natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž pārliecību, ka, lai nodrošinātu ieguldījumu drošību, rūpniecībai nepieciešama vērienīga, taču reālistiska ilgtermiņa enerģētikas politika, ar kuru nodrošina konkurētspējīgas enerģijas cenas un ES energoapgādes drošību, samazina atkarību no fosilā kurināmā, veicina efektivitāti un taupību ražošanā un patēriņā, ļauj ražošanu īstenot ar iespējami nelielu kaitīgo izmešu apjomu, novērš nabadzību enerģijas cenu dēļ un oglekļa emisiju pārvirzi; norāda, ka juridiskā noteiktība, stabili pamatnosacījumi, pienācīgi ieguldījumi un iekšējā enerģijas tirgus turpmāka saskaņošana ir svarīgākie elementi, lai īstenotu pāreju uz ražošanu un piegādi ar zemām oglekļa emisijām un panāktu rūpniecības izmaksu samazināšanu; uzsver, ka tāpēc savlaicīgi un izmaksu ziņā efektīvi jāatjauno un jāpaplašina Eiropas enerģētikas tīkla (tajā skaitā apkures tīkla) infrastruktūra, turklāt ņemot vērā priekšrocības, kādas sniedz digitālā tīkla un transporta tīkla infrastruktūra, kā arī jāveicina viedie enerģētikas tīkli un enerģijas mērīšana, jo īpaši izmantojot Eiropas Investīciju bankas finansiālo atbalstu;
Is convinced that, in order to ensure security of investment, industry needs an ambitious but realistic long-term energy policy which: guarantees competitive energy prices and security of EU supply, reduces dependence on fossil fuels, encourages efficiency and savings in production and consumption, allows manufacturing to take place with as few damaging emissions as possible, and prevents energy poverty and carbon leakage; points out that legal certainty, stable framework conditions, appropriate investment and further harmonisation of the internal energy market are key to switching to low-carbon production and supply and reducing industry costs; stresses that the infrastructure for a trans-European energy network, which includes heating and also takes advantage of the digital and transport network infrastructures, must therefore be renewed and extended in a timely and cost-efficient manner, and smart grids and metering promoted, particularly with the aid of funding from the European Investment Bank;
uzsver, ka Eiropas automobiļu nozarei ir svarīgi uzņemties vadošu lomu turpmākā elektromobiļu izstrādē un ražošanā; šajā sakarībā aicina Eiropas Komisiju vēlākais līdz 2011. gada vidum nodrošināt elektrisko transportlīdzekļu izstrādes pamatnosacījumus, īpaši attiecībā uz infrastruktūru un uzlādes tehnoloģiju standartizāciju, kuras garantēs infrastruktūru savietojamību un drošību; aicina Komisiju arī noteikt saskaņotas prasības elektrisko transportlīdzekļu apstiprināšanai, īpašu uzmanību pievēršot gan darba ņēmēju, gan tiešo lietotāju veselībai un drošībai;
Emphasises the importance to the European automobile sector of taking the lead in the further development and production of electric cars; calls on the European Commission in this respect to ensure, at the latest by mid-2011, framework conditions for the development of electric vehicles, notably concerning standardisation of infrastructures and charging technologies which will guarantee interoperability and safety of infrastructures; calls furthermore on the Commission to set up harmonised requirements for the approval of electric vehicles, with specific regard to health and safety for both workers and end-users;
atgādina par ievērojamo darba vietu radīšanas potenciālu un izmaksu samazināšanas priekšrocībām, kuras ir iespējamas energoefektivātes uzlabojumu rezultātā; tāpēc uzskata, ka iniciatīvām visās rūpniecības nozarēs ir jābūt balstītām uz tādu pasākumu, (tostarp mērķu, standartu un salīdzinošās novērtēšanas mehānismu) pieņemšanu, kas nodrošina energoefektivitātes paaugstināšanu;
Recalls the huge job creation potential and cost reduction benefits that energy efficiency improvements are expected to yield; considers that the adoption of measures including targets, standards and benchmarking mechanisms that ensure energy efficiency improvement must therefore underpin initiatives in all industrial sectors;
aicina īstenot inovācijas veselības aprūpes un sociālajā nozarē, lai rūpniecības nozarēm nebūtu jāsaskaras ar darbaspēka trūkumu un augstākām darba izmaksām nākamajos gadu desmitos;
Calls for innovations in health care and the social sector so that industries will not face workforce shortages and higher labour costs in the next decades;
pievērš uzmanību energotaupības iespējām, kas ir saistītas ar viedo tehnoloģiju izmantošanu;
Draws attention to the energy-saving potential of smart technologies;
uzskata, ka ir nepieciešama transporta sistēmu un infrastruktūras ilgtspējas uzlabošanas politika, īstenojot tādus pasākumus kā efektīvākas tehnoloģijas, savietojamība un inovatīvi mobilitātes risinājumi, kā arī vietēju apgādes politiku, lai nodrošinātu piegādes ķēžu darbību ar ilgtspējīgākām loģistikas sistēmām un zemākām pamatdarbības izmaksām;
Believes that a policy of improving sustainability of transport systems and infrastructure through such measures as more efficient technologies, interoperability and innovative mobility solutions but also local sourcing policies is needed to ensure that supply chains can function with more sustainable logistics systems and at reduced operating costs;
uzskata, ka modernās IKT tehnoloģijas rada plašas inovāciju iespējas ilgtspējas un ekoefektivitātes atbalstam, piemēram, īstenojot tehnoloģiju integrāciju, proti, pievienojot papildu informācijas līmeņus fiziskajiem līmeņiem, tādējādi panākot efektīvāku sistēmu pārvaldību (piemēram, attiecībā uz ūdensapgādes un transporta sistēmām); uzsver nepieciešamību nodrošināt atvērto IKT standartu pieejamību šādiem risinājumiem; tāpēc aicina Komisiju pieprasīt atvērto standartu izmantošanu un ieinteresētās personas veicināt atbilstošu atvērto standartu izstrādi resursu efektivitātes atbalstam;
Believes that modern ICT technologies provide a large potential for innovations in support of sustainability and eco-efficiency, e.g. integration of technologies by putting additional intelligence layers on top of physical layers to achieve more efficiency management of systems (such as water supply, transportation systems); stresses the need to have open ICT standards available for such solutions; therefore urges the Commission to require open standards and stakeholders to drive the development of suitable open standards in support of resource efficiency;
vērš uzmanību uz to, ka nepieciešams pietiekami daudz kvalificēta un pieredzējuša personāla; tāpēc uzskata, ka vairāk jāiegulda izglītības un apmācības jomā; prasa veikt visu iespējamo, visos līmeņos novēršot prasmju trūkumus, lai uzlabotu darbaspēka kvalifikāciju un palielinātu augstskolu beidzēju interesi par rūpniecību, tostarp:
Draws attention to the need for sufficient technical and skilled personnel; considers therefore that more investment is needed in the field of education and training; insists that every effort be made to redress skills shortages at all levels in order to promote the qualifications of the workforce and interest young graduates more in industry, by means inter alia of:
stiprinot ar darbu saistītu apmācību visā Eiropā, lai izveidotu ciešāku saikni starp profesionālās apmācības sistēmām un darba tirgu, un palielinot profesionālās apmācības pievilcību, nodrošinot augstākās izglītības pieejamību personām, kuras apguvušas profesionālo apmācību;
both strengthening work-based learning throughout Europe in order to link vocational training systems more closely to the labour market, and enhancing the appeal of vocational training throughout Europe with higher education permeability for vocational training graduates,
nodrošinot tiesības uz mūžizglītību visiem iedzīvotājiem, kuriem ir jādod iespēja pārkvalificēties darba mūža laikā, jo tam ir būtiska nozīme vienlīdzības un solidaritātes, kā arī konkurētspējas nodrošināšanā ekonomiski grūtos apstākļos;
securing the right to lifelong learning for all citizens, who must be given the opportunity to retrain during their working life, which is crucial for equality and solidarity but also for competitiveness in times of economic difficulties,
īstenojot inovatīvu jauno studentu kā nākamo darba ņēmēju apmācību, kuri būtu gatavi prognozētajām tehnoloģiskajām pārmaiņām, kā arī veidojot ciešākas attiecības starp augstskolām, pētniecības iestādēm un rūpniecības nozari;
innovative training of young students as future employees ready to confront the forecast technological movements and closer relations between universities, research institutes and industry,
uzlabojot un nodrošinot plašāku piekļuvi visiem izglītības un apmācības līmeņiem, īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas jomā, īstenojot saskaņotas iniciatīvas un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz izglītību, apmācību un inovatīviem pasākumiem, kuri paredzēti ģimenes dzīves saskaņošanai ar darbu un dzimumu vienlīdzības un sociālā taisnīguma veicināšanai;
improvement of and wider access at all levels to education and training, especially in STEM subjects (science, technology, engineering and mathematics), by means of coordinated initiatives and the exchange of best practice in education, training, and innovative measures to reconcile work and family life and to promote gender and social justice,
īstenojot saskaņotas darbības, lai uzlabotu izglītošanu un informētību par Eiropas rūpniecības nozaru ekonomisko lomu un nepieciešamību īstenot to inovatīvu pārveidošanu tādas ekonomikas apstākļos, kurā ir zemas oglekļa emisijas un tiek taupīti resursi;
coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
īstenojot saskaņotu un mērķtiecīgu kvalifikācijas paaugstināšanu, kas ir izdevīga gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem, un šajā sakarībā aktīvāk izmantojot Eiropas Sociālo fondu;
additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
izveidojot darba vietu un prasmju Eiropas līmeņa salīdzinošās novērtēšanas kārtību, lai atspoguļotu profesionālo nozaru, uzņēmumu un attīstītāko rūpniecības reģionu līmeni;
setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
izveidojot ar rūpniecību saistīto profesiju novērošanas punktus reģionālā, valstu un Eiropas līmenī, lai noteiktu nākotnes profesijas un profesiju pieprasījumu;
creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
darot augstskolas pieejamākas, sākot to modernizāciju un stiprinot to finanses, lai tās mūžizglītības ietvaros varētu piedāvāt augstākās profesionālas kvalifikācijas iegūšanas un pārkvalificēšanās iespējas (inženieriem, informācijas tehnoloģiju speciālistiem, tehniķiem), vai īstenojot pastiprinātu sadarbību starp zinātniskajām augstskolām un tām lietišķo zinātņu augstskolām un mācību iestādēm, kuras ir piemērotākas profesionālās izglītības iegūšanai;
opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
sadarbībā ar izglītības iestādēm un sociālajiem partneriem izstrādājot darba vajadzībām atbilstošas profesionālās apmācības, arodmācības un pārkvalifikācijas un mūžizglītības programmas gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem;
establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
nodrošinot lielāku mobilitāti un elastību gan darba devēju, gan darba ņēmēju profesionālajā un vispārējā apmācībā, ņemot vērā individuālās, jo īpaši attiecībā uz MVU prasības;
more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
izpētot jaunās vajadzības, kuras nodarbinātības un kvalifikācijas ziņā ir izveidojušās saistībā ar darba vietām videi nekaitīgā ekonomikā, lai ar atbilstošu apmācību apmierinātu šīs vajadzības;
studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
sekmējot ciešāku sinerģiju starp augstskolām un uzņēmējdarbības kultūru un uzņēmumiem, kuru darbības pamatā ir zināšanas;
encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
veicinot trešo valstu inženieru un kvalificētu pētnieku pārcelšanos uz ES;
incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
radot stimulus augstākajai izglītībai, lai attiecīgi pielāgotu mācību programmas;
setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
uzsver nepieciešamību veicināt jauniešu piekļuvi darba tirgum, nodrošinot prakses vietas ar taisnīgu atlīdzību un kvalitatīvas mācekļu vietas;
Stresses the need to encourage youth access to the labour market through fairly paid internships and quality apprenticeship;
uzskata, ka Eiropas Savienības ekonomiskajai, sociālajai un ekoloģiskajai nākotnei ir ļoti svarīgi, lai jauniešiem veidotu izpratni par nepieciešamību iegūt augsta līmeņa specializētu un vispārēju izglītību saistībā ar viņu vēlāku nodarbinātību rūpniecībā;
Considers it vital for the economic, social and ecological future of the Union that young people are made aware of the high level of specialised and general education needed for their later employment in industry;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pētīt jaunu finansējuma avotu iespējas lieliem Eiropas infrastruktūras projektiem un atbalsta ES obligāciju projekta izstrādi sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku;
Welcomes the Commission's proposal to explore new financing sources for major European infrastructure projects and supports the creation of an EU bond project in collaboration with the European Investment Bank;
uzsver nepieciešamību ES sarunās par divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm Eiropas uzņēmumu interesēs panākt savstarpējību piekļuvē valsts pasūtījumiem, vienlaikus uzlabojot MVU izmantoto tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti, lai cīnītos pret monetārā, sociālā, ekoloģiskā dempinga praktizēšanu, pirātismu, viltošanu vai nelegālām kopijām;
Stresses the need for the EU to secure for its businesses reciprocal access to public contracts when negotiating bilateral and multilateral agreements with third countries, while improving the effectiveness of the use of trade defence instruments by SMEs to combat monetary, social and ecological dumping practices, piracy, counterfeiting and illegal copying;
pieprasa ES sekot Kanādas, Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas vai Japānas piemēram un pieprasīt norādīt izcelsmes valsti noteiktiem no trešām valstīm importētiem produktiem, lai arī šiem produktiem tiktu piemērotas kvalitātes un drošības prasības attiecībā uz izsekojamību, līdzīgi kā tas jau pašlaik notiek attiecībā uz ES ražojumiem;
Calls on the EU, like Canada, the USA, China or Japan, to require indication of the country of origin of certain products imported from third countries so that quality and safety requirements with regard to traceability apply to them as well as to those manufactured in the EU;
uzskata, ka daudzpusējs nolīgums par klimatu būtu labākais instruments, lai samazinātu CO2 radīto negatīvo ietekmi uz vidi, taču pastāv risks, ka šāda vienošanās tuvākajā nākotnē netiks noslēgta; tāpēc uzskata, ka ES būtu jāturpina meklēt iespējas, lai tām nozarēm, kuras patiešām skar oglekļa emisiju pārvirze, izveidotu piemērotus papildus vides instrumentus līdzās CO2 kvotu nodošanai vairāksolīšanā saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, jo īpaši veidojot “oglekļa dioksīda piesaistes mehānismu” saskaņā ar PTO normām, jo šāds mehānisms dotu iespēju novērst risku, ka CO2 emisijas tiek novirzītas uz trešām valstīm;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for reducing the negative impacts of CO2 on the environment, but that there is a risk that such an agreement will not be concluded in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO2 quotas under the EU's emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules, as such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO2 emissions being transferred to third countries;
uzstāj, ka ES ir jāpārbauda trešo valstu ekonomikā pielietotās metodes pirms savas politikas izstrādes, un jo īpaši pieprasa Eiropas Komisijai novērtēt Eiropas uzņēmumu starptautiskās konkurētspējas situāciju kā kritēriju, uzraugot valsts atbalstu;
Insists that the EU should examine the economic practices of third countries before drawing up its own policies, and calls in particular on the Commission to assess as a criterion the international competitive position of European businesses when monitoring State aid;
uzsver, ka ir svarīgi izveidot pareizo struktūru, lai rūpniecība varētu saglabāt savu vietu Eiropā un uzlabot konkurētspēju pasaulē; tāpēc uzskata, ka ES politikas virzienu pamatā jābūt nopietniem ietekmes novērtējumiem, kuros veikta ES politikas virzienu ekonomisko, sociālo un vides ieguvumu visu aspektu analīze;
Stresses the importance of creating the right framework for industry to remain in Europe and to further improve its global competitiveness; believes, therefore, that EU policies should be based on robust impact assessments which analyse all angles of the economic, societal and environmental benefits of EU policies;
aicina izstrādāt ES iniciatīvas, kurās tiek noteikts, kas ir izaugsmes, inovāciju un konkurētspējas dzinējspēks dažādās nozarēs, un tad ierosināt spēcīgākas, saskaņotas, tehnoloģiju ziņā neitrālas un uz tirgu balstītas ES politiskas ierosmes un instrumentus šajās nozarēs, kas turklāt pilnībā jāizmanto; uzskata, ka šajā nolūkā rentablā veidā būtu jāturpina attīstīt uz konkrētiem produktiem attiecināmi tiesību akti, piemēram, ekodizaina direktīva, būtu pilnībā jāīsteno energoefektivitātes marķēšanas direktīva, kā arī jāievieš rūpniecību stimulējošas iniciatīvas, piemēram, videi nekaitīgu automobiļu iniciatīva; šajā sakarībā aicina rīkot ilgtermiņa kampaņu par ilgtspējīgu patēriņu, lai uzlabotu informētību un mainītu uzvedību, tādējādi atbalstot jaunus inovatīvus produktus un projektus;
Calls for EU initiatives that identify what drives growth, innovation and competitiveness in different sectors and then bring forward stronger, coordinated technology-neutral and market-based EU policy responses and instruments for those sectors, of which full use should be made; considers that, for these purposes, product-specific legislation such as the eco-design directive should be developed further in a cost-efficient way, the energy efficiency labelling directive should be fully implemented, and industry-stimulating initiatives such as the ‘green car initiative’ put in place; calls, in this context, for a long-term campaign on sustainable consumption to raise awareness and change behaviour and thus support new innovative products and designs;
uzskata, ka ir nepieciešams saglabāt un stiprināt Eiropas rūpniecību pasaules mērogā, jo īpaši ņemot vērā jaunās iespējas rūpniecībai, kuras rada ES apņemšanās ieguldīt tādās jomās kā, piemēram, cīņa ar klimata pārmaiņām un enerģētika, kas radīs jaunas nodarbinātības iespējas nozarēs, kur nepieciešamas augsta līmeņa prasmes;
Believes in the need to maintain and strengthen Europe on the global industrial map, especially given that new industrial opportunities arise from EU investment commitments, e.g. in the fields of climate change and energy, which will open up employment opportunities in high-skill areas;
aicina Komisiju pārliecinoši integrēt šo rūpniecības politiku, izstrādājot gan ceļvedi zemu oglekļa emisiju ekonomikas izveidei līdz 2050. gadam, gan Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu un 2050. gada redzējumu ceļvedim resursu ziņā efektīvas Eiropas izveidei;
Calls on the Commission to clearly integrate this industrial policy into the development of the Roadmap for a Low-Carbon Economy by 2050, the SET-plan industrial initiatives and the 2050 vision in the Roadmap to a Resource-Efficient Europe;
prasa uzturēt un pagarināt ar tirgu cieši saistītu inovāciju finansējumu, piemēram, pašreizējo Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;
Calls for the maintenance and extension of close-to-the-market innovation funding such as the current Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP);
uzsver, ka ir nepieciešams sistemātiski pārbaudīt visu jauno tiesību aktu kvalitāti, izmantojot šādus kritērijus:
Stresses the need for a systematic quality check of any new legislation using the following criteria:
zinātniskie ieteikumi: pierādījumu un interpretācijas kvalitāte;
scientific advice: quality of evidence and interpretation,
konsultācijas ‐ lietotāju aptauja par spēkā esošo noteikumu sniegto pieredzi;
consultation: asking ‘users’ about their experience with existing regulations,
starptautiska salīdzinošā novērtēšana: salīdzināšana ar tiesību aktiem svarīgākajās konkurējošajās valstīs;
international benchmarking: comparing with legislation in key competing countries,
priekšlikuma saskaņotība ar saistītiem ES tiesību aktiem;
consistency of the proposal with related EU legislation,
panāktā vienkāršošana (tostarp brīvprātīgās alternatīvas);
simplification achieved (including voluntary alternatives);
prasa rīkoties aktīvāk, lai pārvarētu pašreizējās grūtības un bez kavēšanās panāktu vienotā Kopienas patenta izstrādi, kas nodrošinās efektīvu un kvalitatīvu tiesisko aizsardzību ar zemām izmaksām, kā arī saskaņotu strīdu izšķiršanas sistēmu Eiropā patentu jomā, lai uzlabotu pamatnosacījumus rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma aizsardzībai, veicinātu juridisko noteiktību un apkarotu viltošanu, vienlaikus panākot, ka birokrātiskās izmaksas ir minimālas, jo īpaši MVU; atzinīgi vērtē Padomes lielo atbalstu Komisijas lēmumam 2011. gadā uzsākt ciešākas sadarbības procedūru attiecībā uz vienotu ES patentu; turklāt aicina īstenot standartizācijas metožu reformu (jo īpaši IKT nozarē), kurā standartu attīstībai vajadzētu būt atklātai, pārredzamai, pamatotai uz savstarpējas izmantojamības principu un nodrošināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju; uzskata, ka starptautiskās standartizācijas veicināšana nodrošinās Eiropas vadošās pozīcijas tehnoloģisku jomā;
Calls for efforts to be stepped up with a view to overcoming current difficulties and creating without delay a single Community patent, which will provide effective, high-quality legal protection at low cost, and a harmonised European system for settling disputes concerning patents, in order to improve the framework conditions for industrial and intellectual property rights, to enhance legal certainty and combat counterfeiting, whilst keeping bureaucratic costs at a minimum, particularly for SMEs; welcomes the large support in Council for the Commission decision to initiate in 2011 the enhanced cooperation procedure on a single EU patent; further calls for a reform of standardisation methods (in particular in the ICT sector) where standards development should be open, transparent, based on the principle of interoperability and ensuring the competitiveness of European industry; considers that promoting international standardisation will safeguard European technological leadership;