natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ir ļoti svarīgi laikus īstenot pieņemtos tiesību aktus un tādējādi dalībvalstīs transponēt attiecīgās direktīvas; uzskata, ka ir vajadzīga strukturētāka ES, dalībvalstu, reģionālās un vietējās politikas saskaņošana mazākumtautību grupu jautājumos, lai panāktu ilgtspējīgu ietekmi un labāku ES, dalībvalstu, reģionālo un vietējo politiku minētajā jomā, un aicina visu līmeņu politikas veidotājus apspriesties ar sievietēm, kuru tiesības tiek ierobežotas, kā arī ar šo sieviešu kopienām un attiecīgās jomas organizācijām par politiku un pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot mazākumtautību sieviešu sociālo integrāciju;
Takes the view that it is of primary importance to implement existing legislation in a timely manner, and thus to transpose the directives in the Member States; takes the view that more structured coordination of EU, national, regional and local policies concerning ethnic minority groups is needed in order to have a lasting impact and achieve better policies at EU, national, regional and local level, and encourages policy-makers at all levels to consult the women whose rights are affected, along with their communities and organisations active in this field, on policies and measures designed to improve the social inclusion of ethnic minority women;
norāda, ka ir svarīgi izglītot sabiedrību par dažādu kultūru līdzāspastāvēšanu un to, kāda ietekme ir diskriminācijai un aizspriedumiem; norāda, ka par efektīvu integrāciju ir atbildīgas gan mazākumtautības, gan valsts pamatsabiedrība, un ja mērķis ir nodrošināt sociālo vienotību, tad abām šīm pusēm jācenšas savstarpēji integrēties;
Highlights the importance of education on the acceptance of different cultures and the impact of discrimination and prejudice; notes that responsibility for effective inclusion lies with both ethnic minorities and mainstream society, both of which must make an effort to integrate with one another if social unity is to be achieved;
aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir novērst mazākumtautību sieviešu prasmju pārāk zemu novērtēšanu, nodrošinot šīm sievietēm labāku darba tirgus pieejamību, tostarp augstas kvalitātes bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību par pieņemamu cenu, un nodrošinot piekļuvi izglītībai, apmācībai un arodizglītībai; aicina efektīvi īstenot politikas nostādnes, kas veltītas mazākumtautību grupu sievietēm, un ieviest skaidras un ātras procedūras prasmju un kvalifikācijas atzīšanai;
Calls on the Commission and the Member States to adopt measures aimed at preventing the de-skilling of women belonging to ethnic minorities by providing better access to the labour market, including access to affordable, high-quality childcare, and ensuring access to education, training and vocational training; calls for the effective implementation of policies that target women belonging to ethnic minority groups and introduce clear, speedy procedures for the recognition of skills and qualifications;
norāda, ka integrācijā svarīgi ir lomu modeļi, un atbalsta to dalībvalstu labākās prakses izplatīšanu, kurām ir lielāka pieredze sociālās atstumtības novēršanā; mudina politikas veidotājus ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī apspriesties ar mazākumtautību sieviešu organizācijām par politiku un pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt mazākumtautību sieviešu sociālo integrāciju; prasa, lai Komisija un dalībvalstis ierosina pasākumus, kas sekmētu starpkultūru un sociālkulturālo vidutāju darbību ES;
Notes the importance of role models in integration and supports the exchange of best practices from those Member States with more experience of preventing social exclusion; encourages policy-makers at EU, national, regional and local level to consult ethnic minority women's organisations on policies and measures geared towards the social inclusion of ethnic minority women; urges the Commission and the Member States to propose measures designed to promote the existence of intercultural and socio-cultural mediators within the EU;
uzskata, ka integrācijas process jāsāk agrīnā vecumā, lai efektīvi nodrošinātu alternatīvas nabadzībai un sociālajai atstumtībai; tāpēc uzskata, ka jānodrošina iestāžu sistēma sociāliem un izglītības pasākumiem bērniem un ģimenēm kopienās, kas atbilstu reģionālām un personīgām vajadzībām, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes pakalpojumiem; tādēļ aicina Komisiju sniegt īpašu atbalstu programmām, kuru mērķis ir sekmēt integrāciju jau no agras bērnības;
Takes the view that the process of inclusion must be initiated at an early stage in life, in order effectively to provide alternatives to poverty and social exclusion; maintains, therefore, that it is necessary to provide an institutional framework for community-based social and educational services for children and families which meet regional and personal needs, guaranteeing equal access to high-quality services, calls on the Commission, therefore, to provide particular support for programmes geared to early inclusion;
aicina Komisiju, tai izmantojot Eiropas Sociālo fondu, un aicina dalībvalstis, tām izmantojot valstu sociālos fondus, veicināt īpaši mazākumtautību grupu sievietēm paredzētas uzņēmējdarbības iespējas, veicinot uzņēmējdarbības seminārus un darbseminārus un publicējot attīstības projektus;
Calls on the Commission, through the European Social Fund, and on the Member States, through national social funds, to promote entrepreneurship opportunities specifically aimed at women from ethnic minority groups, by facilitating entrepreneurship seminars and workshops and publicising development projects;
aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar NVO organizēt mazākumtautību sievietēm un plašai sabiedrībai domātas izpratnes veicināšanas kampaņas un nodrošināt attiecīgo noteikumu pilnīgu īstenošanu, lai apkarotu diskriminējošus kultūras ieradumus un patriarhālos lomu modeļus, novērstu polarizāciju un apkarotu dominējošos, ar dzimuma diskrimināciju saistītos stereotipus un aizspriedumainu attieksmi, jo to dēļ tiek pieļauta un turpinās vardarbība pret sievietēm, un nodrošināt, lai vardarbību neattaisnotu ar paražām, tradīcijām vai reliģiskiem apsvērumiem;
Calls on the Commission and the Member States, in collaboration with NGOs, to carry out awareness-raising campaigns aimed at ethnic minority women as well as the general public, and to ensure the full implementation of the relevant provisions in order to combat discriminatory cultural habits and patriarchal role models, to prevent polarisation and tackle the prevalent sexist stereotypes and social stigmatisation which underpin violence against women, and to ensure that there is no justification of violence on the grounds of customs, traditions or religious considerations;
uzsver ‐ lai mērķtiecīgas integrācijas politikas nostādnes būtu pamatotas, ir vajadzīgs vairāk starpnozaru pētījumu un rādītāju par diskriminācijas un sociālās atstumtības ietekmi uz mazākumtautību kopienu sievietēm ES teritorijā; šajā sakarībā mudina Komisiju, īpaši Pētniecības ĢD, finansēt šādus pētījumu projektus;
Stresses that more cross-sectoral research and indicators in relation to the impact of discrimination and social exclusion on women belonging to ethnic minority communities within the EU are needed in order to inform targeted integration policies; encourages, in this regard, the Commission – especially its DG Research – to fund such research projects;
mudina mazākumtautību grupu sievietes aktīvi politiski un sociāli līdzdarboties visās sabiedriskās dzīves jomās, tostarp politiskās dzīves vadībā, izglītībā un kultūrā, lai novērstu pašreiz zemo pārstāvības līmeni;
Encourages the active political and social participation of women belonging to ethnic minority groups in all areas of society, including political leadership, education and culture, so as to combat the current underrepresentation;
norāda, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība un iespēja darboties ekonomikā ir ļoti būtisks faktors, lai nodrošinātu viņu pilnīgu līdzdalību mītnes valsts pamatsabiedrībā;
Points out that women's economic independence and empowerment are key factors in ensuring their full participation in mainstream society;
aicina dalībvalstis ievērot visu sieviešu, tostarp mazākumtautību sieviešu, pamattiesības un jo īpaši nodrošināt viņām iespēju izmantot veselības aprūpes pakalpojumus, tiesiskās aizsardzības līdzekļus, juridiskās konsultācijas, kā arī saņemt juridisku informāciju un pajumti;
Calls on the Member States to respect the fundamental rights of all women, including ethnic minority women, and in particular their access to health care, justice, legal aid, legal information and housing;
uzsver, ka mazākumtautību grupu sievietēm ir vajadzīga informācija par veselības aprūpes pakalpojumiem dažādās valodās; uzsver, ka ir svarīgi sadarbībā ar mazākumtautību sieviešu grupām organizēt starpkultūru mācības veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem;
Stresses that women from ethnic minority groups need access to health care information in different languages; stresses the importance of intercultural training for health care providers in partnership with ethnic minority women's groups;
prasa, lai Komisija, lemjot par politikas virzieniem un pasākumiem sociālās integrācijas jomā, ņemtu vērā dzimumu līdztiesības principu;
Urges the Commission to take the gender aspect into account when deciding on policies and measures geared towards social inclusion;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai neatkarīgi no sieviešu juridiskā statusa, rases, vecuma, dzimumorientācijas, etniskās vai reliģiskās piederības nodrošinātu viņām iespēju izmantot atbalsta pakalpojumus, kas saistīti ar sieviešu aizsardzību no vardarbības dzimuma dēļ un šādas vardarbības novēršanu;
Calls on the Member States to take measures to ensure access to support services aimed at preventing gender-based violence and protecting women from such violence regardless of their legal status, race, age, sexual orientation, ethnic origin or religion;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenoti spēkā esošie tiesību akti dzimumu līdztiesības un diskriminācijas novēršanas jomā, padarot pieejamus līdzekļus mērķtiecīgu mācību un izpratnes veicināšanas pasākumu organizēšanai par tiesībām, kas jau ir nodrošinātas mazākumtautību sievietēm, un to, kā viņām rīkoties šo tiesību pārkāpumu gadījumos;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that existing gender equality and anti-discrimination legislation is fully implemented, by making resources available for targeted training and awareness-raising measures about the rights women belonging to ethnic minorities already have and the ways in which they may remedy any infringement of their rights;
aicina dalībvalstis nodrošināt aizsardzību upuriem, kuri cieš no diskriminācijas vairāku iemeslu dēļ un kuru vidū liela grupa ir mazākumtautību sievietes, tiesību sistēmu papildinot ar skaidrām normām un saistošiem noteikumiem par dažādu veidu diskrimināciju;
Calls on the Member States to ensure the protection of victims of multiple discrimination, among whom ethnic minority women represent a big group, by adding explicit clauses and binding regulations on multiple discrimination to the legal system;
uzstāj, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam aktīvi jāpiedalās informācijas apkopošanā un tādu integrācijas problēmu pētīšanā, kuras attiecas uz mazākumtautību sievietēm, konsekventi piemērojot integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un veicinot prioritātes sociālās integrācijas jomā;
Insists on the active involvement of the European Institute for Gender Equality in collecting data and carrying out research on integration issues concerning ethnic minority women, consistently applying the principle of gender mainstreaming and promoting priorities in the area of social inclusion;
aicina Pamattiesību aģentūru iekļaut dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību transversālu perspektīvu visos daudzgadu programmas aspektos un tās turpmākajā darbībā, tostarp attiecībā uz etnisko diskrimināciju un romu pamattiesībām;
Calls on the Fundamental Rights Agency to include a transversal gender equality and women's rights perspective in all aspects of the multiannual framework and its subsequent activities, including those on ethnic discrimination and on the fundamental rights of Roma;
aicina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu sistemātiski apkopot datus, kas sadalīti pēc dzimuma un etniskās piederības principa, kā arī citiem faktoriem, un paziņot rezultātus, sniedzot sadalījumu pēc dzimuma un etniskās piederības; uzsver, ka ir nepieciešami piemēroti informācijas vākšanas un datu aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu, ka tos neizmanto ļaunprātīgi, piemēram, rasistiskai policijas rīcībai;
Calls on the European Institute for Gender Equality systematically to collect data disaggregated by gender and ethnicity as well as other grounds, and to present gender- and ethnicity-disaggregated results; emphasises the need for suitable data gathering and data protection mechanisms in order to prevent the misuse of data for purposes such as racial profiling;
norāda, ka dalībvalstu līdztiesības nodrošināšanas iestādēm ir būtiska loma, lai sniegtu atbalstu un palīdzību diskriminācijas upuriem un viņus informētu par viņu tiesībām un pienākumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to līdztiesības nodrošināšanas iestādes darbojas efektīvi un neatkarīgi, un piešķirt tām pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus katra diskriminācijas veida, kā arī vairākveidu diskriminācijas novēršanai; aicina valstu līdztiesības nodrošināšanas iestādes izstrādāt instrumentus un apmācības programmas par dažādu veidu diskrimināciju, tostarp par mazākumtautību sieviešu īpašo stāvokli;
Points out the crucial role of national equality bodies in providing support and assistance to victims of discrimination and informing them about their rights and obligations; calls on the Member States to ensure that national equality bodies are efficient and independent and to provide them with sufficient financial and human resources for each ground of discrimination, along with multiple discrimination; calls on national equality bodies to develop tools and training in relation to multiple discrimination, including the specific situation of ethnic minority women;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūcija par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā ( 2009/2205(INI) )
European Parliament resolution of 7 September 2010 on the role of women in an ageing society ( 2009/2205(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi (2009. gada ziņojums par novecošanu)” ( COM(2009)0180 ),
having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 on ‘Dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report)’ ( COM(2009)0180 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 11. maija darba dokumentu “Eiropas demogrāfiskā nākotne faktos un skaitļos” ( SEC(2007)0638 ),
having regard to the Commission staff working document of 11 May 2007 on ‘Europe's demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu “Paaudžu solidaritātes veicināšana” ( COM(2007)0244 ),
having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 on ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu “Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 on ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010” ( COM(2006)0092 ),
having regard to the Commission Communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ),
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 23. un 25. pantu par dzimumu līdztiesību un vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām, kā arī hartas 34., 35. un 36. pantu, kuros ir īpaši noteiktas tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļa jomā, augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Articles 23 and 25 thereof, on gender equality and the rights of the elderly, as well as Articles 34, 35 and 36 of the Charter, which specifically define the right to social and housing assistance, a high level of human health protection and access to services of general economic interest,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, kurā ir minētas dalībvalstu kopējās vērtības, piemēram, plurālisms, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,
having regard to Article 2 of the Treaty on European Union, which emphasises values common to the Member States such as pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity, and equality between men and women,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kurā ir minēta cīņa pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,
having regard to Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union which refers to combating discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation,
ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē Biļetens ES 3-2006, I.13. punkts.
having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the European Council in March 2006 Bulletin EU 3-2006, point I.13.
ņemot vērā SDD (Starptautiskās Darba organizācijas) Rekomendāciju par vecāka gadagājuma darba ņēmējiem R 162, 1980,
having regard to the ILO (International Labour Organisation) Older Workers Recommendation R 162, 1980,
, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti,
on non-discrimination based on sex and intergenerational solidarity,
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7–0237/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0237/2010 ),
tā kā sabiedrības novecošanos pārāk bieži uztver negatīvi, proti, kā darbaspēka vecuma struktūras problēmas un grūtības ilgstoši garantēt sociālo drošību un veselības aprūpi, kaut arī vecāka gadagājuma cilvēki ir uzskatāmi par ekonomisku resursu un pieredzes avotu un par neatsveramu atbalstu sabiedrībai un ģimenei, jo rūpējas par apgādājamām personām un darbojas kā konsultanti darba jomā, tāpēc ka viņiem ir plaša profesionālā pieredze, un arī kā palīgi lauku kopienu dzīvē;
whereas the ageing of society is too often seen in negative terms, i.e. in terms of challenges to the age structure of the labour force and the sustainability of social protection and health care, although older people also represent an economic resource and a fund of experience and offer key community and family support as carers for dependents and as labour consultants, given their wide professional experience, as well as helping to maintain rural communities,
tā kā Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.-2010. gadam ir uzsvērti trūkumi pilnīgas dzimumu līdztiesības nodrošināšanā un, kaut arī šā ceļveža izstrāde dažos gadījumos ir veicinājusi dzimumu līdztiesības programmas īstenošanu, kopējie rezultāti ir pieticīgi;
whereas the 2006-2010 Roadmap for gender equality has highlighted gaps in the achievement of full gender equality, and has, in some cases, driven the gender equality agenda forward, but overall progress has been modest,
tā kā šābrīža ekonomiskā un sociālā krīze īpaši nopietni ietekmē sievietes, sevišķi gados vecākas sievietes, un tām sniegtos pakalpojumus, tādējādi palielinot nevienlīdzību un diskrimināciju ne tikai dzimuma dēļ, bet arī vecuma un veselības stāvokļa dēļ;
whereas the current economic and social crisis is having particularly serious consequences for women and especially for aged women and the services provided to them, exacerbating inequalities and discrimination based not only on gender but also on age and state of health,
tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem ir lielāks risks būt trūcīgiem ‐ 2008. gadā 27 ES dalībvalstīs aptuveni 19 % no vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem bija 65 un vairāk gadu, bija trūcīgi, savukārt 2005. gadā šis rādītājs bija 19 % un 2000. gadā ‐ 17 %, un tā kā sievietēm, kas ir vecākas par 65 gadiem, pastāv liela varbūtība būt trūcīgām (trūcīguma risks ir 22 %, proti, par pieciem procentpunktiem vairāk nekā vīriešu gadījumā);
whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27, while in 2005 the figure was 19% and in 2000 it was 17%, and whereas women aged over 65 years are at high risk of poverty (the at-risk-of-poverty rate is 22%, i.e. 5 points higher than for men),
tā kā ir paredzams, ka ES 27 dalībvalstu iedzīvotāji kļūs vecāki, pieaugot to iedzīvotāju īpatsvaram, kuriem ir 65 un vairāk gadu, no 17,1 % 2008. gadā līdz 30 % 2060. gadā un tajā pašā laikposmā ‐ no 4,4 % līdz 12,1 % to cilvēku daļai, kuriem ir 80 un vairāk gadu;
whereas the EU-27 population is projected to grow older, with the proportion of the population aged 65 and over rising from 17,1% in 2008 to 30% in 2060, and rising for people aged 80 and over from 4,4% to 12,1% over the same period,
tā kā ir paredzams, ka strādājošo iedzīvotāju skaits kļūs salīdzinoši mazāks, un tā kā aizvien svarīgāk ir darba tirgū iekļaut tādas grupas, kas šobrīd tajā nav aktīvas;
whereas the working population is predicted to become relatively smaller, and the inclusion of groups currently not active in the labour market becomes increasingly important,
tā kā sievietēm ir lielāka iespējamība būt trūcīgām un saņemt ierobežotu pensiju, jo sevišķi tām sievietēm, kuras ir vecākas par 65 gadiem un kuras bieži vien saņem pensiju, kas tikai nedaudz pārsniedz iztikas minimumu, ‐ tas notiek dažādu iemeslu dēļ: piemēram, lielās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu dēļ, kas tiešā veidā ietekmē pensijas apjomu; tādēļ, ka viņas ir uz laiku pārtraukušas vai beigušas strādāt, lai uzņemtos ģimenes rūpes, vai tāpēc, ka viņas ir strādājušas savu vīru uzņēmumos, galvenokārt tirdzniecības un lauksaimniecības nozarē, nesaņemot atalgojumu un neveicot maksājumu sociālās apdrošināšanas sistēmā, un tā kā attiecībā uz šīm sievietēm risks būt trūcīgām ir vēl lielāks,
whereas women are traditionally at greater risk of poverty and limited pensions, especially women aged over 65, who are often in receipt of pensions barely above the minimum subsistence level for various reasons such as the wide gender pay gap, which directly affects pension rights, the fact that they have taken a break from or stopped work to take on family responsibilities, or the fact that they have worked in their husband's undertaking, mainly in the business and agriculture sectors, without remuneration and without social security affiliation, and whereas in times of economic recession the risk of falling into poverty is even greater for these women,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par iedzīvotāju novecošanas ietekmes pārvarēšanu, bet pauž nožēlu, ka, šajā dokumentā ievietojot definīcijas, statistikas datus un situāciju aprakstus, pietiekami netika ņemti vērā vecāka gadagājuma cilvēku dzimumu nevienlīdzība, ko galvenokārt rada visā dzīves laikā piedzīvotā nevienlīdzība dzimuma dēļ;
Welcomes the Communication from the Commission on dealing with the impact of an ageing population but regrets, however, that the definitions, statistics and situations considered are not sufficiently based on an awareness of gender inequalities in older age, which result mainly from accumulated gender-based disadvantages during a whole lifetime;
uzskata par pareizu, ka Komisija galveno vērību ir pievērsusi stratēģijai Eiropadomes secinājumi 2001. gada 23. un 24. marta sanāksmē Stokholmā.
Endorses the Commission's focus on the strategy decided by the Stockholm European Council in 2001 Presidency Conclusions of the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001.