natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Eiropas ombudu kā amatpersonu ņemt vērā savas pārraudzības pilnvaras, lai nodrošinātu visu darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību un pareizu norisi, kas notiek ar Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) starpniecību vai ja ES iestāde vai struktūrvienība, ieskaitot Eiropas ombuda biroja personāldaļu, tās rīko pati;
Calls on the European Ombudsman to exercise ex officio his powers of scrutiny with a view to ensuring transparency and the proper functioning of all recruitment procedures, whether carried out through the European Personnel Selection Office (EPSO) or directly through a European body, including the Ombudsman's own personnel service;
atzinīgi vērtē īpašo ziņojumu par Padomes sanāksmju atklātību, tai pildot likumdevējas funkcijas, un aicina Padomi ņemt vērā tā augtsākminēto 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju un turpmāk nodrošināt, ka visas sanāksmes neatkarīgi no tā, kad Padome kā likumdevēja tās rīko, notiek atklāti un ir sabiedrībai pieejamas;
Welcomes the special report on the openness of meetings of the Council when acting in its legislative capacity and calls on the Council to comply with its abovementioned resolution of 4 April 2006 and, in future, for all the meetings in which it acts in its legislative capacity to be open and accessible to the public;
aicina Padomes nākamās prezidentūras attiecībā uz to pārredzamības uzlabošanas centieniem publicēt informāciju savās tīmekļa vietnēs visās oficiālajās ES valodās (saskaņā ar I pielikumu Eiropadomes 2006. gada 15. un 16. jūnijā Briselē izdarītajos secinājumos), lai pēc iespējas lielākam pilsoņu skaitam nodrošinātu un atvieglotu piekļuvi informācijai par tās darbību;
Calls on future Council presidencies, as part of the efforts to boost transparency, to do their best to provide Internet pages in all the official languages of the EU (in accordance with Annex I to the conclusions of the European Council meeting in Brussels on 15-16 June 2006) in order to allow and facilitate access to its activities for as many citizens as possible;
lai tuvinātu pilsoņus Eiropas Savienībai, ierosina ieeju portālā http://europa.eu izveidot kā visām Kopienas iestādēm vienotu interneta sākumlapu, lai pilsoņiem pēc iespējas skaidrā un vienkāršā veidā sniegtu labāku pārskatu par iestāžu struktūru, darbības jomām un lēmumu pieņemšanas procedūrām Eiropas Savienībā un lai izvairītos no nevajadzīgiem pārpratumiem, kas rodas, kad vairākas tīmekļa vietnes darbojas vienlaicīgi;
Proposes also, as part of the efforts to achieve greater proximity to the citizen, that the entry portal http://europa.eu be established as the uniform entry page for all Community institutions in order to ensure a better overview for citizens of institutional arrangements, allocation of responsibilities and decision-making procedures within the European Union through as clear and simple a structure as possible and to avoid unnecessary confusion from sites existing in parallel;
atzinīgi vērtē, ka Komisijā, ar kuru ir saistīta lielākā daļa sūdzību, tiek ieviestas jaunas iekšējās procedūras, saskaņā ar kurām attiecīgie komisāri uzņemas atbildību par konkrētām lietām, un aicina Komisiju ieviest šāda veida procedūru arī lūgumrakstu izskatīšanai;
Welcomes the introduction of new internal procedures at the Commission as the main body concerned with answering inquiries from the Ombudsman, whereby individual Commissioners assume sponsorship for a specific case, and calls on the Commission to introduce this kind of procedure for the processing of petitions as well;
atzinīgi vērtē Ombudu sadarbības tīklu un Eiropas ombuda sadarbību ar ombudiem un līdzīgām valsts, reģionāla un vietēja mēroga iestādēm dalībvalstīs un aicina turpmāk pastiprināt paraugprakses apmaiņu;
Welcomes the European Network of Ombudsmen and the collaboration between the European Ombudsman and ombudsmen and similar bodies at national, regional and local levels in the Member States and urges further strengthening of the exchange of best practice;
aicina Ombudu regulāri informēt Lūgumrakstu komiteju par savu darbību dalībvalstīs un kontaktiem ar valstu ombudiem;
Calls on the Ombudsman to inform its Committee on Petitions at regular intervals about his activities in the Member States and his contacts with the national Ombudsmen;
īpaši atzinīgi vērtē īpašo rakstveida procedūru, saskaņā ar kuru valstu vai reģionālie ombudi no Eiropas ombuda saņem rakstiskas atbildes uz jautājumiem par Kopienas tiesībām un ombuda skaidrojumiem, tādējādi nodrošinot Kopienas tiesību īstenošanu un piemērošanu;
Welcomes, in particular, the special written procedure whereby national or regional ombudsmen receive written answers to queries about Community law and its interpretation via the European Ombudsman as a valuable contribution towards better transposition and application of Community law;
aicina Eiropas ombudu lielāku uzmanību pievērst pilsoņiem paredzētajiem pasākumiem un līdz ar to iespējamiem sūdzību iesniedzējiem, jo acīmredzot daudzi pilsoņi, kā arī uzņēmēji joprojām nepārredz kompetences jomu atšķirības un lēmumu pieņemšanas kārtību Eiropas Savienības, valstu un reģionālā līmenī;
Encourages the European Ombudsman to continue to place great emphasis on events involving citizens and, hence, potential complainants, since clearly the demarcation of responsibilities and decision-making processes between the European, national and regional levels are still too hard to grasp for many citizens and businesses;
novērtē ombuda centienus stiprināt pilsoņu pašapziņu saistībā ar viņu tiesībām iesniegt ombudam sūdzības; tomēr, ņemot vērā to sūdzību lielo skaitu, kuru izskatīšana neietilpst ombuda kompetencē, aicina ombudu pastiprināt savus centienus, lai biežāk un visaptverošāk sniegtu savas kompetences precīzu skaidrojumu;
Acknowledges the efforts of the Ombudsman to enhance the citizens" awareness of their rights to lodge a complaint with the Ombudsman; however, urges him in the light of the large number of complaints falling outside his terms of reference to intensify his efforts to provide clear information about those terms of reference on a more regular basis;
atzinīgi vērtē arvien lielāku plašsaziņas līdzekļu līdzdalību informēšanā par Ombuda darbību;
Welcomes the increasing participation of the media in publicising the work of the Ombudsman;
apstiprina Eiropas ombuda iesniegto 2005. gada darbības pārskatu un it īpaši atzinīgi vērtē sūdzību detalizēto sadali pēc piemērotās procedūras, šķietamā administratīvā pārkāpuma veida, attiecīgās iestādes utt.;
Approves the annual report for 2005 presented by the European Ombudsman and appreciates, in particular, the detailed breakdown of complaints by procedure adopted, nature of alleged maladministration, institution concerned, etc;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu ombudiem vai atbilstīgām iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution and the report of its Committee on Petitions to the Council, the Commission, the European Ombudsman, the governments and parliaments of the Member States and their ombudsmen or similar competent bodies.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Balto grāmatu attiecībā uz Eiropas Savienības komunikācijas politiku ( 2006/2087(INI) )
European Parliament resolution on the White Paper on a European communication policy ( 2006/2087(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku" ( COM(2006)0035 ),
having regard to the communication from the Commission "White Paper on a European communication policy" ( COM(2006)0035 ),
ņemot vērā EK līguma Otro daļu,
having regard to Part II of the EC Treaty,
ņemot vērā EK līguma 195., 211. un 308. pantu,
having regard to Articles 195, 211 and 308 of the EC Treaty,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 41., 42. un 44. pantu,
having regard to Articles 11, 41, 42 and 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Komisijas rīcības plāns saziņas uzlabošanai par Eiropu" ( SEC(2005)0985 ),
having regard to the communication to the Commission entitled "Action Plan to improve communicating Europe by the Commission" ( SEC(2005)0985 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns - demokrātija, dialogs, diskusijas"( COM(2005)0494 ),
having regard to the communication from the Commission entitled "The Commission's contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate" ( COM(2005)0494 ),
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A6-0365/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0365/2006 ),
tā kā saziņa ir svarīga gan pārstāvības, gan līdzdalības demokrātijas sastāvdaļa;
whereas communication is an important element of both representative and participatory democracy,
tā kā šī iemesla dēļ ES demokrātisko struktūru spēks saistās ar Eiropas līmeņa komunikāciju struktūrām, kuras nodrošina iestāžu saikni ar pilsoņiem;
whereas, for this reason, one of the strengths of the democratic elements of the EU is connected to communication structures at the European level which link the institutions with citizens,
tā kā Eiropas demokrātijas pamatā jābūt tiesībām uz informāciju un vārda brīvībai, uz kurām jābalstās Eiropas un dalībvalstu politiskajām sistēmām, un tāpēc informācija pēc iespējas jādara pieejama sabiedrībai;
whereas the right to information and freedom of expression should be at the heart of democracy in Europe and underpin the political systems at European and national levels and thus, insofar as possible, information should be made available to the public,
tā kā Eiropas vēlēšanās un referendumos gūtā pieredze ir pierādījusi, ka izpratne un interese par ES jautājumiem palielina dalību, bet informācijas trūkums to samazina;
whereas the experience of European elections and referenda is that those who were aware and interested in EU issues were more likely to participate, whereas those lacking information were less likely to do so,
tā kā pašlaik nav vienotas Eiropas sabiedriskās sfēras, taču ir ļoti aktīvas valstu sabiedriskās sfēras; tā kā šīm valstu sabiedriskajām sfērām piemīt izteikta dažādība gan Eiropas jautājumu apspriešanas apmēra, gan satura ziņā;
whereas there is no consolidated European public sphere at present but very lively national public spheres; whereas those national public spheres reveal deep variations as regards the range and content of the debate on European issues,
tā kā būtisks sasniegums būtu tas, ja valstu sabiedriskajā sfērā Eiropas jautājumiem piešķirtu lielāku nozīmi;
whereas it would be an important improvement if in the national public spheres European issues were more prominent,
tā kā pirmais solis Eiropas sabiedriskās sfēras izveidē būtu valstu sfēru savrupības pārvarēšana, veicot Eiropas komunikācijas darbību; tā kā tas ir cieši saistīts ar visas Eiropas vai vismaz starptautiskajām plašsaziņas līdzekļu struktūrām;
whereas in order to create a European public sphere, a first step would be to overcome the isolation of national spheres through European communicative action; whereas this is closely related to pan-European or at least transnational media structures,
tā kā ir skaidri pierādījumi nepietiekamai pilsoņu informētībai par Eiropas jautājumiem, kā to uzrādīja vairāku Eirobarometra aptauju rezultāti;
whereas there is clear evidence of under-information of citizens on European issues, as reflected in the results of various Eurobarometer polls,
norādot, ka Eiropas jautājumi un Kopienas tiesību aktu "pievienotā vērtība" tiek reti atzīti valsts līmeņa publiskajās debatēs, kurās šo valstu politiķi bieži piedēvē sev Eiropas "veiksmes stāstus", vienlaikus tomēr labprāt kritizējot ES, nereti par politikas neveiksmēm, kas radušās pašu valsts līmenī;
whereas European issues and the added value of Community legislation are rarely acknowledged during national debates, with national politicians often taking credit for European success stories while, conversely, being quick to criticise the EU, often for failures in policy that arise at national level,
tā kā 2006. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadome darba kārtībā no jauna aktualizēja jautājumu par institucionālo reformu;
whereas the Brussels European Council of 16 and 17 June 2006 put the issue of institutional reform back on the agenda,
tā kā "pārdomu laika" mērķis ir padarīt Eiropas Savienību demokrātiskāku un efektīvāku un atjaunot ES saikni ar tās pilsoņiem,
whereas the aim of a 'period of reflection' is to make the Union more democratic and effective and to 'reconnect' it with its citizens,
pauž atzinību par Baltās grāmatas izveidi un atbalsta Komisijas centienus komunikācijas politiku pārveidot par autonomu politiku ar savu saturu;
Welcomes the presentation of the White Paper and endorses the Commission's intentions to make communication policy a policy in its own right;
uzskata, ka jāuzlabo komunikācija starp ES un tās pilsoņiem; tāpēc atbalsta centienus rūpīgi pārbaudīt to, kā tiek organizēta komunikācija ar pilsoņiem; uzsver, ka labāka komunikācija nevar kompensēt nepilnības politikas jomās, taču var uzlabot izpratni par attiecīgās politikas īstenošanu;
Sees the need to improve communication between the EU and its citizens; therefore supports the attempt to overhaul the way communication with citizens is organised; stresses that better communication cannot compensate for inadequate policies but can improve the understanding of the policies conducted;
pauž atzinību par to, ka Komisija atzīst - komunikāciju nevar skatīt šķirti no tās satura un komunikācijai ir jānotiek "divos virzienos", ietverot iedzīvotāju uzklausīšanu, bet pauž nožēlu par to, ka šiem Baltās grāmatas sākumā atbalstītajiem principiem nav paredzēts konkrēts pielietojums; aicina Komisiju precizēt, kādā veidā tā ir paredzējusi rēķināties ar iedzīvotāju viedokli, un aicina šajā sakarā ņemt vērā pārējo iestāžu iniciatīvas, piemēram, projektu "Agora", kas ir platforma dialogam ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un kura īstenošanu Eiropas Parlaments ir nolēmis uzsākt;
Welcomes the Commission's recognition of the fact that communication can never be divorced from what is being communicated and that it should be a two-way process that involves listening to citizens, but regrets that these principles, asserted at the beginning of the White Paper, do not find any practical expression; calls on the Commission, therefore, to specify how it intends to take into account citizens' views and suggests, to this end, that possible initiatives launched by other institutions, such as 'Agora', a body that Parliament has decided to set up for the purpose of consultation with civil society representatives, are incorporated;
mudina Komisiju atbalstīt Eiropas sabiedriskās sfēras izveidi, to organizējot galvenokārt ar valsts, vietējo un reģionālo plašsaziņas līdzekļu starpniecību, taču ņemot vērā arī ietekmīgu valsts laikrakstu svarīgo lomu, veltot pietiekamu uzmanību Eiropas lietām; šai sakarā aicina dalībvalstis rosināt valsts sabiedriskos radio un televīzijas kanālus atbilstīgi informēt pilsoņus par Eiropas līmenī īstenoto politiku;
Urges the Commission to support the creation of a European public sphere, primarily structured through national, local and regional media, though without losing sight of the important role played by quality national and regional newspapers and television news in dedicating sufficient coverage to European affairs; and to that end, calls on the Member States to encourage the national public audiovisual channels adequately to inform the citizens about the policies conducted at European level;
atzīmē, ka Eiropas komunikācijas politikas mērķim nav jābūt saziņas sfēras radīšanai, kura sacenstos ar valsts sabiedrisko sfēru, bet gan ciešai valstu diskusiju satuvināšanai ar diskusijām ES līmenī;
Notes that the aim of a European communication policy should not be the creation of a communication sphere that competes with the national public spheres, but rather a close alignment of national debates with the debates at EU level;
mudina Komisiju, izstrādājot komunikācijas politiku, ņemt vērā konkrētus priekšlikumus, kas izklāstīti tās iepriekš minētajā 2005. gada 12. maija rezolūcijā;
Urges the Commission to take into consideration the concrete proposals set out in its above-mentioned resolution of 12 May 2005 when designing a communication policy;
atbalsta ideju iedibināt divvirzienu saziņu starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem, kura spēj un vēlas rūpīgāk uzklausīt pilsoņu teikto par Eiropu; tomēr norāda - ideja par to, ka pilsoņiem jākļūst par līdzdalības un dialoga iniciatoriem, nešķiet pamatota, jo ne jau pilsoņiem jāmeklē informācija, bet gan informācijai jāsasniedz pilsoņi;
Supports the idea of setting up a two-way communication between the EU and its citizens, which is able and willing to listen more closely to what citizens wish to say about Europe; points out, however, that the idea of citizens becoming drivers of participation and dialogue does not seem reasonable, since it is not citizens who should seek out information, but rather information that should seek out the citizens;
neuzskata, ka ir pareizi pakļaut Parlamentu rīcības kodeksam, kas regulē tā saziņu ar ES pilsoņiem;
Does not consider it appropriate to submit Parliament to a code of conduct that regulates its communication with EU citizens;
pieprasa, lai Komisija sagatavo iestāžu nolīguma projektu, nosakot kopīgus principus, kas reglamentētu Eiropas iestāžu savstarpējo sadarbību attiecībā uz komunikāciju;
Asks the Commission to propose a draft interinstitutional agreement defining the common principles that could channel cooperation between the European institutions as regards communication;
mudina Komisiju izpētīt, vai ir iespējams sākt īstenot patiesu Kopienas programmu informācijas un saziņas nodrošināšanai par Eiropu, lai uzlabotu pašreizējos iestāžu sadarbības mehānismus šajā jomā; konstatē - ja Komisija iesniegs atbilstīgu priekšlikumu, Parlaments pilnībā jāiesaista šīs programmas precīza satura un darbības jomas definēšanas un izveides procesā;
Urges the Commission to explore the possibility of launching of a genuine Community programme, for information and communication on Europe, in order to improve existing interinstitutional partnership mechanisms in this field; states that should the Commission come forward with a corresponding proposal, Parliament will be fully involved in defining and framing the precise content and scope of the programme;
uzskata, ka ir stingrāk jāatsaucas uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajiem principiem un vērtībām, lai noteiktu Eiropas komunikācijas politikas darbības jomu;
Is of the opinion that stronger reference be made to the principles and values enshrined in the Charter of Fundamental Rights in order to determine the scope of a European communication policy;
atgādina, ka Pamattiesību hartā jau ir noteiktas pilsoņu pamattiesības informācijas jomā un ka jebkurā jaunā instrumentā būs jāievēro Parlamenta kā vēlētas asamblejas prerogatīvas, īpaši Parlamenta tiesības brīvi vērsties pie visas Eiropas Savienības pilsoņiem; aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju veikt šāda iestāžu sadarbības instrumenta iespējamā veida un satura analīzi;
Stresses that the Charter of Fundamental Rights already lays down citizens' rights regarding information and that any new instrument should respect the prerogatives of Parliament as an elected assembly, in particular its power to freely address citizens from across the Union; calls for its Committee on Constitutional Affairs to examine the possible form and content of an interinstitutional instrument of this kind;
uzsver Eiropas Konstitūcijas nozīmi, jo tā piešķirtu Savienībai politiskāku un demokrātiskāku raksturu un padarītu ES pievilcīgāku pilsoņu acīs; atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir politiski atbildīgi par šā procesa atbalstīšanu;
Points to the importance of a Constitution for Europe to make the Union more political and democratic and capable of attracting citizens; points out that Parliament, the Council, and the Commission have a political responsibility to support this process;
atzinīgi vērtē Komisijas pausto vēlmi aktualizēt Eiropas jautājumus visos līmeņos, citiem vārdiem sakot, darīt Eiropas mēroga jautājumus zināmus valsts, reģionu un vietējā līmenī, lai vēstījumu decentralizētu, un pieprasa, lai šāda saziņa tiek īstenota ļoti regulāri; atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu un sagaida tā ātru īstenošanu;
Welcomes the desire shown by the Commission to take Europe to all levels, in other words, to communicate European issues to national, regional and local level in order to decentralise the message, and insists on the need for such communication to take place on a very regular basis; welcomes the Commission's Action Plan and expects its prompt implementation;
uzskata, ka vietēja līmeņa Eiropas administrācijas izveide, kas varētu sniegt atbalstu neskaitāmajiem Eiropas informācijas punktiem, veicinātu nozīmīgu tiešu saišu veidošanos starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem, īpaši uzlabojot piekļuvi viņiem paredzētajām Eiropas iniciatīvām un programmām; uzskata, ka Komisijas un Eiropas Parlamenta informācijas birojiem dalībvalstīs ir svarīga loma; šajā kontekstā uzskata, ka ir svarīgi pilnībā pārvērtēt Komisijas un Parlamenta informācijas biroju līdz šim veikto darbu, jo šo biroju sabiedrisko attiecību politika nepiesaista pilsoņu interesi un šim nolūkam izmantotos līdzekļus būtu iespējams izmantot daudz efektīvāk; tāpēc vēlas, lai šiem birojiem būtu aktīvāks un ne tik birokrātisks raksturs;
Considers that the development of a local European administration, able to support the numerous existing European Union information points, would help to form strong direct links between the Union and its citizens, in particular by improving citizens" access to the European initiatives and programmes that affect them; believes that the Commission's and Parliament's information offices in the Member States play an important role in this connection; sees a need in this connection for a thoroughgoing review and rethink of the work carried out to date in the Member States by these information offices, since their public relations activities do not appeal to citizens and the resources earmarked for them could be used far more efficiently; feels, therefore, that they should be more political and less bureaucratic;
atzinīgi vērtē Komisijas 2005. gada novembrī ierosināto pārredzamības iniciatīvu, kurā uzsvērts, ka augsti pārredzamības standarti ir jebkura mūsdienu pārvaldes procesa leģitimitātes daļa; Eiropas pilsoņi ir tiesīgi sagaidīt, ka sabiedriskās iestādes darbojas efektīvi, uzņemoties atbildību un pildot pienākumu kalpot sabiedrībai;
Welcomes the transparency initiative launched by the Commission in November 2005, which stresses that high standards of transparency are part of the legitimacy of any modern administration; the European public is entitled to expect efficient, accountable and service-minded public institutions;
uzskata, ka reģioni un pilsētas ir vispiemērotākās platformas, lai popularizētu Eiropas ideju pilsoņu vidū, un pieprasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta turpmākās komunikācijas politikas īstenošanā;
Sees regions and cities as the most suitable platforms for promoting the idea of Europe among citizens and calls for the involvement of the Committee of the Regions in the implementation of a future communication policy;
atbalsta ideju pastiprināt Eiropas jautājumu apspriešanu dalībvalstu un reģionu parlamentos;
Supports the idea of enhancing debates in national and regional parliaments;
mudina dalībvalstu parlamentus stiprināt pārbaudītāju pienākumu, ko pilda šo valstu valdības, darbojoties Padomē, tādējādi veicinot izpratni un līdz ar to ES iestāžu demokrātisku atbildību;
Encourages the national parliaments to enhance the scrutiny role of their governments when they act at the Council, thus raising awareness and thereby the democratic accountability of the EU institutions;