natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozare patērē apmēram 8 % enerģijas un rada 2 % no Eiropas oglekļa emisijām (1,75 % rodas no IST produktu un pakalpojumu lietošanas un 0,25 % no to ražošanas), un tās radīto oglekļa emisiju daudzums strauji palielinās;
whereas the information and communication technology (ICT) sector accounts for some 8% of electricity consumption and 2% of carbon emissions in Europe (1.75% resulting from the use of ICT products and services and 0.25% from their production) and has a rapidly growing carbon footprint,
tā kā IST nozarē ir nodarbināti gandrīz 7 % no visiem strādājošajiem un tā rada vairāk nekā 6 % no IKP un tā kā pastāv nopietns risks, ka ES varētu zaudēt savas vadošās pozīcijas pasaulē digitālo tehnoloģiju nozarē, nepieciešams nekavējoties paātrināt jauninājumu ieviešanu šajā nozarē, kas varētu dot labumu gan klimatam, gan videi draudzīgu darbavietu radīšanai nākotnē;
whereas ICT represents nearly 7% of the work force and over 6% of GDP, and whereas there is a serious risk the EU is losing its lead in digital technology, there is an immediate need to step up the innovation in this sector both for the benefit of our climate and for future green jobs creation,
tā kā IST ir milzīgs, līdz šim neizmantots energotaupības potenciāls un, pateicoties to plašajam izmantojumam, tās var palīdzēt uzlabot energoefektivitāti; tā kā turklāt līdz šim šīs tehnoloģijas nav izmantotas pietiekami;
whereas ICTs have an enormous untapped potential for saving energy and can help to improve energy efficiency by means of a wide range of applications; whereas, furthermore, insufficient use has been made of such applications to date,
tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) var dot būtisku ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātē, jo īpaši ēku energoefektivitātes un transporta jomā, bet arī sabiedrībā kopumā, uzlabojot enerģijas ražošanu un sadali, lai sasniegtu 20 % energoietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam;
whereas information and communication technologies (ICTs) can make a significant contribution to the EU economy's energy efficiency, notably in the buildings and transport sector but also in society at large through improved energy production and distribution towards the objective of 20% energy savings by 2020,
tā kā IST elektroenerģijas vajadzības var lielā mērā apmierināt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus; tā kā uz IST balstītas sistēmas var samazināt enerģijas patēriņu ēkās par līdz pat 17 % un transporta radītās oglekļa emisijas par līdz pat 27 %;
whereas renewable energy sources can be used to good effect in satisfying the electricity needs of ICTs; whereas ICT-based systems can reduce the energy consumption of buildings by up to 17% and carbon emissions from transport by up to 27%,
tā kā nozares un uzņēmējdarbības organizācijām, īpaši transporta, ražošanas un celtniecības nozarē, ir galvenā loma energoptēriņa samazināšanā un šī iemesla dēļ arī tām vajadzētu veicināt IST izmantošanu;
whereas trade and business organisations, in particular in the transport, manufacturing and building sectors, have a key role to play in reducing energy consumption and in this regard should also promote the use of ICTs,
tā kā IST ir tehnoloģija, ar kuru iespējams samazināt SEG emisijas, izmantojot elektroenerģijas piegādes tīklus (viedos tīklus), viedās ēkas, viedās mājas un viedo uzskaiti, ekoloģiski efektīvu transportu un dematerializāciju, ekoloģiski efektīvus ražošanas procesus un organizatorisko ilgtspējīgumu;
whereas ICT is an enabling technology for the reduction of GHG emissions through electricity distribution grids (smart grids), smart buildings, smart homes and smart metering, eco-efficient transport and dematerialisation, eco-efficient industrial processes and organisational sustainability,
tā kā motorizētās ražošanas sistēmas izmanto 65 % no kopējā elektroenerģijas daudzuma, ko izmanto ražošanā, un tā kā plašs viedo dzinēju izmantojums līdz 2020. gadam ļautu samazināt CO2 emisijas par 0,97 bruto tonnām;
whereas motorised industrial systems account for 65% of the total electric power used for industrial activities, and whereas the widespread use of smart engines would lead to a 0.97 Gt reduction in CO2 emissions by 2020,
tā kā energopatēriņa efektivitātes mērīšanai un uzraudzībai ir vajadzīgas saderīgas metodes un līdzekļi; tā kā viedo skaitītāju uzstādīšana var samazināt enerģijas patēriņu par līdz pat 10 %, veicināt plašāku dalītās ražošanas (mikroražošanas) izplatību un samazināt zaudējumus zemas jaudas tīklos, tādējādi veicinot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;
whereas compatible methodologies and tools are required in order to measure and monitor the efficiency of energy consumption; whereas the roll-out of smart meters can cut energy consumption by up to 10%, promote the wider use of distributed generation (microgeneration) and reduce losses in low-capacity networks, thereby promoting the spread of renewable energies,
tā kā šo tehnoloģiju izmantošana ir cieši saistīta ar platjoslas uzstādīšanu un attīstību Eiropā;
whereas use of these technologies is directly linked to the roll-out and development of broadband in Europe,
tā kā pēc iespējas jāiekļauj līdz šim saskaņā ar Eiropas pētniecības un inovāciju politiku veiktie pasākumi un apmaiņa ar informāciju un labu praksi un tā kā ES, lai izveidotu sinerģijas, jāuzlabo ES pētniecības un attīstības un struktūrfondu, kā arī dalībvalstu rīcības un EIB finansēšanas mehānismu koordinācija;
whereas the measures taken to date under the European research and innovation policy and exchanges of information and good practice need to be incorporated to best effect, and whereas EU R&D and structural funds as well as Member State actions and EIB finance mechanisms need to be coordinated in a better manner so as to create synergies,
tā kā atsevišķi pienākumi un pilnvaras saistībā ar teritoriālo plānošanu, energoapgādi, sabiedriskajām ēkām un satiksmes organizēšanu ir valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm;
whereas some spatial planning, energy supply, public building and traffic management responsibilities and powers lie with national, regional and local authorities,
tā kā ir svarīgi palielināt patērētāju informētību par jaunajām tehnoloģijām un potenciālajiem ieguvumiem no to izmantošanas tautsaimniecībā un energotaupībā un palielināt patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu;
whereas it is important to raise consumer awareness of new technologies and their potential economic and energy-saving benefits, and to give consumers improved capabilities to manage their energy consumption,
tā kā pašlaik 15-20 % no datu centru darbībai izmantotajiem līdzekļiem tiek tērēti elektroenerģijai un dzesēšanai;
whereas currently 15-20% of the money spent to operate data centres is lost for powering and cooling,
ņemot vērā IST radītās priekšrocības vides jomā, jo ar to palīdzību informācija par dažādu nozaru pakalpojumiem ir pieejama internetā;
having regard to the environmental benefits brought by ICTs in giving the services of various sectors an online availability,
ņemot vērā to, kā energoefektivitāte var palīdzēt risināt visā Eiropas Savienībā aizvien pieaugošās bažas par energodrošību,
having regard to the role in which energy efficiency can help address growing concerns for energy security across the European Union,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un tam sekojošos ieteikumus un visumā atbalsta tos;
Welcomes the Commission's communication and subsequent recommendation and endorses their broad lines;
aicina ieviest pasākumus, lai nodrošinātu privātas informācijas aizsardzību attiecībā uz viedo uzskaiti;
Calls for the introduction of measures to guarantee the privacy of personal information in relation to smart metering;
uzsver ‐ lai iegūtu energotaupīšanas iespējas nākamajām desmitgadēm, ir vajadzīgs ievērojams progress tehnoloģiju jomā un organizatoriski jauninājumi, kas cieši saistīti ar IST;
Stresses that significant technological progress and organisational innovations with strong relation to ICT are expected in order to obtain energy saving potentials in the next decades;
uzskata, ka bez IST nav iespējams atdalīt ekonomisko izaugsmi no SEG emisijām, izmantojot trīs pamatstratēģijas klimata pārmaiņu mazināšanai: enerģijas patēriņa samazināšana, energoefektivitātes palielināšana un atjaunojamo enerģijas avotu iekļaušana patēriņa struktūrā;
Considers that ICT is indispensable for decoupling economic growth from GHG emissions using three basic strategies for mitigation of climate change: a reduction of energy consumption, an increase of energy efficiency ,an integration of renewable energies;
norāda uz to, ka dažādu dalībvalstu datu salīdzināmību un energoefektivitātes palielināšanu ir iespējams nodrošināt tikai, pieņemot kopēju enerģijas patēriņa un oglekļa emisiju mērīšanas metodiku un izveidojot salīdzinošās metodikas sistēmu optimālo izmaksu aprēķināšanai attiecībā uz obligātajām energoefektivitātes prasībām ēkām; turklāt norāda uz nepieciešamību nekavējoties standartizēt IST, kas ir obligāta prasība savietojamības nodrošināšanai; uzskata, ka bez mērīšanas funkcijām standartizācijai jāattiecas arī uz piekļuvi līgumos ietvertajai informācijai un patēriņa datiem, komunikāciju ar operatoru centrālajām sistēmām pa elektroenerģijas tīklu un piegādes pieslēgšanu un atslēgšanu no attāluma;
Notes that the only means of ensuring the comparability of the data produced in the various Member States and improving energy efficiency is to adopt a common methodology for measuring energy consumption and carbon emissions and a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements in the building sector; points, furthermore, to the need for rapid standardisation of ICTs as a minimum requirement for interoperability; takes the view that standardisation should cover, in addition to measurement functions, access to contractual information and consumption data, communication with the operators' central systems over the electricity grid and remote connection and disconnection of supply;
uzsver, ka IST standartizācija ir daļa no vispārējā standartizācijas procesa un tā palīdz īstenot Lisabonas stratēģijā iekļautos politikas mērķus uzlabot Eiropas ražošanas konkurētspēju; atbalsta 2009. gada IST standartizācijas darba programmu, kurā noteiktas šādas prioritātes: e-veselība, e-integrācija, inteliģents transports, IST videi, e-uzņēmējdarbība, e-prasmes, e-mācības, personas datu aizsardzība, privātums, tīkla un informācijas drošība;
Underlines that ICT standardisation is part of the general standardisations activities, and contributes to policy objectives to improve the competitiveness of European industry, as specified in the Lisbon strategy; support the implementation of the 2009 ICT Standardisation Work Programme in the priority domains identified: eHealth, e-Inclusion, Intelligent Transport, ICT for the Environment, E-Business, e-Skills, e-Learning, Protection of Personal Data, Privacy, Network and Information Security;
uzskata, ka, ja IST var palīdzēt taupīt enerģiju, jo tās ļauj nemitīgi kontrolēt datus, lai optimizētu publisko un privāto enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti daudzās nozarēs, IST nozarei, paturot prātā tās enerģijas patēriņa eksponenciālo augšanu, vajadzētu rādīt piemēru, apņemoties ievērojami samazināt savu enerģijas patēriņu; aicina Komisiju sākt apsvērt, kā IST var veicināt efektīvu ekonomiku attiecībā uz resursu izmantošanu;
Considers that, if ICTs can help to save energy by enabling data to be continuously monitored in order to optimise public and private energy consumption and improve energy efficiency in many sectors, the ICT sector – bearing in mind the exponential growth of its own energy consumption – should set an example by undertaking to cut its consumption by a very significant margin; invites the Commission to give consideration, from now on, to how ICTs can contribute to an efficient economy in terms of resource use;
uzsver, ka Eiropai ir jābūt vadošajai lomai zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos;
Stresses that Europe should be at the cutting edge in the development of ICT low-carbon applications; considers that it is essential to promote ICT research excellence and foster public and private investment in high-risk collaborative ICT research and innovation;
uzskata, ka IST var būt svarīga loma globālās ietekmes uz klimata pārmaiņām mērīšanā un kvantitātes noteikšanā, kā arī klimata aizsardzības pasākumu izvērtēšanā, tādējādi veicinot klimata politikas precīzu saskaņošanu;
Considers that ICTs can play an important role in measuring and quantifying the global effects of climate change and evaluating climate protection measures, thereby contributing to the fine-tuning of climate policy;
uzsver, ka IST nozares apņemšanās samazināt enerģijas patēriņu vispirms jāattiecina uz datu centriem;
Emphasises that the ITC sector's undertaking to cut its own energy consumption should apply first and foremost to data centres;
uzsver to, cik svarīgs ir IST nozares pašas enerģijas patēriņš, un mudina šo nozari pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā norādītajā termiņā īstenot Komisijas Ieteikumu (C(2009)7604);
Stresses the importance of the ICT sector's own energy consumption and urges the sector to implement the Commission's Recommendation (C(2009)7604) as soon as possible and as a minimum within the Recommendation's deadlines;
uzskata ‐ lai tuvāko desmitgažu laikā iegūtu energotaupīšanas iespējas, elektroenerģijas tīkli varētu kļūt par viedām sistēmām ar elastīgām un kontrolētām elektroenerģijas plūsmām, ko dara iespējamu informācijas tehnoloģijas;
Considers that in order to obtain energy saving potentials in the next decades , Electricity Grids could become intelligent systems with flexible, controlled power flows supported by advanced information technology;
norāda, ka mājsaimniecībās un tādās nozarēs kā celtniecība, transports, loģistika un ražošanas nozares IST var izmantot dažādos veidos, lai palielinātu energoefektivitāti un enerģijas patēriņa kontroli; norāda, ka šie risinājumi citu starpā ietekmē elektroenerģijas sadali, apgaismošanu, sildīšanu, dzesēšanu, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu, kā arī norāda uz iespējām, ko IST piedāvā saistībā ar mērīšanu, uzraudzību un automatizāciju; uzskata, ka viedie skaitītāji, energoefektīvs apgaismojums, mākoņdatošana un koplietošanas programmatūra var pārveidot enerģijas avotu izmantošanas ieradumus;
Notes that in households and in the building, transport, logistics and industrial sectors ICTs may be used in a variety of ways to improve energy efficiency and energy management; notes that these applications have an impact on, inter alia, electricity distribution, lighting, heating, refrigeration, ventilation and air conditioning and the opportunities ICTs offer in terms of measurement, monitoring and automation; maintains that smart meters, efficient lighting, cloud computing and distributed software can transform usage patterns of energy sources;
norāda, ka IST var piedāvāt inovatīvus risinājumus pilsētu plānošanai un pilsētu infrastruktūras apsaimniekošanai, lai samazinātu oglekļa emisijas;
Notes that ICTs can provide urban planning and city infrastructure governance with innovative solutions to reduce carbon emissions;
uzskata, ka IST izmantošanai var būt galvenā nozīme energoefektivitātes palielināšanā, īpaši attiecībā uz pilsētu aglomerāciju pārvaldību un darbību; uzskata, ka viedo pilsētu projekts ir piemērs IST potenciālam mazināt enerģijas patēriņu, un mudina citas pilsētas uzlabot savus rādītājus un īstenot labu praksi;
Takes the view that the use of ICTs can play a key role in improving energy efficiency, particularly in the management and operation of urban agglomerations; is of the opinion that the Smart Cities project is an example of ICTs' potential to reduce energy consumption, and encourages other cities to improve their scores and take good practices on board;
uzsver, ka ar ciešāku valsts iestāžu un privāto pakalpojumu sniedzēju sadarbību, ieviešot viedo uzskaiti, var samazināt izmaksas un sniegt labākus pakalpojumus patērētājiem;
Stresses that closer cooperation between public authorities and public service providers in introducing smart metering could reduce costs and provide better services for consumers;
uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesā komunālo pakalpojumu sniedzējus, pilsētu domes un pašvaldību iestādes, lai ieviestu praktiskus pasākumus, kas veidoti tā, lai samazinātu enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti; uzsver IST svarīgumu šajā procesā;
Emphasises the importance of involving public utilities, city councils and municipal authorities in the decision-making process with a view to introducing practical measures designed to reduce energy consumption and improve energy efficiency; emphasises the importance of ICTs in this respect;
uzsver, ka visām enerģiju patērējošajām nozarēm pēc iespējas vairāk jāiesaistās energoefektivitātes palielināšanā; norāda, ka vispārējā energotaupības mērķa sasniegšana Eiropas līmenī būs atkarīga no visos zemākajos līmeņos sasniegtās energoefektivitātes;
Stresses that all energy-using sectors must make the greatest possible contribution to improving energy efficiency; notes that meeting the overall energy saving target at European level will depend on the aggregate savings made at all lower levels;
uzsver, ka ražošanas nozarē mērījumu un kontroles tehnoloģijas kopā ar attiecīgo programmatūru ir būtiski svarīgas, lai panāktu resursu taupīšanu;
Underlines that in the industrial sector, measuring and control technologies together with the corresponding software are crucial for realising potentials for saving resources;
uzskata, ka par prioritāti jāizvirza Eiropas ekonomikas stimulēšana, investējot jaunajās tehnoloģijās un jo īpaši izveidojot platjoslu dažādās dalībvalstīs, jo tā iespējams nostiprināt ekonomikas izaugsmi un nodrošināt, ka aizvien lielākam skaitam ES iedzīvotāju un uzņēmumu ir iespējams izmantot jaunas sistēmas un programmatūras, kā arī sasniegt 2020. gadam izvirzītos ES energoefektivitātes mērķus; turklāt IST attīstība ļauj pāriet uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, un tā veicinās atkarības no energoapgādes samazināšanu, kā arī palīdzēs tikt galā ar augstajām izejmateriālu cenām;
Considers that priority should be given to boosting the European economy by investing in new technologies and in particular developing broadband in the various Member States as a means of securing economic growth, providing access to new systems and applications for an ever larger number of EU citizens and businesses, and meeting the energy efficiency targets the EU has set for 2020; furthermore, ICT development accounting for the shifting to a low carbon economy, will contribute to reducing dependence on energy supply as well as to coping with the high costs of raw materials;
aicina dalībvalstis, izveidojot atbilstīgu infrastruktūru, veicināt platjoslas interneta pieejamību visiem ES iedzīvotājiem, lai nodrošinātu līdztiesīgu piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem, kuri varētu samazināt nepieciešamību ceļot;
Calls on the Member States to facilitate, through the development of the appropriate infrastructure, the availability of broadband internet to all EU citizens in order to ensure equal access to online services which can reduce the need to travel;
aicina izveidot un darīt pieejamus pakalpojumus internetā (e-bankas, e-komercija, e-pārvalde, e-mācīšanās, e-veselība) un tāldarbu, lai uzlabotu sabiedrībai sniegto pakalpojumu kvalitāti, tajā pašā laikā samazinot oglekļa emisijas; aicina dalībvalstis izveidot tādus pakalpojumus, kas ne tikai ietaupa laiku cilvēkiem, bet arī samazina nepieciešamību pārvietoties;
Calls for online services (eBanking, eCommerce, eGovernment, eLearning, eHealth) and teleworking to be developed and rolled out with a view to improving the quality of service provided to the public and, at the same time, reducing carbon emissions; calls on the Member States to develop such services, which, in addition to saving people time, lead to a reduction in travel;
uzsver loģistikas nozīmi transporta racionalizācijā un oglekļa emisiju samazināšanā; atzīst nepieciešamību palielināt valsts un privātās investīcijas IST instrumentos, lai izveidotu viedas enerģijas infrastruktūras un jo īpaši e-kravas pārvadājumus un inteliģentās transporta sistēmas;
Stresses the importance of logistics in the rationalisation of transport and the carbon emissions reduction; recognises the need to increase public and private investment in ICT tools in order to develop smart energy infrastructures for transport and, in particular, to achieve the e-Freight and Intelligent Transport Systems (ITS);
uzskata, ka inteliģento transporta sistēmu izmantošana sauszemes transporta jomā, kombinējot to ar citiem transporta veidiem, var palīdzēt mazināt sastrēgumus un to radīto kaitīgo ietekmi uz vidi; uzskata, ka IST piemērošana pasažieru pārvadājumiem un jaunu tehnoloģiju pieejamība un obligāta informācija par ceļu stāvokli un to mijiedarbība ar riepām un laikapstākļiem, kas parādās transportlīdzekļa borta ekrānā, uzlabos pārvietošanās un preču pārvadājumu efektivitāti, ātrumu un drošību;
Believes that the use of intelligent transport systems (ITS) applied to road transport and interfaced with other transport modes can help reduce congestion and its harmful effects on the environment; believes that the application of ICTs to passenger transport and the availability of new technologies and minimum information on roads and their interaction with tyres and weather conditions, with on-board vehicle display, will make it possible to travel and transport goods more efficiently, more quickly and more safely;
uzsver IST svarīgumu jaunas Eiropas transporta politikas plānošanā; aicina jebkādos šādos Komisijas plānos iekļaut IST risinājumus citu starpā tādās jomās kā satiksmes plūsmu regulēšana, palielināt jaukto transportsistēmu izmantošanu transporta nozarē un optimizēt dažādu transporta veidu izmantošanas līdzsvaru;
Stresses the importance of ICT in the planning of a new European transport policy; calls for any such plans from the Commission to include ICT solutions, amongst others, in the regulation of traffic flows and to increase intermodality in the transport sector and optimise the balance between different modes of transport;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot nepieciešamos risinājumus, lai izveidotu tādu tehnoloģisko infrastruktūru, ar kuru ir iespējams samazināt sauszemes transporta apjomu un veicināt jauktu transporta sistēmu izmantošanu;
Calls on the Commission and the Member States to use the necessary applications to develop a technological infrastructure making it possible to reduce road transport and promote intermodality;
uzsver ‐ lai panāktu energotaupību transporta nozarē, no ceļošanas ir iespējams izvairīties, organizējot virtuālas sanāksmes, bet inteliģentas transporta sistēmas ļaus izveidot ārkārtīgi efektīvu transporta sistēmu;
Stresses that in order to obtain energy saving in transport sector, trips could be avoided by virtual meetings and intelligent transport systems will enable a highly efficient transport system;
aicina Komisiju pastiprināti strādāt pie IST izmantošanas transporta nozarē, īpaši to izmantošanu uzraudzības un mērīšanas instrumentos; uzskata, ka satiksmes kontrolē reālajā laikā un pilsētu un reģionālo transporta tīklu izveidē un pilnveidošanā ir būtiski svarīgi ņemt vērā mērījumu rezultātus;
Urges the Commission to increase its efforts in the use of ICTs in the area of transport, in particular the use of monitoring and measuring instruments; considers it essential that the results of measurements be taken into consideration in real-time traffic control and the development and fine-tuning of the urban and regional transport network;
aicina Komisiju veicināt viedo dzinēju ieviešanu, lai atbalstītu attiecīgās galvenās nozares un kopējās tehnoloģiskās platformas;
Calls on the Commission to promote the roll-out of smart engines to support the main sectors and joint technology platforms concerned;