natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka kopš pastāv tiesas procesi saskaņā ar EK līguma 228. pantu, tikai trīs lietās ir pasludināti EK Tiesas nolēmumi; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par EK līguma 228. panta piemērošanu (SEC (2005)1658), kurš paskaidro un attīsta Komisijas politiku, lūdzot EK Tiesu piespriest periodisku maksājumu uzdevumu un vienreizēju naudas sodu dalībvalstij, kura nepakļaujas EK Tiesas nolēmumam;
Notes that, since their inception, proceedings under Article 228 of the EC Treaty have led to judgments of the Court of Justice in only three cases; welcomes the Commission's Communication on the Application of Article 228 of the EC Treaty (SEC (2005)1658), which clarifies and develops the policy of the Commission in asking the Court of Justice to impose a periodic payment order and a lump sum payment order on a Member State which fails to comply with the judgment of the Court;
lūdz Komisiju oficiāli norādīt, ka atbilstīgi tās 2005.gada paziņojumam visām lietām, par kurām jau ir izsūtītas oficiālas paziņojuma vēstules un argumentēti atzinumi atbilstīgi 228. pantam, kā arī lietām, kuras pašlaik notiek atbilstīgi 226. panta tiesvedībai, būs saistoša jaunā politika (ja tās netiks izbeigtas pirms nodošanas EK Tiesā);
Asks the Commission formally to specify that, in accordance with its Communication of 2005, all cases already subject to letters of formal notice and reasoned opinions under Article 228, as well as cases currently subject to Article 226 proceedings, will be subject to the new policy (if not resolved before referral to the Court);
atgādina, ka Komisijai, Eiropas ombudam un attiecīgai Parlamenta komitejai iesniegtajiem privātpersonu lūgumrakstiem jāmudina Eiropas iestādes novērtēt veidu, kādā Kopienu tiesības tiek īstenotas valstu un Eiropas mērogā;
Recalls that petitions forwarded by individuals to the Commission, to the European Ombudsman and to the relevant parliamentary committees should encourage the European Institutions to assess the way in which Community law is being implemented at national and European level;
atkārtoti pauž uzskatu, ka cieša sadarbība un pārraudzības kārtība starp Komisiju, Padomi, Eiropas ombudu un attiecīgām Parlamenta komitejām ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu efektīvu izmeklēšanu visās lietās, kurās lūgumraksta iesniedzējam ir bijusi pamatota sūdzība par Kopienu tiesību pārkāpumu;
Reiterates its belief that close cooperation and monitoring arrangements between the Commission, the Council, the European Ombudsman and the relevant parliamentary committees are essential in order to ensure effective intervention in all cases where the petitioner has justifiably complained of an infringement of Community law;
iekļaut nodaļu, kas ir veltīta tikai lūgumrakstiem;
for the inclusion of a chapter devoted exclusively to petitions;
uzskata, ka ir nepieciešams definēt lūgumrakstu iesniedzēju procesuālās tiesības līdzīgi kā tas ir ar sūdzības iesniedzēju tiesībām, kas bija izklāstītas 2002. gada Komisijas paziņojumā; uzskata, ka ir jāprecizē procesuālie jautājumi attiecībā uz sūdzību un lūgumrakstu paralēlo izskatīšanu un jāturpina uzlabot koordinācija starp attiecīgajiem dienestiem, lai Lūgumrakstu komiteja var nodrošināt lūgumrakstu iesniedzēju tiesību ievērošanu;
Considers it necessary for the procedural rights of petitioners to be defined in a similar way to the rights of complainants, which were set out in the Commission's Communication of 2002; considers that procedural questions related to the parallel treatment of complaints and petitions need to be clarified and that coordination between the services concerned must be further improved so that the Committee on Petitions can ensure that the rights of petitioners are respected;
atzīmē no savas pieredzes, ka pilsoņiem, kuri Parlamentam iesniedza lūgumrakstu, ir grūti izmantot tiesības, kas izriet no Kopienas tiesībām dalībvalstu tiesās, un saņemt atlīdzību par nodarīto kaitējumu sakarā ar Kopienas tiesību pārkāpumiem no dalībvalstu puses;
Notes from its experience that it is difficult for citizens petitioning Parliament to invoke rights derived from Community law before national courts and to obtain reparation for loss or damage sustained on account of breaches of Community law by Member States;
aicina pastiprināt sadarbību starp valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentu un attiecīgiem to deputātiem, lai veicinātu un pastiprinātu Eiropas jautājumu pārbaudi valsts līmenī; uzskata, ka parlamentiem ir nozīmīga ietekme Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzībā, tādējādi stiprinot Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti un tuvinot to iedzīvotājiem;
Calls for increased cooperation between national parliaments and the European Parliament and their respective parliamentarians, so as to promote and increase effective scrutiny of European matters at national level; considers that national parliaments have a valuable role to play in monitoring the application of Community law, thus helping to strengthen the democratic legitimacy of the Union and bring it closer to the citizens;
mudina Komisiju tās gada pārskatus par Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību nosūtīt valstu parlamentiem, lai tie varētu labāk pārraudzīt valsts varas iestāžu veikto piemērošanu;
Urges the Commission to send its annual reports on monitoring the application of Community law to the national parliaments, so that they are better able to monitor such application by the national authorities;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EK Tiesai, Eiropas ombudam un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Court of Justice, the European Ombudsman and the parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums ( 2005/2055(INI) )
European Parliament resolution on Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity – 12th annual report ( 2005/2055(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu ( KOM(2002)0276 ),
having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu "Vienkāršot un uzlabot normatīvo vidi" ( KOM(2002)0278 ),
having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on the Action plan "Simplifying and improving the regulatory environment" ( COM(2002)0278 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
having regard to the Interinstitutional agreement of 16 December 2003 on better lawmaking OJ C 321, 31.12.2003, p.
ņemot vērā 2004. gada 25.– 26. novembra Konkurētspējas padomes secinājumus,
having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 25-26 November 2004,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu "Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā" ( KOM(2005)0097 ),
having regard to the Commission communication entitled "Better Regulation for Growth and Jobs in the European Union" of 16 March 2005 ( COM(2005)0097 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu "Tiesību aktu labāka izstrāde – 2004" ( KOM(2005)0098 ),
having regard to the Commission report entitled "Better lawmaking 2004" of 21 March 2005 ( COM(2005)0098 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes par ietekmes izvērtējumu un tām pievienotos pielikumus ( SEC(2005)0791 ),
having regard to the Commission's Impact Assessment guidelines of 15 June 2005 and the annexes thereto ( SEC(2005)0791 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu "Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts" ( KOM(2005)0462 ),
having regard to the Commission communication entitled "Outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator" of 27 September 2005 ( COM(2005)0462 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu "Par ES kopīgo metodiku tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu novērtēšanai" ( KOM(2005)0518 ),
having regard to the Commission communication "on an EU common methodology for assessing administrative costs imposed by legislation" of 21 October 2005 ( COM(2005)0518 ),
ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai;
having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe,
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6-0082/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6-0082/2006 ),
tā kā paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā Komisija skaidri norāda, ka Lisabonas mērķu sasniegšana ir tieši saistīta ar labāku regulējumu;
whereas, in its Communication on better regulation for growth and jobs in the European Union, the Commission establishes a clear link between achieving the Lisbon objectives and better regulation,
tā kā pārredzamas, skaidras, efektīvas un kvalitatīvas normatīvās vides izveidošanai jābūt Eiropas Savienības politikas prioritāram mērķim;
whereas establishing a transparent, clear, effective and high-quality regulatory environment should be a priority objective of European Union policy,
tā kā uzņēmējdarbības normatīvā vide ir noteicošs faktors tās konkurētspējai, ilgtspējīgai izaugsmei un, līdz ar to, nodarbinātības rādītājiem;
whereas the regulatory environment in which businesses operate is a determining factor for their competitiveness, for sustainable growth and, consequently, for their employment performance,
tā kā ietekmes izvērtējums saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem un esošo tiesību aktu vienkāršošanu palīdz labāk izvērtēt to sociālo, ekonomisko ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību un var samazināt administratīvo slodzi, kas negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju;
whereas impact assessment in the context of new legislation and simplification of existing legislation could contribute to a better evaluation of its social, economic, environmental and health effects and could reduce the administrative burden that undermines the competitiveness of European businesses, in particular small and medium-sized enterprises (SMEs),
tā kā Eiropas likumdevējvaru ES pilsoņi un uzņēmēji nebūt nevērtē augstu, īpaši tāpēc ka tiesību akti nav skaidri saprotami, jo tie bieži vien ir sarežģītu politisku kompromisu rezultāts un dalībvalstis nespēj vai nevēlās tos pareizi īstenot;
whereas the reputation of the European legislature among citizens and businesses in the EU leaves much to be desired, notably because the legislation, being often a result of difficult political compromise, lacks clarity and Member States are unable or unwilling to implement it correctly,
tā kā Komisija, izstrādājot tiesību aktus, dod iespēju dažām ieinteresētajām pusēm izteikt viedokli konsultācijās un dažādās darba grupās, bet tā kā trūkst pārredzamības attiecībā uz šo konsultāciju būtību un to dalībniekiem un to, kādā veidā Komisija ņem vērā šo konsultāciju rezultātus;
whereas, in the drafting of legislation, the Commission gives some interested parties the opportunity to react, through consultations and various working groups, but whereas there is insufficient transparency concerning the substance of those consultations, the participants and the manner in which the Commission takes the results thereof into account,
tā kā iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu ir paudis atbalstu tam, ka ietekmes izvērtējums ES ir jāveic, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, un tā kā Padome un Komisija daudzos dokumentos ir uzsvērušas ietekmes izvērtējuma nozīmību;
whereas in its above-mentioned resolution of 20 April 2004 the Parliament declared itself, by a large majority, in favour of the use of impact assessment in the EU in order to improve legislation, and whereas the Council and the Commission have underlined the importance of impact assessment in numerous documents,
tā kā Komisijai nav vienotas metodoloģijas ietekmes izvērtēšanai un tāpēc tās kvalitāte ir atšķirīga, un tā kā ietekmes izvērtējums bieži vien vairāk līdzinās priekšlikuma pamatojumam nevis patiesam, objektīvam izvērtējumam;
whereas the impact assessment carried out by the Commission does not consistently follow the same methodology and is therefore of varying quality, and whereas the impact assessment often resembles a justification of the proposal rather than an actual objective assessment,
tā kā lielu daļu īstenošanas tiesību aktu (sekundāro tiesību aktu) pieņem ar komitoloģijas procedūru, bez pienācīgas parlamentāras kontroles vai ietekmes izvērtējuma;
whereas a great deal of implementing (or secondary) legislation is adopted through the comitology procedure, without proper parliamentary control or impact assessment,
tā kā likumdošana savā ziņā ir mācīšanās process, kura laikā ir iespējams mācīties no pieļautajām kļūdām; tā kā tiesību aktu ietekme nav pietiekami pārredzama, un tā kā Komisija ziņojumos par Kopienas tiesību aktu īstenošanu aprobežojas tikai ar faktiem par to īstenošanu dalībvalstīs un neatspoguļo to, vai praktiski ar šo tiesību aktu ir sasniegti noteiktie mērķi,
whereas legislation is partly a learning process in which it is possible to learn from mistakes made; whereas the impact of legislation is not made sufficiently transparent and whereas reports by the Commission on the implementation of Community legislation are confined to implementation in the Member States and do not give an insight into whether, in practice, the legislation has met the objectives set,
uzsver, ka ir nepieciešams, lai visi pieņemtie Kopienas tiesību akti pilnīgi atbilstu subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;
Stresses the need for any Community legislation adopted to comply fully with the principles of subsidiarity and proportionality;
atbalsta centienus uzlabot Eiropas Savienības tiesību aktus, lai veicinātu izaugsmi un vairotu darba vietas, un uzsver integrētas un konsekventas pieejas nepieciešamību tām iniciatīvām par "labāku regulējumu", kuras tirgus sabrukuma gadījumā atbalsta Lisabonas trīs pīlārus; uzsver, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir "labāks regulējums", jāīsteno pārredzamā un demokrātiskā veidā;
Supports the ambition of improving European legislation with a view to enhancing growth and jobs, and stresses the need for an integrated and consistent approach to initiatives on "better regulation", supporting the three Lisbon pillars in case the market fails; stresses that initiatives on "better regulation" must be implemented in a transparent and democratic way;
atbalsta tiesību aktus, kas pamatojas uz principiem un ir vērsti uz kvalitāti, nevis kvantitāti; uzskata, ka debates par "labāku regulējumu" ir iespēja atspoguļot likumdošanu kā procesu, kurš ir izveidots, lai sasniegtu skaidri definētus politikas mērķus, iesaistot visas ieinteresētās puses visās procesa stadijās, sākot no tiesību akta sagatavošanas līdz ieviešanai;
Promotes legislation based on principles and focused on quality rather than quantity; sees the "better regulation" debate as an occasion for reflection on legislation as a process designed to achieve clearly defined policy goals by committing and involving all stakeholders during all phases of the process, from preparation to enforcement;
uzsver, ka ikvienam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno ietekmes izvērtējums, kas iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā ir definēts kā vienkāršs un saprotams izklāsts paredzamajām sekām sociālajā, ekonomikas un vides jomā, kā arī iespējamo politisko alternatīvu izklāsts, kādas likumdevēja varai ir pieejamas attiecīgajā situācijā;
Notes the need for every legislative proposal to be accompanied by an impact assessment, which is defined in its above-mentioned resolution of 20 April 2004 as a straightforward mapping-out of the consequences in social, economic and environmental terms, as well as a mapping-out of the policy alternatives that are available to the legislature in that scenario;
uzskata, ja Komisija iesniedz priekšlikuma projektu pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījumu, tas ir jāpiemin;
Is of the opinion that, when a draft proposal is presented by the Commission at the request of one or more Member States, this should be mentioned;
uzsver, ka bez kavēšanās nepieciešams visos ģenerāldirektorātos vienādi ieviest Komisijas 2005. gada jūnijā publicētās skaidrās pamatnostādnes un struktūras ietekmes izvērtējumam;
Stresses the need for the clear guidelines and structures for impact assessment, published by the Commission in June 2005, to be implemented uniformly in all DGs without delay;
atzinīgi vērtē ietekmes novērtējumu veikšanu sagatavošanas fāzē, bet brīdina, ka šie novērtējumi nevar aizstāt politiskās debates par tiesību aktu priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, ka patērētāju, uzņēmumu un pilsoņu intereses nevar reducēt tikai uz izmaksu un guvumu analīzi; uzskata, ka tiesību akti jāīsteno saskaņā ar iestāžu pilnu atbildību ievērojot to politiskās prioritātes; pieprasa pilnīgu pārredzamību sagatavošanas fāzē, pamatojumu, kas balstās uz sasniedzamajiem rezultātiem, un sīkākus precizējumus, ja tas nepieciešams; uzstāj, ka ir svarīgi noteikt kopējas pamatnostādnes, pilnībā respektējot trīs Lisabonas pīlārus; kā arī pieprasa atbilstīgu budžetu;
Welcomes the development of impact assessments in the preparatory phase but warns that they cannot replace political debates about the advantages and disadvantages of laws; emphasises that the interests of consumers, companies and citizens cannot be reduced to a mere cost-benefit analysis; is of the opinion that laws should be executed under the full responsibility of the institutions themselves, in accordance with their political priorities; asks for full transparency during the preparatory phase, for justifications based on the results sought, and for further precision where necessary; insists on the importance of common guidelines in full respect of the three Lisbon pillars; and insists on a proper budget;
uzsver, ka Komisijai ietekmes izvērtējumā, daudz precīzāk un saskaņā ar skaidrām pamatnostādnēm, jāparāda arī kādas būtu sekas, attiecībā uz neiegūtajām priekšrocībām īpaši veselības, labklājības un ilgtspējības jomās, ja tiesību aktu nepieņemtu; uzstāj, ka tai arī, cik drīz vien iespējams, jāievieš praksē, kā daļa no ietekmes izvērtējuma, tās izstrādātā administratīvā sloga apjoma aprēķināšanas metode; atzīmē, ka šāda metode ir vajadzīga, lai jaunu tiesību normu piemērošanas un īstenošanas izmaksas būtu skaidri saprotamas; uzskata, ka vēlākais līdz 2006. gadam ietekmes izvērtējumā ir jāizmanto konkrēta metodoloģija;
Stresses that the Commission should include in the impact assessment, in a more precise way and in accordance with precise guidelines, the consequences of an absence of legislation in terms of lost benefits, notably as regards health, welfare and sustainability; insists that it must also put into operation as quickly as possible the method it has developed for calculating administrative burdens in quantitative terms as part of the impact assessment; notes that such a method is needed in order to gain an understanding of the costs associated with applying and implementing legislation; considers that a definitive methodology must be incorporated into the impact assessment by 2006 at the latest;
uzskata, ka ir svarīgi, lai ietekmes izvērtējuma kvalitāti neatkarīgi rūpīgi pārbaudītu, tas vajadzīgs, lai Komisija vienādi piemērotu ietekmes izvērtējumu; neizskatīs nevienu priekšlikumu, ja tam nebūs pievienots neatkarīgi rūpīgi pārbaudīts ietekmes izvērtējums, ja vien Parlaments izņēmuma kārtā, individuālos gadījumos neatceļ šo prasību;
Considers it essential, in the interests of a uniform application by the Commission of the impact assessment, that the quality of the latter be submitted to independent scrutiny; will not consider any proposals without their being accompanied by an independently scrutinised impact assessment, unless, exceptionally, this requirement is waived by Parliament in individual cases;
vēlētos, lai "labāks regulējums" atbilstu vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru pilnībā tiek iesaistīts Parlaments, Padome un Komisija, kā arī dalībvalstis, un notiktu apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm, lai iesaistītu šajā procesā pilsoņus, kuri dažās dalībvalstīs nesen pauda neuzticību Eiropas projektam; iesaka palielināt strādājošo un patērētāju pārstāvju ieguldījumu un piedalīšanos konsultāciju procesā;
Wants "better regulation" to follow a global approach, fully involving the Parliament, the Council and the Commission as well as the Member States, and consulting all stakeholders in order to involve citizens who have recently shown, in some Member States, their lack of trust in the European project; recommends an increase in the input and involvement of consumers and workers' representatives in the consultation processes;
uzsver, ka konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm sagatavošanās posmā atšķiras no sarunām likumdošanas procesā, un pauž bažas par Komisijas tendenci pirms likumdošanas priekšlikumu iesniegšanas veikt divpusējas sarunas ar atsevišķām dalībvalstīm, kas dažreiz rada liekus, nekonsekventus vai pretrunīgus noteikumus, konkrētu dalībvalstu neiesaistīšanos vai izņēmumus attiecībām uz tām, izkropļojot vienlīdzīgas konkurences nosacījumus;
Stresses that consulting stakeholders during the preparatory phase is distinct from negotiating with stakeholders during the legislative process, and expresses its concern about the Commission's tendency to hold bilateral negotiations with individual Member States before presenting legislative proposals, which sometimes leads to odd, inconsistent or contradictory provisions, opt-outs or exemptions in favour of particular Member States, distorting the level playing-field;
uzskata, ka tiesību aktu sagatavošanas un ietekmes izvērtēšanas laikā ieinteresētajām pusēm jādod iespēja paust savu viedokli un jāatvēl tam pietiekami daudz laika, kā arī Komisijai jāinformē ieinteresētās puses par to, kādā veidā to viedoklis ir iestrādāts priekšlikumā; uzskata, ka šajā jautājumā Komisijai jāievēro maksimāla pārredzamība, publicējot ieinteresēto pušu viedokļus un ietekmes izvērtējumu sabiedrībai pieejamā reģistrā;
Considers it necessary that, during the preparation of legislation and the impact assessment, interested parties should be given the opportunity, and adequate time, to make their reactions known, and that the Commission should inform interested parties in what way their reactions have been processed in the proposal; takes the view that, in this connection, the Commission must observe maximum transparency by publishing the reactions of interested parties and the impact assessment in a publicly accessible register;
atzīmē, ka lielu daļa īstenošanas tiesību aktu pieņem ar komitoloģijas procedūru; uzskata, ka šiem tiesību aktiem jāatbilst tādām pašām kvalitātes prasībām kā īstenotajiem tiesību aktiem, un tādēļ tiem jāveic ietekmes izvērtējums, ja nepieciešamā zinātība un instrumenti ir izstrādāti;
Notes that much implementing legislation comes into being via the comitology procedure; considers that such legislation must meet the same quality requirements as implemented legislation and will therefore be subject to impact assessment, once the necessary know-how and tools have been developed;
ir pārliecināts, ja Parlamenta likumdošanas pilnvaras respektētu komitoloģijas kontekstā, tas labprātāk koncentrēsies uz vispārējiem principiem un atbalstīs likumdošanas vienkāršošanu un jauninājumu ieviešanu;
Is convinced that, if the Parliament's legislative powers are respected in the context of comitology, it will be more willing to focus on general principles and support legislative simplification and innovation;
atgādina, ka Parlaments un Padome arī var veikt nozīmīgus grozījumus Komisijas priekšlikumos saistībā ar ietekmes izvērtējumu, un uzsver, ka šādam ietekmes izvērtējumam ir jēga tikai tad, ja tiek izmantota tā pati metodoloģija, ko piemēro Komisija;
Reiterates that Parliament and the Council may also make their significant amendments to Commission proposals subject to an impact assessment and stresses that such an impact assessment makes sense only if the same methodology is used as in the case of the Commission;