natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vērš uzmanību uz to, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir nozīmīga Eiropas ekonomikas daļa gan to lielā skaita dēļ, gan tāpēc, ka tiem ir stratēģiska nozīme bezdarba izskaušanā; atgādina, ka MVU Eiropas Savienībā nodrošina 85 % darba vietu un 58 % no visas Savienībā radītās pievienotās vērtības; mudina visas attiecīgās ieinteresētās personas atcelt visus pasākumus, kas var apgrūtināt uzņēmumu izveidi un to brīvu pārvietošanu; aicina dalībvalstis un Komisiju sekmēt mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un stimulēt to izaugsmi, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmējām, nodrošināt labvēlīgu normatīvo un fiskālo vidi, atvieglināt piekļuvi tirgum, novērst šķēršļus pieņemšanai darbā, līdz minimumam samazināt birokrātijas līmeni un uzlabot piekļuvi finansējumam;
Draws attention to the fact that small and medium-sized enterprises play their part in the European economic fabric owing both to their number and to their strategic role in combating unemployment; recalls that SMEs provide 85 % of jobs in the EU and are responsible for 58 % of all the added value created in the Union; urges all relevant stakeholders to remove all measures likely to hinder business creation and its free movement; calls on the Member States and the Commission to facilitate the establishment and stimulate the growth of small and medium-sized enterprises, paying special attention to women's entrepreneurship, to provide them with a favourable regulatory and fiscal environment, to facilitate market access, to list the barriers to recruitment, to reduce the level of bureaucracy to a minimum and to improve their access to finance;
uzskata, ka nodarbinātības paaugstināšanai ir nepieciešama mērķtiecīgāka inovācijas izmantošana un konkurētspējīgāks rūpnieciskais pamats; uzskata, ka ir jāveicina jauniešu nodarbinātību, uz pētniecību un izstrādi pamatoti uzņēmējdarbības modeļi un īpaši stimuli plašāka darba meklētāju spektra pieņemšanai darbā;
Considers that a more targeted use of innovation and a more competitive industrial base are necessary in order to boost employment; considers it necessary to promote youth employment, R&D-based business models and specific incentives for the recruitment of a wider range of job-seekers;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu nākotnē ieviest vienkāršotu procedūru, ar ko uzņēmumu darbiniekiem, kuri ir trešās valsts valstspiederīgie, izsniedz visā ES derīgu termiņuzturēšanās atļauju;
Welcomes the Commission proposal to introduce in future a simplified procedure for issuing employees of a firm who are third-country nationals with a temporary residence permit valid throughout the EU;
aicina Komisiju ievērot principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un ņemt vērā MVU vajadzības, izstrādājot tiesību aktus nodarbinātības jomā;
Calls on the Commission to observe the Think Small First principle and take the needs of SMEs into account when drawing up employment legislation;
uzsver brīva un gudri reglamentēta interneta nozīmi jauno uzņēmēju un darbavietu radītāju darbībā; uzskata, ka interneta lietotāju uzticēšanās sistēmai un uzskatam, ka tās integritāte netiks apdraudēta, ir ļoti svarīga jaunu interneta uzņēmējdarbības modeļu izveidei;
Stresses the importance of a free and intelligently regulated internet for new entrepreneurs and job creators; considers that internet users' confidence in the system and their trust that its integrity will not be compromised is crucial for new internet business models;
norāda, ka Eiropas Savienībā ir par maz pētniecības un attīstības jomā intensīvi strādājošu inovatīvu uzņēmumu un ka būtiskais prasmju trūkums inovāciju un digitālo prasmju jomā nozīmē to, ka MVU nevar pieņemt inovatīvus viedas uzņēmējdarbības modeļus un jaunas tehnoloģijas;
Points out that the European Union does not have enough R&D intensive innovative firms and that the serious lack of skills in innovation and digital literacy means that SMEs cannot adopt innovative smart business models and new technologies;
mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt sadarbību, lai izveidotu integrētu un konkurētspējīgu riska kapitāla tirgu, kam ir izšķiroša nozīme inovatīvu MVU izveidē un izaugsmē;
Urges the Commission and Member States to continue to cooperate with a view to creating an integrated and competitive risk capital market, which is vital for the creation and growth of innovative SMEs;
uzskata, ka ir jāpabeidz bezšķēršļu un konkurētspējīga vienotā tirgus izveide, lai veicinātu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos; turklāt uzskata, ka vienotā tirgus izveides pabeigšana ir cieši jāsaista ar tādu darba likumdošanu, kas rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus, stingru saskaņošanu sociālās drošības jomā un darba ņēmējiem ļauj saglabāt, turpināt saņemt vai pārvest iegūtās tiesības pāri robežām, jo īpaši pensiju jomā; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar sociālajiem partneriem, lai likvidētu šķēršļus studentu un darba ņēmēju mobilitātei, un mudina apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi šajā jomā, lai novērtētu to, kā attīstās iekšējais tirgus algotu darbinieku sociālās drošības ziņā, ņemot vērā atalgojumu un darba apstākļus uzņēmējvalstī; šajā saistībā uzsver, ka ir jānovērš atalgojuma dempings;
Considers that a barrier-free and competitive single market must be completed in order to facilitate free movement of workers; considers furthermore that the completion of the single market should go hand in hand with labour legislation that creates a level playing field, strong coordination of social security and the ability of workers to preserve, maintain or transfer their acquired rights, in particular portability of pensions, across borders; in this regard, calls on the Commission and Member States to work closely with the social partners to eliminate obstacles to students' and workers' mobility and to encourage sharing of best practice and experience in this area in order to assess how the internal market is developing in terms of social security for wage-earners and in the light of the pay and working conditions in the host country; emphasises in that connection that wage dumping should be prevented;
stingri nosoda nedeklarētu darbu, kas apdraud gan sabiedrību kopumā, gan darba ņēmējus; aicina dalībvalstis veikt regulāras un biežākas pārbaudes, noteikt atbilstīgus sodus un sākt informatīvas kampaņas, lai palielinātu izpratni par darba ņēmēju tiesībām un par trūkumiem, ar kādiem ilgtermiņā nākas saskarties darba ņēmējiem, kuri nodarbināti ēnu ekonomikā; turklāt aicina dalībvalstis preventīvus pasākumus un sankcijas īstenot vienlaikus ar stimuliem, kuru mērķis ir novērst stāšanos nedeklarētā darbā un nedeklarētu darbu pārvērst standarta nodarbinātībā;
Strongly condemns undeclared work, which endangers both society and workers; calls on the Member States to carry out regular and more numerous checks, to impose appropriate penalties, and to initiate information campaigns in order to raise awareness of the rights of workers and the long-term disadvantages for those employed in the black economy; invites, furthermore, the Member States to combine preventive measures and sanctions with incentives aimed at avoiding resorting to undeclared work and at transforming undeclared work into regular employment;
uzskata, ka veselības aprūpes nozarei ir izšķiroša nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; turklāt uzskata, ka demogrāfisko pārmaiņu dēļ veselības un sociālās aprūpes nozare ir nodarbinātības avots, kura nozīme nākotnē pieaugs, un tā ir viena no galvenajām sociālās integrācijas veicinātājām; aicina attīstīt aprūpes nozari, lai nodrošinātu reālās vajadzības un kvalitatīvus un pieejamus aprūpes pakalpojumus visiem, kā arī labus darba un atalgojuma nosacījumus, lai novērstu nedeklarētu darbu; aicina Komisiju atbalstīt SDO konvenciju, kas papildināta ar ieteikumu par mājsaimniecībā nodarbinātām personām nolūkā uzlabot darba apstākļus darba ņēmējiem šajā nozarē; aicina Komisiju papildus citiem piemērotiem un ilgtspējīgiem risinājumiem, kas sekmē patstāvīgu dzīvesveidu, sākt pētījumu par klientu mājās nodarbinātajiem aprūpētājiem, lai noskaidrotu, vai ES tiesību akti šīs kategorijas darba ņēmējiem nodrošina pietiekamu sociālo aizsardzību;
Considers that the health-care sector has a critical role to play in achieving the goals of the Europe 2020 strategy; furthermore considers that, because of demographic change, the health and social care sector represents a source of employment, whose significance will grow, and a key contributor to social inclusion; calls for the development of a care economy to meet real needs and to ensure high quality accessible care services for all, good working and pay conditions to avoid resorting to undeclared work; calls on the Commission to support the ILO convention supplemented by a recommendation on domestic workers in order to improve the working conditions for workers in this sector; calls on the Commission to initiate a study on care assistants employed in clients' homes, in addition to other appropriate and sustainable solutions which support independent living, in order to establish whether EU legislation provides sufficient social protection for this category of workers which are often women;
uzsver, ka sociālie, veselības aprūpes un izglītības pakalpojumi var radīt jaunas darba vietas, un aicina veikt apjomīgu un ilgtspējīgu ieguldījumu šajos svarīgajos pakalpojumos un infrastruktūrās, kā arī nodrošināt pienācīgus darba apstākļus, lai veicinātu kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu; gaida Komisijas rīcības plānu, ar ko novērst darba ņēmēju trūkumu veselības aprūpes nozarē;
Stresses the potential of social, health, care and education services to create new employment and demands a strong and sustainable investment in these key services and infrastructures as well as decent working conditions to support quality service provision; looks forward to the Commission's action plan to address the gap in the supply of health workers;
aicina Komisiju, dalībvalstis, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas nodrošināt, ka nolūkā radīt darba vietas, tostarp sociālās ekonomikas jomā, efektīvi tiek izmantoti ES fondi, piemēram, ESF, ERAF un Kohēzijas fonds un tādi mehānismi kā mikrofinansēšanas instruments; uzsver priekšrocības, kādas ir struktūrfondu ieguldījumu novirzīšanai izglītībai un apmācībai nozarēs ar tehnoloģiski augstu pievienoto vērtību un nozarēs, kas ir īpaši nozīmīgas, veicinot pāreju uz ilgtspējīgākiem izaugsmes modeļiem; aicina īpašu uzmanību pievērst tām dalībvalstīm, kurās ir augsts bezdarba līmenis un vidējie ikmēneša ienākumi zem nabadzības sliekšņa;
Calls on the Commission, Member States, social partners and other stakeholders to ensure efficient, simplified and synergetic use of EU funds, such as ESF, ERDF and the Cohesion Fund, and facilities such as the Microfinance Facility, for job creation, including in the social economy; highlights the advantages of gearing structural fund investment towards education and training in technologically high value-added sectors and towards sectors that are particularly important for encouraging the transition to more sustainable growth models; calls for particular consideration to be given to those Member States with high unemployment and an average monthly income that is below the poverty threshold;
uzsver, ka ir svarīga sinerģija starp dažādiem Eiropas fondiem un ka ir būtiski pielietot decentralizētu pieeju, šos fondus izmantojot, lai reaģētu uz darba tirgus prasībām; uzskata, ka ir arī atbilstīgi jāstimulē privātpersonu un uzņēmēju ieguldījumi apmācībā; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ir kohēzijas politikas ieguldījumam pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, un aicina apsvērt tās potenciālu attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi;
Stresses the importance of synergies between the various European funds and underlines the importance of a decentralised approach when using these funds in order to respond to labour market requirements; believes that there is also a need to give individuals and enterprises suitable incentives to invest in training; in this regard, highlights the contribution of cohesion policy to the resource-efficient Europe flagship initiative and calls for its potential for sustainable growth to be considered;
atzīst, ka ir jāpaaugstina kohēzijas politikas instrumentu ‐ tostarp ESF ‐ efektivitāte, finanšu līdzekļus piesaistot mazākam skaitam prioritāru jautājumu, uzlabojot institucionālajām reformām nepieciešamos apstākļus, nostiprinot partnerības principu, nosakot skaidrus un izmērāmus mērķus un starp Komisiju un dalībvalstīm noslēdzot attīstības un partnerības ieguldījumu nolīgumus;
Agrees with enhancing the impact of the cohesion policy instruments, including the ESF, by focusing on concentrating financial resources on a smaller number of priorities, strengthening conditionality for institutional reforms, reinforcing the partnership principle, emphasising clear and measurable targets and establishing development and partnership investment contracts between the Commission and the Member States;
aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo ES tiešā atbalsta shēmu uzņēmumiem tiesisko regulējumu un analizēt iespēju visvairāk atbalstīt darba vietu radīšanu uzņēmumos, darbinieku prasmju attīstīšanu un turpmākas apmācības īstenošanu;
Calls on the Commission to review the existing framework of EU direct enterprise support schemes and to study the possibility of allocating the lion's share of the support to job creation in enterprises, developing workers' skills and implementing further training programmes;
atzīmē, ka elastdrošības politika ir jaunu prasmju un darba vietu programmas centrālais elements, un piekrīt Komisijas vērtējumam, ka krīze ir bijis nopietns pārbaudījums valstu elastdrošības pasākumiem, ietverot pasākumus, ar kuriem darba tirgos tika ieviesti ārējie elastības pasākumi, pietiekami nenostiprinot sociālās drošības sistēmas; tomēr uzsver, ka ir jāveic darba tirgus reformas, neapdraudot veiksmīgu elastdrošības politiku, kuras pamatā ir valstu valdību un sociālo partneru vienprātība un savstarpēja uzticēšanās; uzsver, ka elastdrošības politika ir jāpielāgo sociālajiem apstākļiem un valsts darba tirgus specifiskajai struktūrai, kā arī darba devēju un darba ņēmēju interesēm;
Notes that flexicurity policies are put at the centre of the New Skills and Jobs Agenda, and shares the Commission's assessment that the crisis has put national flexicurity arrangements to a serious test, including where external flexibility measures have been introduced in the labour markets without corresponding strengthening of social security systems; stresses, however, the need to pursue labour market reforms without undermining successful policies and consensus and trust between national governments and the social partners; emphasises that flexicurity measures must be tailored to social circumstances and the specific structure of national labour markets and be consistent with the interests of employers and workers;
tomēr uzsver, ka elastdrošība vien nespēj novērst krīzes sekas, un aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus veikt nepieciešamās darba tirgus reformas, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātu un nelabvēlīgā situācijā nonākušu darba ņēmēju integrācijai darba tirgū; šajā ziņā iesaka izmantot augšupēju pieeju, kas veicinātu dialogu un visu politisko un sociālo vadības līmeņu iesaistīšanu;
Stresses, however, that flexicurity alone cannot remedy the crisis and calls on the Commission, the Member States and the social partners to pursue the necessary labour market reforms, paying special attention to labour market integration of workers from vulnerable and disadvantaged groups; recommends in this context that a bottom-up approach be taken in order to facilitate dialogue and involvement of all levels of political and social governance;
uzskata, ka sociālo un ekonomisko pārmaiņu laikā četri elastdrošības pīlāri ‐ elastīgas un drošas līgumiskās attiecības, aktīva darba tirgus politika, mūžizglītība un modernas sociālās drošības sistēmas ‐ un to savstarpējais līdzsvars ir jāpārskata un jānostiprina, lai ņemtu vērā darba ņēmēju un uzņēmumu vajadzības mūsdienīgos darba tirgos, radītu pienācīgas darba vietas un nodrošinātu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, atbilstīgu sociālo aizsardzību un principa “vienāds atalgojums par tādu pašu darbu” ievērošanu saistībā ar dzimumu līdztiesību; uzskata, ka visā šajā procesā ir būtiski nostiprināt darba tirgus institūcijas, lai darba ņēmēji gūtu labumu no darba vietu, profesiju, nozaru vai nodarbinātības statusa maiņas; turklāt uzskata, ka šajā pārskatīšanā ir aktīvi jāpiedalās sociālajiem partneriem, iesaistoties sociālajā dialogā;
Believes that, under the new momentum of social and economic changes, the four pillars of flexicurity – flexible and reliable contractual arrangements, active labour market policies, lifelong learning, and modern social security systems – and the balance between them should be reviewed and reinforced in order to respond to the needs of workers and companies in modern labour markets, to create decent jobs and to ensure employability of workers, adequate social protection and the respect of the principle of ‘equal pay for equal work’ in conjunction with gender equality; considers the strengthening of labour market institutions essential throughout this process in order to ensure that workers benefit from transitions between jobs, occupations, sectors and employment statuses; considers furthermore that the social partners should play a role in that review, as part of social dialogue;
aicina Komisiju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pantu veicināt vadības un darbaspēka nozīmes palielināšanu ikvienā Eiropas rūpniecības nozarē, vienlaikus ievērojot to autonomiju;
Calls on the Commission, pursuant to Article 152 of the Treaty on the Functioning of the European Union, to step up promotion of the role of management and labour in each industrial sector across Europe, while respecting their autonomy;
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 155. pantu atbalsta dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem un mudina puses noslēgt līgumiskas attiecības, ietverot arī nolīgumus; īstenojot LESD 153. pantā minētajās jomās noslēgtus Eiropas mēroga nolīgumus, iesaka vadībai un darbaspēkam ikvienā rūpniecības nozarē izmantot LESD 155. panta 2. punktā noteikto procedūru;
Supports, pursuant to Article 155 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), dialogue between management and labour and encourages them to enter into contractual relations, including agreements; recommends that in implementing agreements concluded at European level, management and labour in each industrial sector use the procedure laid down in Article 155(2) TFEU for matters covered by Article 153 TFEU;
mudina dalībvalstis attīstīt tāldarbu, t. i., visas attālināta darba un visas darba organizēšanas un/vai veikšanas formas, kas pastāv ārpus klasiskā laika un vietas modeļa, pakalpojumu sniegšanā vai darba attiecībās izmantojot telekomunikācijas un internetu;
Urges the Member States to develop teleworking, i.e. all forms of distance working and all kinds of work organisation and/or execution which exist outside the classic time-space format, by means of telecommunications and the Internet, in the form of a service provision or an employment relationship;
Integrētu darba tirgu izveides sekmēšana
Promoting inclusive labour markets
uzsver ‐ lai Eiropa no ekonomiskās krīzes izkļūtu spēcīgāka, lai tā kļūtu konkurētspējīgāka un saskaņotāka, ar augstiem izaugsmes un nodarbinātības rādītājiem, un lai nodrošinātu mūsu labklājības sistēmu pastāvēšanu ilgtermiņā, Eiropai ir lietderīgāk jāizmanto tās darbaspēka potenciāls visās vecuma grupās, jāuzlabo gan darba tirgu funkcionēšana, gan sociālā integrācija un sociālā aizsardzība, kā arī jāpaaugstina darbaspēka kvalifikācija un prasmes;
Underlines that, in order to emerge stronger from the economic crisis, to become more competitive and convergent, with higher levels of growth and employment, and to secure our welfare systems in the long term, Europe needs to make better use of its labour force potential in all age groups, to improve both functioning of its labour markets and social inclusion and social protection, as well as to boost the qualifications and skills of the labour force;
šajā ziņā uzsver, ka ir jāpanāk darba tirgus segmentācijas samazināšana, nodrošinot pienācīgu drošību darba ņēmējiem un uzlabojot darba tirgus integrāciju, lai neatkarīgi no līgumattiecību veida palielinātu visu darba ņēmēju un jo īpaši neaizsargātāko un nelabvēlīgā situācijā nonākušo iedzīvotāju grupu iespējas iekļūt un attīstīties darba tirgū;
Emphasises in this context that reducing labour market segmentation has to be achieved by providing adequate security for workers and improving labour market inclusion in order to increase the opportunities for all workers under different forms of contracts, in particular those in the most disadvantaged and vulnerable groups, to enter and make progress in the labour market;
uzsver, cik nozīmīgi ir šīs programmas īstenošanā, kā arī visos stratēģijas “Eiropa 2020” aspektos iekļaut personu ar invaliditāti tiesības; aicina Komisiju veikt atbilstošus pasākumus, ar kuriem veicināt universālā dizaina preču un pakalpojumu izstrādi un piekļuvi tiem, kā to paredz ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 29. pants, ietverot apmaiņu ar paraugpraksi;
Stresses the importance of mainstreaming the rights of persons with disabilities in the implementation of the Agenda, as well as in all aspects of the Europe 2020 strategy; calls upon the Commission to take appropriate measure to promote development of and access to universally designed goods and services as enshrined in Article 29 of the UN CRPD, including exchange of best practices;
uzsver, ka daudzās dalībvalstīs algas nav pieaugušas tik strauji kā produktivitāte, un ir ļoti nobažījies par trūcīgo darba ņēmēju skaita pieaugumu, kuri, lai arī saņem algu, dzīvo zem nabadzības sliekšņa, un uzskata, ka šīs situācijas novēršanai ir vajadzīga izlēmīga rīcība;
Stresses that pay rises do not keep pace with productivity gains in many Member States, and is extremely concerned at the growing number of ‘working poor’, who, although earning a wage, remain below the poverty line, and believes that resolute action should be taken to remedy this situation;
uzsver, cik svarīgi ir par prioritāti noteikt jauniešu bezdarba problēmas risināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt centienus veicināt jauniešu integrāciju darba tirgū, tostarp arī paredzēt stimulus jauniešiem un darba devējiem, kā arī pilnveidot praksi un māceklību; šajā ziņā uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir atvieglināt pāreju no skolas uz darbu, sniegt personalizētus vadības un uzraudzības pakalpojumus, kā arī saskaņā ar darba tirgus prasībām nodrošināt iespējas iegūt reālas prasmes un ilgtermiņā tās papildināt; uzsver, ka šai iniciatīvai ir jābūt cieši saskaņotai ar iniciatīvu “Jaunatne kustībā”;
Emphasises the importance of tackling youth unemployment as a matter of priority; calls on the Commission and Member States to continue their efforts to foster youth integration in the labour market, including the provision of incentives for young people and employers and the development of traineeships and apprenticeships; underlines in this context the crucial importance of facilitating the transition from school to work, personalised guidance and monitoring, as well as of providing opportunities to acquire real skills and to upgrade them in line with labour market requirements; emphasises that this initiative must be closely coordinated with the ‘Youth on the Move’ initiative;