natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka būtu jāturpina uzlabot un stiprināt lauksaimniecības nozares konkurētspēju, veicinot un ievērojot spēkā esošos noteikumus dzīvnieku labturības jomā, kā arī ievērojot vides aizsardzības prasības;
Stresses that the competitiveness of the farming sector should continue to be improved and strengthened through the promotion of and compliance with the animal welfare rules in force, and also in accordance with environmental protection requirements;
mudina dalībvalstis nodrošināt, ka jebkuri ES dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumi tiek efektīvi un atbilstīgi sodīti un katrā lietā papildus šiem sodiem tiek sniegti kompetento iestāžu vispusīgi norādījumi un padomi, kā arī veikti atbilstīgi korektīvi pasākumi;
Calls on the Member States to ensure that any violations of EU animal welfare rules result in effective and proportionate penalties, and that in each individual case these penalties are accompanied by comprehensive guidance and advice from the competent authorities and appropriate corrective actions;
aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai novērstu turpmākus dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumus;
Calls on the Member States to take appropriate steps to prevent breaches of animal welfare regulations in the future;
atzinīgi vērtē dzīvnieku antibiotiku lietošanas gadījumu skaita būtisko samazināšanos dalībvalstīs, kopš ES tika aizliegta to izmantošana dzīvnieku augšanas veicināšanai, lai gan tās joprojām atļauts izmantot ASV un dažās citās valstīs; tomēr cer, ka dzīvnieku pretantibiotiku rezistences pieaugošo problēmu Komisija un dalībvalstis risinās atbildīgā veidā; aicina Komisiju vākt un analizēt datus par veterināro produktu, tostarp antibiotiku, lietošanu, lai nodrošinātu efektīvu šādu produktu lietojumu;
Welcomes the considerable reduction in the use of antibiotics for animals in the Member States since their use as a growth promoter was banned in the EU, while still being allowed in the US and some other countries; expects, however, the Commission and the Member States to address the growing problem of antibiotic resistance in animals in a responsible way; calls on the Commission to collect and analyse data on the use of animal health products, including antibiotics, with a view to ensuring the effective use of such products;
mudina novērtēt un turpināt izstrādāt dzīvnieku labturības kvalitātes projektu, it īpaši attiecībā uz šā instrumenta vienkāršošanu un praktisko izmantošanu;
Calls for an assessment and further development of the Animal Welfare Quality Project, particularly as regards the instrument's simplification and practical application;
uzskata, ka būs ļoti sarežģīti izmērīt dzīvnieku labturības rādītājus attiecībā uz ievestiem produktiem; uzsver, ka, nešauboties par šo instrumentu lietderību vai ticamību, tiem nevajadzētu traucēt konkurenci un tādējādi kaitēt Eiropas ražotājiem;
Considers that it will prove complex to measure these animal welfare indicators in the case of imported products; stresses that, without calling into question their utility or validity, these tools should not distort competition to the detriment of European producers;
mudina Komisiju, pamatojoties uz dzīvnieku labturības kvalitātes projekta nobeiguma ziņojumu, ierosināt pārbaudes laiku dzīvnieku labturības novērtēšanai Eiropas Savienībā, izmantojot metodes, kas izstrādātas dzīvnieku labturības kvalitātes projektā;
Calls on the Commission, on the basis of the final report of the Animal Welfare Quality Project, to propose a trial period for the assessment of animal welfare within the European Union using the methods developed in the Animal Welfare Quality Project;
šajā sakarībā mudina dalībvalstis labāk izmantot iespējas, lai saņemtu no ES lauku attīstības fondiem un no Pētniecības ģenerāldirektorāta septītās pamatprogrammas (2007.-2013. gadam) pieejamo atbalstu lietišķiem pētījumiem un ieguldījumiem jauninājumos un modernizācijā, tādējādi uzlabojot dzīvnieku labturību; aicina arī dalībvalstis un Komisiju vairāk finanšu līdzekļu ieguldīt ar dzīvnieku labturību saistītā pētniecībā un jaunu tehnisko paņēmienu un metožu izstrādē;
Calls on the Member States in this context to make better use of the opportunities for support for applied research and investment in innovation and modernisation beneficial to animal welfare which is available from EU rural development funds and DG Research's 7th Framework Programme (2007-2013); calls also on the Member States and the Commission to step up financial investment in research and the development of new technologies and techniques in the field of animal welfare;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām ( 2009/2157(INI) )
European Parliament resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change ( 2009/2157(INI) )
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Adaptācija klimata pārmaiņām ‐ Eiropas lauksaimniecības un lauku apvidu uzdevums” ( SEC(2009)0417 ),
having regard to the Commission staff working document entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas lauksaimniecības nozīme klimata pārmaiņu samazināšanā” ( SEC(2009)1093 ),
having regard to the Commission staff working document entitled ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par lauksaimniecības zemes kvalitātes pasliktināšanos ES un it īpaši Dienvideiropā: problēmas risināšana ar ES lauksaimniecības politikas instrumentu palīdzību Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0130 .
having regard to its resolution of 12 March 2009 on ‘the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments’ Texts adopted, P6_TA(2009)0130 .
ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā (IAASTD) ziņojumu, ko sagatavojusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un Pasaules Banka un ko parakstījušas 58 valstis,
having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A7-0060/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0060/2010 ),
tā kā klimata pārmaiņas, kas radušās, atmosfērā uzkrājoties vēsturiski nepieredzētam siltumnīcefekta gāzu (SEG) daudzumam, ir zinātniska atziņa un tās var smagi ietekmēt ekosistēmas;
whereas the climate change caused by the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere is a scientifically established fact that may have a serious impact on ecosystems,
tā kā tas tieši attiecas uz lauksaimniecību, jo tā ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kas dabas resursus apsaimnieko cilvēces vajadzībām;
whereas agriculture is directly affected, since it is one of the many economic activities that manage natural resources for the benefit of humankind,
tā kā klimata pārmaiņas ir viens no smagākajiem vides, kā arī sociālās un ekonomiskās kārtības apdraudējumiem, jo atsevišķu kultūru ražas apjoms ļoti mainīgo laikapstākļu ietekmē atšķiras no gada uz gadu, tieši ietekmējot visas ekonomikas nozares, turklāt lauksaimniecība to vidū ir vistrauslākā;
whereas climate change poses one of the most serious threats not only to the environment, but to the economy and society as well, with crop yields fluctuating from one year to the next, heavily influenced by the variation in extreme climate conditions, which has an implicit impact on every sector of the economy, although agriculture remains the most vulnerable,
tā kā arī lauksaimniecība, būdama viens no divu tādu nozīmīgu SEG (slāpekļa oksīds un metāns) galvenajiem avotiem, kas izdalās lauksaimnieciskās ražošanas dažādos bioloģiskajos procesos, rada klimata pārmaiņas un tajā pašā laikā ir ļoti pakļauta šo pārmaiņu negatīvajai ietekmei;
whereas agriculture, as one of the main sources of two major GHGs (nitrous oxide and methane) which are generated by various biological processes linked to agricultural production is contributing to climate change while also being very vulnerable to its adverse impact,
tā kā lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas (tostarp lopkopības emisijas) laikā no 1999. gada līdz 2007. gadam ES–27 samazinājās par 20 % un Eiropas Savienības lauksaimniecības emisiju daļa samazinājās no 11 % 1990. gadā līdz 9,3 % 2007. gadā, īpaši pateicoties ES lauksaimniecības efektivitātes pilnveidei, pastāvīgiem jauninājumiem un jaunu tehnoloģiju izmantošanai, efektīvākai mēslojuma izmantošanai un nesenajām KLP reformām;
whereas GHG emissions from agriculture (including livestock farming) declined by 20% in the EU-27 between 1999 and 2007 and the proportion of the Union's GHG emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of the increased efficiency of EU agriculture, constant innovations and the use of new techniques, the more effective use of fertilisers and the recent reforms of the CAP,
tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība ir divas galvenās ekonomikas nozares, kurās iespējams uztvert cilvēku rīcības rezultātā radušos CO2, to uzglabāt un uzkrāt augsnē, kas spēj kalpot par krātuvi un fotosintēzes procesā fiksēt augos; tā kā šīm nozarēm ir arī būtisks potenciāls, lai labvēlīgi iespaidotu centienus samazināt globālo sasilšanu;
whereas agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO2 produced by human activities, to accumulate and store it in the soil by acting as sinks, and to fix it in plants through photosynthesis; whereas these sectors consequently have considerable potential to make a positive contribution to global warming mitigation efforts,
tā kā klimata pārmaiņas jau tagad Eiropas Savienībā negatīvi ietekmē lauksaimniecību (ūdens resursu samazināšanās, ūdens sāļuma palielināšanās un biežāks sausums, pārtuksnešošanās, spēcīga ziemas nokrišņu daudzuma un plūdu palielināšanās ziemeļos, apdraudējums piekrastes zemienēm, paaugstinoties jūras līmenim un iespējamā augsnes pārsāļošanās, vētras un citi ekstrēmi laika apstākļi, erozija un zemes nogruvumi, kaitēkļu savairošanās, dzīvnieku un augu slimību izplatīšanās u. c.) un tā kā šo problēmu pastiprināšanās varētu radīt būtiskas ekonomiskas, sociālas un vides sekas lauksaimniecības, mežsaimniecības un tūrisma nozarē;
whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
tā kā lauksaimniecības nozare spēj gan pielāgoties, gan arī ierobežot klimata pārmaiņu izraisītās sekas, izmantojot lauksaimnieku zināšanas, spēcīgu kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un pētniecības un jauninājumu attīstību, bet šos dabas procesus ir grūti pārvaldīt, tāpēc ir jāiegulda vērienīgs darbs;
whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers‘ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
tā kā ES lauksaimniecības jomā ir darbavietu rezerve, kas jāaizsargā un jāattīsta;
whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
tā kā lauksaimniecībai joprojām ir būtiska loma, lai ES lauku teritorijās saglabātu cilvēka darbību, jo īpaši nodrošinot plašu pakalpojumu klāstu, ko lauksaimnieki varētu piedāvāt pārējai sabiedrībai;
whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
tā kā uz lauksaimniecību tieši attiecas ES mērķi atjaunīgo energoresursu attīstības jomā un tā kā šī attīstība var ievērojami veicināt SEG samazināšanos;
whereas the Union's objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
tā kā viena no ES lauksaimniecības galvenajām funkcijām ir pārtikas nodrošināšana ES iedzīvotājiem;
whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union's population,
tā kā ES jābūt vienai no aktīvākajiem cīnītājiem pret globālo sasilšanu,
whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
apstiprina, ka ES lauksaimniecība un mežsaimniecība var palīdzēt sasniegt ES klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus, meklējot risinājumus un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, atbalstot oglekļa uzkrāšanu augsnē, pilnveidojot enerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem atjaunīgiem avotiem un maksimāli palielinot fotosintēzes funkciju; uzsver, ka šajā nolūkā svarīgi ir veicināt tādu lauksaimniecību, kas ražo gan tirgojamas, gan netirgojamas preces, kas maksimāli efektīvi izmanto visu ekosistēmu potenciālu un dabas resursus un kas ievēro ekonomiskā, vides un sociālā snieguma, kā arī dzīvnieku labturības prasību saskaņu, lai uzlabotu ilgtspējību;
Affirms that EU agriculture and forestry can contribute to achieving the Union's climate change mitigation objectives by finding ways and support to help reduce its GHG emissions, promoting CO2 sequestration in the soil, developing the production of sustainable renewable energies, and maximising the photosynthesis function; emphasises that, to this end, it is essential to foster the development of an agriculture producing tradable and non tradable goods which exploit the potential and natural resources of each ecosystem as efficiently as possible and which reconcile economic, environmental and social performance as well as animal welfare imperatives so as to improve its sustainability;
uzskata, ka, lauksaimniecībai aktīvāk piedaloties pasaules mēroga cīņā pret klimata pārmaiņām, nedrīkst pavājināties ES lauksaimniecības un pārtikas nozares konkurētspēja pasaules tirgū;
Considers that, if agriculture is to be more actively involved in the global process of curbing climate change, care must be taken to ensure that the competitive position of the EU's agri-foodstuffs sector in the world market does not suffer;
uzskata, ka bioloģiskā lauksaimniecība, ekstensīvas ganības un integrētas ražošanas paņēmieni ir dažas no alternatīvām ekoloģiskākas lauksaimnieciskās ražošanas izpratnē; tomēr uzsver, ka jāatrod risinājumi, kas tradicionālajai lauksaimniecībai, kurā ietilpst lielākā daļa Eiropas lauksaimniecības platību, ļautu sniegt būtisku ieguldījumu ilgtspējīgā vides pārvaldībā;
Takes the view that organic farming, extensive grazing and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems needing further development; emphasises, however, the need to find ways to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland;
atzīst, ka jauninājumu galvenais uzdevums ir samazināt lauksaimniecības ietekmi uz klimata pārmaiņām un vidi;
Recognises that innovation has a major role to play in reducing the impact agriculture has on climate change and in lowering its environmental impact;
it īpaši prasa, lai nākamajā KLP, izmantojot informatīvus, izglītojošus un stimulējošus pasākumus, tiktu sekmēti paņēmieni, kas palīdz palielināt lauksaimniecības radīto SEG emisiju samazināšanas, kā arī oglekļa uztveršanas efektivitāti un potenciālu, piemēram:
Calls, in particular, for the future CAP to encourage – through the provision of information, training and incentives – practices that contribute to improving the efficiency of agriculture and its potential to reduce GHG emissions, and to improving carbon sequestration, including:
piemērotas, vienkāršotas augsnes apstrādes tehnoloģijas, kuras nodrošina augu segu (piemēram, retāka aršana vai atteikšanās no aršanas, ražas atlieku atstāšana uz lauka) un ļauj audzēt starpkultūras un ievērot augu seku, kas palielina fotosintēzi un veicina augsnes bagātināšanos ar organiskajām vielām, kā to ir apliecinājis pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas sāktais projekts “SoCo”;
simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament's instigation;
apmežojuma saglabāšana un attīstīšana, kā arī mežu atjaunošana, agromežsaimniecības attīstīšana, dzīvžogu un apmežotu zonu veidošana uz lauksaimniecības zemes gabaliem, zālaugu sistēmu ierīkošana pastāvīgām vai pagaidu ganībām;
the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
tādu apsaimniekošanas metožu ieviešana, ar kurām mežos uztverto oglekli tajos var uzkrāt ilgāk;
the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
augsnes un minerālu labāka apsaimniekošana un ar oglekli bagāto augšņu un mitro teritoriju pienācīga aizsardzība (ieteicamāk audzēt piemērotas kultūras, piemēram, niedres, nevis nosusināt);
better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
lauku saimniecību modernizācija (ēku izolācija, energotaupīgas iekārtas, atjaunīgās enerģijas izmantošana) un efektīvākas ražošanas ķēdes;
farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
modernas barošanas, uzglabāšanas un mēslojuma apsaimniekošanas vai mēslošanas tehnoloģijas, ar ko var ievērojami samazināt metāna emisijas;
modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
pārtikas ražošanā radušās biomasas enerģijas reģenerācija, ar ko ne tikai panāk blakusproduktu un atkritumu izmantošanu, bet arī veicina CO2 emisiju samazināšanu;
the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
kokaugu un lakstaugu (kultūraugu) ar augstu enerģētisko vērtību audzēšana applūstošās teritorijās un mitrainēs, smilšainās augsnēs un lauksaimniecībai mazāk piemērotās augsnēs, lai absorbētu CO2 un palielinātu oglekļa uztveršanu;
the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO2 absorption and carbon sequestration;
uzsver, ka šie lauksaimnieciskie paņēmieni, kas ir dabiskajiem apstākļiem nekaitīgākie, arī labvēlīgi ietekmē bioloģiskās daudzveidības bagātināšanos, augšņu kvalitātes uzlabošanos un ūdens uzkrāšanas spēju, kā arī veicina erozijas un piesārņojuma mazināšanu, kamēr sabiedrības interesēs ir ierobežot lauksaimnieciskās darbības ietekmi uz klimata pārmaiņām, ko veicina lauksaimniecība;
Emphasises that, as well as being more environmentally friendly, such farming practices have a positive impact in terms of improved biodiversity and soil quality, water retention and efforts to combat erosion and pollution and that mitigating the effects of farming activity on climate change is another of the ‘public goods’ provided by agriculture;
aicina izveidot vienotu Eiropas mežsaimniecības politiku, lai ar to veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un audzēšanu, kā arī gūtu lielāku atdevi no ieguldījumiem mežrūpniecībā ‐ nozarē, kas dod vislielāko ieguldījumu oglekļa uztveršanā ‐ un tās ekonomiskajā attīstībā; uzskata, ka tam jānotiek, stingri ievērojot mežsaimniecības dažādās reģionālās īpatnības, jo meža biotopu veidu iespējas un apdraudējums Dienvideiropā un Ziemeļeiropā ir atšķirīgs;
Recommends introducing a common European forestry policy that promotes sustainable forestry management and production and does more to tap the potential and the economic development of this industry, which is the one that makes the greatest contribution to carbon capture, as this sector makes the greatest contribution to carbon capture; this policy should pay maximum attention to the different regional conditions for forestry, because there are different opportunities and threats for forest environments in northern and southern Europe;
iesaka pastiprināt politiskos pasākumus attiecībā uz kalnu apgabaliem, jo ganību uzturēšanai un lopkopībai ir ļoti svarīga nozīme, lai ierobežotu klimata pārmaiņas un atbalstītu pielāgošanos un jutīguma samazināšanos, jo īpaši piemēroti apsaimniekojot ganības;
Recommends stepping up policies on mountain regions, as the pasturing and stock-breeding industries have a particularly important role to play in mitigating climate change and in helping to adjust and reduce vulnerability, particularly by means of proper management of pastureland;
ierosina izstrādāt stratēģiju, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību Eiropas Savienībā, ietverot šādus plānus:
Recommends that strategies be devised for preventing and mitigating the adverse consequences for agriculture in the European Union through:
rīcības plāns visvairāk skartajiem apgabaliem: tādu augu sugu izmantošana, kas pielāgojušās jaunajiem klimata apstākļiem, lauksaimniecības grafika pielāgošana jaunajiem apstākļiem, apmežošanas pasākumi, siltumnīcu ierīkošana, ūdens resursu apsaimniekošana lauksaimniecībā, piesārņotās augsnes attīrīšana;
an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
ilgtermiņa plāns klimata pārmaiņu cēloņu novēršanai, veicinot tādu pasaules ekonomiku, kuras pamatā ir CO2 emisiju samazināšana un energoapgādes drošība;
the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO2 emissions, combined with the promotion of energy security;
uzsver, ka slāpekļa oksīda emisijas var samazināt, efektīvāk lietojot slāpekļa mēslojumu (precīzā lauksaimniecība); turklāt uzsver, ka mēslošana ar biogāzes ražošanas atlikumiem ir iespēja pielietot precīzas organiskās mēslošanas paņēmienu un tādējādi samazināt emisijas;
Emphasises that nitrous oxide emissions can be cut by making more effective use of nitrogen fertilisers (precision farming); also points out that fertilisation using the residual mass from biogas production provides opportunities for organic precision fertilisation and thus the reduction of emissions;