natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka, lai gan pašreizējās un pārskatītās KLP galvenā loma ir garantēt Eiropas Savienības nodrošinātība ar pārtiku, kā arī pasaules mēroga apgādi ar pārtiku laikā, kad pārtikas cenas palielinās un ir vērojama pārtikas nepietiekamība, vienlaikus tā nodrošina arī vairākus sabiedriskos labumus ārpus lauksaimniecības tirgus, piemēram, lauksaimniecības zemes saglabāšana ražošanai visā Eiropā, ainavu daudzveidības radīšana, bioloģiskās daudzveidības paplašināšana un dzīvnieku labturības uzlabošana, klimata pārmaiņu izraisīto seku ierobežošana, augsnes un ūdens resursu saglabāšana, cīņa pret lauku teritoriju apdzīvotības samazināšanos, nabadzību un segregāciju, nodarbinātības un vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšana lauku teritorijās, ilgtspējīgākas pārtikas ražošanas veicināšana un atjaunojamo enerģijas avotu atbalstīšana;
Stresses that while the primary role of the current and the reformed CAP is to guarantee European Union food security as well as global food supply in times of rising food prices and food shortages, it is at the same time delivering a variety of public goods beyond agricultural markets, such as maintaining farm land in production throughout Europe, shaping the diversity of landscapes, enhancing biodiversity and animal welfare, mitigating climate change, preserving soils and water, combating rural depopulation, poverty and segregation, providing for employment and services of general interest in rural areas, contributing to a more sustainable food production and supporting renewable sources of energy;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus pārskatītai KLP, kas būtu vērsta uz efektīvāku un lietderīgāku KLP budžeta piešķiršanu un izlietojumu, cita starpā taisnīgāk sadalot tiešos maksājumus starp dalībvalstīm, reģioniem un lauksaimniekiem, nostiprinot nosacītību tādu sabiedrisko labumu sniegšanai, ko sagaida sabiedrība, un ar mērķtiecīgāku maksājumu palīdzību nodrošinot labāku publiskā finansējuma atdevi; uzsver nepieciešamību saglabāt KLP divu pīlāru sistēmu un vienkāršot īstenošanas mehānismus;
Calls on the Commission to present proposals for a reformed CAP, which aim at a more effective and efficient allocation and use of the CAP budget, inter alia, via a fair distribution of direct payments between Member States, regions and farmers by strengthening conditionality towards delivering the public goods expected by society and by more targeted payments in order to ensure best return for public money; emphasises the need for maintaining a two-pillar system of the CAP and for simplifying the implementation mechanisms;
atbalsta jaunattīstības valstu neatkarību pārtikas apgādes jomā; atgādina, ka 2005. gadā Honkongas ministru konferences laikā PTO dalībvalstis apņēmās panākt jebkāda veida eksporta subsīdiju likvidēšanu; uzskata, ka jaunajai KLP ir jāatbilst ES koncepcijai par attīstības politikas saskaņotību; uzsver, ka Savienība nedrīkst turpināt izmantot lauksaimniecības produktu eksporta subsīdijas un tai arī turpmāk jāsaskaņo centieni ar pasaules lielākajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai samazinātu tirdzniecību traucējošas subsīdijas;
Supports food autonomy of developing countries; recalls the commitment made by the WTO members during the 2005 Hong Kong Ministerial Conference to achieving the elimination of all forms of export subsidies; considers that the new CAP must be in line with the EU concept of policy coherence for development; underlines that the Union must no longer use export subsidies for agricultural products and must continue to coordinate efforts with the world's major agriculture producers to cut trade distortion subsidies;
uzstāj, ka, ņemot vērā KLP plašo uzdevumu un mērķu loku, 2013. budžeta gadā KLP piešķirtais līdzekļu apjoms būtu vismaz jāsaglabā tādā pašā apjomā arī nākamajā finanšu plānošanas periodā;
Insists that, given the wide array of tasks and objectives that the CAP is called to respond to, the amounts allocated to the CAP in the budget year 2013 should be at least maintained during the next financial programming period;
aicina uzlabot koordināciju starp Eiropas lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un citiem kohēzijas fondiem un struktūrfondiem, lai tādējādi stiprinātu teritoriālo pieeju; aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā panākama labāka sinerģija attiecībā uz ELFLA un citu līdzīgu instrumentu finansējumu, kas nav paredzēts ar lauksaimniecību saistītām darbībām; prognozē, ka nākamās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikposmā pieaugs ar ekonomikas diversifikāciju saistītie izdevumi reģionos, kuros vērojams lauksaimniecības panīkums;
Calls for an increased coordination of the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the European Regional Development Fund (ERDF) and other cohesion and structural funds in order to strengthen a territorial approach; asks the Commission to present specific proposals on how better synergies could be achieved with regard to funding for non-agriculture related activities in the EAFRD and other relevant instruments; expects that the expenses linked to economic diversification in regions where agriculture is declining will increase over the period of the next MFF;
Zivsaimniecība 84.
Fisheries 84.
uzsver, ka zivsaimniecības resursi ir sabiedrisks labums, kas ir nozīmīgs vispārējai nodrošinātībai ar pārtiku; norāda uz to, ka zivsaimniecības un akvakultūras nozare un ar to saistītās darbības bieži ir galvenais iztikas un ilgtspējīgas nodarbinātības avots, jo īpaši piekrastes, salu un attālos reģionos; uzskata, ka, lai sasniegtu tās vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus (stabila, ilgtspējīga un dzīvotspējīga zivsaimniecības nozare) un panāktu zivju krājumu atjaunošanos, kā arī risinātu sociālos aspektus, kuri saistīti ar nepieciešamību samazināt zvejošanu, reformētai kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) būs vajadzīgi atbilstoši finanšu resursi pēc 2013. gada; atzīst nepieciešamību pēc paplašinātas koordinācijas ar kohēzijas politiku; uzsver, ka Eiropas Zivsaimniecības fonds būtu jāizmanto, lai atbalstītu ilgtspējīgu zvejniecības praksi saskaņā ar principu par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kā arī saglabātu jūras ekosistēmas, īpašu uzmanību pievēršot mazapjoma zvejas nozarei;
Stresses that fisheries resources constitute a public good vital for global food security; points to the fact that the fisheries and aquaculture sector and related activities are often the main source of livelihood and sustainable employment in coastal, island and remote regions; considers that, in order to achieve its medium and long-term goals (stable, sustainable and viable fisheries sector), recovery of its fish stocks and tackling the social aspects linked to the reduction of fishing effort, the reformed Common Fisheries Policy (CFP) will need adequate financial resources post 2013; recognises the need for increased coordination with cohesion policy; underlines that the European Fisheries Fund should be used to support sustainable fishery practices, in accordance with the maximum sustainable yield principle, as well as to conserve marine ecosystems while paying special attention to the small scale fisheries sector;
Vide, klimata pārmaiņas un resursu efektivitāte 85.
Environment, climate change and resource efficiency 85.
uzsver, ka Savienībai, lai nodrošinātu tīru un veselīgu dzīves vidi, būtu jāvada pārtapšana par ilgtspējīgu ekonomiku un jāveicina pāreja uz ilgtspējīgu sabiedrību ar konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību un pieņemamām enerģijas cenām; uzsver, ka to cita starpā vajadzētu panākt, samazinot energopatēriņu visās nozarēs, kam priekšnosacījums ir labi funkcionējošs iekšējais energoresursu tirgus un infrastruktūra, decentralizējot energoapgādi, vairāk izmantojot atjaunojamo enerģiju, uzlabojot bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un nodrošinot ekosistēmu noturību;
Emphasises that the Union should lead the transformation towards a sustainable economy and promote a transition to a sustainable society with a competitive European industry and affordable energy prices in order to ensure a clean and healthy living environment; stresses that this should be achieved, inter alia, through reduced energy consumption in all sectors, for which a well-functioning internal energy market and infrastructure is a prerequisite, the decentralisation of energy supply, increased use of renewable energy, improved biodiversity protection and ensuring ecosystem resilience;
uzsver, ka visās attiecīgajās politikas jomās, ieskaitot ārpolitikas nostādnes, ir nepieciešama horizontāla pieeja, kas kombinētu pasākumus klimata pārmaiņu apkarošanai un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai, konkrētāk, energotaupības pasākumus; ir pārliecināts, ka, lai sasniegtu “Eiropa 2020” mērķus šajā jomā, galvenie elementi ir pārdomāti stimuli, piemēram, nosacījumi par ES izdevumiem un tiesību akti; attiecīgi uzskata, ka klimata pasākumus vajadzētu integrēt visās attiecīgajās izdevumu sadaļās, tostarp ārējās darbības jomā, un ka jauniem projektiem būtu jāveic novērtējums par to ietekmi uz vidi; uzskata, ka lielāka daļa Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumu būtu jāiegulda klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanā un ar klimata pārmaiņām saistītā inovācijā;
Underlines the need for a horizontal approach, combining measures to combat climate change and to reduce greenhouse gas emissions - in particular energy saving measures - in all relevant policy areas, including external policies; is convinced that well-placed incentives such as conditionality of EU expenditure and legislation are the key elements in order to achieve the Europe 2020 targets in this field; considers, consequently, that climate actions should be mainstreamed in all relevant sections of expenditure including the external one, and climate impact assessments should be conducted for new projects; considers that larger shares of the European emission trading scheme revenues should be invested in mitigation and climate innovation;
uzskata, ka, lai apkarotu klimata pārmaiņas, ilgtspējības problēmas risināšana, ieviešot vides kritērijus un uzlabojot resursu efektīvu izmantošanu un energoefektivitāti, ir viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem uzdevumiem;
Takes the view that tackling the challenge of sustainability, through introducing environmental criteria and increasing resource and energy efficiency to combat climate change, is one of the core objectives of the Europe 2020 strategy;
attiecīgi atbalsta Komisijas budžeta pārskatīšanā izteikto priekšlikumu paredzēt pienākumu pārredzamā veidā identificēt, kādā veidā nozaru programmas ir veicinājušas klimata un enerģētikas jomā izvirzītos 20/20/20 mērķus, kas ietverti stratēģijā “Eiropa 2020”, un palīdzējušas sasniegt pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” mērķus;
Supports, accordingly, the suggestion expressed in the Commission's Budget Review to include an obligation to identify in a transparent manner where sectoral programmes have promoted the 20/20/20 climate and energy objectives specified in the Europe 2020 strategy and contributed to meeting the ‘Resource Efficient Europe’ flagship initiative goals;
uzsver ES atbildību pasaulē par klimata pārmaiņu apkarošanu; atgādina, ka kopsakarā ar patlabanējo attīstības palīdzību saistībām, kas izriet no Kopenhāgenas un Kankūnas nolīguma, kuru mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm risināt klimata pārmaiņu jautājumus, pēc rakstura jābūt jaunām papildu saistībām, turklāt jābūt nodrošinātai pietiekamai abu politikas virzienu saskanībai; ierosina šim nolūkam izveidot jaunu programmu; atkārtoti apliecina Eiropas Parlamenta nostāju, ka visu Eiropas politikas virzienu finansējums jāsaglabā ES budžeta ietvaros; aicina ES starptautiskās apņemšanās klimata pārmaiņu jomā integrēt ES budžetā, lai ar kopīgajiem resursiem panāktu maksimālu sviras efektu;
Underlines the global responsibility of the EU in tackling climate change; recalls that pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries to address climate change must be ‘new and additional’ to the existing development aid with an adequate level of coherence being maintained between the two policies; suggests that a new programme be created for this purpose; reiterates the position of the European Parliament on the need to maintain within the EU budget the financing of all European policies; calls for the integration of the EU international climate change pledges in the EU budget in order to achieve a maximum leverage effect of community resources;
Enerģija 91.
Energy 91.
ir pārliecināts, ka enerģijas sadaļa nākamajā DFS būtu jāpalielina; uzskata, ka atjaunojamas enerģijas tehnoloģijām, kā arī energoefektivitātei un energotaupībai vajadzētu būt galvenajām prioritātēm, un aicina attiecīgi palielināt šīm jomām paredzēto ES finansējumu; aicina Komisiju izstrādāt konkrētus kritērijus un nodrošināt saskaņoto mērķu izpildi, kā arī iespēju tos efektīvi uzraudzīt Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada ietvaros un ar īpašu plānu, piemēram, valstu energoefektivitātes plānu, starpniecību;
Is convinced that the energy's share in the next MFF should increase; believes that renewable energy technologies, energy efficiency and energy saving should be key priorities and calls for a corresponding increase of EU funding in these areas; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be efficiently monitored within the framework of the European semester of policy coordination and through specific plans such as the National Energy Efficiency Plans;
ņemot vērā milzīgās vajadzības pēc finansējuma transporta un enerģētikas infrastruktūras jomā un ņemot vērā šo projektu pozitīvos ārējos faktorus, uzsver nepieciešamību izstrādāt stimulējošu tiesisko regulējumu, ar kuru veicināt privātus un valsts ilgtermiņa ieguldījumus šajās jomās; aicina sadarbībā ar ilgtermiņa ieguldītājiem izstrādāt inovatīvus finanšu instrumentus;
Given the huge financing needs in the areas of transport and energy infrastructure, and given the positive externalities of these projects, stresses the need to develop an incentive regulatory framework in order to promote public and private long term investment in these fields; asks that innovative financial instruments be developed in cooperation with long term investors;
Eiropas enerģētikas tīkli 94.
Trans-European energy networks 94.
norāda, ka, pieņemot lēmumus par enerģētikas infrastruktūras finansēšanu, prioritāra nozīme ir jāpiešķir energoefektivitātei un atjaunojamiem energoavotiem; uzsver, ka steidzami jāmodernizē un jāuzlabo Eiropas enerģētikas infrastruktūra, jāizstrādā viedie energotīkli un jāveido nepieciešamie starpsavienojumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu iekšējo enerģijas tirgu, attiecībā uz trešām valstīm dažādotu piegādes avotus un ceļus, tādējādi padarot piegādes drošākas, palielinātu atjaunojamo energoavotu daļu un sasniegtu Eiropas mērķus enerģētikas un klimata jomā; ņem vērā aprēķinus, ka šajā jomā līdz 2020. gadam ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi aptuveni EUR 1000 miljardu apmērā; jo sevišķi, lai nodrošinātu pārvades jaudu, tostarp jaunu ražošanas jaudu un ieguldījumus elektrotīklos; atzīmē, ka pašreizējo pasaules cenu apstākļos nepieciešamo būtisko ieguldījumu galvenokārt var nodrošināt privātais sektors; uzsver nepieciešamību Eiropas prioritāro enerģētikas infrastruktūras galveno valsts līmeņa un pārrobežu projektu finansēšanā maksimāli palielināt Eiropas finansējuma ietekmi un izmantot struktūrfondu un inovatīvu finanšu instrumentu piedāvāto iespēju; uzsver, ka būtisks piešķīrums no ES budžeta ir vajadzīgs inovatīviem finanšu instrumentiem šajā jomā;
Points to the need to prioritise energy efficiency and renewable energies when deciding on financing energy infrastructure; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections which are necessary for realising the internal energy market, for diversifying sources and routes with third countries enhancing security of supply, for increasing the share of renewable energy, and for meeting energy and climate targets; takes note of estimates that substantial investments of approximately EUR 1000 billion by 2020 are needed in this field; particularly in order to ensure transmission capacity, including new production capacity and investment in electricity grids; notes that, at current world energy prices, the substantial investment required can primarily originate from the private sector; emphasises the need to maximise the impact of European funding and the opportunity offered by the structural funds and innovative financial instruments to fund key national and cross-border European priority energy infrastructure projects; stresses the need for a substantial allocation from the European Union budget for innovative financial instruments in this field;
Transports un Eiropas transporta tīkli 95.
Transport and Trans-European transport networks 95.
uzskata, ka nosacītības principu vajadzētu pastiprināt, ieviešot principu “izmantot vai nesaņemt” (noteikumu par atbrīvošanos no saistībām); ja piešķirtais finansējums nav izmantots, transporta fondu resursiem, kas nav iztērēti vai par kuriem ir atceltas saistības, būtu jāpaliek ES budžetā un tie nebūtu jāatdod dalībvalstīm;
Considers that conditionality should be enhanced by introducing the principle of ‘Use-it-or-lose-it’ (decommitment); when allocated funding has not been used the unspent or decommitted resources of transport funds should remain in the EU budget and not be returned to the Member States;
Tūrisms 99.
Tourism 99.
atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu tūrisms ir viena no jaunajām ES kompetencēm, kas tādēļ arī jāatspoguļo nākamajā DFS; uzsver, ka tūrisms Eiropas ekonomikā sniedz nozīmīgu ieguldījumu, un uzskata, ka Eiropas tūrisma stratēģijai vajadzētu izvirzīt mērķi paaugstināt nozares konkurētspēju un ka nākamajā periodā tā būtu jāatbalsta ar pienācīgu finansējumu;
Recalls that tourism is a new EU competence under the Lisbon Treaty, which should, therefore, also be reflected in the next MFF; stresses the important contribution of tourism to the European economy and believes that the European strategy for tourism should aim at raising the competitiveness of the sector and be supported with adequate funding for the next period;
Jūrniecības politika 100.
Maritime Policy 100.
atzīst, ka jūrām un okeāniem nākotnē būs aizvien svarīgāka nozīme pasaules ekonomikas izaugsmē; uzskata, ka integrētā jūrniecības politika ir jāveicina un jāvirza uz to problēmu risināšanu, ar ko saskaras piekrastes teritorijas un jūras baseini, atbalstot jūras nozaru izaugsmi un ilgtspējīgu jūrniecības ekonomiku; pieprasa, lai ES vairāk censtos atbalstīt vērienīgu ES jūrniecības politiku, kas Eiropai ļaus nostiprināt savu starptautisko nozīmi šajā stratēģiskajā nozarē; uzstāj, lai šīs politikas interesēs tiktu nodrošināta atbilstošu budžeta līdzekļu pieejamība;
Acknowledges that the seas and oceans will play an increasingly key role in global economic growth in the future; considers that the Integrated Maritime Policy must be pursued and geared towards tackling the challenges faced by coastal zones and maritime basins, supporting blue growth and a sustainable maritime economy; requests that the EU increases its effort to support an ambitious EU maritime policy which will allow Europe to assert its international position in this strategic sector; insists that the appropriate budgetary means be made available in favour of this policy;
Eiropas kultūras un daudzveidības sekmēšana 101.
Fostering European culture and diversity 101.
uzsver, ka Savienības pilsonības veicināšanai ir tieša ietekme uz eiropiešu ikdienas dzīvi un tā palīdz labāk saprast Savienības politikas jomu sniegtās iespējas, kā arī pamattiesības, kas apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un līgumos; pauž pārliecību, ka ir jāgarantē attiecīgs finansējums pilsonības jomā;
Emphasises that promoting Union citizenship has a direct impact on the daily lives of Europeans and that it contributes to a better understanding of the opportunities provided by Union policies, as well as of their fundamental rights, enshrined in the European Charter of Fundamental Rights and the Treaties; is convinced that adequate funding in the area of citizenship must be guaranteed;
uzsver, ka ar jaunatni un kultūru saistītajiem politikas virzieniem ir būtiska nozīme un ka tie ir atzīstami par prioritātēm, ņemot vērā to pievienoto vērtību un saikni ar iedzīvotājiem; aicina ES un dalībvalstis atzīt kultūras un radošo nozaru pieaugošo nozīmi Eiropas ekonomikā un to plašāko ietekmi uz citām ekonomikas nozarēm; stingri uzsver, ka šo politikas virzienu pilnu potenciālu var īstenot, tikai nodrošinot tām pietiekama līmeņa finansējumu, un aicina pilnībā izmantot to potenciālu lauku attīstības un kohēzijas politikā;
Points out that youth- and culture-related policies are essential and among the first priorities to be recognised for their added value and reaching out to citizens; calls on the EU and the Member States to acknowledge the increasing importance of cultural and creative industries to the European economy, and their spill-over effect on other economic sectors ; strongly emphasises that the full potential of these policies can only be realised if they are provided with adequate levels of funding and calls for their potential to be fully exploited within rural development and cohesion policy;
atgādina ka sportam ir liela nozīme veselības aizsardzībā, ekonomikas izaugsmē un darba vietu radīšanā, tūrismā un sociālajā integrācijā un to, ka ar LESD 165. pantu ES šajā jomā ir piešķirtas jaunas kompetences; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā” ( COM(2011)0012 ) kā pirmo soli, lai novērtētu sporta un it īpaši ikdienas sporta nodarbību pievienoto vērtību un pievērstu galveno uzmanību sporta sabiedriskajam, ekonomiskajam un organizatoriskajam aspektam;
Recalls the importance of sport for health, economic growth and jobs, tourism and social inclusion, and the fact that Article 165 TFEU gives the EU new competences in this field; welcomes the Commission communication on ‘Developing the European Dimension in Sport’ ( COM(2011)0012 ) as a first step in assessing the added value of sport, and in particular of everyday exercise, and focusing on the societal, economic and organisational dimension of sport;
Jaunatnes politika 104.
Youth policy 104.
uzsver, ka jaunatnei vajadzētu būt nozīmīgai Savienības prioritātei un ka jaunatnes dimensijai ir jābūt redzamai un nostiprinātai ES politikās un programmās; uzskata, ka jaunatne būtu jāuzskata par transversālu ES tēmu, radot sinerģijas starp dažādām ar jaunatni, izglītību un mobilitāti saistītām politikas jomām; atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā” kā vienu no stratēģijas “Eiropa 2020” stūrakmeņiem; jo īpaši uzsver, ka jauniešiem paredzētās programmas, piemēram, “Mūžizglītība” un “Jaunatne darbībā”, kurām ir zemas izmaksas uz vienu labumguvēju un līdz ar to augsta efektivitāte, ir jāsaglabā kā atsevišķas programmas nākamajā DFS un ka tām pienākas daudz lielāki ieguldījumi;
Stresses that youth should represent a strong priority for the Union and that the youth dimension should be visible and reinforced in EU policies and programmes; believes that youth should be perceived as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, education and mobility; welcomes the ‘Youth on the Move’ flagship initiative as a cornerstone of the Europe 2020 Strategy; underlines in particular that youth-related programmes like Lifelong Learning and Youth in Action, which bear low cost per beneficiary and therefore have high efficiency, should be maintained as separate programmes in the next MFF and that they deserve a much stronger investment;
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa 105.
An Area of Freedom, Security and Justice 105.