natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei un Komisijai, valstu parlamentiem, kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām izpildsekretāram un pušu 16. konferencei.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcija par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos ( 2009/2201(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements ( 2009/2201(INI) )
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12., 21., 28., 29., 30. un 31. pantu,
having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 30 and 31 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3. un 6. pantu,
having regard to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9., 10., 48.,138., 139., 153., 156., 191., 207. un 218. pantu,
having regard to Articles 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) daudznacionālajiem uzņēmumiem domātos galvenos principus, Trīspusējo deklarāciju par principiem, kas attiecas uz daudznacionālajiem uzņēmumiem, un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) sociālo politiku, un tādās starptautiskās organizācijās kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Pasaules Veselības organizācija un Pasaules banka izstrādātos rīcības kodeksus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences vadībā paveikto attiecībā uz uzņēmumu darbību jaunattīstības valstīs,
having regard to the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the International Labour Organisation's (ILO) tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy, the codes of conduct agreed under the auspices of international organisations such as the FAO, the WHO and the World Bank, and the efforts made under the auspices of UNCTAD to regulate the activities of enterprises in developing countries,
ņemot vērā ANO 2003. gada decembrī pieņemtās “Normas par starptautisko uzņēmumu atbildību cilvēktiesību jomā” ANO Dok.
having regard to the ‘Norms on the responsibility of transnational corporations and other business enterprises with regard to human rights’ adopted by the United Nations in December 2003 UN Doc.
ņemot vērā 2002. gadā, Johannesburgā notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību iznākumu un it īpaši aicinājumu sākt īstenot iniciatīvas uzņēmumu sociālās atbildības jomā, un Padomes 2002. gada 3. decembra secinājumus par augstākā līmeņa sanāksmei http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
having regard to the outcome of the United Nations Summit on Sustainable Development held in 2002 in Johannesburg, and, in particular, the call for initiatives in the area of corporate social responsibility (CSR), and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja 2005. gada 15. februāra ziņojumu par starptautisko un citu saistīto uzņēmumu atbildību cilvēktiesību jomā (E/CN.4/2005/91, 2005),
having regard to the report by the United Nations High Commissioner on Human Rights on the responsibilities of transnational corporations and related business enterprises with regard to human rights of 15 February 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),
ņemot vērā ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja cilvēktiesību un starptautisko un citu uzņēmumu jautājumos 2008. gada 7. aprīļa ziņojumu “Visu cilvēktiesību: pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras, tostarp tiesību uz attīstību, veicināšana un aizsardzība” (A/HRC/8/5 2008) un joprojām notiekošo darbu pie nākamā ziņojuma izstrādes, kuram jābūt gatavam 2011. gadā,
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General of the United Nations on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises, entitled ‘Promotion and protection of all human rights, civil, political, economic, social and cultural rights, including the right to development’, of 7 April 2008 (A/HRC/8/5, 2008), and the ongoing work on the next report planned for 2011,
ņemot vērā “Kimberley” procesu, kas skar neapstrādātu dimantu tirdzniecības kontroli,
having regard to the Kimberley process on the monitoring of the trade in raw diamonds,
ņemot vērā dažādu dalībvalstu pieņemtās iniciatīvas, lai veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību, it īpaši to, ka Dānijā izveidoja Uzņēmumu sociālās atbildības valsts centru, kurā koordinēja valdības priekšlikumus likumdošanas jomā, lai veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību un ieviestu uzņēmumiem paredzētus praktiskus instrumentus http://www.csrgov.dk
having regard to the initiatives taken in the various Member States to promote corporate social responsibility, in particular the establishment in Denmark of the Government CSR Centre, which coordinates governmental legislative initiatives to foster CSR and devises practical tools for undertakings http://www.csrgov.dk
ņemot vērā vides jomā pieņemtās starptautiskās konvencijas, piemēram, Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošām vielām (1987), Bāzeles konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu kontroli (1999), Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību (2000) un Kioto protokolu (1997),
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1999), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
ņemot vērā Reģionu komitejas 2003. gada 14. marta atzinumu par Zaļo grāmatu “Eiropas ietvara veicināšana uzņēmumu sociālajai atbildībai”,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 14 March 2003 on the Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’,
ņemot vērā Eiropas Daudzpusējā foruma par uzņēmumu sociālo atbildību 2004. gada 29. jūnija gala ziņojumu un ieteikumus, tostarp 7. ieteikumu, kurā ir pausts atbalsts darbībām, ko veic, lai pieņemtu atbilstošu juridisko pamatregulējumu,
having regard to the final report and the recommendations of the European Plurilateral Forum on CSR of 29 June 2004, including the seventh recommendation supporting measures to establish an appropriate legal framework,
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas ietvara veicināšana uzņēmumu sociālajai atbildībai” ( COM(2001)0366 ), ko pēc tam iekļāva Baltajā grāmatā “Komisijas paziņojums par uzņēmumu sociālo atbildību: uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā” ( COM(2002)0347 ),
having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’ ( COM(2001)0366 ), subsequently incorporated into the White Paper entitled ‘Communication from the Commission concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development’ ( COM(2002)0347 ),
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 30. maija ieteikumu 2001/453/EK par vides jautājumu iekļaušanu, novērtēšanu un publiskošanu uzņēmumu gada ziņojumos un gada pārskatos OV L 156, 13.6.
having regard to the Commission recommendation 2001/453/CE of 30 May 2001 on the recognition, measurement and disclosure of environmental issues in the annual accounts and annual reports of companies OJ L 156, 13.6.2001, p.
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. maija paziņojumu “Globalizācijas sociālā dimensija ‐ ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē” ( COM(2004)0383 ),
having regard to the Communication from the Commission of 18 May 2004 entitled ‘The Social Dimension of Globalisation – the EU's policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana ‐ veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” – COM(2006) 0136),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee of 22 March 2006 entitled ‘Implementing the partnership for growth and jobs: making Europe a pole of excellence on corporate social responsibility’ ( COM(2006)0136 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. maija paziņojumu “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem ‐ Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” ( COM(2006)0249 ),
having regard to the Communication from the Commission of 24 May 2006 entitled ‘Promoting decent work for all – The EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world’ ( COM(2006)0249 ),
ņemot vērā vispārējo tarifu preferenču sistēmu (VPS), kas ir spēkā kopš 2006. gada 1. janvāra un saskaņā ar kuru var iegādāties zināmu skaitu izstrādājumu, ko neapliek ar nodokļiem vai apliek ar samazinātiem nodokļiem, un kurā ir noteikts arī jaunais stimulēšanas pasākums, ar ko atbalsta neaizsargātās valstis, kurām ir īpašas komerciālās, finansiālās vai attīstības vajadzības,
having regard to the generalised system of preferences (GSP), which has been in force since 1 January 2006 and which provides for duty-free access or reductions in duties for a wide range of products and also incorporates a new incentive scheme to assist vulnerable countries which have specific commercial, financial or development needs,
ņemot vērā Eiropas Savienības un Dienvidkorejas 2009. gada oktobrī parakstītā Brīvās tirdzniecības nolīguma 13. nodaļu, saskaņā ar kuru “līgumslēdzējas puses cenšas atvieglināt un veicināt tādu preču tirdzniecību, kas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, tostarp arī tādu, kuras tirgo atbilstoši taisnīgas un ētiskas tirdzniecības sistēmām, un tādu, kuras ražojot, uzņēmumi ir bijuši sociāli atbildīgi un ir ievērojuši atbildības pienākumu”,
having regard to Chapter 13 of the free trade agreement concluded between the European Union and South Korea in October 2009, which states that ‘the Parties shall strive to facilitate and promote trade in goods that contribute to sustainable development, including goods that are the subject of schemes such as fair and ethical trade and those involving corporate social responsibility and accountability’,
ņemot vērā Eiropas Savienības un Kolumbijas un Peru 2010. gada martā parakstītā Brīvās tirdzniecības nolīguma 270. panta 3. punktu, kurā ir teikts: “Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt ar uzņēmumu sociālo atbildību saistīto komerciālo paraugpraksi” un 270. panta 4. punktu: “Līgumslēdzējas puses atzīst, ka elastīgi, brīvprātīgi un uz stimuliem balstīti mehānismi var veicināt konsekvenci starp tirdzniecības praksi un ilgtspējīgas attīstības mērķiem”,
having regard to Article 270(3) of the free trade agreement concluded between the European Union and Colombia and Peru in March 2010, which states that ‘the Parties agree to promote best business practices related to corporate social responsibility’, and to Article 270(4) of the agreement, which states that ‘the Parties recognise that flexible, voluntary and incentive-based mechanisms can contribute to coherence between trade practices and the objectives of sustainable development’,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par bērnu darbu 10937/1/10.
having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour 10937/1/10.
ņemot vērā 1999. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienu standartiem Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas jaunattīstības valstīs OV C 104, 14.4.1999., 180. lpp.
having regard to its resolution of 15 January 1999 on EU standards for European Enterprises Operating in Developing Countries: Towards a European Code of Conduct OJ C 104, 14.4.1999, p.
, kurā Pasaules Tirdzniecības organizācijai tiek pieprasīts ievērot SDO sociālās pamatnormas, kā arī ņemt vērā SDO lēmumus, tostarp iespējamos aicinājumus noteikt sankcijas par smagiem galveno sociālo normu pārkāpumiem,
, which calls on the WTO to endorse the ILO's basic labour standards and to accept ILO decisions, including calls for the imposition of sanctions, linked to serious violations of core labour standards,
ņemot vērā 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Darba tiesību pamatnormu sekmēšana un sociālās pārvaldības uzlabošana globalizācijas kontekstā” OV C 271 E, 12.
having regard to its resolution of 4 July 2002 on the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee entitled ‘Promoting Core Labour Standards and Improving Social Governance in the Context of Globalisation’ OJ C 271 E, 12.11.2003, p.
, kurā ir pieprasīts ES tirdzniecības nolīgumos, īpaši divpusējos nolīgumos, iekļaut sociālās normas, tādējādi veicinot pienācīgas kvalitātes darbu,
, which calls for labour standards to be incorporated into trade agreements, in particular bilateral agreements, concluded by the EU, with a view to promoting decent work,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 23. februārī organizēto uzklausīšanu “Uzņēmumu sociālā atbildība starptautiskajā tirdzniecībā”,
having regard to the hearing on ‘Corporate social responsibility in international trade’ held by Parliament on 23 February 2010,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0317/2010 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7–0317/2010 ),
tā kā korporācijas un to meitasuzņēmumi ir vieni no ekonomiskās globalizācijas un starptautiskās tirdzniecības galvenajiem subjektiem;
whereas corporations and their subsidiaries are one of the major players in economic globalisation and international trade,
tā kā ESAO 2000. gadā pieņēma un 2010. gada atjaunināja daudznacionāliem uzņēmumiem domātus galvenos principus, kurus valdības iestrādā tiesību aktos, kas paredzēti uzņēmumiem un kas ietver nesaistošas, atbildīgu rīcību reglamentējošas normas, ievērojot piemērojamās tiesības, galvenokārt nodarbinātības, sociālo partneru attiecību, cilvēktiesību, vides, patērētāju interešu, korupcijas apkarošanas un cīņas pret izvairīšanos no nodokļu nomaksas jomā;
whereas the 2000 OECD Guidelines for Multinational Enterprises, as updated in 2010, are recommendations which governments address to corporations setting out voluntary standards for responsible behaviour consistent with the applicable laws, in particular in the areas of employment, relations with the social partners, human rights, the environment, consumer interests, the fight against corruption and tax evasion,
tā kā SDO Trīspusējā deklarācija par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuru pieņēma, lai sniegtu vadlīnijas valdībām, daudznacionālajiem uzņēmumiem, tādās jomās strādājošajiem kā nodarbinātība, apmācība, darba nosacījumi, profesionālās attiecības, ir dokuments, kurš satur valstu apņemšanos ievērot un veicināt četrus darba pamatstandartus: biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumu; jebkāda piespiedu darba likvidāciju; bērnu darba atcelšanu un diskriminācijas nodarbinātības jomā novēršanu;
whereas the ILO's tripartite declaration on multinational corporations is intended to provide guidance for governments, multinational corporations and workers in areas such as employment, training, working conditions and professional relations, a declaration which incorporates a commitment by states to abide by and promote the four core labour standards: freedom of association and the right to collective bargaining; the elimination of all forms of forced labour; the abolition of child labour; and the elimination of discrimination in the area of employment,
tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas iniciatīvu “Global Compact”, kurā uzņēmumi ir aicināti savas ietekmes robežās akceptēt, sekmēt un īstenot 10 principus attiecībā uz cilvēktiesībām, darba pamatnormām, vidi, cīņu pret korupciju, uzņēmumiem ir jāapņemas tos īstenot un tie brīvprātīgi jāņem vērā, veicot uzņēmējdarbību;
whereas the United Nations Global Compact of 10 principles asks corporations to embrace, support, and enact, within their sphere of influence, as a set of core values in the areas of human rights, core labour standards, the environment and the fight against corruption, to which companies make a commitment and which they integrate in their business operations on a voluntary basis,
tā kā patlaban notiek darbs, lai atjauninātu ESAO daudznacionālajiem uzņēmumiem paredzētos galvenos principus, it īpaši tos principus, kas skar valstīs esošo kontaktpunktu darbības uzlabošanu un kas reglamentē piegādes ķēžu atbildību;
whereas work is currently in progress to update the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, in particular those relating to improving the national contact points and a liability regime for supply chains,
tā kā ISO 26 000 standartā uzņēmumu sociālā atbildība ir definēta kā “uzņēmuma atbildība par savu lēmumu un darbības ietekmi uz sabiedrību un vidi, kuru uzņēmums apliecina ar pārredzamu un ētisku rīcību, kas veicina ilgtspējīgu attīstību, tostarp ‐ sabiedrības veselību un labklājību, kurā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu vēlmes, ievēroti spēkā esošie tiesību akti un nodrošināta atbilstība starptautiskām normām un kura izpaužas visas organizācijas darbībā un attiecībās” un tā kā šai definīcijai ir piekritusi liela daļa pilsoniskās sabiedrības un starptautiskā arodbiedrību kustība;
whereas the definition of CSR in the ISO 26 000 standard – as ‘the responsibility of an organisation for the impacts of its decisions and activities on society and the environment, through transparent and ethical behaviour that: contributes to sustainable development, including the health and the welfare of society; takes into account the expectations of stakeholders; is in compliance with applicable law and consistent with international norms of behaviour; and is integrated throughout the organisation and practised in its relationships’ – is one on which a large section of civil society and the international trade union movement has agreed,
tā kā Eiropas Komisijas 2006. gada paziņojumā paustais mērķis ir Eiropas Savienību padarīt par “izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” un tā kā uzņēmumu sociālā atbildība šajā paziņojumā ir raksturota kā “viens no Eiropas sociālā modeļa aspektiem” un kā “līdzeklis, lai iestātos par solidaritāti, kohēziju un iespēju vienlīdzību situācijā, kad pasaulē konkurence palielinājusies”;
whereas the Commission, in its 2006 communication, set the goal of making the European Union ‘a pole of excellence on corporate social responsibility’, with CSR being presented as ‘an aspect of the European social model’ and ‘a means of safeguarding solidarity, cohesion and equal opportunities against the background of increased global competition’,
tā kā kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar līgumiem ir jāīsteno atbilstīgi visiem Eiropas Savienības mērķiem, tostarp tās sociālajiem mērķiem, mērķiem vides un attīstības palīdzības jomā;
whereas, in accordance with the Treaties, the common commercial policy must be conducted in a manner consistent with all the European Union's objectives, including its social, environmental and development aid objectives,
tā kā Eiropas Savienība jau tagad dažas tirdzniecības preferences piešķir tikai tad, kad tās partneri ir ratificējuši galvenās SDO konvencijas, un tā kā tā kopš 2006. gada ir apņēmusies veicināt pienācīgas kvalitātes darbu un to darīt, īstenojot visas ārpolitiskās nostādnes, tostarp tirdzniecības politiku;
whereas the European Union already makes the award of certain trade preferences contingent on the ratification by its partners of the main ILO conventions, and whereas since 2006 it has been committed to promoting respect for decent work through all its external policies, including its common commercial policy,
tā kā šajos Eiropas Savienības noslēgtajos divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumos jau ir nodaļa par ilgtspējīgu attīstību, kurā ir iekļauti vides un sociālie mērķi un nosacījums par šo jomu reglamentējošo noteikumu ievērošanu;
whereas the European Union's bilateral free trade agreements now incorporate a chapter dealing with sustainable development, covering environmental and social objectives and compliance with rules in those areas,
tā kā uzņēmumu sociālās atbildības principu neievērošana ir uzskatāma par sociālā un vides dempinga paveidu, kas nostāda, it īpaši Eiropā esošos uzņēmumus un darba ņēmējus, neizdevīgākā stāvoklī, jo viņiem ir jāievēro augstākas sociālās, vides un fiskālās normas;
whereas non-compliance with CSR principles constitutes a form of social and environmental dumping which works to the detriment, in particular, of undertakings and workers in Europe, who are required to comply with more stringent labour, environmental and fiscal standards,
tā kā būtu tikai normāli, ja Eiropas daudznacionālos uzņēmumus, kas savas ražotnes pārceļ uz zemu algu un zemāku vides prasību valstīm, varētu saukt pie atbildības kompetentajā tiesā par visiem videi un cilvēkiem nodarītajiem kaitējumiem vai par citām negatīvām netiešajām sekām, no kā cieš vietējā sabiedrība un par ko vainojami ir šo uzņēmumu meitasuzņēmumi;
whereas it would be normal if European corporations which transfer their production to low-wage countries where less stringent environmental standards apply were to be held accountable, before the competent courts, for any environmental and social damage or other negative externalities felt by local communities caused by their subsidiaries in those countries,
tā kā starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumiem, no vienas puses, un starp uzņēmumu un tā piegādātājiem, no otras puses, var pastāvēt daudz dažādu saikņu, ir starptautiskā līmenī jāprecizē ietekmes sfēras jēdziens un jēdziens “pienācīga rūpība”;
whereas the links which can exist between a parent company and its subsidiaries, on the one hand, and between an undertaking and its suppliers, on the other, are very diverse and there is a need to specify the notions of ‘sphere of influence’ and ‘due diligence’ at international level,
tā kā starptautiskās tiesības neattiecas tiešā veidā uz uzņēmumiem un tā kā starptautiskie nolīgumi, īpaši tie, kas ir pieņemti cilvēktiesību, darba tiesību un vides aizsardzības jomā, ir saistoši tikai nolīgumus parakstījušām valstīm, taču ne uzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas šajās valstīs; tā kā tas ir šo valstu uzdevums nodrošināt, ka uzņēmumi, kuru galvenie biroji atrodas to teritorijā, ievēro juridiskās saistības un pienācīgas rūpības pienākumu, un ka šo saistību neievērošanas gadījumā tos šajās valstīs atbilstoši un samērīgi soda;
whereas undertakings are not directly subject to international law and whereas international agreements, particularly those relating to human rights, labour law and environmental protection, are binding on the signatory states but not directly on the undertakings whose head offices are based in those states; whereas, however, it is up to those states to ensure that undertakings whose head offices are based in their territory comply with their legal obligations and duty of diligence, and that they provide for adequate and appropriate sanctions should they fail to do so,
tā kā viena no pamattiesībām ir iespēja efektīvi aizsargāt tiesības un vērsties neatkarīgā un objektīvā tiesā, kas ir noteikta Eiropas Pamattiesību hartas 47. pantā un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 8. pantā;
whereas the fundamental rights to an effective remedy and to a fair trial are reaffirmed in Article 47 of the European Charter of Fundamental Rights and in Article 8 of the Universal Declaration of Human Rights,