natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka brīvprātīgā darba un sporta pasākumu popularizēšanai, iesaistot gan romu, gan citu tautību iedzīvotājus, ir svarīga nozīme ciešākas sociālās integrācijas sekmēšanā;
Believes that the promotion of voluntary and sporting activities involving Roma and non-Roma is important in fostering greater social inclusion;
aicina Komisiju veicināt īstenotajās programmās un romu pašiniciatīvās gūto labo praksi, pozitīvos modeļus un pieredzi, lai uzlabotu iespaidu par romu tautu un tās tēlu citu kopienu skatījumā un lai palielinātu romu kopienu aktīvu līdzdalību un radošu sadarbību ES, dalībvalstu un vietēja līmeņa programmās;
Calls on the Commission to promote best practices and positive models and experiences arising from implemented programmes and Roma self-initiatives, with a view to improving the perception and image of Roma within non-Roma communities and boosting active participation by Roma communities and creative collaboration between those communities and the EU, the Member States and local programmes;
prasa visos pārvaldes līmeņos labāk apzināt un izmantot romu tautu nodarbinātības, izglītības un kultūras sekmēšanai jau pieejamos ES līdzekļus;
Calls for better identification and use, at all levels of government, of the existing EU funds available to promote the employment, education and culture of Roma peoples;
iesaka ES turpmāko politiku attiecībā uz romu minoritāti balstīt uz diferencētu pieeju, kas būtu pielāgota dažādo dalībvalstu specifikai un iesaistīto kopienu īpatnībām;
Recommends that future EU policies for the Roma minority should be based on a differentiated approach, tailored to the specific features of the different Member States and the particular nature of the communities involved;
vērš uzmanību uz to, ka svarīga nozīme ir stingrākiem kontroles pasākumiem attiecībā uz Eiropas līdzekļu izmantojumu romu integrēšanai;
Draws attention to the importance of conducting stricter checks on the use of EU funding for Roma inclusion;
uzskata, ka noderīga būtu pieredzes un labas prakses apmaiņa starp tām dalībvalstīm, kuras ir sasniegušas labus rezultātus romu integrācijā, un tām dalībvalstīm, kurām šis jautājums vēl jārisina;
Believes that exchanges of experience and good practices between Member States having achieved good results in the area of Roma inclusion and those still faced with this issue would be useful;
atzīst, ka sarežģīta dokumentu noformēšana varētu būt šķērslis projektu organizētājiem; uzsver, ka nepieciešams aktīvāk rīkoties, lai vienkāršotu finansējuma piešķiršanas procesu; uzsver, ka šajā jomā Eiropas finansējums netiek pietiekami izmantots;
Recognises that the complexity of paperwork may constitute an obstacle to project organisers; stresses the need to step up work on simplifying grant procedures; stresses the under-utilisation of European funding in this field;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūcija par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā ( 2010/2095(INI) )
European Parliament resolution of 9 March 2011 on an Industrial Policy for the Globalised Era ( 2010/2095(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļas 173. pantu (bijušais Eiropa Kopienas dibināšanas līguma 157. pants), kas attiecas uz ES rūpniecības politiku un cita starpā uz Savienības rūpniecības konkurētspēju,
having regard to Article 173 of Title XVII of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 157 of the Treaty establishing the European Community), covering EU industrial policy and referring to, among other things, the competitiveness of the Union's industry,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. oktobra paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam ‐ prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” ( COM(2010)0614 ),
having regard to the Commission Communication of 28 October 2010 entitled ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalised Era Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage’ ( COM(2010)0614 ),
ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “ES 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0223 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par Kopienas inovāciju politiku mainīgajā pasaulē Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0209 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on Community innovation policy in a changing world Texts adopted, P7_TA(2010)0209 .
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra paziņojumu “Gatavojoties nākotnei ‐ kopējas stratēģijas izstrādāšana svarīgām pamattehnoloģijām ES” ( COM(2009)0512 , galīgā redakcija),
having regard to the Commission Communication of 23 September 2009, ‘Preparing for our future: Developing a common strategy for key enabling technologies in the EU’ ( COM(2009)0512 final),
ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2010. gada 14. un 15. jūlija neoficiālo sanāksmi,
having regard to the informal Competitiveness Council of 14 and 15 July 2010,
ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2010. gada 1. un 2. martā notikušās 2999. sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the 2999th meeting of the Competitiveness Council of 1 and 2 March 2010,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 4. novembra paziņojumu “Izejvielu iniciatīva ‐ apmierināt pamatvajadzības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā” ( COM(2008)0699 ),
having regard to the Commission communication of 4 November 2008 entitled ‘The raw materials initiative - meeting our critical needs for growth and jobs in Europe’ ( COM(2008)0699 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A Strategy for Smart, Sustainable and Inclusive Growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Stratēģijas ”Eiropa 2020' pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība” ( COM(2010)0546 ),
having regard to the Commission Communication of 6 October 2010 entitled ‘Europe 2020 Flagship Initiative: Innovation Union’ ( COM(2010)0546 ),
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Ziņojums par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu” ( COM(2009)0680 ),
having regard to the Commission Working Document entitled ‘Report on the Implementation of the Small Business Act’ ( COM(2009)0680 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumu par ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu ( COM(2008)0397 ),
having regard to the Commission Communication of 16 July 2008 entitled ‘Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan’ ( COM(2008)0397 ),
ņemot vērā Komisijas uzdevumā izstrādāto 2008. gada novembra ziņojumu “Videi labvēlīgu novatorisku uzņēmējdarbības modeļu veicināšana”,
having regard to the report entitled ‘Promoting innovative Business Models with Environmental Benefits’ of November 2008 conducted on behalf of the Commission,
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7–0022/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Regional Development ( A7-0022/2011 ),
tā kā pasaules ekonomikas krīze skārusi Eiropas rūpniecību, padarot sarežģītāku tās pielāgošanos globalizācijas, klimata pārmaiņu, resursu daudzuma samazināšanās un demogrāfisko pārmaiņu procesiem, kā arī pārejai uz rūpniecību, kas būtu balstīta uz zināšanām un efektivitāti, un šie faktori būtiski ietekmē rūpniecības attīstību, darbaspēka tirgu un nākotnes izredzes;
whereas the global economic crisis has affected European industry, making it more difficult for it to adapt in the face of the challenges of globalisation, climate change, resources depletion, demographic change and change to industry based on knowledge and efficiency that are profoundly affecting industrial development, the employment market and prospects for the future,
tā kā Eiropas Savienībai, lai varētu pārvarēt krīzes ietekmi un šīs problēmas, ir vajadzīga tāda pieeja rūpniecības politikai, kura apvieno konkurētspēju, ilgtspēju un pienācīgu darbu un kura var vienlaikus stimulēt ekonomiku, veicināt nodarbinātību, mazināt vides degradāciju un uzlabot dzīves kvalitāti;
whereas, to be able to overcome the effect of the crisis and face those challenges, the EU needs an industry policy approach that combines competitiveness, sustainability and decent work that can at the same time stimulate the economy, boost employment, reduce environmental degradation and improve quality of life,
tā kā rūpniecības politika Eiropā var gūt panākumus tikai tad, ja tā ir stabili balstīta gan uz jaunu finanšu nozares sistēmu, kas veicina ieguldījumus un novērš spekulācijas, gan uz makroekonomikas politiku, kas virza ES fiskālo, ekonomikas un budžeta politiku ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības virzienā;
whereas industrial policy in Europe can only succeed if it is firmly rooted both in a new financial sector architecture that promotes investment and prevents speculation, and also in a macroeconomic policy that steers fiscal, economic and budgetary policies in the EU towards sustainable growth and employment,
tā kā dažas Eiropas rūpniecības nozares atrodas pastāvīgā krīzē trešo valstu negodīgas konkurences dēļ, jo īpaši darba attiecību, vides un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma aizsardzības jomā;
whereas certain European industries are in permanent crisis as a result of unfair competition from third countries, particularly in the areas of labour relations, the environment and intellectual and industrial property protection,
tā kā resursu pieejamības, tehnoloģisko inovāciju un kvalificēta darbaspēka, kā arī mērķtiecīgas un vērienīgas rūpniecības un inovāciju politikas ziņā Eiropas rūpniecība pasaules mērogā saskaras ar arvien pieaugošu konkurenci, ko rada gan rūpnieciski attīstītās valstis, gan jaunās tirgus ekonomikas valstis, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija;
whereas European industry is facing increasing global competition from industrialised countries and from emerging countries such as China, India and Brazil in terms of access to resources, technological innovation and a skilled workforce as well as targeted and ambitious industry and innovation policies,
tā kā ES stratēģija, ar kuru veicināt:
whereas an EU strategy to promote:
spēcīgus un kvalificētus cilvēkresursus ar ievērojamu radošo potenciālu un aktīvu dalību inovāciju izstrādē un attīstībā;
strong and skilled human resources with a strong creative potential and active involvement in innovation and development,
jaunas un inovatīvas tehnoloģijas, procesus un risinājumus, kas rada pievienoto vērtību;
new and innovative technologies/processes/solutions which generate added value ,
ilgtspējīgas attīstības vajadzībām pielāgotu pētniecību un izstrādi;
R&D geared to the needs of sustainable development,
efektīvu piegādes ķēdi kvalitatīvu preču un pakalpojumu ražošanai;
an efficient supply chain for the production of high-quality goods and services,
efektīvāk organizētas ražošanas un vadības sistēmas;
more efficiently organised production and management systems,
kopumā efektīvāku resursu izmantošanu, sekmējot oglekļa emisiju samazināšanos;
overall greater resources efficiency that leads to reduced carbon footprint,
izmaksu ziņā efektīvus un ilgtspējīgus transporta veidus;
cost-efficient and sustainable modes of transport,
gudri un efektīvi organizētas loģistikas sistēmas un augstas kvalitātes infrastruktūru;
smart and efficient logistics and high-quality infrastructure,
vienotu un pilnībā strādājošu iekšējo tirgu;
a consolidated and fully operational single internal market
līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm,
a level playing field in trade relations with third countries
tā kā Eiropas rūpniecības vadošo pozīciju pasaulē aizvien vairāk apdraud rūpniecības attīstība jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, un tā kā tādi svarīgākie konkurenti kā ASV, Japāna un Ķīna īsteno stingru un aktīvu rūpniecības politiku, kuru atbalsta ar ievērojamiem ieguldījumiem pašos modernākajos izstrādājumos un pakalpojumos, un tāpēc ir ļoti svarīgi saglabāt un attīstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, saglabāt tās vadošo nozīmi ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā Eiropā;
whereas European industry's global leadership is increasingly being challenged by the expanding industrial base in emerging countries, and the major competitors such as the USA, Japan and China are pursuing a strong and active industrial policy supported by broad investment in leading edge products and services, and for this reason it is extremely important to maintain and develop the competitiveness of European industry, to maintain its role as a driver of sustainable growth and employment in Europe,
tā kā rūpniecības progresu iespējams atbalstīt, apvienojot piemērotus pamatnosacījumus, gudru, tālredzīgu un mērķtiecīgu regulējumu un tirgus stimulāciju, kas pamatotos uz precīzām prognozēm par tirgus attīstību, kā arī atbalstot pasaules mēroga virzību uz videi nekaitīgiem, ilgtspējīgiem un inovatīviem ražošanas, sadales un patēriņa veidiem;
whereas it is possible to support industrial progress through a combination of the appropriate framework conditions, smart, forward-looking and targeted regulation and market stimulation, based on accurate expectations for market developments and supporting the global trends towards clean, sustainable and innovative forms of production, distribution, and consumption,
tā kā vispārējā atbalsta politika attiecībā uz ieguldījumiem rūpniecībā un pakalpojumu nozarēs būtu jāizvirza par ES makroekonomikas prioritāti, jo īpaši krīzes laikos, piemēram, pašlaik, kad ieguldījumi (it īpaši kompetences, nevis produktivitātes palielināšanā) ir pirmais izdevumu veids, kas tiek samazināts; tā kā dalībvalstīm, ES, reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir pašām jānosaka publisko ieguldījumu mērķi (piemēram, kāda daļa no kopējiem publiskiem izdevumiem būtu jāatvēl ieguldījumiem), tajā skaitā ieguldījumi taupības plānos;
whereas a general policy of support for investment in industry and services should be the EU's macro-economic priority, particularly at a time of crisis, such as now, when investment (in particular in capacity as opposed to productivity) is the first type of expenditure to be cut; whereas the Member States, the EU and regional and local authorities should set themselves public investment targets (i.e. what proportion of total public spending should be taken up by investment), including in austerity plans,
tā kā vērienīgas ES rūpniecības politikas pamatā jābūt spēcīgam iekšējam tirgum, turklāt gan Eiropas Savienībā, gan saistībā ar tā ārējo dimensiju; tā kā šajā sakarībā visiem rūpniecības politikas instrumentiem (piemēram, pētniecības un izstrādes politikai, reģionālajai politikai, konkurences politikai, regulējuma konverģencei un tirdzniecības politikai) jābūt piemērojamiem, izmantojot globalizācijas radītās iespējas un risinot ar to saistītos uzdevumus;
whereas an ambitious EU industrial policy must be based on a strong internal market, both within EU borders and in its external dimension; whereas, in this connection, all industrial policy instruments (such as R&D policy, regional policy, competition policy, regulatory convergence and trade policy) must be brought to bear in addressing the opportunities and challenges of globalisation,
tā kā deindustrializācija Eiropā ir vispāratzīts fakts, kas apdraud tās stāvokli tehnoloģiju un ekonomikas jomā, ņemot vērā arvien pieaugošo globalizāciju un spēcīgo konkurenci ar valstīm, kas strauji attīstās;
whereas de-industrialisation is an established fact in Europe that puts our technological and economic position at risk, given increasing globalisation and intense competition from rapidly developing countries,
tā kā ir krasi jāsamazina birokrātijas slogs uzņēmumiem un jāvienkāršo likumdošanas un normatīvā vide atbilstīgi labāka likumdošanas procesa principiem;
whereas the red tape faced by businesses needs to be drastically reduced and their legislative and regulatory environment needs to be simplified in line with better lawmaking principles,
tā kā pasaulē pastāvīgi palielinās pieprasījums pēc izejvielām un resursiem, izraisot bažas par iespējamiem piegāžu traucējumiem;
whereas world-wide demand for raw materials and resources has been increasing steadily, leading to worries over possible disruptions of supply,
tā kā saskaņā ar Vācijas statistikas biroja datiem līdz pat 45 % no ražošanas vienības izmaksām veido materiālu izmaksas, un tā kā saprātīga izejvielu izmantošana un lietderīga enerģijas izmantošana tādējādi ir ļoti svarīga Eiropas rūpniecībai;
whereas, according to the German statistical office, up to 45% of the cost of a product unit is made up of the cost of materials, and whereas intelligent use of raw materials and efficient use of energy are thus crucially important for European industry,
tā kā ES tirgus daļa ir samazinājusies, turklāt pat neraugoties uz dažu dalībvalstu sasniegumiem; tā kā ES pārstāvniecība modernāko tehnoloģiju nozarē ir nepietiekama, it īpaši jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā (13 % no pievienotās vērtības ASV salīdzinājumā ar 5 % ES); tā kā darba ražīgums ES ražojošajā rūpniecībā samazinās;
whereas, despite the performance of some Member States, the EU has lost market share; whereas the EU's presence in the high-technology sector is not what it should be, in particular as regards NICTs (13% of added value in the United States, as against 5% in the EU); whereas productivity is slowing down in the EU's manufacturing industry,
tā kā ražojošā rūpniecība ir galvenais ražīguma pieauguma avots gan pašā rūpniecībā, gan pārējās tautsaimniecības nozarēs, un tā kā inovācijas rūpniecības jomā ir viens no galvenajiem jaunu pakalpojumu attīstības un tādējādi arī ilgtermiņa izaugsmes veicinātājiem, jo īpaši ņemot vērā ES demogrāfiskās tendences;
whereas the manufacturing industry is the main source of productivity gains, both within the industry itself and in the other economic sectors, and whereas industrial innovation is one of the main catalysts for the development of new services and, thereby, for long-term growth, particularly in view of EU demographic trends,
tā kā rūpniecība veido būtisku ES tautsaimniecības daļu, proti, tā nodrošina 37 % no Eiropas Savienības IKP (kopā ar saistītiem pakalpojumiem), 80 % no izdevumiem pētniecības un izstrādes jomā un 75 % no eksporta apjoma;
whereas industry forms an essential part of the EU economy, accounting for 37% of the EU's GDP (when taken together with the related services), 80% of R&D spending and 75% of exports,
tā kā ES tradicionālās rūpniecības nozares ir svarīgas, un tā kā to pieredze ir jāizmanto lietderīgi;
whereas the EU's traditional industries are important, and whereas their expertise needs to be put to good use,
tā kā Eiropas starptautiskie konkurenti, piemēram, ASV un Āzijas valstis, ir pieņēmušas aktīvu rūpniecības politiku, kuras pamatā ir liela apjoma ieguldījumi pētniecībā un izstrādē svarīgākajās nozarēs;
whereas our international competitors, such as the United States and the Asian nations, have adopted proactive industrial policies based on large-scale investment in R&D in key sectors,
Jauna pieeja ilgtspējīgai rūpniecības politikai
A new approach to a sustainable industrial policy
atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā “Eiropa 2020” un paziņojumā par integrētu ES rūpniecības politiku Komisija beidzot atzīst, cik svarīgs ir plaukstoša rūpniecības un jo īpaši ražošanas bāze ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā, un apņemas īstenot integrētu rūpniecības politiku, kuras pamatā ir sociālās tirgus ekonomikas princips;
Welcomes the fact that, with the Europe 2020 Strategy and the Communication on an Integrated EU Industrial Policy, the Commission is finally acknowledging the importance of a thriving industrial, and in particular manufacturing, base for sustainable growth and employment in Europe and committing itself to an integrated industrial policy based on the principle of a social market economy;
atbalsta Komisijas ierosināto priekšlikumu par integrētu rūpniecības politiku un ņem vērā, ka tā vērsta uz ES rūpniecības konkurētspējas atjaunošanu; šajā sakarībā uzsver, ka, ņemot vērā globālās problēmas, ir svarīgi, lai Eiropas rūpniecības atjaunošanas pamatā būtu energoefektivitāte un resursu lietderīga izmantošana, ja Eiropas rūpniecība vēlas saglabāt konkurētspēju arī nākotnē;
Acknowledges the proposal for Integrated Industrial policy proposed by the Commission and notices its focus on restoring EU industry's competitiveness; stresses in this respect that, in the face of the global challenges, it is essential that energy and resources efficiency are at the basis of the European industrial renewal if European industry intends to maintain its competitiveness in the future;
uzsver to, ka dažādajiem Komisijas ierosinātajiem pasākumiem arī turpmāk jābūt pieejamiem patērētājiem, jo īpaši laikā, kad Eiropas tautsaimniecība, galvenokārt jaunajās dalībvalstīs, vēl arvien atgūstas no aizvadīto gadu desmitu nopietnākās krīzes;
Highlights the fact that the various measures put forward by the Commission need to remain affordable for consumers, especially at a time when the European economy, particularly in the new Member States, is still recovering from its worst crisis for decades;
uzsver to, ka saskaņā ar 2002. gada Johanesburgas konferences atziņām ilgtspējīgas attīstības pamatā jābūt trim aspektiem, proti, ekonomiskajam, sociālajam un vides aspektam, un ka lai radītu pašu konkurētspējīgāko ekonomiku, ir jāpastiprina rūpniecības politika, panākot šo aspektu līdzsvarotu kombināciju;
Highlights the fact that sustainable development, as defined by the Johannesburg Conference in 2002, is to be based on three pillars: economic, social and environmental, and that, in order to have the most competitive economy, industrial policy needs to be sustained by finding a balanced mix of these factors;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vērienīgu, ekoloģiski efektīvu un videi nekaitīgu ES rūpniecības stratēģiju, lai ES teritorijā atjaunotu ražošanas potenciālu un radītu labi apmaksātas darba vietas kvalificētiem darba ņēmējiem;
Calls on the Commission and on the Member States to develop an ambitious, eco-efficient and green EU industrial Strategy in order to recreate manufacturing capacity across the EU territory and to generate highly qualified and well paid jobs within the EU;
uzsver, ka ir vajadzīga regulatīvo noteikumu ilgtermiņa paredzamība un stabilitāte, kas rūpniecībai ir būtiska ieguldījumu plānošanā; tāpēc prasa Komisijai kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi izstrādāt visaptverošu koncepciju par Eiropas rūpniecību 2020. gadā, kuras mērķis būtu rūpniecības konkurētspēja un ilgtspēja un kurā būtu noteiktas vadlīnijas, piemēram, attiecībā uz energoefektivitāti un resursu efektīvu izmantošanu, lai sekmētu izaugsmi, nodarbinātību un līdz ar to arī labklājību Eiropā; šajā sakarībā pauž nožēlu par reālu priekšlikumu trūkumu Komisijas paziņojumā;
Stresses the need for long-term regulatory predictability and stability which are vital to industry for investment planning; therefore calls on the Commission to develop, together with the European Parliament and the Council, a comprehensive vision for European industry in 2020, which looks towards competitiveness and sustainability of industry and lays down guidelines, for example for energy and resource efficiency, with a view to developing growth, employment and thereby prosperity in Europe; regrets, in this respect, the lack of tangible proposals in the Commission Communication;