natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka energoefektivitātes jomā veicamu pasākumu vajadzībām ir labāk jāizmanto esošie ES fondi, piemēram, ERAF un ELFLA; mudina dalībvalstis noteikt energoefektivitāti par vienu no savu darbības programmu prioritātēm; aicina Komisiju un valsts iestādes izstrādāt risinājumus, kuri veicinātu struktūrfondu izmantošanu energoefektivitātes pasākumiem, piemēram, nodrošinot labāku tās informācijas plūsmu, kas jāsaņem vietējā līmenī, vai izveidojot vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmas aģentūras, un visbeidzot atgādina, ka minētie pasākumi ir jānovērtē, un vienam no galvenajiem šīs novērtēšanas parametriem ir jābūt ieguvumiem energoefektivitātes jomā;
Stresses the need to improve the use of existing EU funds such as the ERDF and EAFRD for energy efficiency measures; urges the Member States to make energy efficiency a priority in their operational programmes, and calls on the Commission and the national authorities to develop ways to facilitate the use of structural funds for energy efficiency measures, such as ensuring better information flow to the local level or establishing one-stop shops and finally reminds that those measures should be evaluated and that energy efficiency gains be an important parameter in this evaluation;
ņemot vērā gaidāmo kohēzijas un reģionālās politikas un ES finanšu plāna pārskatīšanu, prasa paredzēt energotaupību kā nosacījumu ES palīdzības piešķiršanai un apsvērt iespēju par valsts piešķirto līdzekļu lielākas daļas novirzīšanu pasākumiem energotaupības un atjaunojamās enerģijas jomā;
In the light of the expected revision of the cohesion and regional policy and of the EU Financial Perspective, calls for energy saving to be integrated into the conditionality for granting EU assistance and for consideration to be given to the possibility of directing a higher proportion of the national allocations toward energy efficiency and renewable energy measures;
aicina Komisiju izmantot vidusposma pārskatu, lai piešķirtu vairāk līdzekļu energoefektivitātes programmām un lai energoefektivitātei novirzītu līdz 15 % ERAF līdzekļu;
Calls on the Commission to use the mid term review in order to allocate more funds for energy efficiency programmes and to promote the possibility to use up to 15% of the ERDF for energy efficiency;
norāda, ka energoefektivitātes politikai vajadzētu būt tādai, kas piesaista iespējami vairāk valsts un privātās jomas pārstāvju, lai sasniegtu vislielāko iespējamo sviras efektu, radītu darbavietas, sekmētu videi draudzīgāku izaugsmi un veicinātu konkurētspējīga, vienojoša un ilgtspējīga tirgus izveidi Eiropā;
Points out that policies for energy efficiency should be oriented towards involving as many parties as possible, public as well as private, to obtain the largest possible leverage effect, create jobs, contribute to greener growth and encourage the creation of a competitive, connected, and sustainable European market for energy efficiency;
norāda, ka, pilnvarojot enerģētikas uzņēmumus pildīt enerģijas taupīšanas saistības, energoefektivitātes pasākumiem varētu iegūt tādus papildu finansējuma avotus kā PSO vai SSO piemērojamās pārskaitījumu nodevas, piegādātāju saistību izpildes rezultātā iegūti līdzekļi vai sodanauda, kuru maksā par prasību neizpildi;
Notes that mandating energy companies to fulfil energy saving obligations could provide additional sources of financing for energy efficiency measures, such as wire charges applied to TSOs or DSOs, funds provided by suppliers as a means of fulfilling their obligation, or fines paid for non-fulfilment of requirements;
norāda, ka, lai gan ir vajadzīgs ievērojams sākotnējais kapitāls, lai panāktu privātā sektora ieguldījumus energotaupības pasākumos, valsts iejaukšanās ir nepieciešama, lai novērstu tirgus nepilnības un lai pāreja uz zemu oglekļa emisiju notiktu savlaicīgi, tādējādi panākot atbilstību ES mērķiem par atjaunojamo enerģiju un emisijas samazināšanu;
Notes that while much of the upfront capital required to deliver energy saving investments will need to come from the private sector, public intervention is needed to help overcome market failures and ensure that the low carbon transition occurs in time to comply with EU renewable energy and emission reduction targets;
aicina Komisiju veicināt ES pasākumus tehniskās palīdzības atbalstam, kurus īstenotu pieredzējuši (valsts un starptautiski) finanšu starpnieki, lai:
Calls on the Commission to promote EU measures to support technical assistance provided by experienced (national and international) financial intermediaries:
atzīst, ka labi funkcionējošs enerģijas tirgus stimulē enerģijas taupīšanu; aicina Komisiju novērtēt un ziņot par enerģētikas uzņēmumu, tai skaitā energopakalpojumu uzņēmumu, nozīmi energoefektivitātes veicināšanā un aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot efektīvus pasākumus, lai panāktu, ka enerģētikas uzņēmumi iegulda līdzekļus energoefektivitātē, un atvieglotu tiešo lietotāju iespējas veikt uzlabojumus energoefektivitātes jomā; aicina Komisiju iesniegt uz paraugpraksi balstītus priekšlikumus, no kuriem dalībvalstis varētu izvēlēties savai situācijai vispiemērotāko modeli, piemēram, “balto sertifikātu” sistēmu, nodokļu atvieglojumus, tiešus stimulus u. tml.;
Acknowledges that a well-functioning energy market incentivises energy savings; calls on the Commission to assess and report on the role of energy companies, including Energy Service Companies (ESCO's) in promoting energy efficiency and calls on the Commission and the Member States to take effective measures to push energy companies to invest in energy efficiency and facilitate end-user energy efficiency improvements; calls on the Commission present recommendations based on best practices from which Member States can select the most suitable model for their domestic situation, such as a white certificate scheme, tax reliefs, direct incentives, etc.;
aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa valsts iestādes palielināt centienus uzlabot visās nozarēs, bet jo īpaši visā celtniecības nozarē un MVU, dažādu energoefektivitātes speciālistu izglītošanu un apmācību, lai uzlabotu celtniecības nozares profesijās strādājošo prasmes, tādējādi radot videi draudzīgas vietējas darbavietas un vienlaikus sekmējot mērķtiecīgu energoefektivitātes tiesību aktu īstenošanu; šajā sakarībā prasa pilnībā izmantot un palielināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus apmācību rīkošanai;
Calls on Commission, Member States as well as local and regional levels of government to increase their efforts to enhance education and training of energy efficiency experts of all kinds, but particularly of intermediary technicians, and in all sectors, but especially in the entire building value chain and in SMEs to upgrade skills of construction crafts; thereby creating green local jobs while facilitating the implementation of ambitious energy efficiency legislation; calls in this context for a full exploitation and increase of the structural and cohesion funds for training purposes;
aicina Komisiju pārbaudīt tādu novatorisku regulējuma veidu piemērojamību, kurus var efektīvi apvienot ar būtisku enerģijas ietaupījuma potenciālu jaunajās dalībvalstīs, izmantojot attīstītāko dalībvalstu kapitāla un tehnoloģiju iespējas;
Calls on the Commission to examine the applicability of innovative forms of regulation which can effectively combine the substantial potential for energy saving in the new Member States with the capital and technological potential of the more developed Member States;
uzsver nepieciešamību uzlabot energopakalpojumu tirgus attīstību; lūdz Komisiju, pārskatot Energopakalpojumu direktīvu, apsvērt pasākumus, ar kuriem tiktu sekmēta energoefektivitātes līgumu slēgšana valsts un privātajā sektorā; uzskata, ka energopakalpojumu uzņēmumiem daudzējādā ziņā ir vislabākās iespējas palīdzēt mājsaimniecībām, MVU un valsts sektoram pārvarēt šķērsli, ko rada sākotnējo ieguldījumu augstās izmaksas, energoefektivitātes uzlabošanas nolūkā atjaunojot ekspluatācijā esošās ēkas; mudina Komisiju veikt pētījumu, lai novērtētu dalībvalstīs īstenotās paraugprakses, kā arī konstatētu šķēršļus finanšu mehānisma potenciāla pilnīgai izmantošanai;
Stresses the need to improve the development of markets for energy services; asks the Commission to consider, when revising the Energy Services Directive, measures to foster energy performance contracting in the public and private sector; Considers that energy services companies are in many respects the best placed to help households, SME's and the public sector to over-coming the barrier of high up-front investment costs when refurbishing existing buildings for energy efficiency purposes; proposes the Commission to do a study to assess best practices in the Member States as well as identify obstacles and barriers to fully exploiting the potential of the finance mechanism;
norāda, ka energotaupības pasākumu izstrādāšanas un īstenošanas procesā ļoti svarīga nozīme ir uzņēmumu piedāvātajiem novatoriskajiem risinājumiem;
Points out that enterprises, through their innovation efforts, play a vital role in devising and implementing energy-saving measures; hopes that structural funding will encourage enterprises actively to participate in projects in the field of energy efficiency;
atkārtoti pieprasa iekļaut Eiropas kaimiņattiecību politikā spēcīgāku energoefektivitātes komponentu un šo jautājumu sistemātiski risināt ES un trešo valstu dialogos;
Reiterates its request that an energy efficiency chapter should be reinforced within the European neighbourhood policy and included systematically in EU-third country dialogues;
atzīst, ka energoefektivitātes tehnoloģiju attīstība, izstrāde un laišana tirgū (piemēram, izmantojot tās dzinēju, apgaismojuma, elektroierīču u. c. jomās) rada Eiropas uzņēmumiem iespējas un potenciālas izdevības;
Recognises the chances and potential opportunities arising for European undertakings from the development, manufacture and marketing of energy efficient technologies (e.g. for applications in the area of engines and drives, lighting, electrical appliances, etc.);
šajā sakarībā uzskata, ka novatorisku tehnoloģiju izstrāde un laišana tirgū ir pamats, lai uzlabotu energoefektivitāti visās tās izmantojuma jomās, samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu un palielinātu atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru;
Considers, in this context, the development and placing on the market of innovative technologies to be the basis for improving energy efficiency in all fields of application, for reducing greenhouse gas emissions and for increasing the share of renewable energies;
aicina Komisiju noteikt energoefektivitāti par vienu no Astotās pētniecības pamatprogrammas galvenajām prioritātēm un piešķirt līdzekļu būtisku daļu energoefektivitātes apakšprogrammām, līdzīgi kā spēkā esošās Viedās enerģijas programmas gadījumā; uzsver, ka līdz 2020. gadam pašreizējo finansējuma apjomu pētniecībai, izstrādei un demonstrējumiem enerģētikas jomā ir nepieciešams palielināt, šai nolūkā tostarp ievērojami palielinot nākamo ES budžetu, it īpaši atjaunojamās enerģijas, viedo tīklu un energoefektivitātes vajadzībām;
Calls on the Commission to make energy efficiency one of the key priorities of the 8th Framework Research Programme and to allocate a significant part to energy efficiency sub-programmes similar to the current Intelligent Energy Programme; stresses the need for an increase in the funds for research, development and demonstration in the energy area, including a significant increase in the EU's future budget, particularly for renewable energy, smart grids and energy efficiency, by 2020 compared with the current level;
uzskata, ka lielāks uzsvars būtu liekams uz energotaupības pasākumu nozīmi, ņemot vērā to, ka norisinās starptautiskas sarunas par klimatu; uzskata, ka vērienīgo energoefektivitātes politiku var labāk īstenot un mazāk ietekmēt konkurētspēju, ja šo politiku starptautiski saskaņo; tādēļ prasa Komisijai un dalībvalstīm gaidāmajās sarunās Kankunā pārliecināt ES starptautiskos partnerus par nepieciešamību saskaņot energoefektivitātes pasākumus;
Takes the view that more importance should be given to the significance of energy saving measures in the context of international climate talks; believes that ambitious energy efficiency policies can be better enforced and have less impact on competitiveness if they are harmonised internationally; calls, therefore, on the Commission and the Member States to convince the EU's international partners at the forthcoming talks in Cancun of the need for coordinated energy efficiency measures;
atbalsta G20 grupas valstu Toronto augstākā līmeņa sanāksmē 2010. gada 27. jūnijā pieņemtajā deklarācijā pausto prasību vidēji ilgā laika posmā pakāpeniski pārtraukt subsīdiju piešķiršanu fosilā kurināmā izmantošanai un norāda, ka, šādi rīkojoties, tiktu iegūti vairāki miljardi eiro, kurus varētu novirzīt energoefektivitātes pasākumu atbalstam, tādējādi ievērojami labāk sekmējot ar enerģētikas jomu saistītos ES stratēģiskos mērķus ilgtspējības, konkurētspējas un piegāžu drošuma jomā;
Endorses the call by the G20 group of countries in its Toronto Summit Declaration of 27 June 2010 for fossil fuel subsidies to be phased out over the medium term, and points out that doing so would liberate billions of Euros which could be redirected to supporting energy efficiency measures, thus contributing far better to the EU's strategic energy objectives of sustainability, competitiveness and security of supply;
uzskata, ka, izstrādājot enerģētikas politiku, katrā ziņā būtu jāņem vērā enerģētikas dialoga sociālā dimensija, ietverot tādus aspektus kā cilvēktiesības, energoresursu nepietiekamība un patērētāju ar zemiem ienākumiem aizsardzība;
Considers that the social dimension to the energy dialogue, covering aspects such as human rights, energy poverty and the protection of low income consumers, should always be taken into account while developing energy policies;
atzīst, ka līdz šim energoefektivitātes politikas nostādnēs nav pietiekami ņemts vērā tāds faktors kā sabiedrībai pieņemams energopatēriņa samazināšanas process; uzsver, ka energoefektivitātes pasākumu sekmīgai īstenošanai izšķiroša nozīme nav tikai patērētāju uzvedībai vien ‐ ir jāveicina arī patērētāju uzticēšanās; prasa topošajā energoefektivitātes rīcības plānā iekļaut papildu atbalsta pasākumus, kas veicinātu, ka sabiedrībai šis plāns ir pieņemams;
Recognises that energy efficiency policies have not so far addressed the social acceptance factor sufficiently in the reduction of energy consumption; emphasises that not only is the behaviour of users crucial for the success of energy efficiency measures but consumer trust should also be enhanced; calls for the future energy efficiency action plan to provide additional supporting measures to increase social acceptance; stresses the vital role that regional and local levels can play in reaching consensus;
uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina visu ieinteresēto personu aktīvāka informēšana energoefektivitātes un enerģijas taupīšanas jautājumos, un aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot un turpināt sekmēt piekļuvi informācijai par energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu;
Stresses the importance of an intensified information policy of the Commission and the Member States regarding energy efficiency and energy savings issues towards all relevant stakeholders and calls upon the Commission and the Member States to improve and further facilitate such access to information on energy efficiency and energy savings issues;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi ( COM(2010)0076 – C7-0071/2010 – 2010/0044(COD) )
European Parliament legislative resolution of 16 December 2010 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a European Union action for the European Heritage Label ( COM(2010)0076 – C7-0071/2010 – 2010/0044(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0076 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0076 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 167. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7–0071/2010 ),
having regard to Article 294(2) and Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0071/2010 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,
having regard to Article 294(3) of the Treaty on Functioning of the European Union,
ņemot vērā pamatoto atzinumu, ko saskaņā ar Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes un samērīguma principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, apgalvojot, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,
having regard to the reasoned opinion submitted, within the framework of the protocol (No 2) on the application of the principles of subsidiarity and proportionality, by the French Senate, asserting that the draft legislative act does not comply with the principle of subsidiarity,
ņemot vērā Reģionu komitejas 2010. gada 9. jūnija atzinumu OV C 267, 1.10.2010., 52. lpp.
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 9 June 2010 OJ C 267, 1.10.2010, p.52.
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7–0311/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0311/2010 ),
aicina Komisiju šo priekšlikumu iesniegt Parlamentam vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend the proposal substantially or replace it with another text;
ir vērsts uz to, lai ciešāk vienotu Eiropas iedzīvotājus, un konkrēti ar 167. pantu Eiropas Savienībai uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.
aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
ir vērsts uz to, lai ciešāk vienotu Eiropas iedzīvotājus, un konkrēti ar
aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167
167. pantu Eiropas Savienībai uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.
in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
ir izveidota arī Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgo dalībvalstu pilsonību un ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un nodrošināšanā.
also establishes citizenship of the Union, which complements national citizenship of the respective Member States, and which is an important element in safeguarding and strengthening the process of European integration.
Lai iedzīvotāji pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāks uzsvars jāliek uz kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, kultūru
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural
daudzveidības, iecietības un solidaritātes principiem.
diversity, tolerance and solidarity.
Īstenojot pasākumus saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi, būtu jāizmanto līdz šim gūtā starpvaldību iniciatīvas pieredze.
The European Heritage Label should benefit from the experience hitherto gathered from the intergovernmental initiative.
Eiropas mantojuma zīmei
The European Heritage Label should seek
jātiecas veidot sinerģijas un iespējas savstarpēji papildināties ar citām iniciatīvām
synergies and complementarities with other
devuši atlasītie objekti, uzskatāmi izglītojošā dimensijā piesaistot cilvēku, īpaši jauniešu, interesi, savukārt objektiem būtu jāveido savstarpējas sadarbības tīkli, lai dalītos pieredzē un ar labāko praksi.
young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Eiropas mantojuma zīmei jātiecas
The European Heritage Label should seek
papildināt, nevis dublēt iniciatīvas,
to supplement but not duplicate
piemēram, UNESCO “Pasaules mantojuma sarakstu”
initiatives such as the UNESCO World Heritage List
, UNESCO “Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvo sarakstu”
, the UNESCO Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity
, tostarp Savienības veidošanā,
, including the creation of the Union
Iniciatīvā lielākā uzmanība jāvērš uz to, lai veicinātu objektu pieejamību un popularizētu tos
young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
, tādējādi sekmējot vēstures un kultūras mantojuma kopēju izmantošanu visā Savienības teritorijā
The main focus of the initiative should be on the promotion and the access of the sites,
, kā arī uz sniegto paskaidrojumu un piedāvāto pasākumu kvalitāti, nevis objektu saglabāšanu, jo
thereby contributing to a shared historical and cultural heritage within the Union,
Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējām priekšatlasē izvirzīt objektus, kuriem Eiropas mantojuma zīme jau piešķirta, īstenojot starpvaldību iniciatīvu.
Member States should be able to pre-select sites which have already been awarded the European Heritage Label under the intergovernmental European Heritage Label scheme.
Turpmākos Eiropas mantojuma zīmes novērtējumos var apsvērt iniciatīvas paplašināšanas iespēju, iekļaujot trešās valstis, kas piedalās Kultūras programmā.
Future evaluations of the European Heritage Label could examine enlarging the initiative to third countries participating in the Culture Programme.
Eiropas mantojuma zīmes administratīvajai pārvaldībai
The administrative arrangements for the European Heritage Label should
vienkāršai un elastīgai, ievērojot subsidiaritātes principu.
light and flexible in compliance with the principle of subsidiarity.
Šajā lēmumā “objekti” ir pieminekļi, dabas,
For the purposes of this Decision, ‘sites’ shall mean monuments, natural
un pilsētvides objekti, kultūras ainavas, piemiņas vietas, kultūras preces un priekšmeti, ar kādu vietu saistīts nemateriāls mantojums, tostarp mūsdienu mantojums.
or urban sites, cultural landscapes, places of remembrance, cultural goods and objects, intangible heritage associated with a place, including contemporary heritage.
elementiem, stiprināt Eiropas pilsoņu piederības izjūtu
European citizens‘ sense of belonging to the
vēstures un kultūras mantojuma
in particular that of young people,
piederības izjūtu Savienībai;
history and cultural heritage;
kultūru dialogu.
intercultural dialogue.
un starpteritoriālo sadarbību, kā arī izpratni par daudzveidību
, as well as an appreciation of diversity
Rīcības starpposma mērķi ir šādi
The intermediate objectives of
Savienības vēsturē
role in the history
vērtību un
value and
un kultūrā un/vai
and culture of Europe and/or
Savienības izveidē;
the building of the Union;
vēsturi un Savienības
and the building of the Union
veidošanu un kopīgo, tomēr atšķirīgo
, and of their common yet diverse
materiālo un nemateriālo
tangible and intangible
kultūras mantojumu, jo īpaši saistībā ar demokrātijas vērtībām un cilvēktiesībām, kas ir Eiropas integrācijas pamatā.
cultural heritage, especially related to democratic values and human rights that underpin the process of European integration.
Rīcības konkrētie mērķi ir šādi
of the action are as follows
par kopīgo kultūras mantojumu
of their common cultural heritage
un vairot Eiropas pilsoņu identitātes izjūtu
and enhance their sense of European identity
– uzlabot ikviena
Increase access to heritage sites for all