natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka, interneta pieejamībai kļūstot arvien plašākai, dalībvalstīm būtu jācenšas, lai līdz 2015. gadam ātrdarbīgam tīklam būtu pieslēgti 50 % ES mājsaimniecību, savukārt līdz 2020. gadam ‐ 100 %, galalietotājiem nodrošinot drošu un uzlabotu lietojumu, kas atbilstu patērētāju vēlmēm un vajadzībām; atgādina, ka šo mērķu sasniegšanai būtisks ir atbilstīgs politikas regulējums, kas sekmētu privātos ieguldījumus, vienlaikus saglabājot konkurenci un veicinot patērētāju izvēli;
Considers that, as Internet access rates are increasing, Member States should strive to achieve the connection of 50% of EU households to very high-speed networks by 2015 and 100% by 2020 enabling a reliable and improved end-user experience in line with consumer expectations and needs; recalls that for achieving these objectives an appropriate policy framework is vital to enable private investment, while safeguarding competition and boosting consumer choice;
mudina dalībvalstis jau pirms paredzētā termiņa transponēt elektroniskos sakarus reglamentējošos jaunos noteikumus, pilnībā tos īstenot un attiecīgi pilnvarot valstu pārvaldes iestādes; uzsver, ka jaunais tiesiskais regulējums nodrošina paredzamu un saskanīgu vidi, kura veicina ieguldījumus un konkurenci IST sakaru tīklu, produktu un pakalpojumu tirgos, sekmējot informācijas sabiedrībai paredzēto pakalpojumu vienotā tirgus paplašināšanos; pieprasa, lai direktīvās ieviestās koncecijas tiktu pilnībā īstenotas, izstrādājot norādījumus par tiesību aktu telesakaru jomā piemērošanu attiecībā uz nākamās paaudzes piekļuves tīkliem šo tīklu ieviešanas sekmēšanai;
Urges Member States to transpose the new electronic communications regulatory framework before the established deadline and to fully enforce it and to empower national regulators accordingly; emphasises that the new framework provides for a predictable and consistent regulatory environment which stimulates investment and promotes competitive markets for ICT networks, products and services contributing to an enhanced single market for information society services; insists that any guidance on the application of the telecoms package to Next Generation Access needs to give full effect to the concepts introduced in the directives to foster the deployment of these networks;
aicina ieinteresētās personas sakaru tīklu ieviešanai izvēlēties atvērtus modeļus, kas atbalstītu jauninājumus un veicinātu pieprasījumu;
Calls on stakeholders to adopt open models for communications network deployment to help boost innovation and drive demand;
atgādina, ka regulējumam jābūt pārredzamam un paredzamam, un aicina Komisiju, izstrādājot likumdošanas iniciatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, arī turpmāk ievērot labāka regulējuma principus, jo īpaši izmantojot mērķtiecīgus un savlaicīgus ietekmes novērtējumus;
Recalls the need for transparency and predictability of regulation and calls on the Commission to continue to integrate Better Regulation principles in the preparation of legislative and non-legislative initiatives, in particular through targeted and timely impact assessments;
atgādina, ka savietojamība un pieejamība ir cieši saistītas un veido efektīvas informācijas sabiedrības pamatus, nodrošinot produktu, infrastruktūru un pakalpojumu sadarbspēju, lai Eiropas iedzīvotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un datiem neatkarīgi no izmantotās programmatūras;
Recalls that interoperability and accessibility are interlinked and are the bricks on which an efficient information society will be built in order for products, infrastructures and services to interoperate with each other so that Europeans can access services and data independently of which software they use;
uzstāj, ka integrētas digitālas sabiedrības pastāvēšanai digitālā kompetence ir izšķirīga un ka digitālās prasmes attiecīgā līmenī vajadzētu nodrošināt visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka digitālā kompetence varētu palīdzēt nelabvēlīgā sociālā stāvoklī esošām personām (piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar zemiem ienākumiem) iekļauties sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst dažādu sabiedrības grupu atšķirības digitālās pratības un interneta lietošanas prasmju ziņā, tā saukto nākamo otro “digitālo plaisu”; uzsver, ka ļoti svarīga ir apņemšanās līdz 2015. gadam digitālās pratības un kompetences līmeņa atšķirības samazināt uz pusi;
Insists that digital competences are crucial for an inclusive digital society and that all EU citizens should be empowered and have the incentives to develop the appropriate digital skills; stresses that digital competences could help disadvantaged people (i.e. elderly people and those on low incomes) to be included in society; calls on the Commission and on the Member States to tackle the disparities between the different groups in society in terms of digital literacy and Internet use, the so-called emerging second digital divide; emphasises the essential commitment to reduce digital literacy and competence gaps by half by 2015;
prasa, izmantojot IST sistēmas, nodrošināt pārredzamību, pieejamību un iespēju vienlīdzību, lai iespējami lielākam Eiropas iedzīvotāju skaitam šīs sistēmas kļūtu lietotājiem draudzīgākas;
Calls for respect for transparency, accessibility and equality of opportunity in the use of ICT systems, with a view to improving their user-friendliness for the largest possible number of European citizens;
uzsver, ka līdz 2013. gadam ar reģionālās un kohēzijas politikas atbalstu pēc iespējas visās pamatskolās un vidusskolās ir jābūt uzticamam un kvalitatīvam interneta pieslēgumam un līdz 2015. gadam ‐ īpašam ātrdarbīgam interneta pieslēgumam; uzsver, ka IST apmācībai un e-mācībām jākļūst par mūžizglītības būtisku daļu, kas nodrošinātu labākas un pieejamākas izglītības un apmācības programmas;
Stresses that all primary and secondary schools must have reliable, quality Internet connections by 2013 and very high-speed Internet connections by 2015 with the support of the regional and cohesion policy where appropriate; emphasises that ICT training and e-learning should become an integral part of lifelong learning activities enabling better and accessible education and training programmes;
atzīst, ka e-mācības ir svarīga IST jauninājumiem pielāgota izglītības metode, ko var pielāgot to personu vajadzībām, kurām ir grūti pieejamas tradicionālās izglītības metodes, tomēr uzsver, ka nepieciešamība nodrošināt informācijas apmaiņu starp pedagogiem, audzēkņiem un citām ieinteresētajām personām ir būtisks priekšnoteikums; uzskata, ka ir jāsekmē arī starptautiskā apmaiņa, lai izglītības iestādes varētu atgūt savu nozīmīgo lomu izpratnes veicināšanā starp tautām;
Recognises the importance of e-learning as a method of education adapted to ICT innovations which can meet the needs of people who do not have ready access to conventional educational methods, but underlines that the need for the exchange of information between teachers, students and other interested parties is an essential prerequisite; takes the view that international exchanges must also be encouraged in order that educational establishments may regain their important role in promoting understanding between peoples;
ierosina ieviest digitālo prasmju pamatus izglītības sistēmās, sākot jau pirmsskolas līmenī vienlaikus ar svešvalodu apguvi, lai cik vien iespējams agrā vecumā attīstītu attiecīgās prasmes;
Recommends introducing the notion of digital literacy into education systems, starting as early as the pre-primary level, in parallel with foreign languages, with the aim of producing skilled users as early as possible;
atzīmē, cik svarīgi ir veicināt ES iedzīvotāju digitālās prasmes, lai viņiem palīdzētu pilnībā izmantot priekšrocības, ko sniedz līdzdalība digitālajā sabiedrībā; apstiprina, ka jānodrošina, lai Eiropas darbaspēka zināšanas, prasmes, kompetence un radošums atbilstu augstākajiem pasaules standartiem un lai tie tiktu pastāvīgi atjaunoti; uzskata, ka digitālajai pratībai un kompetencei ES politikā vajadzētu pievērst lielu uzmanību, jo tās ir Eiropas inovāciju sabiedrības galvenais virzītājspēks;
Notes the importance of equipping EU citizens with digital skills in order to help them fully exploit the benefits of participating in the digital society; reaffirms the need to ensure that the knowledge, skills, competence and creativity of the European workforce meet the highest global standards and are constantly updated; believes that digital literacy and competences should be central aspects of EU policies as they are the main drivers of Europe's innovation society;
ierosina ES un dalībvalstu līmenī sākt īstenot “Digitālās pratības un integrācijas rīcības plānu”, kurā jo īpaši jāparedz: speciālas apmācības iespējas digitālajā pratībā bezdarbniekiem un atstumtības riskam pakļautām iedzīvotāju grupām; stimuli privātā sektora iniciatīvām, kas visiem darbiniekiem nodrošinātu digitālo prasmju apguvi; Eiropas mēroga iniciatīva “Internetā rīkojies gudri!”, kas visus skolēnus un studentus, tostarp arī mūžizglītībā un profesionālajā apmācībā iesaistītās personas, iepazīstinātu ar drošu IST un tiešsaistes pakalpojumu izmantošanu; vienota ES līmeņa IST prasmju sertifikācijas sistēma;
Proposes the launch of a ‘Digital literacy and inclusion action plan’ at EU and Member State levels, notably comprising: specific digital literacy training opportunities for unemployed people and groups at risk of exclusion; incentives for private-sector initiatives to provide digital skills training to all employees; a European-wide ‘Be smart online!’ initiative to make all students, including those engaged in life-long learning and professional training, familiar with the safe use of ICT and online services; and a common EU-level ICT certification scheme;
aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai iedvesmotu jaunos speciālistus izvēlēties karjeru IST jomā; vienlaikus aicina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt savu valstu pamatskolas dabaszinātņu izglītības programmām, piemēram, matemātikas un fizikas programmām; uzskata ‐ tā kā ir reāli un neatliekami jārīkojas, lai ļoti īsā vai vidējā termiņā apgūtu pieprasītās IST prasmes, e-prasmju uzraudzībai būs vajadzīga labāka datubāze; aicina ES iestādes turpināt darbu pie šādas datubāzes izveides;
Calls on the Member States to take all necessary measures to inspire young professionals to choose ICT as a career; calls on Member States in the meantime to place more emphasis in their national education programmes on natural science subjects, such as maths and physics, for primary school pupils; takes the view that, as there is a real and urgent need for action to meet the demand for ICT skills in Europe in even the short to medium term, a better data base for e-skills monitoring will be needed; calls on the EU institutions to take further actions to create this data base;
pauž stingru pārliecību, ka privātuma aizsardzība ir pamatvērtība un ka visiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai kontrolēt savus personas datus, tostarp viņiem vajadzētu būt “tiesībām tikt aizmirstam” (tiesībām uz personas datu dzēšanu); prasa Komisijai ņemt vērā ne vien datu aizsardzības un privātuma jautājumus kā tādus, bet arī īpaši pievērst uzmanību nepilngadīgo un jauniešu īpašajām vajadzībām saistībā ar šiem jautājumiem; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, ar ko Datu aizsardzības direktīvu pielāgotu tagadējai digitālajai videi;
Believes firmly that the protection of privacy constitutes a core value and that all users should have control of their personal data, including the ‘right to be forgotten’; urges the Commission to take account not only of data protection and privacy questions as such, but especially of the specific needs of minors and young adults with respect to these questions; calls on the Commission to submit a proposal for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment;
aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt veikt pasākumus digitālās drošības uzlabošanā, apkarot kibernoziegumus un surogātpastu, palielināt lietotāju uzticēšanos un nostiprināt Eiropas Savienības kibertelpu pret visu veidu noziegumiem un nodarījumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi iesaistīties sadarbībā starpvalstu līmenī un to paplašināt šajā jomā; atgādina dalībvalstīm, ka gandrīz puse valstu vēl joprojām nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem, un mudina visas dalībvalstis šo konvenciju ratificēt un īstenot;
Calls on the Commission and the Member States to take further action to improve digital security, to fight cybercrime and spam, to enhance users‘ confidence and to secure the European Union cyberspace against all kinds of crimes and offences; calls on the Commission and the Member States to effectively engage and enhance international cooperation in this area; reminds Member States that almost half of them have still not ratified the Council of Europe Convention on Cybercrime and urges all Member States to ratify and implement this Convention;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai droša elektroniskā identifikācija būtu pieejama visiem Eiropas iedzīvotājiem;
Calls on the Member States to take steps with a view to making secure electronic identification available to everyone in Europe;
uzsver, ka plurālisms, preses brīvība un cieņa pret kultūru daudzveidību ir Eiropas Savienības pamatvērtības un galamērķi; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt visu ierosināto ES politikas virzienu atbilsmi šīm vērtībām un mērķiem;
Stresses that pluralism, freedom of the press and respect for cultural diversity are core values and end goals of the European Union; calls on the European Commission therefore to ensure that all proposed EU policies comply with these values and goals;
prasa veikt pētījumu par ES saskaņotajiem noteikumiem, lai veicinātu kopējo tirgu tādās jomās kā mākoņdatošana un elektroniskā komercija;
Calls for a study on harmonised rules within the EU to promote a common market in cloud computing and e-commerce;
aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas tālāk uzlabotu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības noteikumu un nosacījumu pārredzamību un pārrobežu noteikumu izpildes un pārsūdzības mehānismu efektivitāti; uzsver, ka veiksmīgai tiešsaistes tirdzniecības attīstībai vajadzīga produktu un preču efektīva izplatīšana, un tāpēc arī uzsver, ka steidzami jāīsteno trešā pasta direktīva (2008/6/EK);
Calls on the Commission to consider measures to further increase the transparency of terms and conditions of cross-border online trade and the effectiveness of cross-border enforcement and redress; underlines that a successful development of online trade requires efficient distribution of products and goods, and therefore highlights the need for a rapid implementation of the 3rd Postal Directive (2008/6/EC);
uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt nepieciešamo digitālo vidi uzņēmumiem, jo īpaši MVU; aicina dalībvalstis izveidot “vienas pieturas aģentūru” PVN piemērošanai, kas MVU un uzņēmējiem atvieglotu pārrobežu elektronisko komerciju, un aicina Komisiju atbalstīt elektronisko rēķinu plašu izmantošanu;
Believes that Member States should ensure the necessary digital environment for enterprises, especially SMEs; calls on Member States to establish ‘one-stop-shops’ for VAT in order to facilitate cross-border e-commerce for SMEs and entrepreneurs and calls on the Commission to support the wide use of e-invoices;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai līdz 2015. gadam vismaz 50 % visu publisko iepirkumu notiktu ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību, kā paredzēts 2005. gada Mančestras ministru konferencē par e-pārvaldi pieņemtajā rīcības plānā;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that, by 2015, at least 50% of all public procurements are carried out through electronic means, as established by the Action Plan agreed to at the Ministerial Conference on e-government, held in Manchester in 2005;
uzskata, ka tiešsaistes vides arvien lielākas sarežģītības dēļ un jaunu tehnoloģiju ieviešanas dēļ, kā arī tādēļ, ka ES iedzīvotāju dati arvien biežāk tiek apstrādāti ārpus ES, direktīvas par informācijas sabiedrības tiesisko regulējumu, kas pieņemtas gandrīz pirms desmit gadiem, šķiet novecojušas; uzskata ‐ lai gan ar dažām direktīvām saistītos juridiskos jautājumus var atrisināt, tās atjauninot pakāpeniski, citas jāpārskata pamatīgāk un jāpieņem starptautisks regulējums par datu aizsardzību;
Takes the view that, almost a decade after their adoption, the Directives constituting the legal framework for the information society appear out of date due to the increased complexity of the online environment, the introduction of new technologies and the fact that EU citizens‘ data are increasingly processed outside of the EU; believes that, while the legal issues arising from some Directives can be resolved through an incremental update, other Directives need a more fundamental revision and that the adoption of an international framework for data protection is needed;
uzsver, ka potenciāli vērtīga iedzīvotājiem un uzņēmumiem varētu būt publisko pakalpojumu (e-pārvalde) digitalizēšana, kas iedzīvotājiem garantē efektīvākus un individualizētākus pakalpojumus; aicina dalībvalstis izmantot IST līdzekļu sniegtās iespējas, lai uzlabotu valdības darbības pārredzamību un pārskatatbildību un lai veicinātu plašāku demokrātisku līdzdalību, iesaistot visas sociālekonomiskās grupas, veidojot jauno lietotāju izpratni un panākot uzticēšanos un paļāvību; aicina dalībvalstis izstrādāt savus publisko pakalpojumu digitalizēšanas plānus, kuros vajadzētu norādīt, kādi mērķi jāsasniedz un kādi pasākumi jāīsteno, lai līdz 2015. gadam visi publiskie pakalpojumi būtu tiešsaistē un pieejami cilvēkiem ar invaliditāti;
Emphasises the potential value for citizens and businesses of the digital switchover of public services (e-government) in order to enable a more efficient and personalised provision of public services; calls on Member States to seize ICT tools to improve transparency and accountability of government action and to contribute to a more participative democracy involving all socio-economic groups, raising the awareness of new users, and building up trust and confidence; calls on Member States to develop national plans for the digital switchover of public services, which should include targets and measures for getting all public services online and accessible to persons with disabilities by 2015;
uzsver, cik nozīmīgs ir platjoslas pieslēgums Eiropas iedzīvotāju veselības aprūpes jomā, sniedzot iespējas izmantot efektīvas veselības informācijas tehnoloģijas, uzlabojot veselības aprūpes kvalitāti, paplašinot veselības aprūpes ģeogrāfisko pieejamību lauku reģionos uz salām, kalnos un mazapdzīvotos reģionos, atvieglojot mājas aprūpi un izvairoties no nevajadzīgām procedūrām un pacientu pārvietošanas, kas izmaksā dārgi; atgādina, ka platjoslas savienojumi, popularizējot informāciju par sabiedrības drošību, procedūrām, reaģēšanu uz katastrofām un atjaunošanu pēc tām, var palīdzēt aizsargāt Eiropas iedzīvotājus;
Underlines the importance of broadband for European citizens‘ health in enabling the use of efficient health information technologies, enhancing the quality of care, extending the geographic reach of healthcare to rural insular, mountainous and sparsely populated areas, facilitating in-home care and reducing unnecessary treatments and costly patient transfers; recalls that broadband can also help protect European citizens by facilitating and promoting public safety information, procedures, disaster response and recovery;
norāda, ka IST ir īpaši svarīgas cilvēkiem ar invaliditāti, kuriem tehnoloģiju palīdzība ikdienas dzīvē ir vajadzīga vairāk nekā lielākajai daļai cilvēku; uzskata, ka cilvēki ar invaliditāti ir līdztiesīgi izmantot jauno tehnoloģiju izraisīto produktu un pakalpojumu straujo attīstību, jo tādējādi gūst neierobežotas iespējas līdzdalībai integrētā informācijas sabiedrībā;
Points out that ICTs are particularly important to people with disabilities, who have a greater need than most for technological assistance in their day-to-day activities; considers that people with disabilities have a right to share, on equal terms, in the rapid development of products and services derived from new technologies, since this will enable them to participate in an inclusive information society without barriers;
uzsver, ka internets, kurš sniedz daudz jaunu iespēju radoša satura apritei un radoša darba produktu pieejamībai, rada arī jaunas problēmas un ka tādēļ Eiropas Savienības kibertelpa ir jāaizsargā no jaunu veidu noziegumiem un nodarījumiem; atzīmē, ka sankcijas ir viens no iespējamiem instrumentiem autortiesību ievērošanas jomā, taču tās principā vajadzētu vērst pret komerciāla labuma guvējiem, nevis atsevišķiem iedzīvotājiem;
Underlines that the Internet, which offers many new opportunities for the circulation of and access to the products of creative work, also poses new challenges to securing the European Union cyberspace against new kinds of crimes and offences; notes that sanctions, as one of the possible tools in the field of copyright enforcement, should be targeted at commercial exploiters before individual citizens, as a point of principle;
uzskata, ka, ņemot vērā jaunas tehnoloģijas, jaunus digitālās piegādes līdzekļus un patērētāju mainīgo uzvedību, ES ir jāveicina piedāvājuma politika un jāapsver autortiesību licencēšanas un piešķiršanas noteikumu tālāka pilnveide; prasa izstrādāt uzlabotu, efektīvāku, konsekventāku un pārredzamāku tiesību pārvaldības un iegūšanas sistēmu gan muzikāliem, gan audiovizuāliem darbiem, kā arī lielāku pārredzamību un konkurenci autortiesību honorāru pārvaldības organizāciju darbībā;
Believes that, in the light of new technologies, new digital delivery means and changing consumer behaviour, the EU needs to promote supply-side policies and to consider the further development of copyright licensing and clearance rules; calls for an improved, more efficient, and more consistent transparent rights management and clearance system for both musical and audiovisual works and for more transparency and competition between collecting rights management organisations;
uzsver, ka digitālajā programmā jāpievērš vairāk uzmanības Eiropas unikālā kultūras mantojuma digitalizācijai un tā labākai pieejamībai iedzīvotājiem; mudina dalībvalstis sniegt pienācīgu finansiālu atbalstu ES politikai digitalizācijas jomā, vienlaikus mudinot gan Komisiju, gan dalībvalstis rast atbilstošus risinājumus pašreizējo juridisko šķēršļu novēršanai;
Underlines that greater attention must be paid in the new Digital Agenda to the digitisation of, and improving citizens‘ access to, Europe's unique cultural heritage; urges Member States to provide adequate financial support for the EU digitisation policy, while encouraging both the Commission and the Member States to find appropriate solutions to the current legal obstacles;
izsaka dziļas bažas par Eiropas digitālās bibliotēkas projekta nākotni, kas iespējama tikai pēc radikālām izmaiņām tādos aspektos kā bibliotēkas digitālais formāts, pārvaldība, efektivitāte, praktiskums, lietderība un plaša mediju iesaiste projektā;
Expresses its deep concern regarding the future of the European digital library project unless radical changes take place in the fields of the digital format of the library, management, efficiency, practicability, usefulness and large-scale mediatisation of the project;