natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Irānas varas iestādes ievērot starptautiski atzītos tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecībā uz personām, kas pieder pie reliģiskajām, lingvistiskajām, etniskajām vai cita veida minoritātēm, neatkarīgi no tā, vai tās ir atzītas; nosoda minoritāšu tiesību neievērošanu un pieprasa, lai minoritātēm būtu iespējams izmantot visas Irānas Konstitūcijā un starptautiskajos tiesību aktos garantētās tiesības; aicina Irānas varas iestādes rīkoties konstitucionāli un gan tiesību aktos, gan praksē izbeigt jebkāda veida diskrimināciju un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kas vērsti pret personām, kuras pieder pie reliģiskām, etniskām, lingvistiskām vai cita veida minoritātēm, cita starpā ‐ arābiem, azerbaidžāņiem, beludžiem, kurdiem, bahajiešiem, kristiešiem, ebrejiem, sufisma piekritējiem un sunnītiem; it īpaši aicina atcelt aizliegumu, kas attiecas uz bahajiešu ticību;
Urges the Iranian authorities to respect internationally recognised legal safeguards with regard to persons belonging to religious, ethnic, linguistic or other minorities, recognised or otherwise; strongly condemns the current disrespect for minority rights and calls for minorities to be able to exercise all rights granted by the Iranian Constitution and international law; urges the Iranian authorities to act constitutionally and eliminate, in law and in practice, all forms of discrimination and other human rights violations against persons belonging to religious, ethnic, linguistic or other minorities, including, inter alia, Arabs, Azeris, Baluchs, Kurds, Baha'is, Christians, Jews, Sufis and Sunni Muslims; calls in particular for the de facto ban on practising the Baha'i faith to be lifted;
asi nosoda vardarbīgās represijas pret politiskajiem oponentiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, informācijas sniedzējiem internetā, skolotājiem, inteliģences pārstāvjiem, sievietēm, studentiem, arodbiedrību pārstāvjiem un personām, kas pieder pie reliģiskām, etniskām, lingvistiskām vai cita veida minoritātēm; pieprasa Irānas varas iestādēm izbeigt šo pilsoņu vajāšanu, iebiedēšanu un izsekošanu un bez nosacījumiem atbrīvot visus ieslodzītos, kas tiek turēti apcietinājumā viņu pārliecības dēļ;
Condemns the repression against political opponents, human rights defenders, journalists, web loggers, teachers, intellectuals, women, students, trade unionists, and persons belonging to religious, ethnic, linguistic or other minorities; urges the Iranian authorities to end the harassment, intimidation and persecution of these citizens, and to release unconditionally all prisoners of conscience;
ņem vērā Lielbritānijas Aizliegto organizāciju Apelācijas komisijas 2007. gada 30. novembra lēmumu, kurā tā aicina Lielbritānijas iekšlietu ministri nekavējoties svītrot PMOI no aizliegto organizāciju saraksta;
Takes note of the decision of the British Proscribed Organisations Appeal Commission of 30 November 2007 calling on the UK Home Secretary to remove the People's Mojahedin Organization of Iran from the list of proscribed organisations immediately;
aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par pašreizējo stāvokli un perspektīvām ES un Irānas attiecībās un izskatīt iespēju atsākt dialogu par cilvēktiesībām vienlaicīgi ar sarunām par tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, ko varētu noslēgt, ja Irāna gūtu būtiskus panākumus cilvēktiesību un kodolprogrammas jomā;
Calls on the Commission to submit a communication on the situation and the perspectives of EU-Iran relations and urges both sides to restart the human rights dialogue, in parallel with the negotiations for a Cooperation and Trade Agreement, which could be concluded if Iran makes the necessary progress in the field of human rights and on the nuclear issue;
aicina Komisiju izveidot delegāciju Irānā, lai veicinātu dialogu ar iestādēm un pilsonisko sabiedrību, kā arī pastiprināt kontaktus jo īpaši saistībā ar palīdzību bēgļiem un narkotiku tirdzniecības apkarošanu;
Calls on the Commission to establish a delegation in Iran in order to promote dialogue with the authorities and with civil society and to intensify contacts concerning, notably, aid to refugees and the fight against drug trafficking;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO DP, ANO ĢA un ANO Cilvēktiesību komisijas priekšsēdētājiem, SAEA ģenerāldirektoram, Irānas Augstākās tiesas priekšsēdētājam, kā arī Irānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative of the CFSP, the Governments and Parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Presidents of the UNSC, the UNGA and the UN Human Rights Council, the Director-General of the IAEA, the Head of the State Supreme Court of Iran, and the Government and Parliament of the Islamic Republic of Iran.
tā kā daudzas teritorijas pasaulē jau ir skārusi kaitīgā ietekme, ko izraisa planētas vidējo temperatūru paaugstināšanās, un tā kā jaunākie zinātniskie dati vedina domāt, ka ar ES pieņemto ilgtermiņa mērķi ‐ ierobežot globālo sasilšanu, lai tā nepārsniegtu +2°C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta, ‐ var nebūt pietiekami, lai izvairītos no klimata pārmaiņu nopietnas nelabvēlīgas ietekmes;
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels may not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
tā kā klimata pārmaiņas ir ilgtermiņa problēma un tā kā ar īstermiņa pasākumiem vien nepietiks, lai labvēlīgi ietekmētu klimatu; tā kā klimatiskajai sistēmai ir izšķiroši, lai tiek nodrošināts, ka globālais emisiju apjoms sasniedz savu maksimumu nākamajos 10–15 gados;
whereas climate change is a long-term problem and whereas short-term measures alone will not suffice to bring about positive effects on climate; whereas for the climate system it is crucial to ensure that global emissions will peak within the next 10-15 years,
tā kā par siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju uzkrāšanos atmosfērā visvairāk ir atbildīgas rūpnieciski attīstītās valstis; tā kā no nestabilā klimata visvairāk cietīs nabadzīgākās valstis un iedzīvotāji;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of greenhouse gas (GHG) emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
tā kā ir absolūti nepieciešams plašs starptautisks nolīgums par emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķiem, lai garantētu ieguldījumus zemu SEG emisiju tehnoloģijām, energoefektivitātei un ilgtspējīgai mežsaimniecībai un lai novērstu ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā, kas ir nesaderīgi ar emisijām noteiktajiem mērķiem,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential in order to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency and sustainable forestry, and to avoid investments in energy infrastructure which are incompatible with the emissions targets,
ar gandarījumu atzīmē, ka Bali rīcības plānā ir iekļauts precīzs grafiks, 2009. gads norādīts kā izpildes termiņš nolīguma slēgšanai, kā arī norādīti galvenie sarunās risināmie jautājumi, un uzskata, ka tādēļ minētais rīcības plāns ir labs pamats sarunu procesam;
Expresses its satisfaction that the Bali Action Plan contains a clear timetable, sets the deadline of 2009 for the conclusion of the agreement and indicates the key issues which will be addressed during the negotiations, and believes that it thus provides a good basis for the negotiating process;
uzskata ‐ tas, ka I pielikumā iekļautās valstis vairs netiek stingri nodalītas no pārējām valstīm, ir viens no nozīmīgākajiem Bali rīcības plāna sasniegumiem;
Considers the overcoming of the rigid distinction between Annex I and non-Annex I countries to be one of the most significant achievements of the Bali Action Plan;
uzsver, ka sarunu sekmīgu rezultātu lielā mērā veicināja ES konstruktīvā un vadošā nostāja Bali konferencē; atbalsta tikpat aktīvas nostājas īstenošanu arī gaidāmajās sarunās un pieprasa nodrošināt Parlamenta intensīvu līdzdalību tajās;
Stresses the constructive and leading role played by the EU at the Bali Conference, which greatly facilitated the breakthrough in the negotiations; supports the continuation of such an active role in the forthcoming negotiations and insists that Parliament must be very closely involved in these negotiations;
pauž nožēlu, ka Bali rīcības plānā nevarēja iekļaut nepārprotamas atsauces uz zinātniskajiem datiem attiecībā uz SEG emisiju vajadzīgo samazinājumu; taču atzinīgi vērtē Kioto Protokola pušu atzinumu, ka līdz 2020. gadam rūpnieciski attīstīto valstu grupai kopā jānodrošina SEG samazinājums par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu;
Regrets that it was not possible to make unambiguous references to science in relation to the necessary reductions of GHG emissions in the Bali Action Plan; welcomes, however, the recognition of the Parties to the Kyoto Protocol that reductions of GHG emissions in the range of 25-40% compared to 1990 by industrialised countries as a group are required by 2020;
uzsver, ka visām jaunattīstības valstīm ir tiesības uz ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; uzsver, ka Eiropas Savienībai un citām rūpnieciski attīstītām valstīm ir jāpalīdz jaunattīstības valstīm izstrādāt ilgtspējīgas tehnoloģijas;
Stresses that sustainable economic development is a right for all developing countries; emphasises that the European Union and other industrialised countries must assist the developing countries in the development of sustainable technologies;
atgādina, ka pasaules mērogā īstenojamie centieni būs ticami un iedarbīgi tikai tad, ja visi procesa dalībnieki uzņemsies pamatīgākas, mērāmas, pārskatāmas un pārbaudāmas saistības;
Recalls that the credibility and effectiveness of the global efforts cannot be achieved without deeper, measurable, reportable and verifiable commitments by all the parties involved;
uzskata, ka atbilstīgam risinājumam ir galvenā nozīme, lai sekmīgi īstenotu starptautisku klimata politiku;
Considers that finding an equitable solution is fundamental to the success of international climate policy;
uzskata, ka jaunattīstības valstu atšķirīgais stāvoklis ir jāiekļauj kā jauns minēto saistību aspekts salīdzinājumā ar Kioto Protokolu un ka jaunajām tirgus ekonomikas valstīm ir jāpieņem emisiju ierobežojumi atbilstīgi savam attīstības līmenim, tautsaimniecības nozaru struktūrai, emisiju samazināšanas iespējām, kā arī tehniskajām un finansiālajām iespējām;
Considers that, as an innovation in comparison to the Kyoto Protocol, the different situation of developing countries should be reflected in the commitments entered into, and that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their stage of development, the sectoral composition of their economies, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;
uzskata, ka ir iespējams atjaunināt pašreizējos Kioto Protokola mehānismus attiecībā uz saistībām un mērķiem, kas noteikti jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai šīs saistības būtu proporcionālas katras valsts vajadzībām un iespējām un lai tās būtu mērāmas, pārskatāmas un pārbaudāmas;
Considers that there is room for innovation, in relation to the existing Kyoto Protocol mechanisms, in the forms of commitment and the targets set for developing and emerging countries, so as to make such commitments compatible with each country's needs and capabilities, provided that these are measurable, reportable and verifiable;
atzinīgi vērtē lēmumu sākt īstenot programmu darba un metodoloģijas jautājumos, kas skar vairākas politikas jomas, kā arī veicināšanas pasākumus, lai samazinātu mežu izciršanas un mežu degradācijas rezultātā radīto emisiju apjomu jaunattīstības valstīs, vispusīgi ņemot vērā tos daudzveidīgos procesus un ieguvumus, ko meži uztur un nodrošina bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ekosistēmu dzīvotspējai un vietējām kopienām; atzinīgi vērtē arī ierosinājumu Pusēm atbalstīt veiktspējas palielināšanu, sniegt tehnisko palīdzību un veikt pasākumus, tostarp izmēģinājuma projektus, lai vērstos pret mežu izciršanas galvenajiem cēloņiem un lai nodrošinātu atbalstu, kas nepieciešams dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai;
Welcomes the decision to undertake a programme of work on methodological issues relating to a range of policy approaches and positive incentives that aim at reducing emissions from deforestation and forest degradation in developing countries, taking account in a balanced manner of the multiple functions and benefits of forests for biodiversity, ecosystem functioning and local livelihoods; also welcomes the fact that the Parties are encouraged to support capacity building, to provide technical assistance and to make efforts, including pilot projects, to address the drivers of deforestation and the need to support the sustainable utilisation of natural resources;
atzinīgi vērtē lēmumu sākt stratēģiskas programmas īstenošanu, lai palielinātu ieguldījumu apjomu gan ietekmes mazināšanas, gan pielāgošanās tehnoloģiju izstrādei, nodošanai un ieviešanai jaunattīstības valstīs, kā arī Tehnoloģiju nodošanas ekspertu grupai doto uzdevumu novērtēt nepilnības un šķēršļus, kas kavē finanšu resursu izmantošanu un pieejamību;
Welcomes the decision to launch a strategic programme to scale up the level of investment for the development, transfer and deployment of both the mitigation and adaptation technologies to developing countries, as well as the allocation to the Expert Group on Technology Transfer of the task of assessing the gaps in and barriers to the use of, and access to, financial resources;
uzskata, ka efektīvāku un lētāku energotehnoloģiju pētniecības, izstrādes un demonstrēšanas pasākumiem ir jābūt vienai no galvenajām prioritātēm; pieprasa valdību, ražotāju, zinātnieku un pilsoniskās sabiedrības ciešu sadarbību;
Is of the opinion that research into, and the development and demonstration of, more efficient and less costly energy technologies should be a high priority; calls for close collaboration between governments, industry, the research community and civil society;
uzsver, ka ES politikai un atbalstam attīstības jomā ir nekavējoties jākļūst "videi draudzīgam", un tas jāīsteno pilnīgā saskaņā ar ES vides un klimata pārmaiņu politiku; pauž nožēlu par ārkārtīgi lēnu virzību šajā jomā un aicina ES vadītājus noteikt, ka klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana un pielāgošanās tām ir ES sadarbības politikas galvenās prioritātes attīstības jomā;
Stresses that a "greening" of the EU's development policy and aid is necessary and urgent, and should be implemented without contradicting the EU's environment and climate-change policies; regrets the very slow progress in this area and calls on the EU's leadership to make climate-change mitigation and adaptation key priorities within EU development cooperation policies;
uzsver ‐ lai Bali rīcības plāns nezaudētu ticamību, rūpnieciski attīstītajām valstīm steidzami jānoslēdz klimata partnerattiecību nolīgumi ar lielākajām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnu un Indiju, lai sekmētu ciešu sadarbību enerģētikas politikas reformu jomā, veiktspējas palielināšanu, kā arī atbalstu ieguldījumiem energoefektivitātes un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās;
Stresses that, in order to maintain the credibility of the Bali Action Plan, industrialised countries must, as a matter of urgency, enter into climate partnerships with major emerging economies such as China and India with a view to promoting close cooperation on energy policy reform, capacity building, support to investments in energy efficiency and low-carbon technology;
uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai visas lielākās starptautiskajā tirdzniecībā iesaistītās nozares pildītu visas tās saistības un kritērijus, kas pasaules mērogā noteikti attiecībā uz klimatu, tā garantējot, ka tiek sasniegts kopīgais mērķis klimata pārmaiņu jomā un tiek novērsti vispārēji konkurences kropļojumi;
Stresses the importance of ensuring that all major sectors involved in international trade are engaged in all worldwide climate commitments and benchmarks, in order to guarantee that the global target for climate change is achieved and to prevent the global distortion of competition;
prasa steidzami pārskatīt ES politiku attiecībā uz biodegvielu, īpašu uzmanību pievēršot katra biodegvielas veida dzīvescikla ilgtspējībai SEG emisiju samazināšanas ziņā; uzsver ‐ veidojot un īstenojot stratēģijas attiecībā uz biodegvielu kā vienu no energoresursu veidiem, ir pilnībā jāņem vērā jebkurš iespējamais kaitējums videi, sabiedrībai un ekonomikai un pret to jānodrošinās; tāpēc aicina Komisiju ierosināt stingrus standartus un precīzus kritērijus, kas piemērojami biodegvielas ražošanai;
Calls for an urgent review of EU biofuels policy, with particular emphasis on the life-cycle sustainability of each biofuel in terms of GHG reductions; underlines that developing and implementing biofuel strategies as an energy option should take fully into account for, and safeguard against, any associated negative environmental, social and economic impact; calls on the Commission, therefore, to propose robust standards and clear criteria for biofuel production;
uzsver ‐ Parlaments gaida, kad Komisija un Kopējās Ārpolitikas un Drošības Politikas Augstais pārstāvis iesniegs Eiropadomes 2007. gada 21.-22. jūnija sanāksmē prasīto ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz starptautisko drošību; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš galvenajām jomām, piemēram, pasākumiem klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai, pielāgošanās pasākumiem un to iekļaušanai visās politikas jomās, jo klimata pārmaiņas varētu būt galvenais iemesls stāvokļa destabilizācijai nabadzīgākajās valstīs;
Underlines that Parliament is looking forward to the report by the Commission and the High Representative for the Common Foreign and Security Policy on the consequences of climate change for international security, as requested by the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 21-22 June 2007; stresses that special emphasis must be placed on key areas such as mitigation, adaptation and the mainstreaming of climate change in all policies, as climate change could be a major cause of destabilisation of the poorest countries;
apzinoties gaidāmajās sarunās risināmo jautājumu vērienīgumu, prasa, lai klimata politika kļūst par vienu no galvenajām prioritātēm un elementiem visas ES ārējās attiecībās ar ikvienu trešo valsti, reģionālajās konvencijās un ekonomikas organizācijās; turklāt aicina četras prezidentvalstis (Slovēniju, Franciju, Čehijas Republiku un Zviedriju) 2008. un 2009. gadā informēt Parlamentu par mērķiem, ko tās noteikušas attiecībā uz klimata politiku, kā arī kopīgi ar Komisiju regulāri ziņot par sarunu procesa virzību;
Conscious of the magnitude of the challenge for the upcoming negotiations, insists that climate policy must become a key priority and component in all of the EU's external relations with third countries, regional conventions and economic organisations; furthermore, calls on the four Presidencies (Slovenia, France, the Czech Republic and Sweden) in 2008 and 2009 to keep Parliament informed of their objectives regarding climate policy, and to report regularly, together with the Commission, on progress made in the negotiations;
tā kā vēl nav nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi, mudina Komisiju izvērtēt ražotāju iespējas veicināt savu saimniecisko potenciālu, veidojot novatorisku, "videi draudzīgu" nozari; tādēļ prasa PTO apsvērt iespējamos pagaidu pasākumus, kas veicinātu klimatam saudzīgu izstrādājumu ražošanu un eksportu, kā arī novatoriskas tehnoloģijas izstrādi un nodošanu;
Urges the Commission to explore, as long as a level playing-field does not exist, possibilities for industry to enhance its economic opportunities by developing an innovative "climate-friendly" industry; calls, therefore, for consideration to be given in the WTO to introducing temporary measures that favour the manufacture and export of climate-friendly products and innovative technology;
atzīst, ka uzticēšanās ES īstenotam sarunu procesam ir atkarīga no tā, cik sekmīgi Eiropai izdosies samazināt pašai savu emisiju apjomu, kā arī izstrādāt un citām valstīm nodot zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas; tādēļ prasa visos līmeņos ‐ vietējā, valsts un Eiropas līmenī ‐ izstrādāt politiku un pasākumus, kas nodrošinās, ka ES līdz 2020. gadam vismaz par 30 % samazina savu SEG emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu, ja vien citas rūpnieciski attīstītās valstis arī uzņemas līdzīgas SEG emisiju samazināšanas saistības un ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstis sniedz ieguldījumu, kas atbilstīgs to pienākumu un attiecīgās veiktspējas apjomam; atzīst saistības, ko ES uzņēmusies, proti, neatkarīgi no tā, vai tiks noslēgts vispārējs nolīgums laikposmam pēc 2012. gada, līdz 2020. gadam vismaz par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu; prasa īstenot politiku un pasākumus, kas gan valsts, gan ES līmenī veicinās finansējumu pētniecībai, izstrādei un jauninājumiem SEG emisiju samazināšanai;
Recognises that the credibility of EU negotiations relies on the success of Europe's domestic reduction efforts and on the development and transfer of low-carbon technologies to other countries; calls, therefore, for the adoption at all levels – local, national and European – of policies and measures which will ensure that the EU achieves domestic reductions in GHG emissions of at least of 30% from their 1990 level by 2020, provided that other industrialised countries commit themselves to similar GHG emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities; acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020; calls for the adoption of policies and measures that will support the spending of more funds at both national and EU level on R&D and innovation in GHG reduction;
aicina ES ‐ kā vienu no ietekmīgākajiem starptautisko procesu dalībniekiem un jaunattīstības valstu partneriem ‐ izmantot savas pilnvaras un ietekmi, lai starptautiskā līmenī ieviestu konsekventus mērķus klimata pārmaiņu jomā;
Calls on the EU to use its power and influence, as a major actor in the international arena and as a partner of the developing world, in order to introduce coherent climate-change objectives at international level;
uzsver, ka galvenokārt rūpnieciski attīstītās valstis ir vēsturiski atbildīgas par saražotajām SEG emisijām, un tāpēc aicina tās pielikt vairāk pūļu, lai izvairītos no dabas katastrofām un sabiedriskiem nemieriem un nepieļautu to izplatību, kas neizbēgami kļūs par realitāti, ja netiek apturēta globālā sasilšana;
Emphasises the historical responsibility of mainly industrialised countries as foremost producers of GHG emissions, and therefore calls on them to make a greater commitment to avoiding and limiting the natural disasters and social unrest which are bound to follow unless global warming is limited;
ir pārliecināts ‐ lai sasniegtu iepriekšminētos mērķus, būs jāiesaista plašsaziņas līdzekļi, kuru ieguldījumam būs izšķiroša nozīme, sniedzot sabiedrībai tik nepieciešamo informāciju par tuvākajā un vidējā termiņā gaidāmajām klimata pārmaiņām;
Is convinced that, if the above objectives are to be attained, it will be necessary to involve the media, whose role will be vital in creating the necessary mass awareness of the climate changes to come in the short and medium term;