natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ir papildu iespējas paplašināt Eiropas Pētniecības padomes koncepcijas jomu, attiecinot to uz sadarbības un daudzdisciplīnu pētniecības projektiem, ja tie saglabā augšupēju raksturu un zinātniskā izcilība tiek saglabāta kā galvenais atlases kritērijs;
Believes there is further potential for extending the scope of the ERC concept to collaborative and multidisciplinary research projects, provided they maintain a bottom-up nature and scientific excellence is kept as the major selection criterion;
atzinīgi vērtē pastāvīgo progresu virzībā uz vīriešu un sieviešu proporcionālu dalību pamatprogrammā; piekrīt, ka projekta ciklos jāpastiprina pasākumi sieviešu līdzdalības veicināšanai un ka Komisijai jāpalielina savs ieguldījums, lai atbalstītu zinātnieces, un jācenšas mudināt dalībvalstis atrisināt pretrunas dzimumu jomā, īpašu uzmanību pievēršot to ar dzimumu saistīto šķēršļu pārvarēšanai, ar ko saskaras sievietes; uzsver, ka jāīsteno 40 % mērķis sieviešu līdzdalībai programmā un padomdevējās komitejās; aicina Komisiju kopā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu izstrādā rīcības plānu dzimumu līdztiesībai, iekļaujot tajā dzimumu līdztiesības rādītājus un mērķus, kā arī uzraudzīt šā plāna īstenošanu;
Welcomes the steady progress towards a balanced participation of men and women in the Framework Programme; agrees that measures to boost female participation should be reinforced throughout project lifecycles and that the Commission should reinvigorate its approach to promoting female scientists and should aim to galvanise Member States into addressing gender gaps, with particular attention to overcoming gender-specific obstacles; underlines that the 40 % target for female participation in the Programme and Advisory Committees should be implemented; calls on the Commission to establish, together with the European Institute for Gender Equality, a Gender Action Plan with gender indicators and targets and to monitor its implementation;
saskaņā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai uzsver, ka tajos projektos, kur tas iespējams, visu līmeņu pētniekiem ir jānodrošina iespēja maternitātes, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma dēļ atlikt vai īslaicīgi apturēt darbību, kurai piešķirta dotācija, kā arī iespēja šo pašu iemeslu dēļ pagarināt dotāciju nolīguma termiņu attiecībā uz projektiem, kuros laiks nav būtisks; aicina dalībvalstis nodrošināt pētniekiem šīs iespējas;
In line with gender mainstreaming, stresses the need for researchers at all levels to be given the opportunity to postpone the start of a grant or to suspend work on it, for reasons of maternity leave, paternity leave or parental leave, in respect of projects where this is possible, and to have the option of extending the validity of a grant agreement, for the same reasons, in respect of projects where time is not of the essence; calls on the Member States to grant researchers these options;
uzsver ― lai pilnībā ieviestu Eiropas Pētniecības telpu, nepieciešami likumdošanas pasākumi, kas dod iespēju visām ieinteresētajām pusēm ES piedalīties valstu programmās, atsevišķo valstu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus darot pieejamus visiem un veicot pasākumus, lai saskaņotu noteikumus, procedūras, līgumus un novērtēšanas kritērijus;
Stresses that full implementation of the European Research Area necessitates legislative measures that enable all EU players to participate in the national programmes, with individual states' calls for tenders being opened to all and steps being taken to harmonise rules, procedures, contracts and assessment criteria;
Tirgus un jauninājumi virzībā uz kopīgiem mērķiem
Layer: Market and innovation towards common goals
šim līmenim būtu jāattiecas uz novatorisku ražojumu un pakalpojumu iekļaušanu tirgū, attīstot un veicinot tos, un sabiedrības labklājības radīšanu; galvenā nozīme šeit ir rūpniecībai, tostarp novatoriskiem MVU, kas attīsta jaunus ražojumus, pakalpojumus un procesus;
This layer should be the space for developing and fostering market uptake of innovative products and services and generation of public benefits; industry, especially innovative SMEs, plays a pivotal role here in developing novel products, services and processes;
atzīst, ka īpaša vērība jāpievērš MVU iesaistīšanai, lai sekmētu jaunu ideju un iespēju izmantošanu elastīgi un efektīvi uzreiz pēc to rašanās, tādējādi paverot jaunas iespējas jauninājumiem; uzsver, ka MVU nozari raksturojoša definīcija ir priekšnosacījums to sekmīgai dalībai vienotajā stratēģiskajā satvarā; turklāt norāda, ka inovācijas pasākumu panākumi ir atkarīgi arī no vadošo darbinieku zināšanām un pieredzes;
Recognises that particular attention should be devoted to SMEs' involvement, in order to enable the exploitation of new ideas and opportunities in a flexible and effective way as they emerge, opening new avenues for innovation; stresses that a sector-specific definition of SMEs is a prerequisite for their successful participation in the CSF; notes that the success of innovation activities depends also on the skills and experience of management staff;
šā līmeņa finansējuma shēmu nodrošina ES finansējums, ko sniedz Eiropas Tehnoloģiju institūts, finansējums saistībā ar Konkurētspējas un inovācijas pamatprogramma, kredīta pieejamības uzlabošanu, ko veic Eiropas Inovācijas fonds, īpašiem EIB aizdevumiem (galvenokārt attiecībā uz projektiem, kuru vērtība ir zemāka par EUR 50 miljoniem) un sadarbību ar struktūrfondiem, kuri ir saistīti ar uzņēmējdarbību; ES inovācijas politikas finansējumam tomēr ir viens iztrūkstošs posms ‐ piemēroti, MVU specifikai atbilstīgi instrumenti; uzskata, ka Eiropas pētniecības telpu veicinātu ES mazo un vidējo uzņēmumu programmas izveidošana, pienācīgi apsverot ietekmes novērtējumu, ko varētu uzskatīt par EIB specializētu nozari, kura pilnībā veltīta MVU inovāciju projektiem,
The funding scheme within this layer is covered by EU funding provided through the EIT, funding associated with CIP, access to credit enhancement by the EIF, specific loans from the EIB (mainly covering projects under EUR 50 million), and cooperation with the Structural Funds associated with entrepreneurship; funding of the EU's innovation policy has, however, a missing link: appropriate funding instruments that respond to the specificities of SMEs; believes that the ERA would greatly benefit from the creation, after due consideration of an impact assessment, of an EU SME Programme, conceived as a specialised branch of the EIB entirely devoted to SME innovation projects;
atgādina, ka Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts ir apliecinājis sevi kā veiksmīgu un stiprinošu Eiropas Pētniecības telpas elementu; uzsver nepieciešamību izveidot šaurākas specializācijas zināšanu un inovācijas kopienas un attiecīgi koncentrētākus tīklojumus ar mazāku budžetu, kas ik gadu zemo dalības maksu dēļ ļautu piedalīties arī MVU; uzskata, ka mazākas zināšanu un inovācijas kopienas var izveidot Eiropā vienotu kontaktpunktu, kur satikties zinātniekiem no visas ES, lai labāk konkurētu pasaules tirgū;
Recalls that the European Institute of Innovation and Technology has proved to be successful and a strengthening element of the European Research Area; (Ex AM 165)stresses the need for KICs with a more narrow focus and consequently a more concentrated network with a smaller sized budget, which also enables more SME participation due to lower annual contribution costs; believes that these smaller KICs can create a single focal point in the EU as a meeting place for scientists from all over the EU in order to better compete on the global market;
lai turpinātu MVU līdzdalības palielināšanu programmās, uzskata, ka jāapsver daži finansējuma instrumenti un pasākumi:
In order further to increase the participation of SMEs in the programmes, believes that some funding instruments and actions should be considered:
aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, kurus atmaksā panākumu gadījumā, izņemot administratīvās izmaksas;
soft loans, which are reimbursed in the event of success, excluding administrative costs;
centieni nodrošināt visaptverošu finansējumu MVU (jo īpaši darbības uzsākšanas posmā), kas attieksies uz visu inovāciju ciklu, tostarp pētniecības un izstrādes pakalpojumu un konsultāciju pieejamībai;
efforts to provide comprehensive funding for SMEs (particularly in the seed and start-up phase) that will cover the full innovation cycle, including for accessing R&D services and advice;
riska dalīšanas finanšu mehānisma piemērošana tādā veidā, ka mazāka finansējuma piešķiršana ir iespējama, izmantojot valsts līmeņa starpniekus;
the RSFF to be applied in such a way that granting of smaller funds is possible via national intermediates;
vieglāka piekļuve riska kapitālam;
easier access to risk and venture capital;
plašāka MVU līdzdalība pētniecības darba programmu izveidē;
greater participation of SMEs in the setting of the research agendas;
aicina testēt jaunas un inovatīvas finansēšanas metodes, piemēram, ES projektu obligācijas un kuponus par ES mēroga inovācijām, kas ļautu uzņēmumiem šos resursus tiešā veidā izmantot akreditētos pētniecības centros; uz šādiem kuponiem nevajadzētu attiecināt prasību sniegt pārskatu par izmaksām, jo to izlietojumu apstiprinātu centri, kas šos kuponus izmanto; valsts vai reģionālā līmenī varētu izveidot akreditācijas centrs, un tos apstiprinātu Eiropas iestāde, piemēram, KPC; uzskata, ka attiecībā uz KPC ieguldījumu inovācijās pamatprogrammā ir jāparedz ciešāka sadarbība ar rūpniecības nozari;
Calls for new and innovative methods of financing to be tested, such as EU project bonds and vouchers for EU innovation, which would allow businesses to spend those resources directly at accredited research centres; such vouchers should not be subject to cost reporting because their use would be certified by the centres where the vouchers are spent; the accreditation centres could be set up on a national or regional basis and validated by a European body such as, for example, the JRC; takes the view that the JRC's contribution to innovation under the Framework Programme should include enhanced cooperation with industry;
uzskata, ka ne visu jauninājumu pamatā ir pētniecība un ka tie ne vienmēr ir pētniecības mērķis; tādējādi uzskata, ka ierosinātajai reorganizācijai būtu jāattiecas uz pilnu, ar inovāciju saistītu darbību spektru, sākot no koncepcijas līdz realizēšanai tirgū, tostarp ar tehnoloģijām nesaistīti, ekoloģiskie un sociālie jauninājumi; uzskata, ka tam būtu jāaptver novatoriskas prakses veicināšana (piemēram, novatorisks un pirmskomercializācijas publiskais iepirkums, pamudinošas cenas, intelektuālā īpašuma politika un vadošo tirgu iniciatīvas) un to plašas izplatīšanas sekmēšana; atgādina, ka, risinot lielās problēmas un nosakot vienotā stratēģiskā satvara prioritārās jomas, jāņem vērā standartizācija, bet tai nav jākļūst par atsevišķu instrumentu vai pasākumu;
Takes the view that not all innovation is research-based and that not all research has innovation as its goal; believes in consequence that the proposed reorganisation should cover the full spectrum of activities related to innovation, from concept to market, including non-technological, eco- and social innovation; believes that this should include the promotion of innovative practices (such as innovative and pre-commercial public procurement, inducement prizes, IPR policies and lead market initiatives) and the facilitation of their widespread dissemination; recalls that standardisation should be taken into account in addressing grand challenges and shaping priority areas of CSF, but should not be a new separate instrument or activity;
norāda uz līdz šim gūtajiem Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas panākumiem un aicina to turpināt un paplašināt, lai īpaši novatoriski MVU kļūtu par Eiropas ekonomikas dzinējspēku;
Notes the success of the CIP so far and highlights the vital importance of continuing and further expanding the programme, particularly in order to strengthen innovative SMEs as the driver of the European economy;
tomēr uzsver, ka dažus Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas instrumentus varētu pamatoti attiecināt uz nākamo pamatprogrammu, nodrošinot Eiropas pētniecības un inovāciju projektu nepārtrauktību; uzskata, ka atbilstoši pamatprogrammas projektiem izstrādāto tehnoloģiju varētu attiecināt uz novatoriskiem projektiem:
Stresses, however, that some of the CIP instruments could become the natural extension of the future framework programme, providing continuity for European research and innovation projects; takes the view that the technology developed under framework programme projects could be extended to innovative projects:
veicinot to izmantošanu dažādās rūpniecības un pakalpojumu nozarēs,
disseminating their use in various industrial and service sectors,
uzsākot papildu piemērošanu saistītās vai papildu jomās;
launching further additional applications in related or complementary fields;
atgādina, ka uz konkurenci stipri vērstie pētnieciskie, zinātniskie, tehnoloģiskie un novatoriskie darbi un vietējā zinātniskā potenciāla saglabāšana un inovācijas iespēju palielināšana ir atkarīgi no tā, vai pastāv zināma līmeņa dublēšanās un sadrumstalotība, bez kurām kopīga pētniecība būtu problemātiska;
Recalls that the very competitive nature of research, scientific, technological and innovation work and the maintenance of local scientific and innovative capacity building depend on the existence of some level of duplication and fragmentation, without which collaborative research would be undermined;
uzsver ― lai efektīvāk piesaistītu privātās investīcijas un nodrošinātu, ka pētniecība un attīstība visefektīvāk veicina Eiropas konkurētspējas uzlabošanos, jāveic atbilstoši pasākumi saskaņā ar pamatprogrammu, izveidojot stingru un efektīvu tiesisko regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai agrīnā pētniecības procesa posmā;
Underlines that in order to more effectively attract private investment and to ensure that research and development most effectively contribute to enhancing European competitiveness, appropriate measures should be taken in the Framework programme to establish a strong, efficient regulatory framework for the protection of intellectual property rights at an early stage in the research process;
kategoriski mudina ieviest visu iespējamo dalībnieku mācību programmas, jo īpaši par pārvaldības noteikumu piemērošanu, un aicina Komisiju izstrādāt mācību projektu atlases, novērtējuma un izvērtēšanas kritērijus, cita starpā paturot prātā pakāpenisku virzību uz izcilību; mudina Komisiju veikt proaktīvu pieeju, lai palīdzētu valsts iestādēm, īpaši tām, kas izveidotas nepietiekami pārstāvētās dalībvalstīs, uzlabot to pārvaldības sistēmu, izdarot novērtējumus, un pieņemt šīm struktūrām paredzētus ieteikumus, lai uzlabotu to pieteikumus finansējumam un projektu vadību;
Strongly encourages the implementation of training programmes for all potential participants, particularly on the application of management rules, and calls on the Commission to develop criteria for the selection, evaluation and assessment of training projects, bearing in mind inter alia the stairways to excellence; urges the Commission to take a proactive approach to help public bodies, especially those established in under-represented Member States, to improve their management system by carrying out assessments and to issue recommendations for these bodies to improve their funding applications and project management;
atgādina, ka Eiropas pētniecības finansējuma pārvaldības vienkāršošanai nepieciešama kvalitatīva šķēršļu pārvarēšana; uzskata, ka vienkāršošanas galvenais elements ir pāreja no pašreizējās uz kontroli balstītas pieejas uz pieeju, kas vairāk balstīta uz uzticēšanos un pieļauj risku, tādējādi īpaši nodrošinot priekšrocības MVU; aicina jaunajā vienotajā stratēģiskajā satvarā īstenot visus konstatētos vienkāršošanas pasākumus, tostarp pieļaujamo kļūdas risku paaugstinātu robežu, plašu parastās grāmatvedības prakses atzīšanu, vienotas likmes maksājumi izmantošanu (brīvprātīgi), pieteikumu iesniegšanas un līgumu noslēgšanas procedūru un priekšfinansējuma un izmaksu pamatotības noteikumu vienkāršošanu, finanšu un zinātnisko ziņojumu iesniegšanas prasību ievērojama samazināšana, laika līdz līguma noslēgšanai maksimāli līdz 6 mēnešiem saīsināšanu, kā arī finansējuma piešķiršanas un faktiskās izmaksāšanas ievērojama saīsināšanu un lielāku elastību dalībniekiem un attiecībā uz to, kā organizēt, pārvaldīt to projektus un izvēlēties partnerus;
Reiterates that simplification of the management of European research funding requires a quantum leap; believes that a key element in simplification is to shift from the current control-based to a more trust-based and risk-tolerant approach, which is of particular benefit for SMEs; calls for the implementation of all identified simplification measures in the new CSF, including an increased margin of tolerable risk of error, a broad acceptance of usual accounting practices, the use of lump sums and flat rates (on a voluntary basis), simplification of the application and contractual procedures and of the rules on pre-financing and the eligibility of costs, a significant reduction of the financial and scientific reporting requirements, shortening of the time-to-contract to maximum 6 months and a significant reduction of the time-to-grant and time-to-pay, and more flexibility for participants in how they organise and manage their projects and choose their partners;
ir pārliecināts, ka vienkāršošanas rezultātā samazinātos finansējuma likmju un netiešo izmaksu aprēķina metožu savienošana finanšu shēmās, tomēr neatsakoties no diferencēšanas to piemērošanā universitātēm, pētniecības organizācijām un ražotājiem;
Is convinced that simplification should lead to a reduction in the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes without, however, abolishing the differentiation applying for universities, research organisations and industry;
ierosina noteikt ierobežotus vispārējus (administratīvus, finansiālus un organizatoriskus) noteikumus un principus, kurus ir viegli interpretēt un kurus piemērotu visām ES pētniecības, izstrādes un inovācijas programmām un visiem instrumentiem;
Recommends defining a limited set of common (administrative, financial and organisational) rules and principles that are easy to interpret and that would apply to all EU R&D&I programmes and instruments;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošinat vieglāku piekļuvi Eiropas pētniecības programmām, piemēram, izveidojot vienotu kontaktpunktu, paredzot principu “viens projekts ‐ viens dokuments” un izveidojot forumu apmaiņai ar paraugpraksi; šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību izveidot viegli pieejamu vienotu centru iespējamo dalībnieku konsultēšanai un finansiālajam atbalstam; kritizē pašreizējo pārredzamības un informācijas trūkumu par gaidāmajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus pētniecības projektiem, kā rezultātā pētnieki un institūti nespēj pienācīgi sagatavoties, un tas kavē viņu piedalīšanos;
Calls on the Commission and the Member States to make access to European research programmes easier, for example by setting up a single contact point, establishing a principle of ‘one project, one document’ and setting up a forum for exchange of good practice; in this respect, reiterates the need for an easily accessible single entry point to advice and financial support for potential participants; criticises the current lack of transparency and information on upcoming calls for proposals for research projects, which results in researchers and institutes being unable to properly prepare themselves and therefore impedes their participation;
norāda, ka saskaņota politika ar mērķi izveidot Eiropa uz zināšanām balstītu sabiedrību nozīmē, ka jānostiprina saiknes starp izglītību, pētniecību un inovāciju; uzsver, ka ar vienoto stratēģisko satvaru būtu jāapskata un jāintegrē visā zināšanu ķēdē, izmantojot, piemēram, infrastruktūras attīstību, standartizāciju, mācību programmas un pasākumus svarīgāko tehnoloģiju atbalstīšanai; mudina attīstīt visu veidu sadarbību starp universitātēm, uzņēmumiem un pētniecības institūtiem un uzskata, ka prasmju un jauno tehnoloģiju nodošana ir būtisks komponents; aicina nodrošināt praktiskus instrumentus, lai veicinātu tehnoloģiju nodošanu, pārejot no pētniecības uz rūpniecisku lietošanu gan pakalpojumu, gan apstrādes rūpniecības nozarē;
Points out that a coherent policy towards creating a European knowledge-based society implies strengthening the links between education, research and innovation; emphasises that the CSF should address and integrate the entire knowledge chain via, for example, infrastructure development, standardisation, training programmes and measures to support key technologies; encourages all collaboration between universities, businesses and research institutes and believes that skills and technology transfer is a vital component; asks for practical instruments to be provided to foster the transfer of technology from research to industrial application, both in services and in the manufacturing sectors;
aicina īstenot lielāku starpvaldību līdzdalību atbilstoši kopīgās plānošanas pasākumiem, kas nostiprinātu sadarbību pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā visā Eiropā;
Calls for stronger intergovernmental participation under the Joint Programming Measures, which would strengthen cooperation in research, development and innovation throughout Europe;
uzsverot, cik liela nozīme ir kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām un Eiropas tehnoloģiju platformām, iesaka piedāvāt īpašu vienoto satvaru visām publiskā un privātā sektora partnerībām ar skaidriem un vienkāršotiem kopīgiem nosacījumiem, skaidri nodalot privātā sektora un publiskā sektora nozīmi; uzsver nepieciešamību veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību un MVU un valsts pētniecības sektora brīvu pieeju šādiem instrumentiem; aicina Komisiju, pirms tā veicina vai atbalsta papildu partnerību uzveidošanu, veikt padziļinātu analīzi par jaunākajiem sasniegumiem, dažādu pašreiz īstenojamo publiskā un privātā sektora partnerību ietekmi un nozīmīgumu, lai uzlabotu to pārvaldību un nodrošinātu lielāku dažādību attiecībā uz ieinteresēto pušu iesaistīšanu, gan nosakot pētniecības programmu, gan paredzot jauno uzņēmēju piekļuvi; ir arī pārliecināts, ka šajos instrumentos vairāk jāņem vērā sabiedrības prioritārie mērķi (novērtējami sociālie un noturīgi rezultāti) un tiem vairāk jāatbalsta reālie privātie ieguldījumi
Pointing out the importance of Joint Technology Initiatives (JTIs) and European Technology Platforms (ETPs), recommends offering a specific common framework for all PPPs with clear, simplified common conditions, clearly separating the role of the private sector and the public sector; stresses the need to take effective measures to improve transparency and open access to such instruments by SMEs and the public research sector; invites the Commission to carry out an in-depth analysis of the state of the art, impact and relevance of the currently running different formats of PPPs before consolidating or supporting the establishment of additional ones, in order to improve their governance to ensure better involvement of a greater variety of stakeholders both in setting the research agenda and ensuring access to newcomers; is also convinced that those instruments should be clearly driven by public priority objectives (valuing societal and sustainability results) and be leveraging real private investments;
uzsver, ka vienotajam stratēģiskajam satvaram vajadzētu būt pievilcīgam finansēšanas mehānismam gan publiskā, gan privāta sektora dalībniekiem (ietverot arī NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijas); uzskata, ka visiem nozīmīgas ietekmes pētniecības, izstrādes un inovācijas projektu dalībniekiem būtu aktīvi jāiesaistās diskusijās par prioritāšu noteikšanu un tiem būtu jānodrošina piekļuve pētniecības infrastruktūrām;
Stresses that the CSF should be an attractive funding mechanism for both private and public sector actors (including also NGOs and CSOs); believes that all participants in high impact R&D&I projects and ETPs should play a role in the priority-setting discussion and have access to research infrastructures;