natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž atbalstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu centrālo banku netradicionālajiem pasākumiem, ko tās pēdējo divu gadu laikā īstenojušas, lai glābtu tās dalībvalstu bankas, kuras saskārās ar bankrota risku vēl nebijuša toksisko aktīvu daudzuma dēļ; jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka šo banku klientiem tika sniegtas garantijas par viņu noguldījumu drošību, tomēr uzsver, ka šie netradicionālie pasākumi ir pakāpeniski jāpārtrauc, lai banku nozarē nepieļautu negodīgu konkurenci;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
atgādina, ka Eiropas Savienība 2008. gada oktobrī pieņēma Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu par summu 1,6 % apmērā no tās IKP (salīdzinājumam Ķīnā attiecīgais rādītājs bija 5 % un ASV ‐ 6,55 %);
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
atzinīgi vērtē to, ka Ekonomikas un finanšu padome 2010. gada 10. maija pieņēma stabilizācijas plānu EUR 750 miljardu apjomā, ar ko tika izveidots finanšu stabilitātes mehānisms, lai novērstu risku, ka valstis, kas aizņēmušās līdzekļus, nespēj pildīts savas saistības, par šī plāna juridisko pamatu daļēji izmantojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantu; norāda uz demokrātijas deficītu un pārskatatbildības trūkumu lēmumos par Padomes glābšanas pasākumu kopumu, kuri tika pieņemti, neapspriežoties ar Eiropas Parlamentu; prasa turpmāko krīzes pārvarēšanas priekšlikumu un lēmumu pieņemšanā Eiropas Parlamentu iesaistīt kā līdzvērtīgu likumdevēju;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
Dalībvalstu atveseļošanās plāni
National recovery plans
pauž nožēlu par dažādo dalībvalstu atveseļošanās plānu nepietiekamo koordināciju, jo ES līmeņa koordinācijas pastiprinošā un optimizējošā ietekme visdrīzāk būtu sniegusi labāku rezultātu nekā lielākoties valsts līmeņa plānošana, kas var būt savstarpēji pretrunīga; pieprasa turpmākajos atveseļošanās plānos un plaša mēroga ieguldījumos pastiprināt Eiropas dimensiju;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
prasa Komisijai sagatavot ļoti precīzu pārskatu par valstu banku glābšanas pasākumu kopumu efektivitāti, kā arī to valstu un Eiropas atveseļošanās plānu efektivitāti, par kuriem lēmums tika pieņemts 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saistībā ar Savienības īstermiņa un ilgtermiņa mērķiem, tostarp visaptverošu analīzi par krīzes ietekmē pieņemto pārskatīto valsts atbalsta mehānismu ietekmi uz konkurenci un līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu Eiropas Savienībā, finanšu reformu un darba vietu radīšanu;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
norāda, ka atsevišķas dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras no EK saņēma maksājumu bilances atbalstu, šobrīd nevar izstrādāt reālus atveseļošanās plānus, kuros būtu elementi, kas ļautu stimulēt izaugsmi un nodarbinātību, jo to iespējas līdz 2012. gadam aprobežojas ar valsts izdevumu samazināšanu, nodokļu paaugstināšanu un valsts bruto parāda samazināšanu;
Notes that some Member States, particularly those that received the EC balance of payments assistance, do not currently have opportunities to create real national recovery plans with elements allowing growth and employment to be stimulated, since all the options until the year 2012 are limited to public expenditure cuts, tax increases and reduction of GGD;
Nākotne ‐ Eiropa ar pievienoto vērtību
The future - a Europe of added value
uzskata, ka Savienība nevar būt vienīgā integrētā zona, kurā enerģētiku, jo īpaši energoavotu sadalījumu, neuzskata par stratēģiski svarīgu jautājumu ne tās teritorijā, ne attiecībās ar partnervalstīm; uzskata, ka enerģētikas jomas darbības ir jāveic ES mērogā, pamatojoties uz ciešu sadarbību ar Komisiju, dalībvalstīm un attiecīgajiem nozares sektoriem, lai nodrošinātu tās dalībvalstu apgādi ar enerģiju, piemēram, naftu un gāzi, pa diversificētu cauruļvadu tīklu, jo īpaši apspriežot apgādes līgumus un organizējot uzglabāšanas iespējas, kā arī visās atbilstīgajās programmās, piemēram 7. pētniecības programmā 2007.–2013. gadam un tās turpinājumos, finansējot un koordinējot pētniecību un izstrādi saistībā ar jauniem enerģijas avotiem;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
ierosina Komisijai uzņemties pilnu atbildību par projektu vadīšanu un finansēšanu šādās jomās:
Proposes that the Commission assume full responsibility for ensuring the steering and financing of projects in the following fields:
jauni ieguldījumi pētniecībā un izstrādē un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, energoefektivitātē, jo īpaši Eiropas ēku nozarē, kā arī resursu izmantošanas efektivitātē plašākā nozīmē;
new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
Eiropas enerģētikas tīkla stiprināšana, savstarpēji savienojot dalībvalstu enerģētikas tīklus un patērētājiem piegādājot elektroenerģiju no lielām atjaunojamās enerģijas ražošanas centrālēm, kā arī jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu un Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas “supertīkla” ieviešana;
strengthening the European energy network by interconnecting national networks and distributing power from major centres of renewable energy production to consumers, as well as introducing new forms of energy storage and the European High Voltage Direct Current (HVDC) ‘super-grid’;
ES kosmosa infrastruktūras attīstīšana radionavigācijas un zemes novērošanas jomā, lai tādējādi veicinātu jaunu ES pakalpojumu sniegšanu un inovatīvu lietojumu izstrādi, kā arī lai sekmētu ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu;
promoting EU space-based infrastructures in the area of radio navigation and earth observation in order to foster the provision of new EU services and the development of innovative applications, as well as to facilitate implementation of EU legislation and policies;
ātrgaitas vilcienu sabiedrisko pakalpojumu izveide, lai savienotu Eiropas Savienību no austrumiem līdz rietumiem un no ziemeļiem līdz dienvidiem un plāni, lai veicinātu ieguldījumus tās infrastruktūrā un sabiedrībai piederošā kritiskā infrastruktūrā;
developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;
ātras interneta piekļuves nodrošināšana visā Savienības teritorijā, ES digitālās programmas ātras īstenošanas nodrošināšana un uzticamas un brīvas piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem;
providing fast internet access throughout the Union, ensuring the rapid execution of the EU's digital agenda and providing all citizens with reliable, free access;
ES vadošās lomas veidošana e-veselības jomā;
developing EU leadership in the field of e-health,
uzskata ‐ neskatoties uz vienošanos par šiem pārvaldības elementiem un ES darbību jomās, kurās tai ir dalīta kompetence un kompetence, lai papildinātu dalībvalstu darbības, Savienībai ir nepieciešami līdzekļi, galvenokārt finanšu līdzekļi, šādas stratēģijas īstenošanai;
Believes that, while there may be agreement on matters of governance and on EU activity in terms of shared competence and supplementary action, the Union requires resources, especially financial resources, to pursue such a strategy;
atgādina, ka finanšu sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt instrumentus, kas ir piemēroti uzkrājumiem un šo uzkrājumu ieguldīšanai, lai atbalstītu reālo ekonomiku un veicinātu ekonomikas efektivitāti, uzņemoties daļu no uzņēmumu un mājsaimniecību riska, optimizētu pensiju ilgtermiņa finansēšu un radītu jaunas darba vietas, kā to dara, piemēram, reģionālās un vietējās privātklientu bankas; atzīmē, ka šī funkcija ir īpaši svarīga situācijā, kad ir vajadzīgi jauni izaugsmes veidi, kas prasa ievērojamus ieguldījumus tīrās tehnoloģijās;
Points out that the ultimate purpose of the financial system is to provide appropriate instruments for saving and for putting savings to use in the form of investment to provide support to the real economy and to promote economic efficiency, assuming part of the risk of enterprises and private households, to optimise long-term financing of pensions, and to create jobs, as done for example by regional and local retail banks; notes that this function is especially important in a situation where new means of growth are needed, entailing substantial investment in clean technologies;
uzsver, ka vienam no finanšu attīstības mērķiem vajadzētu būt arī taisnīguma nodrošināšanai, paplašinot piekļuvi kredītiem un apdrošināšanai tādām sabiedrības grupām, kurām tie iepriekš nebija pieejami, vienlaikus ievērojot pietiekamus drošības nosacījumus; uzsver, ka finanšu nozares regulējuma reforma ir jāveic, lai ne tikai nodrošinātu finanšu stabilitāti, bet arī ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus;
Emphasises that financial development must also be put to use in the cause of fairness by extending access to credit and insurance – subject to adequate safeguards – to sections of the population currently cut off from it; insists that regulatory reform in the financial sector must not be carried out for the sole purpose of ensuring financial stability, but must also reflect the aims of sustainable development;
norāda, ka šī krīze iezīmē robežas pašregulēšanas sistēmai un pārmērīgai uzticībai finanšu tirgus dalībnieku un kredītreitinga aģentūru spējai vienmēr pareizi novērtēt un pienācīgi pārvaldīt riskus un nepieļaut morālo kaitējumu;
Notes that this crisis marks the limits of a system of self-regulation and over-reliance on the capacity of market participants in the financial sector and of rating agencies always to correctly assess and properly manage risks and avoid moral hazard;
atzinīgi vērtē pašreizējos Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) priekšlikumus un šīs iestādes kā tādas lomu, taču, ņemot vērā, ka ES finanšu iestādēm kaitē pieeja “visiem noderīgs viens risinājums”, uzskata, ka regulējums jāierosina tad, kad ir veikts rūpīgs novērtējumu par tā ietekmi uz to, cik lielā mērā finanšu iestādes darbojas reālās ekonomikas un sabiedrības labā; piekrīt paustajām bažām par kapitāla prasību piemēroto līmeni un pārejas perioda laiku;
Welcomes the present proposals of the Basel Committee on Banking Supervision (BCBS) and the role played by the institution as such, but bearing in mind that a ‘one-size-fits-all’ approach is detrimental to financial institutions in the EU, takes the view that regulation should be timed and proposed on the basis of thorough assessments of its impact on the extent to which financial institutions serve the real economy and society; shares concerns expressed about the right level of capital requirements and the length of transition periods;
norāda, ka šī krīze ir padarījusi acīmredzamu lielu uzraudzības sistēmas trūkumu; pieprasa ar stingru vienošanos G20 līmenī un Eiropas Savienībā līdz minimumam samazināt regulējuma arbitrāžas iespējas pasaulē un, kad vien iespējams, tās likvidēt, finanšu pakalpojumiem piemērojot vienādus noteikumus;
Notes that a major deficiency in the oversight system has become evident as a result of this crisis; calls for opportunities for regulatory arbitrage to be minimised globally through firm agreement at G20 level and within the European Union, and, where possible, to be abolished through the application of a common rule book for financial services;
uzskata, ka ir jānovērš regulējuma trūkumi, kas ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju meitasuzņēmumiem ļāva neregulēti īstenot apjomīgu uzņēmējdarbību ES;
Believes that loopholes in regulation which allowed subsidiaries of foreign financial services to operate significant unregulated business in the EU need to be closed;
norāda, ka patlaban starptautiskais regulējums krīzes pārvarēšanai finanšu nozarē nav pietiekams; aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par ES regulējumu finanšu nozares krīzes pārrobežu pārvaldībai, ņemot vērā starptautisko struktūru, piemēram, G20 un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), ierosmes panākt visā pasaulē vienādus darbības nosacījumus;
Notes that there is at present insufficient international regulation of crisis management in the financial sector; calls on the Commission to come forward with concrete proposals for an EU framework for cross-border crisis management in the financial sector, taking into account initiatives taken by international bodies, such as the G20 and the IMF, in order to ensure a global level playing field;
norāda, ka standarti, jo īpaši ja tiek izmantota patiesā vērtība, cikliski ietekmē lēmumu pieņemšanu, jo īpaši finanšu iestādēs, kuras ir pārāk paļāvušās uz tiem; norāda, ka šis trūkums ir novērojams arī dažos regulatīvajos, uzraudzības un nodokļu noteikumos;
Notes that standards, notably when using fair value, are pro-cyclical in their impact on decision making, notably by financial institutions that have been over-reliant on them; notes that this fault can also be observed in some regulatory, prudential and taxation rules;
apzinās specifiskās problēmas, kas saistītas ar to, ka ārvalstu uzņēmumi lielu daļu banku un apdrošināšanas darbību koncentrē jaunajās dalībvalstīs;
Is aware of the specific problems associated with the important part of of the banking and insurance sectors held by foreign establishments in many of the New Member States;
norāda, ka ir jālīdzsvaro vajadzība īstenot pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti, un vajadzība saglabāt banku spēju kreditēt ekonomiku; ir svarīgi, lai banku sistēma būtu spējīga īstenot savus pamatuzdevumus gan parastos apstākļos, gan krīzes situācijās;
Notes that it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help preserve financial stability and the need to maintain banks' ability to provide credit to the economy; it is important that the banking system should be able to fulfil its fundamental tasks in normal times as well as in times of crisis;
norāda, ka finanšu iestāžu lielums un attiecīgi to bilances radīja priekšstatu “pārāk lielas, lai bankrotētu”; tādēļ aicina Komisiju pieprasīt, lai bankas izstrādātu “testamentus' ‐ detalizētu regulētas likvidēšanas kārtību krīzes gadījumā;
Notes that the size of financial institutions and their respective balance sheets have introduced the concept of ‘too big to fail’; calls on the Commission, therefore, to require banks to produce a ‘living will’ detailing their orderly liquidation in the event of a crisis;
atzinīgi vērtē Eiropas Centrālās bankas (ECB) spēcīgo nozīmi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā (ESRK), jo tā ļauj ECB sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu stabilitātē;
Welcomes the European Central Bank's (ECB) strong role in the framework of the European Systemic Risk Board (ESRB), enabling it to make a major contribution to financial stability in the European Union;
uzsver vajadzību ieviest jaunus statistikas datu standartus finanšu nozarē, tādējādi palielinot Eiropas Komisijas riska kontroles un uzraudzības spēju;
Stresses the need to introduce new standards for statistical data on the financial sector, strengthening the risk-monitoring and surveillance capacity of the European Commission;
vēlas sekmēt finanšu inovāciju, ar nosacījumu, ka tās rezultātā tiek izstrādāti pārredzami instrumenti lietderīgu tehnoloģisko jauninājumu, ilgtermiņa ieguldījumu, pensiju fondu, nodarbinātības un ekoloģiskas ekonomikas finansēšanai; sagaida, ka ES īstenos turpmākas darbības inovatīvās finansēšanas jomā, lai piesaistītu ilgtermiņa uzkrājumus nolūkā veicināt ilgtspējīgus un stratēģiskus ilgtermiņa ieguldījumus un paplašināt piekļuvi finanšu pakalpojumiem;
Wishes to encourage financial innovation provided that it leads to the development of transparent tools for financing useful technological innovation, long-term investment, pension funds, jobs and the green economy; is looking forward to further EU action in the area of innovative financing with the aim of mobilising long-term savings in favour of sustainable, strategic long-term investments and expanding access to financial services;
atkārtoti uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir tāda pārraudzības un regulējuma sistēma, kura nodrošina, ka neviens finanšu darījums vai instruments nepaliek ārpus grāmatvedības uzskaites; uzstāj, ka uz riska ieguldījumu fondiem jāattiecina tādi paši noteikumi, kā uz jebkuru citu ieguldījumu fondu; uzsver, ka pārraudzībai un regulējumam īpaši jāattiecas uz spekulatīviem darījumiem finanšu tirgos, lai ierobežotu un kontrolētu pret valstīm, valūtām un tautsaimniecībām vērstās spekulācijas;
Reaffirms the paramount importance of a system of supervision and regulation which leaves no financial transaction and no financial instrument off the record book; insists that hedge funds must be submitted to the same rules as any and every investment fund; stresses that supervision and regulation must target speculative movements on the financial markets in order to curb and rein in speculation against countries, currencies and economies;
uzskata, ka pārāk liberāla finanšu iestāžu pārvaldība ir veicinājusi krīzi un pārvaldība ir jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka riska pārvaldības komitejas ir darbotiesspējīgas un efektīvas, valdes locekļi pietiekami labi pārzina iestādes produktus un vadība un direktori bez izpildpilnvarām uzņemas atbildību par ieguldītāju un darbinieku interešu saskaņošanu atalgojuma politikas jomā;
Considers that lax corporate governance of financial institutions has contributed to the crisis and needs addressing in order to ensure that risk committees are operational and effective, board members are sufficiently knowledgeable about the institution's products and management and non-executive directors assume responsibility for aligning investor and employee interests with respect to compensation policies;
norāda uz vērtību un ētikas principu trūkumu dažu finanšu tirgu un iestāžu dalībnieku darbībā; uzsver, ka finanšu tirgiem un iestādēm korporatīvās sociālās atbildības kontekstā jāņem vērā visu iesaistīto personu ‐ klientu, akcionāru un darbinieku ‐ intereses;
Notes a lack of values and ethics in the behaviour of some actors in financial markets and institutions; underlines that financial markets and institutions have to take into account, as part of their corporate social responsibility, the interests of all of the parties involved, such as their clients, shareholders and employees;
54. uzskata, ka ir jāizmanto pietiekami plašs kritēriju kopums, lai šķirotu finanšu iestādes, jo īpaši Eiropas Savienībā atrodošās, pēc tā, vai tām ir sistēmisks risks; uzskata, ka šie kritēriji liek uzdot jautājumu par to, cik daudzas šādas iestādes darbojas dalībvalstīs un cik lielas tās ir, un, kas ir vissvarīgāk, pārliecināties par attiecīgās iestādes spēju radīt traucējumus iekšējā tirgus darbībā, jo īpaši tāpēc, ka šī krīze pierādīja, ka iestādes lielums ir tikai viens no faktoriem, kas rada sistēmisko risku; 55.
54.Takes the view that a sufficiently broad set of criteria for systemic risk needs to be used as the basis for categorising financial institutions, especially within the EU; considers that use of these criteria entails asking how many Member States' institutions operate in and how big they are, and, most importantly, ascertaining the capacity of a given institution to disrupt the internal market – a point underscored when the crisis demonstrated that large size was only one of several factors that posed systemic risk; 55.
uzskata, ka ir būtiski, lai ES, izstrādājot jaunus noteikumus, ņemtu vērā nepieciešamību saglabāt un paplašināt finanšu nozares strukturālo daudzveidību, un uzskata, ka Eiropas ekonomikai ir vajadzīgs stabils reģionālo un vietējo banku, piemēram, krājbanku un kooperatīvo banku, tīkls, vienlaikus atzīstot, ka dažādām bankām ir atšķirīga specializācija un pamatkompetence; norāda, ka daudzveidība ir pierādījusi savu vērtību finanšu krīzes novēršanā un veicinājusi stabilitāti, un ka vienveidība var izraisīt sistēmisko nestabilitāti;
Deems it vital that the EU should take into account, in defining new rules, the need to maintain and expand the structural diversity of its financial sector, and believes that the European economy needs a sound network of regional and local banks, such as savings banks and cooperative banks, while recognising that different banks have different areas of expertise and core competencies; notes that plurality has proved its worth in the financial crisis and has added to stability, and that uniformity can lead to systemic fragility;
uzsver, ka nolūkā atjaunot un atbrīvot kredītplūsmu uzņēmumiem un privātpersonām ir svarīgi rast ilgtermiņa risinājumus problēmām, ko rada mājsaimniecību un uzņēmumu privātā parāda milzīgais apjoms;
Stresses that, in order to revitalise and unblock the flow of credit to companies and individuals, it is essential to find long-term solutions to the difficulties posed by the enormous amount of private debt for both households and businesses;
prasa nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībās starp dalībvalstīm un to attiecībās ar vadošajām finanšu iestādēm;
Calls for increased transparency in the relations between Member States and their relations with leading financial institutions;