natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda uz Parlamenta un ASV Kongresa izšķirošo lomu procesa nepārtrauktības nodrošināšanā un to, ka beztarifu barjeras var atcelt tikai likumdevēji; ierosina veikt rūpīgi sagatavotas gadskārtējas debates par panākumiem TEP risināto jautājumu jomā, kā arī par tās struktūru;
Points to the crucial role of Parliament and the US Congress in supporting this momentum, and to the fact that any non-tariff barriers can only be removed by legislators; proposes to hold a well-prepared annual debate on the progress made on issues discussed within the TEC, as well as its structure;
tāpēc aicina ES un ASV vadību un TEP līdzpriekšsēdētājus ņemt vērā likumdevēju izšķirošo nozīmi procesa ilgtermiņa rezultātu sasniegšanā un mudina TEP darbā pilnīgi un tieši iesaistīt TLD pārstāvjus; tai pat laikā atzīst uzņēmēju un patērētāju nozīmi, paužot viedokli par TEP darbu un sniedzot ekspertu ieguldījumu; tomēr uzskata, ka viņu konsultatīvā loma ir jānodala no ASV Kongresa un Parlamenta likumdevēju lomas;
Calls, therefore, upon the leadership of the EU and the US and the co-chairs of the TEC to take account of the crucial role of legislators for the long-term success of the process, and urges them to involve the representatives of the TLD fully and directly in the work of the TEC; acknowledges at the same time the importance of business and consumer stakeholders in providing reflection on, and expert input into, the work of the TEC; is however of the view that their consultative role is to be differentiated from the legislative role of the US Congress and Parliament;
atzīmē Padomdevēju grupas izveidi, kurā ir TLD, Transatlantiskā uzņēmējdarbības dialoga un Transatlantiskā patērētāju dialoga pārstāvji; slavē likumdevēju un ieinteresēto pušu ieguldījumu TEP pirmās ‐ 2007. gada novembra ‐ sanāksmes veiksmīgajā iznākumā; pauž vēlmi, lai tuvākajā nākotnē lielāka loma būtu Transatlantiskam darbaspēka dialogam un Transatlantiskam vides dialogam; aicina Transatlantiskā darbaspēka dialoga un vides dialoga vadītājus iekļaut Padomdevēju grupā;
Notes the establishment of a Group of Advisers, consisting of representatives of the TLD, Transatlantic Business Dialogue and Transatlantic Consumer Dialogue; commends the contribution of legislators and stakeholders to the success of the first TEC meeting in November 2007; hopes that the Transatlantic Labour Dialogue (TALD) and the Transatlantic Environment Dialogue (TAED) will play a greater role in the near future; calls for the chairs of the TALD and the TAED to be included in the Group of Advisers;
atkārtoti pauž vēlmi pastiprināt abu parlamentu dialogu un tos aicina agrīni iesaistīties jomās, kas jo īpaši attiecas uz jebkādiem turpmākiem noteikumiem, kurus izstrādā pasaules līmeņa pašregulējošās iestādes, lai agrīni risinātu politiskās pārskatatbildības jautājumus;
Reiterates its desire to strengthen dialogue between both parliaments, and calls for their early involvement in particular as regards any future rules developed by global self-regulatory bodies in order to address, at an early stage, political accountability issues;
uzskata, ka šie jautājumi patlaban ir ļoti būtiski un valstu parlamentāriešiem jābūt regulāri informētiem par notiekošo; aicina Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju nodrošināt, lai tam tiktu izveidots piemērots mehānisms;
Believes that these are now issues of a substantive nature and that national parliamentarians should be kept informed on a regular basis of developments in relation thereto; calls on its President to ensure that a mechanism is established to this end;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Transatlantiskās ekonomikas padomes sekretariātam un ASV Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the secretariat of the Transatlantic Economic Council and the US Congress.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūcija par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2007. gadā un ES politiku šajā jomā ( 2007/2274(INI) )
European Parliament resolution of 8 May 2008 on the Annual Report on Human Rights in the World 2007 and the European Union's policy on the matter ( 2007/2274(INI) )
ņemot vērā ES 2007. gada ziņojumu par cilvēktiesībām Padomes dokuments 13288/1/07.
having regard to the ninth European Union Annual Report on Human Rights (2007) Council document 13288/1/07.
ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību instrumentus Attiecīgos pamattekstus skatīt Ārlietu komitejas ziņojuma A6-0128/2007 III pielikuma tabulā.
having regard to the Universal Declaration of Human Rights and to all relevant international human rights instruments For all relevant basic texts, please consult the table in Annex III to report A6-0128/2007 of the Committee on Foreign Affairs.
ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus,
having regard to all United Nations human rights conventions and the optional protocols thereto,
ņemot vērā reģionālos cilvēktiesību instrumentus, tostarp īpaši Āfrikas Cilvēktiesību hartu, Hartai par sieviešu tiesībām Āfrikā pievienoto fakultatīvo protokolu, Amerikas Cilvēktiesību konvenciju un Arābu Cilvēktiesību hartu,
having regard to regional human rights instruments, including in particular the African Charter on Human and Peoples' Rights, the Optional Protocol on the Rights of Women in Africa, the American Convention on Human Rights and the Arab Charter on Human Rights,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem (Konvencija pret spīdzināšanu),
having regard to the United Nations Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment (the Convention against Torture),
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērnu tiesībām,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās fakultatīvo protokolu,
having regard to the United Nations Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women and the optional protocol thereto,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1889/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing a financing instrument for the promotion of democracy and human rights worldwide OJ L 386, 29.12.2006, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējo rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli pasaulē,
having regard to its previous resolutions on human rights in the world,
un sesto sesiju Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0065 .
and 21 February 2008 Texts adopted, P6_TA(2008)0065 .
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 1. februāra OV C 250 E, 25.10.2007., 91. lpp.
having regard to its resolutions of 1 February 2007 OJ C 250 E, 25.10.2007, p.
rezolūciju par iniciatīvu vispārēja nāvessoda moratorija atbalstam un ANO Ģenerālajā asamblejā 2007. gada 18. decembrī pieņemto rezolūciju 62/149 par nāvessoda moratoriju visā pasaulē,
on the initiative for a universal moratorium on the death penalty and to United Nations General Assembly Resolution 62/149 of 18 December 2007 on a moratorium of the use of death penalty,
, kurā apstiprināts, ka jebkāda šāda veida kropļošana jebkādā pakāpē ir vardarbība pret sievietēm un viņu pamattiesību pārkāpums,
, which affirms that any form of such mutilation, of whatever degree, is an act of violence against women and constitutes a violation of their fundamental rights,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par cilvēktiesību dialogu un apspriežu norisi ar trešām valstīm Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0381 .
having regard to its resolution of 6 September 2007 on the functioning of the human rights dialogues and consultations on human rights with third countries Texts adopted, P6_TA(2007)0381 .
, kurā uzsvērts, ka sieviešu tiesības ir skaidri jārisina visos cilvēktiesību dialogos,
, including women's rights which are to be explicitly addressed in all human rights dialogues,
ņemot vērā visas Eiropas Parlamenta steidzamos gadījumos pieņemtās rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem,
having regard to all resolutions adopted by it on urgent cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law,
ņemot vērā Eiropas Savienības Cilvēktiesību forumu, kas notika 2007. gada decembrī Lisabonā,
having regard to the European Union NGO Human Rights Forum, held in Lisbon in December 2007,
ņemot vērā ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām, ko 2007. gada 30. martā parakstīja Eiropas Kopiena un vairums tās dalībvalstu un kurā noteikts pienākums iekļaut invalīdu intereses un bažas cilvēktiesību pasākumos attiecībā uz trešām valstīm,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, which was signed by the European Community and the majority of its Member States on 30 March 2007 and which lays down an obligation to incorporate the interests and concerns of persons with disabilities in human rights actions towards third countries,
ņemot vērā Eiropas Savienības delegāciju un dienestu pamatnostādnes par invaliditāti un attīstību, kas tika publicētas 2004. gada jūlijā,
having regard to the Guidance Note on Disability and Development for European Union delegations and services, published in July 2004,
ņemot vērā ANO Cilvēktiesību aizstāvju deklarāciju un ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja darbību attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvju stāvokli,
having regard to the United Nations Declaration on Human Rights Defenders and the activities of the Special Representative of the United Nations Secretary-General on the Situation of Human Rights Defenders,
ņemot vērā Starptautisko konvenciju visu personu aizsardzībai no piespiedu pazušanas, kas tika pieņemta 2006. gada decembrī,
having regard to the International Convention for the Protection of All Persons from Enforced Disappearance, adopted in December 2006,
ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanai OV C 327, 23.12.2005., 4. lpp.
having regard to the European Union Guidelines on promoting compliance with international humanitarian law (IHL) OJ C 327, 23.12.2005, p.
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu ( A6-0153/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0153/2008 ),
tā kā Eiropas Savienības devītais gada pārskats par cilvēktiesībām 2007. gadā, ko sagatavoja Padome un Komisija, sniedz vispārēju pārskatu par Eiropas Savienības iestāžu darbību attiecībā uz cilvēktiesībām Eiropas Savienībā un ārpus tās;
whereas the ninth European Union Annual Report on Human Rights (2007) produced by the Council and the Commission provides a general overview of the activities of the European Union institutions regarding human rights inside and outside the European Union,
tā kā šī rezolūcija ir izdota, lai pārbaudītu, novērtētu un īpašos gadījumos sniegtu konstruktīvu kritiku par Komisijas, Padomes un Parlamenta darbībām cilvēktiesību jomā;
whereas this resolution sets out to examine, evaluate and, in specific cases, offer constructive criticism of the human rights activities of the Commission, the Council and Parliament,
tā kā nav šaubu, ka konstatētais cilvēktiesību stāvoklis Eiropas Savienībā tieši ietekmē tās uzticamību un spēju īstenot efektīvu ārpolitiku;
whereas the European Union's internal human rights record undoubtedly has a direct impact on its credibility and ability to implement an effective external policy,
tā kā cilvēktiesības un to aizsardzību nosaka un vienlaikus nostiprina tiesiskums, demokrātiska pārvalde, varas dalīšanas princips un politiskā atbildība, kā arī politiskās tiesības, kas var ļaut cilvēkiem aizsargāt pašiem savas cilvēktiesības;
whereas human rights and their protection rely on – and should be promoted in parallel with – the rule of law, democratic governance, the principle of the separation of powers and political accountability, as well as political rights that can allow their beneficiaries to be their own advocates of human rights,
tā kā ir jācenšas pievērst lielāku uzmanību cilvēka pamattiesību, jo īpaši politisko tiesību, ievērošanai, noslēdzot un īstenojot divpusējus vai reģionālus tirdzniecības nolīgumus, pat tādus, kas noslēgti ar nozīmīgiem tirdzniecības partneriem;
whereas efforts must be made to focus greater attention on respect for basic human rights, in particular political rights, in the negotiation and implementation of bilateral or regional trade agreements, even those concluded with important trading partners,
tā kā taisnīgums, brīvība, demokrātija un tiesiskums, garantējot pamatbrīvības un cilvēktiesības, ir stabila miera pīlāri un tā kā stabilu mieru nevar sasniegt ar darījumiem, kuros aizsargātu tos, kas atbildīgi par sistemātiskiem cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem;
whereas justice, freedom, democracy and the rule of law, guaranteeing as they do fundamental freedoms and human rights, are the pillars of sustainable peace, and whereas sustainable peace cannot be achieved through deals to protect those responsible for systematic human rights abuses or violations of IHL,
tā kā cilvēktiesību veicināšanas politika joprojām ir apdraudēta dažādos pasaules reģionos, jo cilvēktiesību pārkāpumi nenovēršami ir saistīti ar to izdarītāju centieniem samazināt jebkuras cilvēktiesības nostiprinošas politikas ietekmi, jo īpaši valstīs, kurās cilvēktiesību pārkāpumi ir būtiski, lai nedemokrātiska valdība varētu palikt pie varas;
whereas policies promoting human rights remain under threat in various regions of the world, as the violation of human rights inevitably goes hand in hand with an effort by their violators to reduce the impact of any policy promoting them, particularly in countries where human rights violations are crucial in maintaining a non-democratic government in power,
tā kā 82 % invalīdu jaunattīstības valstīs joprojām dzīvo apstākļos zem nabadzības sliekšņa un cieš no vissmagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp no tā, ka tiek liegtas tiesības uz dzīvību, un no necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās, un tā kā bērnu invalīdu stāvoklis rada īpašas bažas šajā sakarā;
whereas 82% of disabled people still live below the poverty line in developing countries and continue to be subjected to the most grave human rights abuses, including denial of the right to life and exposure to inhuman or degrading treatment, and whereas the situation of children with disabilities is of particular concern in this regard,
tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Konstitūciju "augstākie sasniedzamie veselības standarti ir viena no katra cilvēka pamattiesībām neatkarīgi no dzimuma, rases, reliģijas, politiskajiem uzskatiem, ekonomiskā vai sociālā stāvokļa" un tā kā visu cilvēku veselība ir pamatnosacījums, lai sasniegtu mieru un drošību,
whereas, according to the Constitution of the World Health Organization (WHO), 'the enjoyment of the highest attainable standard of health is one of the fundamental rights of every human being without distinction of race, religion, political belief, economic or social condition', and whereas the health of all peoples is fundamental to the attainment of peace and security,
izsaka nožēlu, ka Eiropas Savienība joprojām ir tālu no tā, lai īstenotu saskaņotu un bargu politiku cilvēktiesību atbalstam un veicināšanai visā pasaulē, un uzsver nepieciešamību šādu politiku īstenot efektīvāk; uzskata, ka ir jāpanāk ievērojams progress, lai nodrošinātu striktu atbilstību pašreizējiem ES noteikumiem cilvēktiesību jomā;
Deplores the fact that that the European Union is still far from conducting a coherent and hard-hitting policy to uphold and promote human rights around the world, and stresses the need to conduct such a policy more effectively; considers that substantial progress needs to be made in order to ensure strict compliance with existing EU human rights provisions;
uzskata, ka, lai būtiski uzlabotu cilvēktiesību veicināšanu, ir jāveic pasākumi, lai stiprinātu ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku, ko bieži kavē dalībvalstu interešu pārsvars, ar mērķi nodrošināt, lai cilvēktiesību veicināšana tiktu uzskatīta par prioritāti, un nodrošinātu, ka tiek stingri īstenota cilvēktiesību veicināšana kā kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķis, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā;
Believes that, in order to bring about a significant improvement in the promotion of human rights, steps should be taken to strengthen the EU's common foreign and security policy (CFSP), which is often hampered by the predominance of Member States' national interests, with the aim of ensuring that the promotion of human rights is regarded as a priority, and to ensure that the promotion of human rights as an objective of the CFSP, as outlined in Article 11 of the Treaty on European Union, is strictly implemented;
aicina Padomi un Komisiju veltīt lielākas pūles, lai uzlabotu Eiropas Savienības spēju ātri reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, ne tikai saglabājot aktīvu cilvēktiesību politiku visā ES ārējā politikā attiecībās ar šīm valstīm un sistemātiski risinot cilvēktiesību jautājumus saistībā ar politisko dialogu visos līmeņos;
Calls on the Council and the Commission to make greater efforts to improve the ability of the European Union to respond rapidly to breaches of human rights by third countries, not least by mainstreaming human rights policy into all external European Union policies vis-à-vis such countries and systematically addressing human rights issues within the framework of the political dialogue at all levels;
uzskata, ka cilvēktiesību efektīva "piekritība" visā pasaulē vietējās un valstu tiesās vai, kur tas nav iespējams, pārvalstiskās tiesās ir skaidrs galvenais ES politikas virzienu mērķis, sākot ar KĀDP;
Considers that the effective "justiciability" of human rights throughout the world in local and national courts or, where this is not possible, supranational courts, should be established as an explicit and key objective of EU policies, starting with the CFSP;
uzskata, ka vienam no galvenajiem Eiropas Savienības politiskajiem mērķiem ir jābūt atbalsta sniegšanai visa līmeņa tiesu iestādēm, īstenojot centienus nodrošināt cilvēktiesību reālu ievērošanu, un jo īpaši atbalsta sniegšanai starptautiskajām tiesām;
Considers that one of the main political goals of the European Union should be to support judicial institutions at all levels, as part of efforts to ensure effective compliance with human rights, and in particular to provide support for international courts;
tādēļ aicina Padomi un Komisiju veikt prioritāras darbības ‐ tajos pašos darbības virzienos kā SKT izveidei ‐ lai atbalstītu visu to tiesu darbību, kas iesaistītas cilvēktiesību aizsardzībā; īpaši uzskata, ka, piešķirot papildu finanšu resursus, jārisina problēmas, kas saistītas ar ļoti lielo lietu skaitu, kas jāizskata Eiropas Cilvēktiesību tiesai, un ka ir maksimāli jāatbalsta Visamerikas Cilvēktiesību tiesas un Āfrikas Cilvēktiesību tiesas darbs, un ka jāveic pasākumi, lai palīdzētu veicināt cilvēktiesību tiesas izveidi starp valstīm Āzijā un Klusā okeāna reģionā;
Calls on the Council and the Commission, therefore, to take priority action – along the same lines as for the establishment of the ICC – to support the activities of all courts involved in protecting human rights; considers, in particular, that the excessive workload of the European Court of Human Rights must be tackled by the allocation of additional financial resources, that maximum support should be given to the work of the Inter-American Court of Human Rights and the African Court on Human and Peoples' Rights, and that steps should be taken to help facilitate the establishment of a Court of Human Rights between states in Asia and the Pacific;
uzskata, ka tiesības uz demokrātiju ‐ ar to saprotot katra pilsoņa tiesības saskaņā ar tiesiskumu piedalīties cilvēku suverenitātes īstenošanā iestāžu sistēmā ‐ ir vēsturiski iegūtas vispārējās cilvēktiesības, kas skaidri atzītas Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencijā, 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konferences Vīnes Deklarācijā un ANO Tūkstošgades deklarācijā; uzskata, ka šīs tiesības uz demokrātiju paredz pienākumus starptautiskās sabiedrības iestādēm, Eiropas Savienībai un visām dalībvalstīm strādāt, lai novērstu šķēršļus to pilnai īstenošanai visā pasaulē; uzskata, lai to sasniegtu, jāveic jauns papildu pasākums, konkrēti – īsta demokrātiju tīkla izveide visā pasaulē, pārveidojot un stiprinot esošās organizācijas;
Considers that the right to democracy – understood as the right of every citizen to take part in the exercise of the sovereignty of the people within the framework of institutions subject to the rule of law – is an historically acquired universal human right explicitly recognised by the ECHR, the International Covenant on Civil and Political Rights, the 1993 Vienna Declaration of the World Conference on Human Rights and the United Nations Millennium Declaration; considers that this right to democracy carries with it the duty for international community institutions, the European Union and all the Member States to work towards removing obstacles in the way of their full enjoyment throughout the world; considers that, in order to achieve this, a new additional step should be taken, namely the setting-up of a genuine network of democracies around the world by transforming and strengthening existing organisations;
uzskata, ka nevardarbīga cilvēktiesību aizsardzība ir piemērotākais veids, kā nodrošināt, ka tiek īstenotas, atbalstītas, veicinātas un ievērotas cilvēka pamattiesības; uzskata, ka tās veicināšanai ir jābūt ES cilvēktiesību un demokrātijas politikas galvenajam mērķim, un plāno sekmēt moderno nevardarbības teoriju un prakses īstenošanu un pētīšanu daļēji ar pagātnē izmantotās labākās prakses salīdzinošās analīzes palīdzību; ierosina 2009. gadā sasaukt Eiropas konferenci par nevardarbību un 2010. gadu nosaukt par "Eiropas nevardarbības gadu", lai piešķirtu šai idejai galveno politisko lomu; aicina dalībvalstis ANO struktūrā censties nodrošināt, ka tiek pasludināta "nevardarbības desmitgade 2010.–2020.";
Considers that nonviolence is the most appropriate means of ensuring that fundamental human rights are enjoyed, upheld, promoted and respected to the full; believes that its promotion should constitute a priority objective in EU human rights and democracy policy and intends to contribute to keeping up to date with and studying modern non-violent theory and practice, partly through a comparative analysis of the best practice used in the past; proposes, with a view to giving this idea a central political role, that a European Conference on Non-Violence be convened in 2009 and that 2010 be designated 'European Year of Non-Violence'; calls on the Member States to endeavour, under the auspices of the United Nations, to ensure that the 'Decade of Non-Violence 2010-2020' is proclaimed;
Eiropas Savienības 2007. gada ziņojums par cilvēktiesībām
The European Union Annual Report on Human Rights 2007
uzsver Eiropas Savienības gada ziņojuma par cilvēktiesībām lielo nozīmi, analizējot un novērtējot Eiropas Savienības cilvēktiesību politiku, un atzīst, ka ziņojumā ir sniegts pārskats par Eiropas Savienības ar cilvēktiesībām saistīto pasākumu pieaugošo skaitu;
Underlines the importance of the European Union Annual Report on Human Rights in analysing and evaluating the European Union's human rights policy, and recognises that the Report has given an overview of the rising volume of European Union human rights-related activities;