natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un Padomi atzīt vietējo varas iestāžu pamatlomu ūdens aizsardzībā un apsaimniekošanā un pauž nožēlu, ka vietējo varas iestāžu iemaņas, pieredze un resursi nav pietiekami izmantoti Eiropas finansētajās programmās, jo, ņemot vērā to tehnisko kompetenci, zināšanas un pieredzi, ES vietējās varas iestādes ir īpaši piemērotas palīdzības sniegšanai jaunattīstības valstīs;
Calls on the Commission and the Council to recognise the fundamental role of local authorities in water protection and management and regrets that the skills, experience and resources of local authorities are insufficiently exploited by EU funding programmes since, given their technical competences, know-how and experience, local authorities in the EU are particularly suited to helping local communities in developing countries;
uzsver latento, ar ūdeni saistīto konfliktu agrīnas novēršanas nozīmi, it īpaši reģionos, kuros vairākām valstīm ir kopīgs baseins; šajā kontekstā aicina īstenot turpmākus ES un starptautiskus centienus nolūkā uzlabot reģionālās ūdens politikas koordinēšanu un veicināt reģionālo ūdens apsaimniekošanas struktūru izveidi;
Underlines the importance of early prevention of regional water-related conflicts, especially in regions where countries share a common basin; calls, in this context, for further EU and international efforts to improve regional water policy coordination and to promote the setting-up of regional water management bodies;
uzsver paaugstināto ūdens nepietiekamības risku klimata pārmaiņu dēļ; atgādina, ka pārtuksnešošanās, kūstošie ledāji, pazeminātais ūdenslīmenis un pieaugošais sālsūdens apjoms apdraud ūdens piegādi daudzās pasaules daļās; aicina ES un tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību īstenot pasākumus pret klimata pārmaiņām, lai apturētu šīs negatīvās tendences;
Underlines the increased risk of water scarcity due to climate change; recalls that desertification, melting glaciers, lowered water-tables and rising saltwater threaten water supplies in many parts of the world; calls on the EU and its Member States and the international community to implement measures against climate change in order to halt these negative trends;
aicina kopīgi pārvaldīt vides un profilakses politiku, lai radītu patiesi kopīgu ūdens apsaimniekošanas politiku, ko īsteno visās ES ārpolitikas jomās saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas principiem, kuras mērķis ir panākt ūdens resursu kvalitātes saglabāšanu vidējā un ilgtermiņā, un šajā sakarā uzskata, ka jebkuram ES finansējumam, kas paredzēts ar ūdeni saistītiem sadarbības projektiem un divpusējiem centieniem, jāatbilst ES vides tiesību aktu vispārējai pieejai;
Calls for shared management of environmental and prevention policies in order to create a truly common water management policy implemented in all EU external policies, guided by the principles of the Water Framework Directive, which aims to achieve medium- and long-term conservation of the quality of water resources, and in this regard considers that all EU financing of cooperation projects and bilateral endeavours with regard to water should comply with the general approach of the EU's environmental legislation;
atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības centienu mobilizēšanu nolūkā rast risinājumus problēmām, kas saistītas ar ūdens pieejamību, it īpaši visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem; iesaka Ceturtā Pasaules Ūdens foruma dalībniekiem foruma norises laikā aktīvi piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizāciju pasākumos un nopietni apsvērt šajā sakarā izteiktos ierosinājumus;
Welcomes and encourages the work done by European and international civil society organisations in seeking solutions to problems relating to access to water, particularly for the poorest populations; recommends that the participants at the Fourth World Water Forum take an interest in the activities of civil society organisations while the Forum is taking place and that they seriously consider the proposals made by those organisations;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK un ES Padomei, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules Ūdens līguma komitejas ģenerālsekretariātam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ACP-EU Council of Ministers, the UN Secretary-General and the general secretariat of the Committees for the Global Water Contract.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārstrukturēšanu un nodarbinātību (2005/2188 (INI))
European Parliament resolution on restructuring and employment ( 2005/2188(INI) )
ņemot vērā 1989. gada Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām un tai piesaistīto rīcības programmu,
having regard to the 1989 Charter of Fundamental Social Rights for Workers and the action programme relating to it,
ņemot vērā savas 1999. gada 28. oktobra OV C 154, 5.06.2000., 139. lpp.
having regard to its resolutions of 28 October 1999 OJ C 154, 5.6.2000, p.
ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Eiropas Parlamenta rezolūcijas, jo īpaši 2000. gada 15. marta rezolūciju par šo jautājumu OV C 377, 29.12.2000., 164. lpp.
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 and to the resolutions of the European Parliament, in particular its resolution of 15 March 2000 OJ C 377, 29.12.2000, p.
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 29. septembra pašiniciatīvas atzinumu: "Sociālais dialogs un darba ņēmēju iesaistīšana – ceļš uz rūpniecības pārmaiņu prognozēšanu un kontroli" (CESE 1073/2005),
having regard to the own-initiative opinion of the European Economic and Social Committee of 29 September 2005 entitled "Social dialogue and employee participation, essential for anticipating and managing industrial change" (CESE 1073/2005),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma" ( KOM(2005)0330 ),
having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament entitled 'Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme' ( COM(2005)0330 ),
ņemot vērā Komisijas iniciatīvu 2006. gadu pasludināt par darbinieku mobilitātes gadu, kā arī tās iekļaušanu Lisabonas stratēģijas īstenošanas pasākumos MEMO/05/229.
having regard to the initiative taken by the Commission to designate 2006 as the European Year of Workers' Mobility and to the implementation of the Lisbon Strategy MEMO/05/229.
ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras kopējo nostāju par 2007. –2013. gada finanšu plānu,
having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 15 and 16 December 2005 on the Financial Perspective 2007-2013,
ņemot vērā Padomes regulas priekšlikumu, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus ( KOM(2004)0492 ),
having regard to the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund ( COM(2004)0492 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Sociālo fondu ( KOM(2004)0493 ),
having regard to the proposal for a European Parliament and Council regulation on the European Social Fund ( COM(2004)0493 ),
ņemot vērā ES līguma 87. panta 3. punktu, kā arī 127., 136. un 158. pantu,
having regard to Articles 87(3), 127, 136 and 158 of the EC Treaty,
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6-0031/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0031/2006 ),
tā kā ekonomiskas un sociālas pieejas izmantošana problēmu risināšanā ir Eiropas sociālo modeļu galvenā iezīme un tā kā šī pieeja tiek izmantota dažādās valsts politikas jomās, kuru mērķis ir valsts pārticības pamatā likt solidaritāti un sociālo drošību;
whereas a social and economic approach to risks is the key element characterising the European social models and whereas it is applied in a variety of forms as part of the different national policies designed to build a welfare state based on the idea of solidarity and social security,
tā kā šīs problēmas, tām iepriekš nesagatavojoties, var ietekmēt un skart gan darba ņēmējus, kam darbs ir viens no galvenajiem viņu brīvības un cieņas apliecinājumiem, gan arī darba devējus un viņu ražošanas līdzekļus, kas attīstās atvērtai ekonomikai raksturīgajos konkurences apstākļos;
whereas these risks, if they are not anticipated, can affect and impact on employees, for whom work is one of the essential elements of their liberty and dignity, and employers and their productive assets, which evolve in the context of the competition inherent to an open economy,
tā kā ir jāšķir uzņēmumu pārstrukturēšana, kas ir saistīta ar pārmaiņām noteiktās uzņēmumu darbības jomās, no uzņēmumu pārvietošanas, kas ir saistīta ar mēģinājumu samazināt ražošanas izmaksas, un tā kā uz šīm divām parādībām jāreaģē atšķirīgi;
whereas a distinction should be made between, on the one hand, the restructuring of businesses linked to changes in specific industrial sectors and, on the other, the relocation of businesses, most often for the purpose of reducing production costs, and whereas these two issues require different responses,
tā kā ekonomiskās pārmaiņas ir neizbēgamas neatkarīgi no tā, vai tās notiks iepriekš paredzamā veidā vai negaidīti, vai saskaņā ar noteikto politiku vai pēkšņas krīzes ietekmē; tā kā šīs pārmaiņas skar visas Eiropas valstis neatkarīgi no to ekonomiskās attīstības vai sociālās aizsardzības līmeņa, lai gan problēmas, ar kurām tām nākas saskarties, var būt dažādas gluži tāpat kā to risinājums, kura izvēle ir atkarīga no ražošanas līdzekļu veida, no izvēlētās investīciju stratēģijas un ilgtermiņa pētījumiem, bet plašākā nozīmē – no šīs valsts ekonomikas vēstures un mūsdienu politikas;
whereas economic change is inevitable, whether in the form of foreseeable or unforeseen evolution, through adopted policies or as a result of crises; whereas these transformations affect all European States, whatever their level of economic development and social protection, though the challenges they face may differ and be met with specific responses according to the nature of their productive assets and long-term strategic investment and research choices, and, in a broader sense, their recent economic and political history,
tā kā pārstrukturēšana ir īpašs ekonomisko pārmaiņu veids, un tā var notikt negaidīti, līdz ar uzņēmuma nepieciešamību pielāgoties patērētāju vajadzību izmaiņām, kā arī globalizētās ekonomikas ietekmē ar mērķi saglabāt vai atjaunot konkurētspēju, un tā kā uzņēmumiem un nodarbinātajiem ir nepārtraukti jāpielāgojas, lai nodrošinātu izaugsmi un radītu darba vietas;
whereas restructuring is a specific form of economic change and may be a sudden and reluctant process of adaptation by a business to changes in consumer needs and the constraints of the globalised economic climate, with a view to enabling it to remain competitive or regain its competitiveness, and whereas businesses and workers must constantly adapt to create growth and employment,
tā kā pārstrukturēšana var notikt dažādos līmeņos (starpnozaru pārstrukturēšana, nozares pārstrukturēšana, uzņēmumu pārstrukturēšana un darbaspēka pārstrukturēšana); tā kā uzņēmumu pārstrukturēšana var notikt vairākos veidos (ražošanas procesa pārmaiņas, pāreja uz ārpakalpojumu izmantošanu, uzņēmumu pārvietošana, filiāļu slēgšana, nodarbināto skaita samazināšana, apvienošana/pārpirkšana u.c.); tā kā darbaspēka pārstrukturēšana notiek tad, kad prasības attiecībā uz prasmēm kļūst stingrākas; tā kā katras atšķirīgas pārstrukturēšanas gadījumā ir nepieciešami attiecīgi atbildes pasākumi;
whereas there are various levels of restructuring (inter-sector, within a single sector, within an individual company and at worker level); whereas, at company level, various types of restructuring may be observed (changes in production processes, outsourcing, relocation, site closure, job cuts, mergers and acquisitions etc.); whereas restructuring at worker level takes place when increased demands are placed on workers" skills; whereas these differing levels and types of restructuring call for different responses,
tā kā globalizācijas sekas ietver arī koncentrācijas pieaugumu, uzņēmumu apvienošanu un lielu starptautisku grupu veidošanu, kas dažreiz notiek stratēģiski ļoti nozīmīgās jomās; tā kā risinājums jautājumam par atbalstu uzņēmumiem tagad ir jāmeklē vairs ne tikai valsts un vietējo varas iestāžu līmenī, bet arī starptautiskā mērogā; tā kā arī mazie un vidējie uzņēmumi ir atkarīgi no šīs globalizācijas, un tādēļ tiem jāpievērš tikpat liela vērība kā lielajām grupām;
whereas one of the consequences of globalisation is increased concentration, regrouping and the creation of large international groups, sometimes in sectors of vital strategic interest; whereas, therefore, assistance to businesses should no longer be conceived solely on a national and local authority scale but at international level; whereas, furthermore, small and medium-sized enterprises are also dependent on globalisation and should receive the same attention as large groups in that regard,
tā kā to uzņēmumu grūtības, kuri ir spiesti veikt pārstrukturēšanu, parasti ir saistītas ar iesaistīšanos starptautiskajā tirdzniecībā, kā arī ir atkarīgas no uzņēmumu spējas sagatavoties un sagatavot darbiniekus modernizācijai un pārstrukturēšanai; piekrīt Komisijai un atbalsta tās nostāju, saskaņā ar kuru Eiropas Savienībai kopā ar dalībvalstīm ir jāsedz izmaksas un jāveic pielāgojumi normatīvajos aktos, kuri attiecas uz tās īstenotajiem politikas virzieniem;
whereas the difficulties which cause businesses to undertake restructuring are most often due to an opening up to international trade, but are also linked to the capacity of businesses to prepare themselves and their workers for modernisation and restructuring processes; sharing and supporting the Commission's position that it is appropriate for the EU, together with the Member States, to bear the cost, and face up to the legislative implications, of policies it implements;
tā kā pārstrukturēšanas sekas reizēm ir tieši pretējas tādiem Lisabonas mērķiem, kā pilnīgas nodarbinātības veicināšana, nodarbinātības kvalitāte, sociālā un teritoriālā kohēzija un ilgtspējīga attīstība; tā kā ir jānodrošina iespējas strādājošajiem pilnveidot prasmes un izmantot mūžizglītības iespējas;
whereas the consequences of restructuring sometimes run counter to the Lisbon objectives seeking to promote full employment, quality of jobs, social and territorial cohesion and sustainable development, and whereas workers must be guaranteed opportunities for upgrading of skills and lifelong learning,
tā kā ir būtiski atzīt ekonomiskās un sociālās atjaunotnes galveno lomu Lisabonas stratēģijā; tā kā pārstrukturēšanai ir arī ļoti liela nozīme labklājības nodrošināšanā un dzīves līmeņa celšanā;
whereas the recognition that economic and social renewal is at the heart of the Lisbon strategy is vital; and whereas restructuring is also fundamental to the process of wealth creation and the raising of living standards;
tā kā mobilitāte Eiropā ir pārāk vāja – brīvais aktivitātes potenciāls tiek nepietiekami izmantots un darba ņēmēji, kas vēlas būt mobili, bieži nespēj darboties ārzemēs administratīvu vai valodas šķēršļu dēļ; tā kā valsts mūžizglītības un apmācības iespējas tiek pārāk maz izmantotas;
whereas mobility in Europe is too low, which means that business potential is insufficiently exploited; whereas workers who are willing to move are often deterred from taking up their activities abroad as a result of administrative and linguistic obstacles; whereas insufficient use is made of national measures for lifelong learning;
tā kā Eiropas zemā izaugsmes līmeņa un zemās uzņēmumu konkurētspējas iemesls daļēji ir veiksmīgu investīciju trūkums un nepilnības pētniecībā; tā kā Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta uzņēmumu iespējas veikt investīcijas, kā arī jāveicina pētniecība un attīstība;
whereas the weakness of European growth and business competitiveness are in part due to the weakness of investment in production and research; whereas the EU should promote and support the investment capacity of businesses as well as Research and Development,
tā kā, uzņemoties atbildību par atbilstošu sagatavošanos iespējamai notikumu attīstībai, uzņēmumiem būtu jānodrošina darbiniekiem pēc iespējas labāka apmācība:
whereas, in view of their responsibility for adequately anticipating restructuring, businesses should guarantee the best possible training conditions for their workers in respect of:
praktisko iemaņu apguves sākumposmā un māceklības laikā,
initial practical training periods and apprenticeship;
darbinieku turpmākajai izglītībai,
the ongoing training of their employees;
lai atzītu un apstiprinātu iegūto profesionālo pieredzi, ņemot vērā to, ka nodarbinātie no saņemtās apmācības gūst reālu labumu tikai tad, ja jaunās zināšanas viņi var tūdaļ izmantot praktiski;
the recognition of work experience; bearing in mind that workers only gain real benefit from training if they have the opportunity to apply their new knowledge immediately;
un lai sasniegtu šos mērķus, uzņēmumiem būtu jāizveido kompetenču plāns un bilance apmācībai un kvalifikācijas uzlabošanai, kas jāsaskaņo gan ar sociālajiem partneriem, gan ar iestādēm, kuras veic šo profesionālo apmācību;
and whereas, in order to meet these objectives, businesses should draw up plans and schedules of responsibility for training and the development of qualifications, negotiated between the social partners on the one hand, and the institutions awarding professional qualifications on the other,
tā kā galvenais informācijas avots Eiropas līmenī ir Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds, kas pārrauga Eiropas Pārstrukturēšanas uzraudzības centru, un tā kā tas ir jāpilnveido, jo īpaši tā informācijas pamanāmība un tās pieejamība visās ES valodās;
whereas the principal source of information at European level is the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, which manages the ERM (European Restructuring Monitor) and whereas its use should be optimised, particularly as regards the visibility and accessibility of information in all EU languages,
tā kā viena no Eiropas uzņēmumu problēmām ir nepilnīgie starptautiskie noteikumi intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā un viltošanas apkarošanas neefektivitāte,
whereas one of the reasons why European businesses are in difficulty is the absence, at international level, of adequate rules on intellectual property protection or effective measures to combat counterfeiting,
ir gandarīts, ka Komisija šīs gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem un viņu sociālajai un darba videi tik būtiskās problēmas risināšanai ir izvēlējusies vispārēju un transversālu pieeju;
Welcomes the Commission's decision to opt for a global, transversal approach to an issue which is as important for businesses as it is to workers and their social and working environment;
piekrīt Komisijai, ka pārstrukturēšanai nevajadzētu nozīmēt sociālo lejupslīdi un ekonomiskās realitātes zudumu, tomēr tai ir atbilstoši jāsagatavojas, lai uzņēmumi to varētu veikt efektīvi un ātri, uzturot dialogu ar arodbiedrībām, ņemot vērā nacionālos paradumus un praksi, lai uzņēmumu preventīvie pasākumi un valsts vara veicinātu pārstrukturēšanas veiksmīgu norisi un lai uzņēmumi tai sagatavotos, nepārtraukti apmācot darbiniekus; uzskata, ka šie priekšnoteikumi reti tiek ievēroti;
Agrees with the Commission that restructuring is not necessarily synonymous with social decline and a loss of economic substance provided that it is properly anticipated, that firms can manage it quickly and effectively in dialogue with trade unions, and respecting national customs and practice, that anticipatory measures at business level together with public action help ensure that the change is carried out in sound conditions and that businesses prepare for restructuring by providing ongoing training for their workers; considers that these conditions are not often met;
uzskata, ka uzņēmumu pārstrukturēšanai jānotiek tikai tad, ja tā ir pamatota, t.i., lai saglabātu darba vietas vai uzlabotu uzņēmuma konkurētspēju un ekonomisko attīstību;
Considers that business restructuring should only take place if warranted by the circumstances, namely in order to save jobs or improve the competitiveness and the economic development of firms;
konstatē, ka ir nepieciešams nepārtraukti pielāgoties vispārējiem mainīgajiem apstākļiem, lai notiktu uzņēmumu attīstība; uzskata, ka tādēļ, kā to norāda Eiropas sociālie partneri kopējā dokumentā "Vadlīnijas pārmaiņu un to sociālo seku vadībai"(2003.gada 16.oktobris), laikus jāskaidro pārmaiņu nepieciešamība darbiniekiem vai viņu pārstāvjiem un jāņem vērā viņu intereses;
Notes that continual processes of adaptation to changing circumstances are unavoidable if businesses are to develop; accordingly, considers it important – as the European social partners also noted in their joint document of 16 October 2003, entitled "Orientations for reference in managing change and its social consequences'– to explain in good time to workers and/or their representatives the need for changes, and to take the interests of the workers into account;
piekrīt Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas viedoklim, kas pausts iepriekšminētajā 2005. gada 29. septembra atzinumā par to, ka pārstrukturēšanas veiksme, protams, mērāma ar uzņēmuma konkurētspēju un inovācijas iespējām, taču arī ar saglabātām darba vietām un veiksmīgiem sociālajiem risinājumiem negatīvo seku novēršanai;
Considers that, in line with the European Economic and Social Committee's above-mentioned opinion of 29 September 2005, while the success of restructuring is certainly measured in terms of businesses" competitiveness and innovative capacity, it is equally measured in terms of job preservation and the good social management of any negative consequences;
uzskata, ka Eiropas Savienība ir tirgus atvēršanas iniciatore, un tai jāiesaka pasākumi un finanšu līdzekļi, lai labāk sagatavotos uzņēmumu pārstrukturēšanai un atbalstītu to, kā arī sagatavotos pārstrukturēšanas sociālajām sekām, tāpat arī veicināt jauninājumus un jaunu iespēju meklēšanu uzņēmumu dibināšanai, kā arī darba apstākļu saglabāšanai;
Considers that, since the European Union promotes the opening-up of the market, it should propose measures and financial resources better to anticipate and accompany restructuring and its social consequences, as well as to promote innovation and the search for new entrepreneurial potential, and the maintenance of working conditions;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāiesaistās tādu pasaules mēroga problēmu risināšanā kā pārstrukturēšana, uzlabojot Eiropas ekonomikas un uzņēmumu konkurētspēju, kā arī labāk koordinējot un konsekventāk izmantojot četras pastāvošās Kopienas "sviras":
Considers that the Union needs to rise to challenges of a global dimension, such as restructuring, by improving the competitiveness of Europe's economy and businesses through better coordination and more consistent application of four existing Community instruments:
konkurences politiku, īpaši valsts atbalstu,
competition policy, particularly the issue of State aid,
uzņēmumu politiku, īpaši atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,
enterprise policy, particularly support for SMEs,
solidaritātes politiku, īpaši pārorientējot Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF) uz to reģionu atbalstu, kurus negaidīti skārusi pārstrukturēšana vai kuri tai gatavojas;
solidarity policy, particularly by reorienting the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF) to regions affected by actual or planned restructuring;