natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka civilmilitārie ES operatīvie štābi, kurus Parlaments ir vairākkārt prasījis izveidot, ne tikai būtiski palielinātu ES spēju atbalstīt starptautisko mieru un drošību, bet arī ilgtermiņā radītu ietaupījumus valstu budžetā atbilstīgi apvienošanas un kopīgas izmantošanas loģikai; uzsver, ka ir nepieciešama priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves politiskā vadība un aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi turpināt darbu, balstoties uz Veimāras iniciatīvu, un izpētīt juridiskās iespējas, lai atbilstoši modelim, ar kuru Padome tika iepazīstināta 2011. gada jūlijā, pēc iespējas drīz izveidotu autonomu operāciju plānošanas un īstenošanas modeli, kas ietver divas atsevišķas (civilās un militārās) pavēlniecības ķēdes;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
atzinīgi vērtē NATO “gudrās aizsardzības” iniciatīvu un atkārtoti uzsver nozīmi, kāda ir ES un NATO savstarpējai koordinācijai un saskaņošanai visos līmeņos, lai izvairītos no nevajadzīgas dublēšanās; uzsver, ka ES un NATO praktiskās sadarbības pastiprināšana, jo īpaši finanšu krīzes radīto problēmu risināšanā, ir obligāta prasība; īpaši aicina EAA un Sabiedroto transformācijas pavēlniecību cieši sadarboties, lai nodrošinātu, ka abu organizāciju apvienošanas un kopīgas izmantošanas projekti ir savstarpēji papildinoši un vienmēr tiek īstenoti, radot pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
atzīmē kiberaizsardzības līdzekļu apvienošanas potenciālu, ņemot vērā Eiropas kibersistēmu integrāciju, un nepieciešamību nodrošināt labāku ES koordināciju šajā jomā;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Atbalsts pētījumiem un tehnoloģiju attīstībai aizsardzības jomā
Supporting defence research and technological development
atgādina, ka drošības un aizsardzības nozarē liela nozīme ir pētniecībai un inovācijai, kas uzlabo Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un spēju pārvarēt grūtības, un ka šis aspekts ir svarīgs, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto ilgtspējīgas izaugsmes mērķi; norāda, ka pašreizējiem centieniem pētniecības un tehnoloģiju jomā būs izšķiroša nozīme tehnoloģiju jauninājumu apguvē nākotnē; pauž nožēlu par to, ka tikai aptuveni 1 % no ES dalībvalstu kopējiem izdevumiem aizsardzības jomā novirza pētniecībai un tehnoloģijām, taču vairāk nekā 50 % joprojām izmanto personāla izmaksu segšanai, un īpaši nosoda to, ka lielākajā daļā dalībvalstu šis rādītājs ir daudz zemāks par 1 %; mudina dalībvalstis prioritārā kārtā izslēgt pētniecību un tehnoloģijas no jomām, kurās veicami izdevumu samazinājumi;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
pauž nožēlu par to, ka joprojām lielākoties netiek izmantotas apjomradītu ietaupījumu sniegtās iespējas, īstenojot sadarbības projektus, un ka aptuveni 85 % no izdevumiem pētniecības un tehnoloģiju jomā vēl arvien tiek segti valstu līmenī un lielākā daļa izdevumu tiek segta nevis starptautiskā, bet divpusējā līmenī, veicinot sadrumstalotību dalībvalstīs; atgādina, ka Eiropas aizsardzības ministri 2007. gada novembrī vienojās par kopīgiem kritērijiem, lai palielinātu aizsardzības izdevumus pētniecībai un tehnoloģijām līdz 2 % no visiem aizsardzības izdevumiem un Eiropas kopīgos aizsardzības izdevumus pētniecības un tehnoloģiju jomā ‐ līdz 20 %;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
uzsver EAA būtisko nozīmi kopīgu zinātniskās izpētes pasākumu koordinēšanā un plānošanā aizsardzības jomā; uzsver, ka sadarbība pētniecības jomā nodrošina dažādus ieguvumus, piemēram, uzlabo sadarbspēju un galu galā veicina dalībvalstu bruņoto spēku aprīkojuma un iespēju lielāku vienveidību, jo pētniecība ir jebkuras aprīkojuma attīstības programmas pirmais posms;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
atgādina, ka arvien pieaug divējāda lietojuma tehnoloģiju izmantošana, un tāpēc ir svarīgi uzlabot Eiropas aizsardzības un civilās drošības pētniecības programmu savstarpējo papildināmību un sinerģiju; mudina EAA un Komisiju īstenot koordināciju, pamatojoties uz sistēmu Eiropas sadarbībai, lai pēc iespējas vairāk palielinātu sinerģijas ar Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas tematisko jomu “Drošība”, jo īpaši tādās jomās kā ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodolmateriālu aizsardzības stiprināšana, pašdarinātu spridzekļu izmantošanas nepieļaušana, bezpilota lidaparātu sistēmas, kuģošanas uzraudzība, informācijas pārvaldība un apstrāde un kiberaizsardzība;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
jo īpaši uzsver, ka nākamajā programmā “Horizon 2020” pētniecība drošības jomā jāsaglabā kā atsevišķa tematiskā joma; uzskata, ka tematiskā joma “Drošība” būtu jāpaplašina, lai atspoguļotu nepieciešamību pēc jauninājumu un tehnoloģiju nodošanas starp civilo un aizsardzības nozari, tomēr neatkāpjas no viedokļa, ka šai tematiskajai jomai vajadzētu saglabāt tās civilo aspektu, vienlaikus pienācīgi ņemto vērā programmās un projektos ietvertās ar aizsardzību saistītās attiecīgās prasības;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
tomēr uzsver, ka nedrīkst pārvietot civilajai pētniecībai paredzētos resursus un ka jebkurai ES finansētai pētniecības darbībai aizsardzības jomā vispirms jāatbilst mērķim uzlabot ES krīzes pārvarēšanas spējas, un tai jābūt vērstai uz divējāda lietojuma tehnoloģiju pētniecību;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
atgādina, ka saskaņā ar Septītās pamatprogrammas (PP7) juridisko pamatu tiem pētniecības pasākumiem, kuri saņem atbalstu no šīs programmas, ir jāievēro ētiskie pamatprincipi, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktie principi; aicina Komisiju uzlabot veidu, kādā tā nodrošina ētisko principu ievērošanu, novērtējot atbilstību kritērijiem, kas nepieciešami, lai piedalītos “drošības” jomā īstenotajās PP7 pētniecības programmās; turklāt aicina Komisiju katram projektam, kuru finansēs no PP7 un turpmākajām pētniecības programmām, kā standarta elementu paredzēt ētikas un sociālās ietekmes novērtējumu;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
norāda, ka LESD 185. panta noteikumi atļauj ES piedalīties pašreizējās pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis; uzskata, ka šo iespēju varētu izmantot, pamatojoties uz šo pantu, lai paātrinātu KDAP misijām un operācijām vajadzīgo spēju uzlabošanu;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes veidošana
Building a European defence technological and industrial base
atgādina, ka jāpanāk progress Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes konsolidācijā, jo, ņemot vērā to, ka tehnoloģijas kļūst arvien sarežģītākas, pieaug starptautiskā konkurence un tiek samazināts aizsardzības budžets, nevienā ES dalībvalstī vairs nav iespējams nodrošināt aizsardzības nozares ilgtspējību, veicot darbu tikai valsts līmenī; pauž nožēlu par to, ka, lai gan ir izdevies panākt zināmu koncentrācijas līmeni Eiropas aerokosmiskajās nozarēs, sauszemes un jūras aprīkojuma nozare joprojām ir ārkārtīgi sadrumstalota valstu līmenī; brīdina dalībvalstis par iespēju, ka investīciju samazinājumi aizsardzības jomā var radīt risku, ka Eiropas aizsardzības rūpniecība un tehnoloģiju inovācijas nonāk trešo valstu kontrolē, kurām ir atšķirīgas stratēģiskās intereses;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
uzskata, ka militāro prasību saskaņošanai, veicot drošības un aizsardzības politikas koordinētu pārskatīšanu, kā aprakstīts A daļā, būtu jāveicina aprīkojuma iegādes saskaņošana ES dalībvalstu starpā, kas ir pirmais priekšnosacījums, lai pieprasījuma pusē radītu apstākļus Eiropas aizsardzības nozares veiksmīgai starptautiskai pārstrukturēšanai;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
atzīstot, ka viena no pārstrukturizācijas iespējamajām sekām būs dažu dzīvotnespējīgu valsts nozares darbības virzienu likvidācija, uzsver, ka visiem vidējā termiņa un ilgtermiņa plāniem attiecībā uz šādu pārstrukturizāciju jābūt tādiem, lai pēc iespējas mazāk ietekmētu nodarbinātību; tāpēc iesaka nodrošināt lielāku pārorientāciju un sinerģiju, kura vairāk balstītos uz specializāciju, sadarbspēju un savstarpējo papildināmību; prasa efektīvāk izmantot ES finansējumu, piemēram, Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda finansējumu, lai nodrošinātu atbalstu sagatavošanās pasākumiem un pielāgotos pārmaiņām;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
uzsver, ka Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un industriālās bāzes veicināšana var radīt ilgtspējīgas darbavietas Eiropas pilsoņiem ES aizsardzības nozarēs;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
attiecībā uz nozares pārstrukturizāciju uzsver arī to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai netiktu apdraudēta piegādes drošība; aicina dalībvalstis un Komisiju nekavējoties izveidot visaptverošu un vērienīgu ES piegādes drošības sistēmu, kuras pamatā ir savstarpējo garantiju sistēma; prasa dalībvalstīm, sperot pirmos soļus šā mērķa virzienā, pilnībā izmantot direktīvas par sūtījumiem sniegtās iespējas un paātrināt darbu, lai īstenotu 2006. gada Pamatnolīgumu par piegādes drošību ārkārtas operatīvajos apstākļos;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;
mudina EAA turpināt izstrādāt Eiropas kopējo nostāju attiecībā uz galvenajām nozares spējām, kas jāsaglabā vai jāattīsta Eiropā; papildus šiem centieniem aicina aģentūru analizēt atkarību no ārpuskopienas tehnoloģijām un piegādes avotiem Eiropas stratēģiskās autonomijas nodrošināšanai, un dalībvalstīm sniegt konkrētus ieteikumus atbilstīgi darbam, ko veic Eiropas Komisija, kas arī ir izstrādājusi vairākas programmas, lai mazinātu Eiropas atkarību no piegādēm un atkarību enerģijas jomā;
Encourages the EDA to further develop a common European view on key industrial capabilities that have to be preserved or developed in Europe; as part of this effort, invites the Agency to analyse dependencies on non-European technologies and sources of supply for European strategic autonomy and make concrete recommendations for Member States, in line with the work of the European Commission which also has certain programmes aimed at reducing European supply dependency and energy dependency;
mudina dalībvalstis kopīgajās bruņošanās programmās izvairīties no stingriem darbu dalīšanas nosacījumiem, norādot uz “investīciju taisnīgas atdeves principa” negatīvo ietekmi saistībā ar neefektīvu darbu sadali, kas aizkavē programmu īstenošanu un rada augstākas izmaksas; prasa “investīciju taisnīgas atdeves principu” aizstāt ar daudz elastīgāko “globālā līdzsvara koncepciju”, kas nodrošina efektīvu konkurenci ES attiecībā uz darbuzņēmēju atlasi, ar nosacījumu, ka tiek panākts minimuma līdzsvars, lai nodrošinātu, ka mazie un vidējie uzņēmumi var konkurēt ar lielajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz vienlīdzīgiem nosacījumiem; atzinīgi vērtē to, ka “globālā līdzsvara koncepciju” izmanto EAA spēku aizsargāšanas kopīgajā investīciju programmā, un aicina aģentūru piemērot šo koncepciju visās tās darbības jomās, lai sasniegtu galīgo mērķi, proti, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgū un ņemtu vērā mazo un vidējo uzņēmumu intereses;
Urges the Member States to avoid rigid work-share agreements in joint armaments programmes, noting the adverse effects of the principle of ‘juste retour’ in terms of inefficient work distribution, leading to slower implementation and higher costs; calls for the ‘juste retour’ principle to be replaced with a much more flexible concept of ‘global balance’, which allows effective EU-wide competition for the selection of contractors, provided that a minimum balance is achieved in order to ensure that small and medium-sized enterprises can compete on an equal footing with large enterprises; welcomes the fact that ‘global balance’ is used in the EDA's joint investment programme on force protection, and calls on the Agency to implement this concept over the whole spectrum of its activities, with the final aim of complying with the level playing field within the European defence equipment market and taking account of the interests of small and medium enterprises;
aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai nodrošinātu kiberdrošību kā neatņemamu aizsardzības nozares aspektu;
Calls on the Commission and Member States to cooperate with one another to ensure cyber security, as an integral facet of the defence sector;
norāda ‐ lai Eiropas aizsardzības rūpniecība kļūtu konkurētspējīga, svarīga ir transatlantiska sadarbība rūpniecības jomā, kas var atvieglot piekļuvi jaunām tehnoloģijām, veicināt uzlabotu produktu attīstību, nodrošināt stimulus izmaksu samazināšanai un saīsināt ražošanas ciklu; norāda arī uz potenciālu, ko var sniegt sadarbība ar ārējiem partneriem;
Notes the importance – for a competitive European defence industry – of transatlantic industrial cooperation, which can facilitate access to new technologies, promote advanced products development and provide incentives to reduce costs and shorten the production cycle; notes also the potential of cooperation with other external partners;
Aizsardzības aprīkojuma Eiropas tirgus izveide
Establishing a European defence equipment market
atgādina ‐ lai uzlabotu Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, kā arī, lai nodrošinātu nodokļu maksātāju interešu pienācīgu aizsardzību, dalībvalstīm steidzami jāuzlabo savu aizsardzības tirgu pārredzamība un atvērtība; uzskata, ka Direktīva 2009/81/EK par aizsardzību un sensitīviem iepirkumiem stiprina vienoto tirgu, mazinot iepirkuma noteikumu atšķirības aizsardzības nozarē un atverot valstu tirgus lielākas konkurences nodrošināšanai, un atgādina, ka šīs direktīvas transponēšanas termiņš beidzās 2011. gada 21. augustā; aicina Komisiju savlaicīgi ziņot par dalībvalstu veiktajiem transponēšanas pasākumiem un veikt visas nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu direktīvas savlaicīgu un saskaņotu transponēšanu un pareizu īstenošanu;
Recalls that, in order to increase the competitiveness of the European defence industry, as well as to make sure that the interests of the taxpayer are adequately safeguarded, Member States urgently need to improve the transparency and openness of their defence markets; considers that Directive 2009/81/EC on defence and sensitive security procurement strengthens the single market by reducing the diversity of procurement rules in the defence sector and by opening up national markets to greater competition, and recalls that the deadline for the transposition of the directive expired on 21 August 2011; calls on the Commission to report in due time on the transposition measures taken by the Member States, and to take all necessary action to ensure timely and consistent transposition and correct implementation;
uzsver, ka direktīva ir pielāgota iepirkuma līgumu īpatnībām aizsardzības un drošības jomā un ka tāpēc attiecībā uz šādiem līgumiem jebkurš atbrīvojums no ES tiesību aktu piemērošanas, pamatojoties uz LESD 346. pantu, ir uzskatāms par likumīgu tikai ārkārtas un pienācīgi pamatotos gadījumos, lai aizsargātu būtiskas valsts drošības intereses; aicina Komisiju nodrošināt direktīvas, kā arī LESD 346. pantā minētās atkāpes pareizu piemērošanu; uzsver, ka tādējādi tiktu gūts labums no novērtējuma, kuru veiktu Komisija un kurā tā ziņotu par paraugpraksi, kā arī par jauno noteikumu nepareizas piemērošanas gadījumiem;
Stresses that the directive is tailor-made to the specificities of defence and security procurement contracts, and that, consequently, any exemption of contracts from EU law on the basis of Article 346 TFEU can be deemed legal only in exceptional and duly substantiated cases in order to safeguard essential national security interests; calls on the Commission to ensure that the directive, as well as the derogation under Article 346 TFEU, are correctly applied; underlines that this would benefit from an evaluation by the Commission reporting on good practices as well as cases of misapplication of the new rules;
uzsver, ka atbilstīgi pašreizējiem centieniem panākt Eiropas publisko iepirkumu sistēmas modernizāciju un racionalizāciju direktīvas noteikumu praktiskajā piemērošanā būtu jāatspoguļo administratīvās sistēmas vienkāršošanas un sloga mazināšanas mērķi, un ka, lai uzlabotu konkursa procedūru starptautisko aspektu, ir jāpārskata neatbilstīgas vai nesamērīgas tehniskās prasības, kas ierobežo piekļuvi iekšējam tirgum; turklāt atgādina, ka iespējamos apakšuzņēmējus nedrīkstētu diskriminēt pēc valstspiederības;
Stresses that, in line with the on-going efforts aimed at modernising and streamlining the overall European public procurement framework, the objectives of administrative simplification and burden reduction should be reflected in the practical application of the directive, and that, in order to facilitate cross-border tendering, there is a need to review incompatible or disproportionate technical requirements that constitute barriers to the internal market; recalls, furthermore, that potential subcontractors should not be discriminated against on the grounds of nationality;