natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina izstrādāt kopējo Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, kas būtiski uzlabotu energoapgādes drošību visā ES, vienlaikus cenšoties sasniegt ilgtspējības mērķi starptautiskā mērogā, jo par šo starptautisko centienu labumguvējiem kļūs visi ES iedzīvotāji; uzskata, ka enerģētikas politikai un jo īpaši energoapgādes drošībai ir jābūt integrētai un nozīmīgai kopējās ārpolitikas daļai un ka enerģētikas politika ir jāņem vērā visos politiskajos aspektos;
Calls for the development of a common European foreign policy on energy which would significantly contribute to guaranteeing energy security for the whole of the EU, while at the same time pursuing the objective of sustainability at the international level, thus providing EU citizens with substantial added value to efforts made at national level; considers that energy policy, and particularly the security of energy supply, must be an integrated and prominent part of the common foreign policy, and that energy policy should be taken into account in all foreign policy contexts;
norāda uz sekām, ko enerģijas cenu pieaugums jo īpaši ir atstājis uz jaunattīstības valstīm, un aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai palīdzētu mazināt pārmērīgā enerģijas sadārdzinājuma nelabvēlīgo ietekmi uz nabadzīgākajiem iedzīvotājiem; atzīmē, ka straujais enerģijas cenu pieaugums var izraisīt starptautisku krīzi un konfliktus, kas jo īpaši ietekmē jaunattīstības valstis, mazinot demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu un palielinot nabadzību;
Notes the effects of increased energy prices in particular on the developing world, and calls on the Commission to build a strategy which will help to alleviate the adverse effects of unaffordable energy on the poorest; notes that sharply‑rising energy prices could become a trigger for international crises and conflicts, which have consequences for democracy, human rights and poverty in particular in the developing world;
ir pārliecināts, ka Enerģētikas hartas nolīgums (EHN) palīdzēs koordinēt kopējo Eiropas ārpolitiku un ES starptautiskās sadarbības centienus enerģētikas jomā;
Is convinced that the principles of the Energy Charter Treaty (ECT) should guide the common European foreign policy on energy and EU efforts on international cooperation in the energy sector;
aicina ES turpināt starptautisku sadarbību ar lielākajām naftas ražošanas un patēriņa valstīm, lai risinātu nepietiekamo ieguldījumu problēmu naftas ieguves un pārstrādes nozarē, palielinātu ražošanu un apmierinātu aizvien lielāko naftas produktu pieprasījumu pasaulē;
Calls on the EU to continue to work at international level with the main oil producing and consuming countries to address the lack of investments in drilling and refining capacities, to step up production and meet the continued increase in global oil energy demand;
atzinīgi vērtē 2008. gada jūnijā izveidoto Starptautisko partnerību sadarbībai energoefektivitātes jomā ( IPEEC ), kurā ietilpst G8, Ķīna, Indija, Dienvidkoreja un ES; aicina IPEEC dalībvalstis energoefektivitātes jomā noteikt saistošus mērķus, kas būtu samērojami ar ES mērķiem, un izveidot normatīvo sistēmu, kas palīdzētu īstenot uzdevumus energoefektivitātes jomā; aicina izstrādāt visaptverošu un saskaņotu globālo stratēģiju, lai veicinātu alternatīvo enerģijas avotu izmantošanu;
Welcomes the establishment of the International Partnership for Energy Efficiency Cooperation (IPEEC) by the G8, China, India, South Korea and the EU in June 2008; calls on the member states of the IPEEC to adopt binding targets for energy efficiency comparable in ambition to the EU target, and to create a legislative framework facilitating the drive for energy efficiency; calls for a comprehensive and coherent global strategy to promote the use of alternative energy sources;
aicina tās Eiropas valstis, kuras nav ES dalībvalstis, piemēram, Norvēģiju, kas ir trešā lielākā naftas eksportētāja pasaulē, aktīvi iesaistīties kopējā Eiropas ārpolitikā enerģētikas jomā;
Calls for the active involvement of European countries that are not Member States, such as country-regionplaceNorway – the world’s third largest oil exporter – in a common European foreign policy on energy;
atbalsta Komisijas iniciatīvas enerģētikas jomā izveidot ciešāku dialogu ar Dienvidkaukāzu, Kaspijas jūras un Vidusāzijas reģioniem, kā arī ar Vidusjūras reģionu un Tuvajiem Austrumiem; atzinīgi vērtē ES virzību uz analītisku un konstruktīvu dialogu ar reģionu valstīm, kurās Eiropas Savienība ir ieinteresēta gan kā naftas un gāzes resursu saņēmēja, gan kā politisko reformu veicinātāja;
Supports the initiatives of the Commission to develop a closer energy dialogue with the countries of the South Caucasus, Caspian and Central Asia regions, as well as the Mediterranean region and the Middle East; welcomes the EU’s move towards an approach of ‘critical and constructive dialogue’ vis-à-vis the countries of the region, which balances the EU’s interest in diversifying its oil and gas supplies and the goal of achieving political reforms in those countries;
aicina saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un Melnās jūras sinerģiju attīstīt pašreizējos mehānismus un izstrādāt jaunus, lai padziļinātu sadarbību ar tranzīta valstīm, proti, ar Ukrainu, Baltkrieviju, Moldovu, Dienvidkaukāza valstīm, Mašriku un Magribu nolūkā palielināt tirgus darbības pārredzamību un nodrošināt piegādes un tranzīta stabilitāti;
Calls for development of the existing mechanisms, and the creation of new ones, within the European Neighbourhood Policy and the Black Sea Synergy, leading to a deepening of cooperation with the transit countries – Ukraine, Belarus, Moldova and the countries of the South Caucasus, the Mashreq and the Maghreb – in order to allow for greater transparency of market operation and provide for stability of supply and transit;
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par ES un Meksikas stratēģisko partnerību
European Parliament recommendation to the Council on an EU-Mexico Strategic Partnership
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES un Meksikas stratēģisko partnerību (COM(2008)447, galīgā redakcija),
having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament ‘Towards an EU-Mexico Strategic Partnership’ (COM(2008)447 final),
ņemot vērā Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (Oficiālais Vēstnesis, L 276/45, 28.10.2000.),
having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and the Member States on the one part, and the Mexican United States on the other part (Official Journal , L276/45, 28.10.2000),
ņemot vērā V Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības samitā pieņemto Limas deklarāciju, ko pieņēma 2008. gada 16. maijā Limā, Peru,
having regard to the Lima Declaration at the V Latin American and Caribbean-European Union Summit in Lima, Peru, 16 May 2008,
ņemot vērā kopīgo komunikē, ko 2008. gada 17. maijā pieņēma Meksikas un Eiropas Savienības samitā Limā, Peru,
having regard to the Joint Communiqué issued at the IV Mexico-European Union Summit in Lima, Peru, 17 May 2008,
ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Asamblejas ziņojumu V Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības samitam,
having regard to the Message of the Euro-Latin American Assembly to the V Latin country-regionAmericaplace and Caribbean-European Union CitySummit,
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par V Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības samitu Limā,
having regard to its resolution of 24 April 2008 on the V Latin American and Caribbean-European Union Summit in CityplaceLima,
tā kā Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums ar Meksiku — „Vispārējais nolīgums” —, ko parakstīja 1997. gadā un kas stājās spēkā 2000. gadā, pamatojas uz trīs pīlāriem: politisku dialogu, brīvas tirdzniecības telpas izveidi, pie kā vēl strādā, un sadarbību; un tā kā kopš šā nolīguma stāšanās spēkā 2000. gadā attiecības starp abām pusēm ir padziļinājušās un nostiprinājušās gan politikas, gan tirdzniecības, gan sadarbības jomā;
whereas the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement with Mexico - the ‘Global Agreement’ - signed in 1997, and in force since 2000, is founded on three pillars: political dialogue, the ongoing establishment of a free trade area and cooperation; and whereas since its coming into force in 2000, relations between the two parties have deepened and strengthened in the political trade and cooperation spheres,
tā kā kopš 2004. gada Eiropas Savienības iestādes un Meksika ir pastiprinājušas augstākā līmeņa kontaktus gan divpusēji gan Vispārējā nolīguma ietvaros;
whereas since 2004, the institutions of the European Union and country-regionplaceMexico have been stepping up their high-level contacts both bilaterally and within the framework of the Global Agreement,
tā kā attiecību padziļināšanas starp Meksiku un Eiropas Savienību varētu veicināt vienprātības panākšanu starp Eiropas Savienību un tās Latīņamerikas partneriem par reģionāliem un globāliem jautājumiem;
whereas the deepening of relations between Mexico and the European Union could encourage a consensus between the European Union and its Latin American partners on regional and global issues,
tā kā stratēģiskā partnerība nozīmē attiecību stiprināšanu starp Eiropas Savienību un Meksiku divos atšķirīgos līmeņos: daudzpusēji, saskaņojot nostāju par visai pasaulei nozīmīgiem jautājumiem, un divpusēji, attīstot abu pušu attiecības un iniciatīvas;
whereas this Strategic Partnership implies the strengthening of relations between the European Union and placecountry-regionMexico on two different levels: multilaterally, in terms of coordination on issues of world importance and bilaterally, in terms of developing the two parties’ own relations and initiatives,
tā kā šāda veida stratēģiskai partnerībai jāpalīdz veicināt Eiropas un Latīņamerikas partneru labklājība, lai šajās valstīs izveidotu integrētāku un saliedētāku sabiedrību, kurā atbilstīgi Limā pieņemtajiem lēmumiem, pamatojoties uz solidaritāti un vienlīdzību, tiek ievērots tiesiskums, demokrātijas vērtības un principi un cilvēktiesības,
whereas strategic partnerships of this kind should also help to encourage the well being of the Euro-Latin American partners with a view to achieving more integrated and cohesive societies, in which respect for the rule of law, for the values and principles of democracy and for human rights take pride of place within a framework of solidarity and equality, as was decided at Lima,
a) Eiropas Savienības un Meksikas divpusējai reģionālajai stratēģiskajai partnerībai jābūt daļai no divpusējās reģionālās pieejas un vispārējās nostājas par attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģiona valstīm, kas ir šo abu reģionu stratēģiskās asociācijas pamatā, par ko lēma Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu samitā;
(a) the EU-Mexico Bi-regional Strategic Partnership should form part of the bi-regional approach to and the global view of relations between the European Union and Latin America and the placeCaribbean, which is the basis of the Bi-regional Strategic Association decided on at the EU-LAC Summits;
b) īpašajiem mehānismiem, kas izstrādāti ES un Meksikas stratēģiskās partnerības ietvaros notiekošā politiskā dialoga vajadzībām, reāli jāveicina attiecības ar dažādiem reģionālās integrācijas procesiem, kā arī starp tiem, jāsargā šīs stratēģiskā partnerības vērtības un intereses, kā arī jāstiprina daudzpusīgums starptautisko attiecību jomā;
(b) the special mechanisms for political dialogue arising from the EU-Mexico Strategic Partnership should provide a real boost for relations with and between the various regional integration processes, the safeguarding of the values and concerns of the Strategic Association, and the strengthening of multilateralism in the sphere of international relations;
c) Eiropas Savienības un Meksikas stratēģiskajai partnerībai jārada patiesa pievienotā vērtība gan attiecībā uz pašreizējā Asociācijas nolīguma (Vispārējā nolīguma) starp Meksiku un Eiropas Savienību noteikumiem, gan arī divpusējās sadarbības jomā;
(c) the EU-Mexico Strategic Partnership should provide real added value both in relation to the provisions of the current Association Agreement (Global Agreement) between country-regionplaceMexico and the European Union, and in the bilateral framework;
d) stratēģiskai partnerībai jādod iespēja novērst pastāvošās nepilnības, lai koordinētu partneru sadarbību dažādos starptautiskos forumos un iestādēs, izvērst darbību ārpus izstrādātās kopējās darba kārtības un saskaņot nostāju attiecībā uz visai pasaulei nozīmīgiem jautājumiem, pamatojoties uz partneru savstarpējām interesēm un aktuāliem jautājumiem;
(d) the Strategic Partnership should make it possible to plug the currently existing gaps with regard to achieving coordination between the partners in the various international fora and institutions, going beyond the establishment of a common agenda, and including the coordination of positions on issues of world importance, on the basis of the partners’ mutual interests and concerns;
e) partnerībā jāiekļauj pamatnostādnes par to, kā vislabāk sadarboties, lai atbilstoši Limas deklarācijai veicinātu iedarbīgu daudzpusību un palielinātu ANO spēju uzturēt un stiprināt mieru, un kā atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem novērst vispārējus draudus mieram un drošībai, tostarp narkotiku un ieroču izplatīšanu, organizēto noziedzību, terorismu un mafiju, kas gūst ienākumus no nelegālās imigrācijas;
(e) Partnership should include guidelines on how best they collaborate closely and jointly to encourage effective multilateralism and strengthen the United Nations’ ability to maintain and consolidate peace, and to tackle, within the framework of international law, common threats to peace and security, including trafficking in drugs and arms, organised crime, terrorism and the mafias which profit from illegal immigration, in keeping with the Lima Declaration;
f) jāiekļauj noteikums par to, ka Savienības iestādēm un Meksikas valdībai jāsniedz Eiropas Parlamentam un Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai regulāra un detalizēta informācija par stratēģiskās partnerības attīstību un partnerības ietvaros paveikto darbu,
(f) provision should be made for the institutions of the placeUnion and the Mexican Government to provide the European Parliament and the Euro-Latin American Parliamentary Assembly with regular and detailed information on the state of the Strategic Partnership and the monitoring of the work being done within the Partnership;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un informācijas nolūkā Komisijai un Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission, and to the Governments of the Member States of the European Union.
Ievērojot Reglamenta 33. pantu,
pursuant to Rule 33 of the Rules of Procedure
iesniedza Francis Wurtz, Esko Seppänen un Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Esko Seppänen and Helmuth Markov
par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2009. gadam
on the Commission’s Legislative and Work Programme for 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2009. gadam
Motion for a European Parliament resolution on the Commission’s Legislative and Work Programme for 2009
tā kā ES līdz šim nav spējusi Eiropas iedzīvotāju labā atrisināt minētās problēmas; tā kā ES neoliberālā politika, demokrātijas deficīts un nepārredzamās procedūras ir izraisījušas pilsoņu neuzticību un pašreizējo ES iestāžu leģitimitātes nopietnu krīzi;
whereas the EU has so far proved to be unable to find solutions to these problems that are of benefit to the citizens of Europe; whereas the EU's neoliberal policies, the democratic deficit and non-transparent procedures have led to mistrust amonf citizens and a serious crisis of legitimacy for the current European institutions,
tā kā visā Eiropā arvien spēcīgāki kļūst darbaspēka, patērētāju un sabiedrisko pakalpojumu izmantotāju iebildumi un pretestība pret negodīgām sociālās drošības reformām, ienākumu samazināšanos, privatizāciju, vispārējas nozīmes pakalpojumu liberalizāciju un uzņēmumu pārvietošanu, ko veicina ES pašreizējā politika;
whereas the opposition and resistance of workers, consumers and public-service users all over Europe to unfair social security reforms, income cuts, privatisation, the liberalisation of services of general interest and company relocations promoted by current EU policy are growing stronger,
tā kā Īrijas iedzīvotāji noraidīja Lisabonas līgumu Eiropas Savienībā vienīgajā referendumā par šo jautājumu;
whereas the people of country-regionplaceIreland rejected the Treaty of Lisbon in the only referendum held on it in the European Union,
tā kā 2009. gadā notiks ne tikai Eiropas Parlamenta vēlēšanas, bet darbu sāks arī jauna Komisija,
whereas 2009 will see not only the holding of elections to the European Parliament, but also a new Commission starting work,
pauž nopietnas bažas, ka pašreizējā Komisija un citas ES iestādes nav guvušas mācību no Francijā un Nīderlandē notikušo referendumu iznākumiem saistībā ar Konstitucionālā līguma projektu un no Īrijas iedzīvotāju balsojuma pret Lisabonas līgumu, kurš skaidri parādīja Eiropas pilsoņu noraidošo attieksmi pret Eiropas Savienības neoliberālo politiku un militarizāciju; uzskata, ka ES iestāžu nespēja pildīt Eiropas pilsoņu prasības izraisīs ļoti nopietnu ES leģitimitātes krīzi;
Expresses its deep concern at the fact that the current Commission and other European institutions did not learn the lessons from the outcome of the referenda on the Draft Constitutional Treaty in France and the Netherlands and the rejection of the Treaty of Lisbon in Ireland, which clearly reflected the resistance of the citizens of Europe to the neoliberal policies and militarisation of the European Union; considers that failure by the European institutions to meet the aspirations of European citizens will result in a dramatic deepening of the crisis of legitimacy of the EU;
aicina Komisiju nekavējoties apturēt pašreizējo darbu un neizstrādāt jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir turpināt negodīgas sociālās drošības sistēmas reformas, ienākumu samazināšanos, vispārējas nozīmes pakalpojumu privatizāciju un liberalizāciju, kā arī uzņēmumu pārvietošanu;
Calls on the Commission to immediately stop the work in progress and not to undertake new initiatives aimed at continuing a policy of unfair social security reforms, income cuts, privatisation and liberalisation of services of general interest, and company relocations;
uzstāj, ka ratifikācijas process ir jāpārtrauc un ir jāveic rūpīga Līgumu pārskatīšana, lai radītu iespēju sociālas Eiropas izveidei; uzsver, ka ir jānodrošina sociālo tiesību pārākumu pār brīvībām iekšējā tirgū;
Insists that the ratification process be brought to a halt and that the treaties be overhauled in order to open the way to a Social Europe; underlines the need to ensure the primacy of social rights over the freedoms of the internal market;
aicina vispirms ieviest sociālā progresa klauzulu kā pašreizējo Līgumu saistošu protokolu, lai precizētu, ka:
Calls, as a first step, for a ‘Social Progress Clause’ to be introduced as a binding Protocol to the existing Treaties with the aim of clarifying:
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu atzītās pamattiesības, tostarp tiesības streikot un īstenot kolektīvus pasākumus dalībvalstu līmenī, kā arī pārrobežu streikus un kolektīvus pasākumus pārrobežu līmenī;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the exercise of fundamental rights as recognised in Member States, including the right to strike and to collective action at national level and also to cross-border strikes and collective action;
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu atzītās ražošanas attiecības un kolektīvo pārrunu sistēmas;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way industrial relations and collective bargaining systems as recognised in Member States;
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu kompetenci pieņemt tiesību aktus sociālās politikas jomā, paredzot augstākus standartus un stingrākas prasības visām personām, kas strādā dalībvalstī, nekā ES direktīvās noteiktie minimālie standarti;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the competence of Member States to adopt social policy legislation that provides for higher standards and requirements applicable to all persons working in a country than those laid down in EU directives stipulating minimum standards;
– ja iepriekš minētās tiesības un dalībvalstu sociālās politikas kompetence vai ražošanas attiecību sistēmas ir pretrunā starptautiskā tirgus regulējumiem vai iekšējā tirgus „pamatbrīvībām”, pirmās (pamattiesības u.c.) ir primāras;
– that wherever these rights as cited above and Member States' social policy competencies or industrial relations systems might clash with internal market regulations or the 'fundamental freedoms' of the internal market, the former (fundamental rights, etc.) must prevail over the latter;
Cīņa pret bezdarbu, nabadzību, sociālo atstumtību un ienākumu nevienlīdzību
Fight against unemployment, poverty, social exclusion and income inequalities
vērš uzmanību uz pastāvīgi augsto bezdarbu, nabadzību, sociālo atstumtību un ienākumu nevienlīdzību Eiropas Savienībā; uzstāj, ka cīņai pret ienākumu nevienlīdzību un patiesas konverģences veicināšanai jābūt galvenajiem uzdevumiem ES ekonomikas un sociālajā programmā; aicina Komisiju pārorientēt savu politiku šajā virzienā;
Draws attention to the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion and income inequality in the EU; insists that the fight against income inequalities and the promotion of real convergence should be at the top of the EU’s economic and social agenda; calls on the Commission to reorient its policy in this direction;
uzskata, ka Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir jābalstās uz „laba darba” koncepciju, pievēršot lielu uzmanību tādiem jautājumiem kā darba kvalitātes uzlabošana, labāka sociālā drošība, esošo darbinieku tiesību ievērošanas veicināšana un jaunu tiesību izveide, labākas sociālā riska pārvaldes veicināšana un darba apvienošana ar privāto dzīvi;
Considers that the European Employment Strategy needs to take the concept of ‘Good Work’ as its central reference point, with a strong focus on promoting quality in work, improving social security, enhancing existing workers' rights and introducing new rights, promoting better social risk management and a better work-life balance;