natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka finansiālie izdevumi un ekonomiskās investīcijas personās ar invaliditāti ir ilgtermiņa ieguldījums vispārējā labklājībā un ilgtspējīgā sabiedrībā, kurā cilvēki var dzīvot ilgāk un strādāt efektīvāk labākos apstākļos; šajā sakarībā uzsver, ka nav pieņemams, ka, īstenojot taupības pasākumus valstīs, tiek nepamatoti samazināts finansējums pakalpojumiem, kas paredzēti personām ar invaliditāti vai projektiem viņu sociālās integrācijas veicināšanai, jo tādējādi netiek nodrošinātas noteiktas personu ar invaliditāti pamattiesības un viņiem neatņemamās tiesības; uzskata, ka, gluži pretēji, ieguldījumus šajā jomā vajadzētu būtiski palielināt; atgādina, ka visi veselības aprūpes pakalpojumi Eiropas Savienībā jābalsta uz pamatvērtībām ‐ universalitāti, kvalitatīvas aprūpes pieejamību un solidaritāti;
Stresses that financial expenditure for the benefit of, and economic investment in, people with disabilities is a long-term return investment in the well-being of all in a sustainable society where people can live longer and work more efficiently under better conditions; in this connection, stresses that it is unacceptable in the context of public austerity measures for unjustified cuts to be made to services for persons with disabilities or to projects for their social inclusion, since this would mean failing to guarantee certain basic and inalienable rights of people with disabilities; believes that, on the contrary, investment in this area should be increased substantially; reiterates that all health services in the European Union should be based on the fundamental values of universality, access to high-quality care and solidarity;
norāda, ka visas finanšu krīzes laikā, kura pašlaik demonstrē atveseļošanās pazīmes, ir saglabājusies būtiska solidaritāte starp Eiropas sabiedrībām; pilnībā apzinās un atzīst nepieciešamību pēc individuāliem pasākumiem personām ar invaliditāti, kuri, balstoties uz invaliditātes dažādiem līmeņiem un iezīmēm, prasa pat intensīvāku atbalstu, pamatojoties uz cilvēktiesību un cieņas ievērošanu, kā arī ņemot vērā diskriminācijas risku, kas bieži netiek ievērots, un līdz ar to cilvēktiesību un cieņas ievērošana ir jāveicina un jānostiprina Eiropas izpratnes veidošanas kampaņās; norāda, ka tādēļ jāņem vērā personu ar invaliditāti vajadzības, pamatojoties uz īpašām prasībām, lai varētu veikt atbilstīgus pasākumus visos izglītības, mācību un profesionālās dzīves posmos;
Observes that throughout the financial crisis, from which there are now signs of recovery, there has remained an intrinsic solidarity in European societies; fully acknowledges and stresses the need for individualised measures for persons with disabilities who require, on the basis of different levels and features of disabilities, even more intensive support based on human rights and dignity as well as the risk of discrimination, which is frequently not respected and therefore needs to be highlighted through European public awareness campaigns; points out that the needs of people with disabilities should therefore be taken into account on the basis of their specific requirements so that suitable arrangements can be made at all stages of education and training and professional life;
atgādina, ka ilgtspējīgai sabiedrībai, kurā cilvēki dzīvo ilgāk un viņu veselības stāvoklis ir labāks, būtu jānozīmē arī labāka pilsētvides un sabiedrisko vietu plānošana un labāka piekļuve pieejamajām precēm un pakalpojumiem, tostarp vienlīdzīga pieeja jaunai informācijai un komunikāciju tehnoloģijām, lai uzlabotu cilvēku ar invaliditāti dzīves kvalitāti un nepieļautu sociālo atstumtību;
Recalls that a sustainable society where people live longer and in better health should also imply improvements in the planning of urban and common areas and in the accessibility of available goods and services, including equal access to new information and communication technologies, so as to improve the quality of life of people with disabilities and prevent social exclusion;
aicina pilnībā ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un atbalstīt plašam patērētāju lokam paredzēta dizaina un universāla dizaina principus; atzīst Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas centienus tiesību aktu izstrādes jomā, lai stiprinātu personu ar invaliditāti pilnīgu integrāciju sabiedrībā, taču norāda, ka jādara vēl vairāk;
Calls for full respect of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and support for the principles of Design for All and Universal Design; acknowledges the efforts made by the European Union and the United Nations with respect to legislation aimed at strengthening the full integration of people with disabilities in society but takes the view that more should be done;
īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas Konvencijā par bērnu tiesībām paredzētās bērnu ar invaliditāti tiesības, tostarp tiesības rotaļāties, tiesības uz izglītību, tiesības piedalīties sabiedrības dzīvē, tostarp kultūras un mākslas dzīvē, tiesības uz viņiem nepieciešamo individuālo medicīnisko aprūpi un brīvība meklēt un saņemt informāciju un idejas; it īpaši norāda, ka minētās konvencijas 23. pantā atzīts, ka bērniem ar invaliditāti “jādzīvo pilnvērtīga un cienīga dzīve apstākļos, kas garantē viņu pašcieņu, palīdz viņiem uzturēt ticību saviem spēkiem un atvieglo viņa iespējas aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē” un izteikts aicinājums nodrošināt, ka bērniem ar invaliditāti ir “efektīvi pieejami pakalpojumi izglītības, mācību, veselības aprūpes, rehabilitācijas, sagatavošanās darba gaitām un pieejamu atpūtas iespēju jomā tā, lai varētu pēc iespējas pilnīgāk iesaistīt bērnu sociālajā dzīvē un nodrošināt viņa personības attīstību, tostarp bērna kulturālo un garīgo attīstību”;
Stresses in particular the need to ensure full respect for the rights laid down in the Convention on the Rights of the Child in the case of children with disabilities, including the right to engage in play, the right to education, the right to participate in community life (including cultural life and the arts), the right to the medical care required by their personal circumstances, and the freedom to seek and receive information and ideas; points out in particular that Article 23 of the above convention recognises that children with disabilities should enjoy a full and decent life, in conditions which ensure dignity, promote self-reliance and facilitate the child's active participation in the community, and calls for children with disabilities to have effective access to education, training, healthcare services, rehabilitation services, preparation for employment and recreation opportunities in a manner conducive to the child's achieving the fullest possible social integration and individual development, including his or her cultural and spiritual development;
aicina efektīvi iekļaut invaliditātes jautājumu visā stratēģijā “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvās, tostarp pamatiniciatīvā “Inovāciju Savienība”, kurā invaliditātes jautājumam nav pievērsta pienācīga uzmanība;
Calls for effective mainstreaming of disability throughout the EU 2020 Strategy and its flagship initiatives, including Innovation Union, in which reference to disability is lacking;
uzsver, ka, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, daudzu pētījumu rezultāti ir apliecinājuši, ka sievietes ar invaliditāti cieš no divkāršas diskriminācijas ‐ gan dzimuma, gan arī invaliditātes dēļ; ņemot vērā to, ka šajā sakarībā netiek izmantoti gandrīz nekādi mehānismi, aicina Komisiju sociālās aizsardzības sistēmās iekļaut īpašu noteikumu par sievietēm ar invaliditāti;
Highlights the fact that, in the light of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, numerous studies have shown that women with disabilities suffer double discrimination on grounds both of their gender and their disability; calls on the Commission, in view of the almost total lack of mechanisms in this regard, to make special provision in the social protection systems for women with disabilities;
uzsver, ka dalībvalstis būtu jāmudina pievērst vairāk uzmanības invaliditātes sociālajiem aspektiem; uzskata – lai persona spētu īstenot pilsoniskās tiesības, nepieciešams priekšnosacījums varētu būt tiesiskā pamata izstrāde pamatotam lēmumu pieņemšanas mehānismam; aicina dalībvalstis veicināt tādas iespējamas formas kā, piemēram, individuālās palīdzības nodrošināšanu un citus pakalpojumus, kas sekmē neatkarīgu dzīvi, lai kopumā ierobežotu institucionālo aprūpi, dodot priekšroku citām atbalsta formām; aicina Komisiju veikt padziļinātu pētījumu par šo parādību un paaugstināt sabiedrības informētību par to; uzsver brīvprātīgā darba nozīmi, kas ir neatņemams atbalsts personām ar invaliditāti, un aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot tam veltītās iniciatīvas un atbalsta programmas.
Stresses that the Member States should be encouraged to pay considerably more attention to the social aspects of disability; considers that a necessary precondition for the individual's ability to exercise civil rights could be the establishment of a legal background for a supported decision-making mechanism; calls on the Member States to encourage as much as possible forms of support such as personal assistance and other services which support independent living in order to reduce institutional care in general in favour of other forms of support; calls on the Commission to conduct an in-depth study of these phenomena and to heighten society's awareness thereof; highlights the role of voluntary work as a vital support for people with disabilities and calls on the Commission and the Member States to continue and to improve the initiatives and support programmes devoted to such work;
aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai sagatavotos dabas un cilvēka nolaidības izraisītām katastrofām, pievēršot īpašu uzmanību tam, lai personas ar invaliditāti saņemtu pienācīgu un noderīgu informāciju, cita starpā sniedzot noderīgus un atbilstīgus starptautiskās pieredzes piemērus;
Calls on the Commission and the Member States to take the necessary steps to prepare for natural disasters and those caused by human negligence, with particular regard to providing people with disabilities with appropriate, useful information, inter alia through the presentation of useful and suitable international examples;
uzsver, ka jāveic pasākumi gan dalībvalstu, gan arī Eiropas līmenī, lai veicinātu pāreju no institucionālās aprūpes uz integrāciju vietējā sabiedrībā, izmantojot struktūrfondus, kā arī pasākumus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par personu ar invaliditāti situāciju aprūpes iestādēs;
Stresses the need for action at both national and European level to promote the transition from institutional to local community care, making use of the Structural Funds accompanied by measures to heighten public awareness of the situation of people with disabilities resident in institutions;
aicina Komisiju paātrināt uzraudzības procesu, uzlabot dalībvalstu sadarbību un labas prakses apmaiņu, it īpaši salīdzināmu pa dzimumiem sadalītu attiecīgu īpašu datu apkopošanas un progresa rādītāju jomā, lai sasniegtu gan dalībvalstu, gan arī Kopienas līmenī noteiktos mērķus; uzsver, ka mērījumiem būtu jānotiek, balstoties uz personu ar invaliditāti vajadzībām un nevis tikai uz medicīniskiem aspektiem, un ka tajos jāietver arī uz sociālie, nodarbinātības un vides aspekti; vienlaicīgi uzsver, ka ir svarīgi saskaņot centienus, lai cīnītos pret sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu un invaliditātes simulēšanu;
Calls on the Commission to speed up the process of monitoring, cooperation and exchange of good practice between Member States, especially with respect to the gathering of comparable gender-specific data and progress indicators, in order to achieve the aims set at both national and Community level; stresses that measurements should be based on the needs of people with disabilities and should include not only medical but also social, employment and environmental aspects; at the same time, stresses the importance of coordinating efforts to combat abuse of the system and the feigning of disability;
atgādina, ka personu ar invaliditāti reģistrācija, lai saņemtu pakalpojumus un atbalstu no valsts budžeta, nedrīkst novest pie viņu cilvēktiesību un privātumu pārkāpšanas vai aizspriedumu rašanās;
Recalls that registration of people with disabilities for services and public-budget-based support must not lead to violation of their human rights and privacy or the creation of stigmas;
uzsver, ka demogrāfiskās pārmaiņas arī radīs vecāka gadagājuma personu ar invaliditāti skaita pieaugumu, jo, pieaugot dzīves ilgumam, vairāk cilvēku saskarsies ar invaliditāti, līdz ar to būs lielāks pieprasījums pēc tādu pakalpojumu un risinājumu attīstīšanas un izstrādes, kas nodrošinās ieguvumu gan personām ar invaliditāti neatkarīgi no vecuma, gan arī vecāka gadagājuma iedzīvotājiem ar vai bez invaliditātes;
Stresses that demographic change will also lead to a growing number of elderly people with disabilities, as more people will experience the onset of a disability because people are living longer, so that there will be a growing need for the development and design of services and solutions that are of benefit both for persons with disabilities regardless of their age and elderly people with or without disabilities;
atbalsta sadarbību starp abām sabiedrības grupām, lai veicinātu arī uz nodarbinātību un sociālo attīstību balstītu inovatīvu izaugsmi dalībvalstīs un lai nodrošinātu jauno prasību izpildi, kuras rodas saistībā ar sabiedrības novecošanu un demogrāfiskajām pārmaiņām;
Encourages alliances between the two groups in society, in order to contribute to innovative growth, based also on employment and social development in the Member States and in order to meet the new demands arising from the ageing society and demographic change;
aicina Komisiju stiprināt gan sankcijas, gan arī pozitīvos stimulus dalībvalstīm īstenot Regulas 1083/2006/EK 16. pantu un ievērot tās tiesiski saistošās prasības; aicina Komisiju pastiprināt diskriminācijas novēršanas un pieejamības noteikumus nākotnes kohēzijas politikā 2014.–2020. gadam un uzraudzīt un novērtēt pareizu Eiropas finansēšanas programmu īstenošanu un Eiropas fondu izmantošanu;
Calls on the Commission to strengthen both sanctions and positive incentives for Member States to implement Article 16 of Regulation 1083/2006/EC and to respect its legally binding requirements; calls on the Commission to reinforce anti-discrimination and accessibility provisions in the future Cohesion Policy 2014-2020 and to monitor and assess the correct implementation of the European funding programmes and the use of European Funds;
aicina Komisiju veicināt Eiropas struktūrfondu, it īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda, izmantošanu, lai uzlabotu produktu un pakalpojumu, kā arī radītās vides pieejamību, izmantojot Eiropas fondus;
Calls on the Commission to promote the use of European Structural Funds, especially the European Regional Development Fund, to improve the accessibility of goods and services and the built environment through the use of European funds;
Brīva pārvietošanās un pakalpojumi bez šķēršļiem
Free movement and barrier-free services
atzīst, ka brīvas pārvietošanās princips ir ietverts Eiropas Savienības pamattiesībās; uzsver, ka tā pozitīvi ietekmē dzīves kvalitāti un personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu līdzdalību sabiedrībā, it īpaši attiecībā uz labāku piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, pievēršot vairāk uzmanības personām ar hroniskām invaliditāti izraisošām slimībām, lai visā Eiropas Savienībā mazinātu atšķirības veselības aprūpes jomā;
Acknowledges that free movement is a fundamental right within the European Union; stresses that it positively influences the quality of life and participation in society and the labour market of people with disabilities and their families in society, with special regard to better access to health services, paying more attention to people with chronic disabling diseases in order to decrease health inequalities throughout the European Union;
norāda, ka Eiropā, kas veicina pilsoņu vienlīdzību un pārvietošanās brīvību tās teritorijā, dažādās dalībvalstīs atšķiras personu ar invaliditāti tiesības;
Points out that, in a Europe that promotes equality and freedom of movement within its territory for its citizens, the rights of people with disabilities vary from one Member State to another;
uzsver, ka pieejami transporta pakalpojumi ļauj personām ar invaliditāti vieglāk iesaistīties darba tirgū un tādējādi palīdz viņām cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību;
Stresses that accessible transportation enables people with disabilities to participate in the labour market more easily and therefore helps in the fight against poverty and social exclusion;
aicina Komisiju un dalībvalstis ātrāk nodrošināt pakalpojumu pieejamību, izmantojot dažādas stratēģijas, tostarp zemākas cenas, lai likvidētu šķēršļus piekļuvei šādām tehnoloģijām, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” galvenās iniciatīvas, kas izstrādātas šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai;
Calls on the Commission and the Member States to bring about accessibility of services more speedily via various strategies to remove barriers to access to these technologies, including lower prices, as well as EU2020 flagships initiatives designed to achieve the EU2020 objectives;
atgādina, ka mobilitāte ir Eiropas Nodarbinātības stratēģijas būtiskākais aspekts un ka joprojām ārkārtīgi liela uzmanība tiek pievērsta īpašiem šķēršļiem, kas liedz personām ar invaliditāti Eiropas Savienībā baudīt cieņpilnu dzīvi un būt neatkarīgiem, it īpaši šķēršļiem, kas saistīti ar pabalstu un palīdzības pārvedamību, kā arī piekļuvi nepieciešamajam aprīkojumam vai individuālai palīdzībai;
Recalls that mobility is a core issue for the European Employment Strategy and that the specific obstacles to a life of dignity and independence for people with disabilities in the EU remain extremely significant, particularly in terms of the portability of benefits and aid as well as of access to the necessary facilities or personal assistance;
uzsver, ka personām ar invaliditāti saskaņā ar Direktīvu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (2011/24/ES) ir tiesības uz pārrobežu veselības aprūpi un ka tām jānodrošina vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei jebkurā ES dalībvalstī, vēl jo vairāk tāpēc, ka personām ar invaliditāti vajadzīga īpaši specializēta aprūpe;
Stresses that people with disabilities, under the Directive on application of patients' rights in cross-border healthcare (2011/24/EU ), are entitled to cross-border health care and should be granted equal access to health care in any EU Member State, all the more so if they need highly specialised care;
aicina nodrošināt invaliditātes statusa labāku savstarpējo atzīšanu dalībvalstīs; aicina dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi, lai samazinātu atšķirības starp valstu sistēmām invaliditātes pakāpes noteikšanā Eiropas Savienībā ar mērķi nodrošināt personu ar invaliditāti lielāku mobilitāti;
Calls for better, mutual recognition of disability status across the Member States; calls on the Member States to exchange good practice in order to close the gaps between national systems for assessing degree(s) of disability across the EU, with the aim of ensuring better mobility for people with disabilities;
uzsver, ka ir jāmudina dalībvalstis sociālās nodrošināšanas sistēmās un attiecībā uz pensionēšanos ņemt vērā personu ar invaliditāti aprūpētāju, parasti sieviešu, līdzdalību un neapmaksāto darbu; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš šīm sievietēm;
Underlines the need to encourage recognition by the Member States, in their social security systems and when people retire, of the involvement and unpaid work of carers, generally women, of people with disabilities; stresses that particular attention should be paid to these women;
atzīst Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikuma 98/376/EK par invalīdu stāvvietu izmantošanas karti nozīmi, kurā noteikts, ka šai kartei jābūt standarta formātā un atzītai visās dalībvalstīs, lai atvieglotu tās turētāja automobiļa izmantošanu, un norāda, ka vienota ES ceļojošo tiesību harta un vadītāja apliecības un citu atļauju vai dokumentu iegūšana un atjaunošana, kuri var būt vajadzīgi, lai veicinātu mobilitāti dalībvalstīs, ir būtiski svarīgi personu ar invaliditāti iekļaušanai sabiedrībā visās ES dalībvalstīs; atzīst, ka novatoriskas bezmaksas saziņas līdzekļu formas neredzīgajiem un nedzirdīgajiem, piemēram, pieejami informācijas pakalpojumi, jo īpaši tiešsaistes pakalpojumi, arī ir būtiski, lai šīs personas varētu pilnībā baudīt savas tiesības; tas ietver “viegli lasāmas” versijas cilvēkiem ar uztveres un intelektuāliem traucējumiem; aicina mazināt šķēršļus personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvībai, pieņemot Eiropas mobilitātes karti, kuras pamatā ir dalībvalstīs pieejamo invaliditātes karšu un invaliditātes pabalstu un tiesību savstarpējā atzīšana, lai personām ar invaliditāti būtu vieglāk mācīties, strādāt un ceļot, arī izmantojot atklātās koordinācijas metodi; prasa Komisijai izveidot informatīvāku tīmekļa vietni personām ar invaliditāti, kurā tiktu paskaidrotas viņu tiesības un sniegta īpaša papildinformācija par ceļošanu;
Recognises the importance of Council Recommendation 98/376/EC of 4 June 1998 on a parking card for people with disabilities, which states that this card should exist in a standard format and should be recognised by all Member States in order to facilitate the bearers' car use, and observes that a unified EU charter for travellers' rights and obtaining and renewing driving licences and any other permits or documents which may be required to facilitate mobility between Member States are essential for the inclusion of people with disabilities in society across Member States; recognises that innovative forms of free communication tools for the blind and the deaf, such as accessible information services with special regard to online services, are also essential for the full enjoyment of their rights; this includes ‘easy to read’ versions for people with cognitive and intellectual disabilities; calls for the reduction of barriers to the freedom of movement of people with disabilities, via the adoption of a European Mobility Card, based on mutual recognition by Member States of disability cards and disability benefits and entitlements so as to make it easier for people with disabilities to study, work and travel, also using the Open Method of Coordination framework; calls for the creation by the Commission of a more informative website targeting people with disabilities, explaining their rights and providing additional specific information on travelling;
aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu no fiziskiem šķēršļiem brīvu piekļuvi darba un dzīves vietai, tādējādi palīdzot tām integrēties darba dzīvē;
Calls on the Commission and the Member States to take the necessary measures to promote access without physical barriers to workplaces and homes for people with disabilities as a means of helping them integrate into working life;
uzsver, ka novatoriska, uz zināšanām balstīta ekonomika nevar attīstīties bez saistošu tiesību aktu pārvaldīta cilvēkiem ar invaliditāti pieejama satura un formām, piemēram, neredzīgajiem, pieejamām tīmekļa vietnēm un subtitrēta satura, tostarp plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu satura nedzirdīgajiem, kā arī zīmju valodu izmantojošiem cilvēkiem pieejamiem tiešsaistes pakalpojumiem, viedo tālruņu lietojumprogrammām un taustes un balss palīglīdzekļiem sabiedriskajā telpā;
Stresses that innovative and knowledge-based economies cannot develop without accessible content and forms for people with disabilities governed by binding legislation, such as accessible web pages for the blind and subtitled contents for the hard of hearing, including mass media services, online services for people using sign languages, smart phone applications and tactile and vocal aids in public media;