natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā labi vadīta kohēzijas politika var palīdzēt reģioniem pārvarēt dažas no globalizācijas radītajām grūtībām;
whereas well managed cohesion policy can help regions cope with some of the challenges of globalisation,
tā kā spiediens uz dalībvalstu budžetiem pieaug, tā kā daudzas dalībvalstis pārkāpj stabilitātes kritērijus un tā kā demogrāfiskās tendences radīs papildu slodzi dalībvalstu budžetiem un vājinās ekonomisko izaugsmi;
whereas pressure on government budgets is increasing, whereas many Member States are infringing the stability criteria and whereas demographic trends will place additional demands on budgets and weaken economic growth,
tā kā ES arī turpmāk jābūt atklātai kopienai un struktūrpolitikas problēmām nav jābūt par šķērsli turpmākai paplašināšanai, ja vien nepieciešamās reformas nodrošina integrācijas iespējas;
whereas the EU should remain an open community and structural policy issues must not stand as an obstacle to future enlargement, provided that necessary reforms guarantee integration capacity,
tā kā 2005. gada oktobrī Kopiena ar Turciju un Horvātiju uzsāka pievienošanās sarunas, kuru iznākums vēl nav zināms, un 2005. gada decembrī Eiropadome Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piešķīra kandidātvalsts statusu; tā kā pārējās Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija (ieskaitot Kosovu)) tiek uzskatītas par potenciālām kandidātvalstīm; tā kā reformu process visās šajās valstīs jau pašlaik saņem atbalstu no pirmspievienošanās programmām, kurās ir struktūrpolitikas sastāvdaļas;
whereas, since October 2005, the Community has been holding open-ended accession negotiations with Turkey and Croatia, and in December 2005 the European Council granted the Former Yugoslav Republic of Macedonia candidate status; whereas the other states of the Western Balkans (Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) are regarded as potential candidates for membership; whereas the reform process in all these countries is already receiving support from pre-accession programmes containing structural policy components,
tā kā līdz ar Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos stājās spēkā īpaši noteikumi par struktūrfondu apropriāciju pieprasīšanu un šīs pievienošanās ietekme uz struktūrpolitiku vēl nav pilnā mērā noteikta;
whereas, with the accession of Romania and Bulgaria, special rules entered into force on claiming appropriations from the Structural Funds, and the full effects of this accession on structural policy have yet to be determined,
tā kā visām valstīm, kuras saņem ES pirmspievienošanās atbalstu, kā arī Rumānijas un Bulgārijas pilnvērtīgai iekļaušanai pašreizējā finanšu periodā saskaņā ar spēkā esošo struktūrpolitikas shēmu papildus būs vajadzīgi EUR 150 miljoni; tā kā visas valstis, kuras saņem pirmspievienošanās atbalstu, tomēr nepievienosies vienlaicīgi;
whereas all countries receiving EU pre-accession aid as well as the full consideration of Romania and Bulgaria would require an additional EUR 150 billion in the current funding period on the basis of the structural policy scheme in force; whereas, however, the accession of all countries receiving pre-accession aid will not happen simultaneously,
tā kā Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās palielināja ES-25 teritoriju, kurai ir tiesības uz ES struktūrfondu finansējumu, par 9 % un iedzīvotāju skaitu par 6 %, kā arī par 5 % samazināja IKP uz vienu iedzīvotāju; tā kā Horvātijas pievienošanās palielinātu ES-27 teritoriju par 1,3 % un iedzīvotāju skaitu par 0,9 %, vienlaikus par 0,6 % samazinot IKP uz vienu iedzīvotāju; tā kā Turcijas pievienošanās palielinātu ES-27 teritoriju par 18,3 % un iedzīvotāju skaitu par 14,7 %, vienlaikus par 10,5 % samazinot IKP uz vienu iedzīvotāju; tā kā citu Rietumbalkānu valstu pievienošanās palielinātu ES-27 teritoriju par 4,8 % un iedzīvotāju skaitu par 4 %, vienlaikus par 3,5 % samazinot IKP uz vienu iedzīvotāju;
whereas the accession of Romania and Bulgaria increased the area of EU-25 eligible for EU structural funding by 9% and its population by 6% and decreased its per-capita GDP by 5%; whereas the accession of Croatia would increase the area of EU-27 by 1.3% and its population by 0.9%, while it would decrease its per-capita GDP by 0.6%; whereas the accession of Turkey would increase the area of EU-27 by 18.3% and its population by 14.7%, while it would decrease its per-capita GDP by 10.5%; whereas the accession of the other Western Balkan states would increase the area of EU-27 by 4.8% and its population by 4%, while it would decrease its per-capita GDP by 3.5%,
tā kā, lai nodrošinātu ES integrācijas kapacitāti, ir steidzami jāveic ES iestāžu institucionāla, finansiāla un politiska reforma; tā kā I apsvērumā minēto valstu pievienošanās Eiropas Savienībai ir pilnībā atkarīga no Kopenhāgenas kritēriju izpildes un līdz ar to no demokrātijas attīstības;
whereas there is an urgent need for institutional, financial and political reform of the institutions of the European Union which underpin the EU's integration capacity; whereas accession to the EU is fully dependent on meeting the Copenhagen criteria and thus on democratic development in the countries mentioned in recital I,
tā kā, aprēķinot saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, 34 dalībvalstu Eiropas Savienībā uz Horvātiju attiektos tikai 7 % no struktūrfondu papildlīdzekļiem un pārējās Rietumbalkānu valstis, kuras pašlaik saņem pirmspievienošanās palīdzību, saņemtu 9,2 %, bet tikai Turcijai vien pienāktos 63 %;
whereas, in a 34-Member State European Union, Croatia would account for only 7% of this additional structural funding, calculated under existing rules, and the other Western Balkan states currently receiving pre-accession assistance for 9.2%, while Turkey alone would receive 63%,
tā kā Rietumbalkānu valstu pievienošanās, atsevišķi vērtējot, to lieluma, iedzīvotāju skaita un ekonomiskās attīstības dēļ pat saskaņā ar pašreizējo finanšu shēmu nepalielinātu statistisko efektu attiecībā uz dalībvalstu reģionu tiesībām saņemt finansējumu un neizraisītu graujošu finansiālu ietekmi uz kohēzijas politiku pašreizējā 27 dalībvalstu Savienībā; tā kā Horvātija, ar kuru sarunas ir nonākušas vistālāk un kuras sociāli ekonomiskā attīstība ir pat augstāka nekā dažām pašreizējām dalībvalstīm, salīdzinoši radītu vismazāko finansiālo slogu Savienībai, ņemot vērā tās lielumu, iedzīvotāju skaitu un ekonomiskās attīstības līmeni, un pat pašreizējā finanšu periodā nepalielinātu statistisko efektu reģionu un valstu līmenī attiecībā uz tiesībām saņemt finansējumu;
whereas the accession of the Western Balkan states taken individually, even during the current financial framework, would not give rise to any statistical effect on the eligibility of Member State regions, nor would it lead to any dramatic financial impact on the cohesion policy of the current Union of 27 Member States due to their size, population and economic development; whereas Croatia, with which negotiations are the furthest advanced and which is even more developed in socio-economic terms than some current Member States, would, in comparative terms, represent the smallest financial burden for the Union, given the country's size, population and level of economic development and would not give rise to any statistical effect in relation to the eligible areas at regional and national level, even in the current financial period,
tā kā 2006. gada jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumos tika norādīts, ka Eiropas Savienībai, uzņemot jaunas dalībvalstis, jāspēj saglabāt Eiropas integrācijas dinamiku un ka "jāpieliek pūles, lai stiprinātu Eiropas Savienības kohēziju un efektivitāti";
whereas, the Presidency Conclusions of the June 2006 European Council pointed out that, in accepting new Member States, the EU should remain in a position to maintain the dynamic of European integration and 'that every effort should be made to protect the cohesion and the effectiveness of the Union',
tā kā Komisija 2006. gada 8. novembra paziņojumā aicina pirms turpmākas paplašināšanās detalizēti izpētīt ietekmi uz ES budžetu, ņemot vērā turpmāko attīstību attiecīgās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā un kohēzijas politikā;
whereas, in its Communication of 8 November 2006, the Commission calls for the effects on the EU budget to be examined in detail ahead of any further enlargements, taking into account the future development of relevant policy areas such as agriculture and cohesion policy,
tā kā reģionālā politika kā viens no lielākajiem budžeta posteņiem tiks īpaši intensīvi apspriesta 2008.–2009. gadā paredzētajā ES finanšu shēmas pārskatīšanā, it sevišķi attiecībā uz efektivitātes kritērijiem;
whereas regional policy, as one of the largest EU budget items, will come under particularly intensive discussion – not least with reference to efficiency criteria – in the review of the EU financial framework scheduled for 2008-2009,
tā kā, Savienībai joprojām paplašinoties, Kopienas politiku efektivitāte ir nepieciešama vairāk nekā jebkad agrāk, bet kohēzijas politikas efektivitāte un tās pārbaudītā pievienotā vērtība ir ļoti atkarīga no atvēlētajiem finanšu resursiem; tā kā tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš Kopienas pašu resursu sistēmas pārskatīšanai,
whereas, in a still enlarging Union, the efficiency of Community policies is needed more than ever, the effectiveness of cohesion policy and its demonstrated genuine added-value being heavily dependent on the financial resources available; whereas, therefore, the utmost attention should be paid to the review of the Community's system of own resources,
uzskata, ka Eiropas Savienības integrācijas kapacitāte it īpaši nozīmē, ka tai jāspēj īstenot sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķi, ņemot vērā budžeta apstākļus; tāpēc uzskata par nepieciešamu pirms katras kandidātvalsts pievienošanās pieņemt lēmumu, vai ES spēj integrēt attiecīgo valsti;
Considers that the integration capacity of the European Union means in particular that it must be in a position, in the light of budgetary realities, to pursue the objective of social, economic and territorial cohesion; considers therefore that it is necessary at the time of the accession of every candidate country to decide whether the EU is capable of integrating the state in question;
uzskata, ka institucionālā, finansiālā un politiskā reforma ir vajadzīga arī saistībā ar ES finanšu shēmas pārskatīšanu; šajā sakarā uzskata, ka jāsalīdzina dažādu galveno finanšu instrumentu (Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) ietekme uz 27 dalībvalstu ES attīstību, lai varētu pieņemt atbilstošus lēmumus par budžetu;
Considers that institutional, financial and political reform is also necessary in the context of a review of the EU's financial framework; in this connection, believes that a comparison should be made between the effects of the various main funding instruments (European Regional Development Fund, European Social Fund, Cohesion Fund, European Agricultural Fund for Rural Development) on the development of EU-27, thus enabling appropriate budgetary decisions to be taken;
uzskata, ka turpmāka paplašināšanās nedrīkst statistiskā efekta rezultātā liegt iespēju saņemt Eiropas kohēzijas politikas finansējumu saskaņā ar pašreizējo 1. mērķi aizvien jauniem Eiropas Savienības reģioniem, ja ekonomiskās atšķirības faktiski nav izlīdzinātas;
Considers that future enlargements must not lead to ever more regions ceasing to be eligible for cohesion policy funding under the current Objective 1 as a result of the statistical effect and without existing disparities really being eliminated;
tāpēc pauž nožēlu, ka Komisija 2006. gada 8. novembra paziņojumā par paplašinašanās stratēģiju nesniedz turpmākas paplašināšanās finansiālo seku izvērstu analīzi;
Regrets, therefore, that, in its Communication of 8 November 2006 on Enlargement Strategy, the Commission does not offer any in-depth analysis of the financial consequences of future enlargements;
aicina Komisiju iesniegt detalizētu ietekmes analīzi, lai varētu pienācīgi un pienācīgi prognozēt Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās ietekmi uz struktūrpolitiku;
Calls on the Commission to present a detailed impact analysis in order to enable a proper forecast to be made of the full effects on structural policy of the accession of Romania and Bulgaria;
uzskata, ka, lai izstrādātu ES kohēzijas politikas turpmākā finansējuma scenārijus, ir vajadzīgi pastāvīgi pētījumi, kas pamatojas uz iepriekšējās paplašināšanās kārtās gūto pieredzi un kas aptver sociāli ekonomiskos uzlabojumus, kuri notiks pašreizējā plānošanas periodā;
Considers that there is a need for ongoing studies that are based on experience gained with previous enlargements and that include the socio-economic improvements that will take place during the current programming period, in order to develop scenarios for the future financing of EU cohesion policy;
uzsver, ka struktūrfondu izmantošanas kvantitatīvam un kvalitatīvam novērtējumam ir svarīgi izmantot ļoti stingru pieeju, lai nodrošinātu labu pārvaldību un atbilstīgu kontroli un ES pilsoņu interesēs optimizētu Eiropas Savienības kohēzijas izdevumu izraisīto izmaksu un ieguvumu attiecību;
Stresses the importance of a very strict approach in terms of quantitative and qualitative evaluation of the use of the Structural Funds entailing sound management and appropriate monitoring in order, in the interests of Union citizens, to optimise the cost-benefit ratio of the EU's cohesion expenditure;
aicina Komisiju tās nākamajā ceturtajā kohēzijas ziņojumā veltīt vienu nodaļu vērtējumam par pašreizējās kohēzijas politikas ilgtspējību un turpmākajiem pasākumiem, kas vajadzības gadījumā varētu ietekmēt kohēzijas politiku;
Calls on the Commission to devote a chapter in its forthcoming Fourth cohesion report to its view of the sustainability of current cohesion policy and to the future measures that might, where appropriate, impact on cohesion policy;
uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo ES resursu sistēmas stāvokli, būs grūti finansēt turpmākās paplašināšanās, neapdraudot pašreizējās kohēzijas politikas efektivitāti;
Considers that, in view of the current state of the EU's resources system, it would be difficult to finance future enlargements without jeopardising the effectiveness of current cohesion policies;
mudina Komisiju sagatavot paziņojumu ar priekšlikumu par kohēzijas politikas diferencētu modeli, kas ļautu labāk noteikt atsķirību pirmspievienošanās palīdzībai no dalības un kas potenciālajām kandidātvalstīm dotu iespēju atkarībā no to politiskā progresa vēl pirms iespējamās pievienošanās Eiropas Savienībai saņemt efektīvu atbalstu reģionālajai attīstībai;
Urges the Commission to issue a communication setting out a proposal for a graduated model for cohesion policy, making it possible to draw a further distinction between pre-accession assistance and membership and enabling potential accession candidates to receive effective support for regional development, subject to their political progress, prior to possible membership of the European Union;
aicina it īpaši attiecībā uz Turciju izstrādāt diferencētu politiku, vairāk koncentrējoties uz noteiktām atbalsta jomām (nozaru kopām, administratīvo struktūru, vienlīdzību) un reģioniem, lai tādējādi izvairītos no nepārdomātas parasto ar pievienošanos saistīto finanšu pasākumu izmantošanas un panāktu mērķtiecīgāku ietekmi uz kohēziju un izaugsmi;
Calls for a graduated approach to Turkey in particular, more closely focussed on the funding of specific thematic areas (such as industry clusters, institution-building and equality) and regions, so as to avoid the unthinking adoption of the usual accession-related financial measures and achieve more targeted effects on cohesion and growth;
pieprasa, no 2010. gada piemērot koplēmuma procedūru, izvērtējot un reformējot pirmspievienošanās palīdzību;
Asks for the co-decision procedure to apply to the evaluation and reform of pre-accession assistance from 2010 onwards;
aicina Komisiju izvērstāk aprakstīt "kaimiņattiecību politikas pastiprināšanu" un šajā sakarā vairāk apsvērt strukturālā finansējuma instrumentus;
Calls on the Commission to define in more detail what it means by 'reinforcing the neighbourhood policy', and in this context to give more thought to structural funding instruments;
uzskata, ka, lai nodrošinātu kohēzijas politikas efektivitāti, ir būtiski turpmāk palielināt dalībvalstu individuālo atbildību;
Considers it essential for the effectiveness of cohesion policy that the individual responsibility of the Member States should be increased in the future;
saistībā ar debatēm par turpmāko kohēzijas politiku ierosina Eiropas Savienībai lielākā mērā izmantot aizdevuma finansējuma sviras efektu - it īpaši reģionos, kuri daudzus gadus ir saņēmuši ES finansējumu -, lai uzlabotu Kopienas atbalsta efektivitāti, to neaizstājot;
Proposes, in the context of the debate on future cohesion policy, that the EU should make greater use of the leverage effect of loan financing − particularly in regions that have already received EU funding for many years − in order to improve the effectiveness of Community support, albeit without replacing it;
uzskata, ka šajā sakarā Eiropas Savienības vismazāk attīstītajiem reģioniem būtu piemērojami izdevīgāki nosacījumi aizdevumu un dotāciju finansēšanai;
Considers in this connection that more favourable conditions should be set for the financing of loans and grants for the least developed regions of the EU;
aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus turpmākajai kohēzijas politikai, kas vairāk atbilstu reģionu faktiskajām vajadzībām, jo reģioni, kuri saņem ES finansējuma atbalstu 10, 20 vai 30 gadus, noteikti jau ir sasnieguši citu attīstības līmeni nekā tie, kuri vēl nav saņēmuši nekādu finansējumu; uzskata, ka lielāka diferenciācija varētu būt risinājums ES kohēzijas politikas problēmām nākotnē;
Calls on the Commission to devise proposals for a future cohesion policy tailored more closely to the actual needs of the regions, since regions which have been receiving aid from EU funds for 10, 20 or 30 years have clearly achieved a different level of development than those which have not yet received any funding; believes that greater differentiation may possibly be the answer to the future challenges facing EU cohesion policy;
pauž bažas, ka dažos ES reģionos atbalsts nav pietiekami mērķtiecīgs, kā rezultātā situācija šajos reģionos neuzlabojas, neraugoties uz daudzus gadus ilgušu finanšu atbalstu, kas nozīmē, ka Kopienas resursi tiek izšķērdēti;
Expresses concern at the fact that in some regions EU aid is poorly targeted, as a result of which the situation in those regions is failing to improve despite many years of financial support, meaning that Community resources are being wasted;
aicina strukturālā atbalsta līdzfinansējumam vairāk izmantot privātos līdzekļus un saskaņā ar labāko praksi ievērojami vienkāršot privāto līdzfinansējumu struktūrfondu projektos un programmās;
Calls for more use to be made of private funds as a source of co-financing structural funding, and for the private co-financing of projects and programmes under the Structural Funds to be significantly simplified in line with best practice;
aicina turpmāko strukturālo finansējumu virzīt tā, lai izvairītos no pārvietošanas un ES finansētas uzņēmumu pārcelšanas, un uzskata, ka saistībā ar kohēzijas politiku Komisijai kritiski jāizvērtē, vai subsīdijas uzņēmumiem efektīvi ietekmē uzņēmējdarbības lēmumus par ražošanas vietu, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu lielumu;
Calls for future structural funding to be geared so as to avoid displacement effects as well as the EU funding of company relocations, and considers that the Commission must look critically, in the context of cohesion policy, at whether subsidies given to firms are effective in influencing business decisions regarding location, taking into account the size of the firms in question;
norāda, ka kohēzijas politikas panākumi ir saistīti ar valstu ekonomisko politiku un ka šajā sakarā Lisabonas stratēģijas valstu rīcības plānu īstenošana īpaši ietekmē kohēzijas politikas panākumus;
Notes that the success of cohesion policy is linked to national economic policies and that in this connection the implementation of the National Action Plans for the Lisbon Strategy has a particular influence on the success of cohesion policy;
mudina Komisiju nodrošināt, lai turpmākajās reģionālās konkurētspējas un teritoriālās sadarbības programmās finansējums vairāk būtu vērsts uz reģionālās ekonomikas eiropeizāciju un Eiropas nozīmes infrastruktūrām;
Urges the Commission to ensure that, in the framework of future programmes for regional competitiveness and for territorial cooperation, funding is concentrated more closely on the Europeanisation of the regional economy and on infrastructures of European importance;
aicina turpmāk vairāk izmantot struktūrfondus, lai mazinātu demogrāfisko izmaiņu un attiecīgās reģionālās migrācijas sekas;
Calls for greater use to be made of the Structural Funds in future in order to cushion the effects of demographic change and resulting regional migration;
uzskata, ka Eiropas Sociālais fonds turpmāk vairāk jāizmanto kā horizontāls instruments, lai cita starpā palīdzētu reģioniem pārvarēt globalizācijas sociālās sekas un demogrāfisko izmaiņu ietekmi;
Considers that greater use should be made in future of the European Social Fund as a horizontal instrument, among other things, to help regions cope with the social challenges of globalisation as well as the effects of demographic change;
uzsver, ka kohēzijas politikas rezultātus var pārskatīt tikai tad, ja struktūrfondu piešķiršana notiek pārredzamā veidā, un tāpēc aicina Eiropas Savienībā ieviest ļoti stingrus pārredzamības kritērijus finansējuma piešķiršanai;
Stresses that the results of cohesion policy can only be reviewed if the award of Structural Funds takes place in a transparent manner, and therefore calls for the European Union to employ very stringent transparency criteria for the award of funding;
aicina noteikt bargākas sankcijas un efektīvākas procedūras līdzekļu atgūšanai gadījumos, kad ir pierādīta finansējuma ļaunprātīga izmantošana;
Calls for tougher sanctions in the event of proven abuse of funding and more effective procedures for the recovery of funds;
norāda, ka veiksmīgi korupcijas apkarošanas pasākumi un administratīvās kapacitātes palielināšana, lai efektīvi un pārredzami īstenotu struktūrfondu programmas, ir būtiski priekšnoteikumi struktūrfondu finansējuma saņemšanai; aicina konsekventi un stingri piemērot kontroles instrumentus;
Notes that successful measures to combat corruption, and the building of administrative capacity to implement Structural Fund programmes efficiently and transparently, are crucial preconditions for the receipt of structural funding; calls for consistent and rigid application of the control instruments;
aicina Komisiju un dalībvalstis visos šos punktus apsvērt, veicot termiņa vidusposma pārskatu par pašreiz paredzēto ES finanšu shēmu 2008 - 2009. gadam;
Calls on the Commission and the Member States to consider all these points when conducting its mid-term review of the EU's current financial framework scheduled for 2008-2009;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Committee of the Regions.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcija par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju saistībā ar 2008. gada budžeta procedūru ( 2007/2017(BUD) )
European Parliament resolution of 24 April 2007 on the Commission's annual policy strategy for the 2008 budget procedure ( 2007/2017(BUD) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Ikgadējā politikas stratēģija 2008. gadam" ( COM(2007)0065 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - Annual Policy Strategy for 2008 ( COM(2007)0065 ),