EU should endeavour to remain a leader on the market for new technologies and conceptual innovations; therefore also calls on the Commission to further develop methods and scenarios for anticipating developments in the field of environmental technologies;
uzsver, ka ES tiesību aktu mērķis vides jomā ir nepārtraukti uzlabot vides stāvokli un sasniegt visaugstāko iespējamo vides aizsardzības līmeni; uzskata, ka tiesību aktiem jābalstās uz vislabāko pieejamo tehnoloģiju, un tiem jābūt gan pretenciozi formulētiem, gan noturīgiem un paredzamiem, lai radītu vajadzīgo, ar tirgus ekonomiku pamatoto jauno vides tehnoloģiju pieprasījumu ražošanā un uzņēmumos; konstatē, ka Ekodizaina direktīva, kuru pašreiz izskata koplēmuma procedūrā, ir piemērs tam, kā izveidot pamatu ievērojamai ražojumu dizaina un vides aizsardzības prasību uzlabošanai;
Stresses that the aim of the EU's environmental legislation is continuously to improve the state of the environment and to attain the highest possible level of environmental protection; considers that legislation should be based on the best available technology and, as well as being ambitious, must be sustained and predictable, so as to generate the requisite market-based demand for new environmental technologies in production and enterprises; notes that the Eco-Design Directive is one illustration of how a framework can be created for significant improvements in product design and environmental performance;
aicina Komisiju noteikt pretenciozu mērķi attiecībā uz ES daļu vides tehnoloģiju pasaules tirgū; uzskata, ka turpmākajos desmit gados ES jāpanāk, ka tās tirgus daļa ir vismaz 50%; norāda, ka videi nekaitīgu preču un pakalpojumu tirgus ātri pieaug un ka ES uzņēmumiem arī turpmāk būs ievērojama nozīme šajā tirgū un tiem jāizmanto priekšrocības, kas izriet no apstākļa, ka šie uzņēmumi pirmie guvuši pieredzi ar šīm tehnoloģijām;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the EU's share of the global market for environmental technologies; considers that within ten years the EU should attain a market share of at least 50%; points out that the market for environmental goods and services is growing rapidly and that EU companies should continue to play an important role on this market and profit from first-mover advantage;
atbalsta vienošanās ideju par godkārīgi izvirzītiem darbības mērķiem visa veida ražošanai, pakalpojumiem un ražojumu attīstībai, īpaši prioritārās jomās, kas noteiktas Kopienas Sestajā vides rīcības programmā; uzsver, ka šādi mērķi palīdzēs Eiropas rūpniecībai palielināt tās konkurētspēju un radīt vairāk darba vietas, un vienlaicīgi nodrošināt mazāku kaitējumu videi; aicina Komisiju iespējami īsā laikā nodrošināt pirmo darbības mērķu sarakstu, kas balstīts uz aprites cikla pieeju, kurus īsteno ar obligātām minimuma prasībām vai brīvprātīgiem nolīgumiem, ja tie politikas mērķus sasniedz ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā to nodrošina obligātās prasības;
Welcomes the idea of agreeing ambitious performance targets for all kinds of production, services and product development, especially in the priority areas identified in the Sixth Environment Action Programme; points out that such targets will help European industry to increase its competitiveness and create more jobs, and at the same time result in a lesser burden on the environment; calls on the Commission to provide shortly a first list of performance targets based on the life-cycle approach to be implemented through mandatory minimum requirements, or voluntary agreements when they achieve the policy objectives more quickly or at lesser expense than mandatory requirements;
izsaka nožēlu, ka Komisija savā dokumentā nav iekļāvusi pagaidu sarakstu ar precīzi noteiktiem darbības mērķiem vides aizsardzības galvenajās jomās; aicina Komisiju jaunu tiesību aktu priekšlikumos, kā arī priekšlikumos par esošo tiesību aktu grozījumiem iekļaut ambiciozus darbības mērķus; uzskata, ka mērķi ir jāpamato ar vislabāko pieejamo tehnoloģiju un regulāri jākoriģē atbilstoši tehniskajam progresam, lai nodrošinātu efektīvu un nepārtrauktu jauninājumu ieviešanu rūpniecībā;
Regrets that the Communication does not include a first list of well-defined performance targets in key environment areas; calls on the Commission to include ambitious performance targets in proposals for new legislation and proposals to amend existing legislation; takes the view that the objectives should be based on the best available technology and should be regularly updated in the light of technical progress so as to provide powerful encouragement for constant innovation in industry;
aicina Komisiju pieprasīt dalībvalstīm noteikt pamatnostādnes, lai izpildītu prasības, kas formulētas Vides tehnoloģiju rīcības plānā ar grafiku, kas atbilst šajā plānā formulētajiem termiņiem, un sasaisti ar darbības mērķiem, lai visi galvenie mērķi būtu savstarpēji saskaņoti un lai tos varētu uzraudzīt gan dalībvalstu, gan ES līmenī, un lai tiem būtu noteikti izpildes termiņi;
Calls on the Commission to instruct Member States to establish roadmaps for meeting the requirements defined in ETAP, which must include deadlines that correspond to the deadlines defined in ETAP and links to the performance targets, so that all major targets are linked and measured at both Member State and EU level and have fixed deadlines;
aicina Komisiju atbalstīt rūpniecību notiekošajā Saskaņoto ražojumu politikas procesā un pārdomāt tradicionālos uzņēmējdarbības modeļus, cenšoties veicināt integrētākas un ar sistēmu pamatotākas prakses attīstību, īpašu uzmanību pievēršot iespējām, ko piedāvā dažādu ražošanas darbību apvienošana, lai sekmētu no viena ražošanas procesa pārpalikušo materiālu izlietojumu citos ražošanas procesos, piemēram, sadzīves atkritumu izmantošana, lai panāktu enerģijas ietaupījumu, kā rezultātā labumu gūtu gan ekonomika, gan vide;
Calls on the Commission to assist industry in the on-going IPP process and rethink traditional business models in an effort to facilitate the development of more integrated and systems-based practices, giving specific attention to the opportunities offered by the clustering of different production activities, so as to enable residue materials from one production process to become the input of other production processes, for example the use of municipal waste to achieve energy savings, whereby economic as well as environmental benefits can be attained;
uzsver, ka resursu un materiālu efektivitāte samazinās rūpniecības un individuālo patērētāju izmaksas, atbrīvos resursus citiem ieguldījumiem un padarīs ES ekonomiku mazāk atkarīgu no nepietiekamajiem resursiem un ļoti svārstīgā resursu tirgus; tādēļ mudina Komisiju iesniegt tādu tiesību aktu priekšlikumus, kas prasa samazināt gan atjaunojamo, gan neatjaunojamo dabas resursu izmantošanu;
Points out that resource efficiency and material efficiency will reduce costs for industry and households, free resources for other investment and make the EU economy less dependent on scarce resources and highly volatile resource markets; therefore urges the Commission to propose legislation to minimise the use of both renewable and non-renewable natural resources;
uzsver, ka vides tehnoloģiju ieviešanai jābūt saistītai ar efektīvāku resursu izmantošanu un mainītu patērētāju attieksmi, lai ES panāktu patiešām ilgtspējīgu izaugsmi;
Underlines that the introduction of environmental technologies must be combined with increased resource efficiency and a shift in consumer attitudes in order for the EU to achieve sustainable growth;