natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– aizdevumu garantijas rezervei (maksimums EUR 3,0 miljardu apjomā):
- Reserve for loans guarantee (up to a maximum of EUR 3.0 billion):
daļa no šīs rezerves bija iekļauta 4. izdevumu kategorijā; princips ir jāpaplašina, lai nodrošinātu transporta un infrastruktūras projektu finansēšanu; šis instruments ir jāizņem no finanšu plāna;
part of this reserve existed under Heading 4; the principle should be extended to guarantee the financing of transport and infrastructure projects; this instrument should be placed outside the Financial Perspective;
– elastīguma rezervei (maksimums EUR 3,5 miljardu apjomā):
- Reserve for flexibility (up to a maximum of EUR 3.5 billion):
Budžeta līdzekļi un alternatīvas
Part III Budgetary means and alternatives
uzskata, ka Komisijas priekšlikums kopumā ir pieņemams; uzskata, ka dažas no izdevumu kategorijām ir pārvērtētas, citas, savukārt, neatspoguļo tos mērķus, kurus paplašinātās Eiropas Savienības 490 miljoni iedzīvotāju tuvāko gadu laikā varētu sagaidīt politikas, ekonomikas un solidaritātes jomā;
Considers that the Commission proposal is globally acceptable; is of the opinion that, whilst some headings have been overestimated, others do not reflect the ambitions that an enlarged Union of 490 million inhabitants may expect in political, economic and solidarity terms over the coming years;
uzskata, ka jāmeklē dažādas iespējas un alternatīvas, lai rastu kompromisu starp mērķi padziļināt Eiropas Savienības integrāciju, budžeta disciplīnu, to, ko likumīgi sagaida jaunās dalībvalstis un Komisijas priekšlikumiem; vēlas arī atjaunot līdzsvaru attiecībā uz kopējo izdevumu apjomu atbilstoši savām politikas prioritātēm nākotnē;
Is of the opinion that options and alternatives need to be explored to find a compromise between the ambition to deepen European integration, budgetary rigour, the legitimate expectations of the new Member States and the Commission's proposals; is also willing to rebalance the global volume of expenditure in accordance with its own political priorities for the future;
konstatē, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju apjoms samazināsies no 45% 2007. gadā līdz 35% 2013. gadā; konstatē, ka, neskatoties uz tā pieaugumu tikai par 3% minētajā periodā, tas vēl aizvien atspoguļo apropriāciju neproporcionālu apjomu, kas būs vēl lielāks, ja dažām politikas jomām piešķirtos līdzekļus samazinās salīdzinājumā ar citām politikas jomām; noraidīs jebkuru mēģinājumu atkārtoti nacionalizēt KLP; izsaka bažas, ka, nepastāvot politiskam un finanšu nolīgumam, paliek neskaidrs jautājums par to finansējumu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar tirgu, kā arī tiešajiem maksājumiem Bulgārijai un Rumānijai, kurš pārsniedz ES 25 dalībvalstīm noteikto maksimālo apjomu, kuram Padome piekrita 2002. gadā, un tāpēc, lai nodrošinātu ar Eiropadomes 2002. gada oktobra lēmumu noteikto atbalsta līmeni, ierosina uzsākt pakāpeniskas ieviešanas procesu attiecībā uz obligāto līdzfinansēšanu ES 15 dalībvalstīs, ja vajadzības pārsniegs atbilstīgās prognozes;
observes that, in accordance with the Commission proposal, the volume of appropriations earmarked for agriculture will fall from 45% in 2007 to 35% in 2013; observes that, although it increases only by 3% over the period, it still represents a disproportionate volume of appropriations which will be even higher if some policies are reduced compared with other policies; will reject any attempt to renationalise the CAP; is concerned that, in the absence of political and financial agreement, the funding of market-related measures and direct payments for Bulgaria and Romania above the ceiling agreed by the Council in 2002 for EU-25 remains in doubt, and proposes therefore that, in order to guarantee the level of support set by the decision of the European Council of October 2002, the possibility of a phasing-in process of compulsory co-financing should be initiated within EU-15 if the needs exceed the forecasts,
– Eiropas Attīstības fonds (EAF):
- European Development Fund (EDF):
atgādina, ka Eiropas Parlaments stingri atbalstīja EAF iekļaušanu vispārējā budžetā, pamatojoties uz budžeta vienotības principu, kā arī pārskatāmības dēļ, bet atzīmē, ka finansiālā ziņā tā iekļaušana budžetā nedrīkstētu apdraudēt citas politikas jomas; tāpēc uzsver, ka EAF iekļaušana budžetā ir pieņemama tikai tad, ja finanšu shēmas kopējie griesti vispārējā budžetā paredz papildu resursus; norāda, ka attiecīgās apropriācijas budžetā ir jānošķir, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver, ka EAF iekļaujot vispārējā budžetā, ir jāņem vērā princips par partnerattiecībām ar ĀKK valstīm;
recalls that the European Parliament has strongly supported the integration of the EDF into the general budget on the basis of the principle of the unity of the budget and for reasons of transparency, but observes that, in financial terms, the budgetisation should not jeopardise other policies; underlines therefore that the budgetisation is only acceptable if the overall ceiling of the financial framework brings additional resources into the general budget; points out that the appropriations budgeted should be ring-fenced to avoid any negative effect on the ACP countries; stresses that the principle of partnership with the ACP countries must be respected when the EDF is integrated into the general budget,
– Izaugsmes izlīdzināšanas fonds:
- Growth Adjustment Fund:
neatbalsta Komisijas priekšlikumu; atbalsta 47. punktā aprakstīto konkurētspējas elastīguma rezervi;
takes a negative view of the Commission proposal; is in favour of a flexibility reserve for competitiveness as described in paragraph 47,
– Solidaritātes fonds:
- Solidarity Fund:
uzskata, ka ir vēlams saglabāt pašreizējo sistēmu, ko finansē kā rezervi ārpus noteiktajiem griestiem, maksimālo summu mobilizējot vienīgi vajadzības gadījumā, kā tas ir aprakstīts 47. punktā;
considers it preferable to maintain the current system, financed as a reserve outside the ceilings with a maximum amount to be mobilised only when deemed necessary, as described in paragraph 47,
– Ārkārtas palīdzība:
- Emergency aid:
neatbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut ārkārtas palīdzību summā, uz kuru attiecas minētie griesti; ierosina izveidot ārkārtas palīdzības mehānismu, uz ko neattiektos minētie griesti un ko vajadzības gadījumā finansētu, izmantojot 47. punktā minētā pašreizējā Solidaritātes fonda mehānismu;
takes a negative view of the Commission proposal to include emergency aid under the ceilings; proposes the creation of an emergency aid mechanism ring-fenced outside the ceiling to be funded when deemed necessary with the same mechanism as for the current Solidarity Fund, as described in paragraph 47
neatbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz šo mehānismu saistībā ar 4. izdevumu kategoriju un ierosina paplašināt līdzīga mehānisma piemērošanu līdz citām izdevumu kategorijām, kā tas ir aprakstīs 47. punktā;
takes a negative view of the Commission proposals for this mechanism under Heading 4 and proposes to extend a similar mechanism to other headings as described in paragraph 47,
uzskata, ka paplašinātās Eiropas Savienības mērķiem nākamajā periodā, it īpaši attiecībā uz pirmspievienošanās un kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, vajadzībai finansēt krīžu novēršanu, kā arī Konstitūcijā paredzētās ārpolitikas pārstrādei nepieciešams līdzekļu palielinājums EUR 2,7 miljardu apmērā, kā arī līdzekļu pārvietojums EUR 1,2 miljardu apmērā; uzsver, ka KĀDP paredzētais palielinājums EUR 900 miljonu apmērā būs pieejams tikai pēc vienošanās ar Padomi par Eiropas Parlamenta lomu lēmumu pieņemšanas procesā;
is of the opinion that the ambitions of the enlarged Union over the next period, in particular for Pre-Accession (IPA) and Neighbourhood and Partnership (ENPI) instruments, the need to finance crises, and the reshaping of foreign policy contained in the Constitution allow for an increase of EUR 2.5 billion and a redeployment of EUR 1.2 billion; underlines that the increase of EUR 900 million for the CFSP would only be made available after agreement with the Council on the role of the European Parliament in decision-making,
– Administratīvie izdevumi:
- Administrative expenditure:
uzskata, ka Komisijas administratīvie izdevumi jāsamazina par EUR 2,9 miljardiem saskaņā ar dalībvalstu administrācijām noteikto disciplīnu, kā arī paturot prātā jaunu pārvaldes formu (aģentūru) izveidi un uzskatot, ka turpmākās paplašināšanās kārtas sistemātiski neradīs jaunus līdzekļus;
considers that the Commission's administrative expenditure should be reduced by EUR 2.9 billion in line with the rigour imposed on national administrations and bearing in mind the development of new forms of governance (agencies), considering that successive enlargements should not systematically generate new resources;
– Ar Konstitūciju saistītie aspekti:
Aspects linked to the Constitution:
– Finanšu regula:
Financial Regulation:
ir pārliecināts, ka, lai atvieglotu Finanšu regulas īstenošanu un paātrinātu atmaksāšanu (vai atlīdzināšanu) dalībvalstīm, ir jāpārskata minētajā regulā ietvertie pareizas finanšu vadības principi, kā arī tās īstenošanas noteikumi; mudina Komisiju un Padomi vienoties par to noteikumu pārstrādāšanu, ar kuriem ir jāatvieglo īstenošana un jāvienkāršo procedūras;
is convinced that the principles of sound management contained in the Financial Regulation and its implementing rules need to be reviewed to facilitate implementation and accelerate repayments (or reimbursements) to Member States; urges the Commission and the Council to agree on a recasting of the provisions which must facilitate implementation and simplify procedures,
– Administratīvais slogs:
- Administrative Burden:
uzsver, ka Komisijai jāveic pasākumi, lai saviem dienestiem, dalībvalstīm un līdzekļu saņēmējiem uzlabotu administratīvās pārvaldības efektivitāti saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu, it īpaši attiecībā uz maza mēroga projektiem; uzskata, ka katrā no šiem četriem līmeņiem vispusīgi jāanalizē Kopienas tiesību aktu administratīvās pārvaldības efektivitāte, tādējādi identificējot iespējas paaugstināt administratīvo izdevumu izlietojuma efektivitāti un lietderību; ierosina šādu analīzi piemērot visam budžetam;
stresses that the Commission should take action to simplify and improve the effectiveness of administrative management with regard to the implementation of Community programmes for its own services, Member States and final beneficiaries, especially as regards small scale projects; considers that a thorough analysis of the effectiveness of the administrative management of Community legislation should be made on each of these four levels, thus identifying the possibilities for increasing the effectiveness and efficiency of the use of administrative costs; proposes that this analysis should apply globally to the whole budget;
– Pašu resursi un korekcijas mehānisms:
Own resources and correction mechanism:
atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada secinājumus, ka sarunas par Eiropas Savienības izdevumiem jāskata vispārējā kontekstā, ietverot pašu resursu, korekcijas mehānisma un minētās sistēmas iespējamas vienkaršošanas izskatīšanu; aicina pārskatīt pašu resursu sistēmu, kuras rezultātā īstermiņā varētu panākt neto sloga taisnīgāku sadalījumu, kā arī pirms nākamā finanšu plāna beigām izveidot neatkarīgu ES finansēšanas sistēmu; ierosina šādas jaunas sistēmas sagatavošanas darbu apspriest parlamentu konferencē, kurā piedalītos Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti saskaņā ar Konstitucionālā līguma protokolu par dalībvalstu parlamentu lomu;
endorses the conclusions of the European Council of December 2004 that the negotiations on the European Union's expenditure must be seen in an overall context including the question of own resources, the correction mechanism and the examination of a possible simplification of the system; calls for a revision of the own resources system which leads in the short term to a fairer distribution of net burdens and establishes, before the end of the next Financial Perspective, an independent EU funding system; proposes that the work of preparing such a new system should be conferred on an interparliamentary conference, involving the European Parliament and the national parliaments, in keeping with the spirit of the protocol to the Constitution on the role of the national parliaments,
– Finanšu instrumenti un līdzfinansējums:
- Financial instruments and co-financing
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai jebkuras kopējas politikas īstenošanai būtu jauni finanšu instrumenti un līdzfinansējuma mehānismi; ar šo instrumentu palīdzību ir jārisina ar tirgu saistītās neveiksmes, un tiem jādarbojas kā privāto ieguldītāju katalizatoriem; budžeta optimizācijai un augsta līmeņa līdzsvara efektam jābūt pamatmērķiem; to panāk, it īpaši, izmantojot MVU garantijas instrumentus, bet arī ar jaunos uzņēmumos ieguldītu līdzekļu atbalsta, tostarp uzņēmējdarbības finansētāju tīklu un tehnoloģijas pārvietošanas, palīdzību;
asks the Commission to make proposals to accompany the implementation of all common policies with new financial instruments and co-financing mechanisms; these instruments should address market failures and act as catalysts for private investors; budget optimisation and a high leverage effect should be key objectives, to be achieved, in particular, by SME guarantee instruments, but also by targeted venture capital support, including to business angels networks and technology transfer;
uzskata, ka turpmāk izklāstītie ieteikumi jāizmanto kā norādošas pamatnostādnes specializētajām komitejām, neskarot tos likumdošanas lēmumus, kurus pieņems nākotnē;
Considers that the following recommendations should constitute an indicative orientation for the specialised committees, without prejudice to future legislative decisions;
Konkurētspēja un jauninājumi
Competitiveness and innovation
Kosmosa programma
Space Programme
atzīmē, ka sakarā ar projektu apmēru un tiem piešķirto finansējumu dalībvalstu vai Kopienas finansējumam nav reāla aizvietojuma; norāda, ka nereti paustās cerības attiecībā uz privāto ieguldītāju līdzdalības palielināšanos, ar dažiem izņēmumiem, pagaidām nav piepildījušās; pieņem zināšanai jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 807/2004, kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 par vispārīgie noteikumiem par Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanu Transeiropas tīklu jomā OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.
Notes that, due to the size of projects and their financial envelopes, there is no real substitute for national or Community funding; observes that the often-embraced hope of seeing growth in the participation of private investors remains for the moment, with a few rare exceptions, unrealised; takes note of the adoption of the new Regulation (EC) No 807/2004 of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 amending Council Regulation (EC) No 2236/95 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of trans-European networks OJ L 143, 30.4.2004, p.
uzsver, ka reģionālo politiku nevar skatīt izolēti no reģionālās palīdzības likuma, un aicina saskaņot priekšlikumus, kā arī izvairīties no pārmērīgas atšķirības starp kaimiņu reģioniem sniegtās palīdzības ziņā, jo tas var novest pie acīmredzamiem konkurences izkropļojumiem; uzsver attālāko reģionu īpašo stāvokli (EK līguma 299. panta 2. punkts), kuriem nepieciešama diferencēta pieeja saistībā ar kohēzijas politikas parametriem; ierosina pārejas perioda mehānismu, lai ļautu statistiskā efekta skartajiem reģioniem turpināt prasīt no ES adekvātu atbalstu, jo neviens reģions nedrīkst ciest paplašināšanās rezultātā; uzsver, ka statistiskā efekta skartajos reģionos ir jāapstiprina reģionālās politikas un konkurences politikas mijiedarbība, kā arī tā jāiekļauj tās ietekmes analīzē, kādu uz šādiem reģioniem atstāj (vai atstās) pašreizējie un nākamie noteikumi par valsts atbalstu; kā arī to, ka attiecībā uz pārejas procesā esošiem reģioniem, it īpaši tiem, uz kuriem formāli attiecas 1. mērķis, tomēr arī tiem, uz kuriem attiecas 2. mērķis, ir jāsaņem atbilstīga palīdzība un valsts atbalsta piemērošanā jāsaņem atvieglojumu režīms;
Points out that regional policy cannot be seen in isolation from regional aid law and calls for proposals to be coherent and for excessive disparity in assistance between neighbouring regions to be avoided, since this can lead to glaring distortions of competition; highlights the particular situation of the outermost regions (Article 299(2) of the EC Treaty), which require differential treatment vis-à-vis the cohesion policy parameters; proposes a transitional mechanism to allow the regions affected by the statistical effect to continue to require adequate support from the EU, since no region should feel that it has suffered as a result of enlargement; points out, furthermore, that the interaction between regional policy and competition policy in the regions affected by the statistical effect must be acknowledged and must be included in the analysis of the effects which current and future rules on state aid have (or will have) on such regions, and also that regions in transition, especially those technically falling under objective 1 but also those covered by objective 2, should receive adequate support and be given preferential treatment in the application of State aid rules;
uzskata, ka KLP galvenais mērķis ir garantēt Eiropas lauksaimniecības nozares daudzfunkcionalitātes modeļa pastāvēšanu, nodrošināt iekšējā tirgus darbību lauksaimniecības produktu jomā, kā arī atbilstīgus ienākumus zemniekiem, garantēt pašražotu, augstas kvalitātes lauksaimniecības produktu pieejamību, tostarp augstus dzīvnieku veselības un labturības standartus, nodrošināt turpmāku atbalstu tām lauku teritorijām, kuras atpaliek no pilsētu teritorijām ienākumu, infrastruktūras un pakalpojumu pieejamības ziņā, veicināt ilgtspējīgu un videi draudzīgu zemkopības praksi, lai pasargātu vidi, un saskaņā ar Lisabonas stratēģiju stiprināt Eiropas zemkopības nozari, lai tā dotu ieguldījumu darba vietu nodrošināšanā lauksaimniecības nozarē;
Considers that a major objective of the CAP is to guarantee the model of multifunctionality of the European agricultural sector, to secure the functioning of the internal market in agricultural products and appropriate incomes for farmers, to guarantee the availability of home-produced, high quality agricultural products, including high standards of animal health and welfare, to provide further support for rural areas which lag far behind urban areas in terms of income, infrastructure and access to services, to promote sustainable and environmentally friendly farming practices in order to preserve the environment and, against the background of the Lisbon Strategy, to strengthen the competitiveness of the European farming industry, so that it can make a contribution to securing jobs in the agricultural sector;
atzīmē būtiskās reformas KLP un tirgus kopīgo organizāciju jomā, kuras Eiropas Savienība ir veikusi kopš 1999. gada; šajā sakarā aicina Komisiju informēt ES partnerus par Kopienas ražotāju galvenajiem zaudējumiem šo reformu rezultātā, kā arī aizstāvēt Eiropas lauksaimniecības daudzfunkcionālo modeli sarunās par tirdzniecību saistībā ar Dohas darba kārtību attīstības jautājumos; uzsver vajadzību aizsargāt Kopienas priekšrocības, it īpaši nodrošinot godīgu un objektīvu līdzsvaru starp attīstības valstu prasību pēc pieejas tirgiem un Kopienas tirgu stabilitāti un dzīvotspēju, lai šos tirgus varētu efektīvi pārvaldīt, kā arī izvairīties no krīzēm, kas Eiropas Savienībai uzliktu papildu finansiālo slogu un tādējādi radītu jaunas, ar budžetu saistītas problēmas;
Notes the significant reforms of the CAP and the common market organisations which the European Union has carried out since 1999; on that basis, calls on the Commission to make clear to the EU's partners the major sacrifices which have already been made by Community producers as a result of those reforms and to defend, in the Doha development agenda trade negotiations, the multifunctional model for European agriculture; emphasises, further, the need to safeguard the Community preference, in particular by striking a fair and equitable balance between requests from the developing countries for market access and the stability and viability of Community markets, so that those markets can be effectively managed and crises which would impose additional financial burdens on the European Union, and thus create fresh budgetary problems, can be avoided;
atgādina, ka lauksaimniecības politikas 2003. gada pamatreforma, ieskaitot gandrīz visu tirgus kopīgo organizāciju reformu, pamatojās uz finanšu shēmu, ko noteica ar Eiropadomes lēmumu 2002. gada oktobrī; atgādina, ka Eiropas Parlaments ir piekritis līgumam un aktam par 10 jauno dalībvalstu pievienošanās nosacījumiem, kuru finansiālie aspekti attiecībā uz lauksaimniecību pamatojas uz Eiropadomes vienošanos;
Recalls that the fundamental agricultural policy reform in 2003, including the reform of nearly all common market organisations, was based on the validity of the financial framework laid down in the decision of the European Council in October 2002; recalls furthermore that the European Parliament has agreed to the Treaty and Act concerning the conditions of the accession of the 10 new Member States, which based its financial aspects concerning agriculture on the European Council's agreement;
uzskata kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) par vienu no svarīgākajiem elementiem Eiropas Savienības ar vidi saistītajos centienos atjaunot jūras ekosistēmas līdzsvaru, kuras dažas sugas tiek pārmērīgi izmantotas; uzskata, ka Komisijas nodrošinātais finansējums ir minimums, kas nepieciešams krājumu saglabāšanai un to mērķu sasniegšanai, kuri ir saistīti ar ilgtspējīgu attīstību un par kuriem tika panākta vienošanās KZP 2002. gada reformas laikā; uzskata, ka KZP vairāk jāņem vērā zvejnieku stāvoklis, kā arī īpaša uzmanība jāvelta galēji attālajiem reģioniem;
Considers the Common Fisheries Policy (CFP) an essential element, amongst others, of the European Union's environmental efforts to rebalance the marine ecosystem, some species of which are being over-exploited; considers that the funding provided for by the Commission is the essential minimum required for conservation of stocks and for the purposes of achieving the objectives based on sustainable development which were agreed when the CFP was reformed in 2002; considers that the CFP must take better account of the situation of fishermen and pay particular attention to the specific case of the extremely remote regions;
uzskata, ka ES vides politika ir būtisks instruments klimata pārmaiņu izraisīto seku mīkstināšanā, dabisko biotopu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanā, ūdens resursu aizsardzībā, vides, veselības un dzīves kvalitātes uzlabošanā, dabas resursu un atkritumu ilgtspējīgā izmantošanā un apsaimniekošanā, kā arī stratēģiskas pieejas attīstīšanā attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu, informēšanu un izpratnes veicināšanu, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un ekoloģisko kohēziju;
Is of the opinion that the European Union's environmental policy has proven to be an essential instrument in contributing to mitigating the effects of climate change, halting the decline in natural habitats and bio-diversity, protecting water resources, improving the environment, health and the quality of life, promoting the sustainable use and management of natural resources and waste and developing strategic approaches to policy development, implementation and information/awareness raising as well as sustainable economic growth and employment and ecological cohesion;