natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 179. panta 2. punktu Savienība ’atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējās sadarbības centienus, jo īpaši nolūkā ļaut pētniekiem brīvi sadarboties pāri robežām un uzņēmumiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, un konkrēti, radot brīvu pieeju valstu pasūtījumiem, nosakot kopīgus standartus un likvidējot juridiskus un fiskālus šķēršļus šai sadarbībai’;
whereas, under Article 179(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), the Union shall ‘encourage undertakings, including small and medium-sized undertakings, research centres and universities in their research and technological development activities of high quality; it shall support their efforts to cooperate with one another, aiming, notably, at permitting researchers to cooperate freely across borders and at enabling undertakings to exploit the internal market potential to the full, in particular through the opening-up of national public contracts, the definition of common standards and the removal of legal and fiscal obstacles to that cooperation’,
tā kā pētniecības un inovācijas paātrināšana ir būtiska ne tikai, lai iegūtu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ekonomikas modeli un nodrošinātu darbu nākotnē, bet arī rastu risinājumus tām kopējām lielajām sabiedrības problēmām, ar kurām saskaras Eiropas sabiedrība, proti:
whereas accelerating research and innovation is not only essential in order to attain a sustainable and competitive economic model and secure future employment, but will also generate solutions to the shared grand societal challenges facing European society, namely:
pašreizējās demogrāfiskās izmaiņas ‐ sabiedrības novecošanās, pieaugošais iedzīvotāju skaits pasaulē (uzturs, veselība, slimību profilakse), urbanizācija, sociālā kohēzija un migrācija,
the current demographic changes: an ageing society, growing world population (nutrition, health, disease prevention), urbanisation, social cohesion and migration;
pāreja uz ilgtspējīgu resursu pārvaldīšanu (ar bioloģiju saistītu un nesaistītu) ‐ klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija un energoefektivitāte, resursu lietderīga izmantošana, ūdens nepietiekamība, plūdi un centieni nodrošināt un aizstāt deficīta izejvielas,
the transition to sustainable management of resources (biological and non-biological): climate change, renewable energy and energy efficiency, resource efficiency, water scarcity, floods and efforts to secure and substitute critical raw materials;
spēcīga, stabila, taisnīga un konkurētspējīga ekonomiskā bāze ‐ ekonomikas atveseļošana, uz zināšanām balstītas sabiedrības iespēju izmantošana, ES konkurētspējas paaugstināšana un nodarbinātības veicināšana;
a strong, stable, equitable and competitive economic base: economic recovery, harnessing a knowledge-based society, and boosting the EU's competitiveness and employment,
tā kā inovācijas paaugstināšanā svarīga nozīme ir:
whereas the key to boosting innovation lies in:
iedzīvotāju radošuma un cilvēku kapitāla izvirzīšanai priekšplānā, tāpat arī uzņēmumu un uzņēmējdarbības pielāgošanās spējai, kā arī patēriņa modeļiem un reaģēšanai uz jaunām idejām,
putting first the citizens' creativity and human capital, the adaptability of businesses and entrepreneurship, consumption patterns and response to new ideas,
ilgtermiņa stabiliem, vienkāršiem, pārredzamiem un atbalstošiem reglamentējošiem noteikumiem,
long-term, stable, simple, transparent and supportive regulatory framework,
labākai piekļuvei daudzveidīgām finansēšanas iespējām dažādos inovācijas cikla posmos (īpaši attiecībā uz MVU),
better access to diversified finance possibilities at the different stages of the innovation cycle (in particular for SMEs),
privātā sektora ieguldījumu izmantošanai un stimulēšanai,
leveraging and stimulating investments from the private sector,
auglīgai sadarbībai starp izglītības un pētniecības institūtiem, tostarp pētniecības un tehnoloģiju organizācijām (PTO), uzņēmumiem, valdībām un iedzīvotājiem, kā arī sadarbības platformu un mehānismu izveidei, piemēram, atvērtu tīklu, atvērtu standartu, kopīgu pieeju izveidei, lai apmainītos zināšanām un idejām,
fruitful cooperation between education and research institutes, including research and technology organisations (RTOs), businesses, governments and citizens, also by establishing collaborative platforms and tools such as open networks, open standards, clusters approaches for sharing knowledge and ideas,
nodrošināšanai, lai visas attiecīgās personas tiktu iesaistītas lēmumu pieņemšanas procesos,
ensuring involvement of all relevant actors in the decision-making processes,
efektīvāku līdzekļu nodrošināšanai, lai aizsargātu rūpniecisko īpašumu saistībā ar globalizāciju un ekonomikas digitalizāciju;
providing more effective tools to safeguard industrial property in a context of globalisation and digitilisation of the economy,
tā kā vēlme uzņemties risku ir nepieciešams priekšnosacījums veiksmīgai inovācijai;
whereas a willingness to take risks is a necessary prerequisite to successful innovation;
tā kā, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju, ir vajadzīga kultūras maiņa nolūkā uzlabot Eiropas uzņēmējdarbības vidi un inovāciju potenciālu; tā kā jāveic izmaiņas, cildinot spēju uzņemties risku, un jāuzlabo priekšnosacījumi inovatīvu uzņēmumu un uzņēmēju darbības uzsākšanai;
whereas in order to maintain European competitiveness a shift in culture is needed to improve European entrepreneurship and the potential for innovation; whereas changes need to be made to commend risk seeking and improve conditions for start-up innovative enterprises and entrepreneurs;
tā kā, ņemot vērā ekonomisko situāciju pasaulē, Eiropas Savienībai jāieņem aktīva nostāja un stingra vadošā pozīcija konkurētspējas jomā, un tāpēc Eiropas Savienībai jāveic ieguldījumi inovāciju straujā attīstībā;
whereas in the view of the economic global context the European Union must take an offensive stance and take a firm front runner position in competitiveness, the EU must therefore invest in an innovation blast;
tā kā Eiropai ir vajadzīga moderna, finansiālā ziņā pieejama un labi funkcionējoša intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības sistēma, lai veicinātu inovāciju un stiprinātu konkurētspēju;
whereas Europe needs a modern, affordable and well functioning system of intellectual property rights protection in order to promote innovation and strengthen our competitiveness,
tā kā intelektuālā īpašuma tiesību ievērošana ir galvenais priekšnoteikums uz kapitālieguldījumiem balstītai pētniecībai, izstrādei un inovācijai;
whereas IPR constitute a major prerequisite for capital-intensive research, development and innovation,
tā kā optimālākā iespēja stiprināt inovāciju Eiropā, ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, ir ES patenta izveide;
whereas the biggest opportunity to strengthen innovation in Europe with respect to intellectual property rights is the creation of the EU patent,
tā kā moderna Savienības preču zīmju sistēma ir būtiska, lai aizsargātu vērtības, kas radušās dizaina, jaunrades un inovācijas jomā ar Eiropas uzņēmējsabiedrību investīciju palīdzību;
whereas a modern Union trademark system is essential in order to protect the values represented by investments made by European companies in design, creation and innovation,
tā kā, līdz 2020. gadam novirzot 3 % no Eiropas Savienības IKP pētniecībai un attīstībai, iespējams radīt 3,7 miljonus darba vietu un tā kā līdz 2025. gadam gada IKP var palielināties par EUR 800 miljoniem;
whereas earmarking 3% of the EU's GDP for research and development up to 2020 could create 3.7 million jobs and annual GDP could grow by some EUR 800 million up to 2025,
tā kā 30 % Eiropas pētnieku ir sievietes un sievietes ieņem tikai 13 % no Eiropas pētniecības institūtu vadītāju amatiem,
whereas a mere 30% of European researchers are women and only 13% of heads of European research institutes are women,
atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu ’Inovācijas savienība’, kura ir līdz šim nozīmīgākais un mērķtiecīgākais sabiedrības mēģinājums ieviest stratēģisku, integrētu un uz uzņēmējdarbību orientētu Eiropas inovācijas politiku papildus dalībvalstu pasākumiem un kura nodrošina inovācijas virzību un progresa uzraudzību augstākajā politiskajā līmenī, un kuras sekmes tomēr ir atkarīgas no dalībvalstu pilnvērtīgas sadarbības un tās īstenošanas dalībvalstīs, tostarp ar finanšu atbalsta un gudras fiskālās konsolidācijas starpniecību, piešķirot prioritāti ilgtspējīgu izaugsmi veicinošiem izdevumiem tādās jomās kā inovācijas, pētniecība un izglītība, jo to politikas pamatā visās būtiskajās jomās ir kopīgi inovācijas mērķi; atzinīgi vērtē Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmē pieņemto stratēģisko pieeju;
Welcomes the Innovation Union flagship initiative, which is the most significant and targeted community attempt so far to introduce a strategic, integrated and business-oriented European innovation policy to supplement member state efforts, whereby innovation is steered and progress monitored at the highest political level, whose success though depends on the full cooperation of and its implementation by the Member States, including through their financial support and smart fiscal consolidation, prioritizing sustainable growth-friendly expenditure in areas such as innovation, research and education, whereby the common innovation objectives steer their policies in all relevant areas; welcomes the strategic approach of the European Council at its meeting on the 4th of February 2011;
atbalsta ’Inovācijas savienības’ iniciatīvu kā būtisku ES ekonomikas, sociālās jomas un kultūras attīstības pamatu, jo īpaši attiecībā uz integrējošu izglītību visos līmeņos, tostarp profesionālo izglītību un apmācību;
Supports the Innovation Union initiative as a key pillar of economic, social and cultural development in the EU, particularly as regards inclusive education at all levels, including Vocational Education and Training;
prasa izstrādāt plašu inovācijas koncepciju, kurā galvenā uzmanība pievērsta ietekmei un kura ir plašāka nekā tikai uz tehnoloģijām un produktiem orientēta inovācija, un kura paredz visu ieinteresēto personu, jo īpaši uzņēmumu, iesaistīšanos, un uzsver pilsoņu daudzpusīgo veicinošo lomu, vienlaikus sekmējot attieksmes maiņu; atgādina, ka inovācija pielieto praksē veiksmīgas idejas un ir vērsta uz produktiem, procesiem, pakalpojumiem, darbībām, sistēmām un organizatoriskām struktūrām; ierosina, lai Komisija izstrādā inovācijas definīciju;
Calls for a broad concept of innovation that focuses on impact and goes beyond technological and product-oriented innovation, involves all stakeholders, in particular the enterprises, and highlights the various enabling roles of citizens, while realising a mindset change; recalls that innovation is applying ideas successfully in practice and targets products, processes, services, movements, systems and organisational structures; suggests that the Commission brings forward a definition of innovation;
uzskata, ka inovācijas pamatā visās zināšanu un sociālekonomiskās darbības jomās ir jābūt tādiem kritērijiem kā atbilstība sabiedrības interesēm, dzīves kvalitātes uzlabošanai, sociālās labklājības veicināšanai un vides un dabas līdzsvara saglabāšanai;
Considers that innovation, in all fields of knowledge and of economic and social activity, must be guided by the criteria of public interest, improvement of quality of life, promotion of social wellbeing and preservation of the environment and the balance of nature;
uzskata, ka, tā kā inovācija ir komplekss jēdziens, ir jāstiprina netehnoloģiskas inovācijas centieni un ka šajā kontekstā ir jāizplata paraugprakse attiecībā uz šā veida inovāciju un jāprecizē noteikumi un nosacījumi, kas reglamentē piekļuvi ES finansējumam, pamatojoties uz atvērtu un visaptverošu pieeju;
Takes the view that, since innovation is a complex concept, non-technological innovation efforts need to be strengthened, and that in this context best practices regarding this kind of innovation should be spread and rules and conditions governing access to EU financing should be specified on the basis of an open and all-embracing approach;
aicina skaidri nošķirt jēdzienu ’sākotnējā inovācija’, kas attiecas uz produktu, kas radīts no jauna un nav pieejams tirgū, no komerciāla uzlabojuma vai izmaiņām, kas veiktas attiecībā uz tirgū jau pieejamu produktu, pakalpojumu, procesu vai darbību;
Calls for a clear distinction to be made between ‘original innovation’, meaning something made for the first time and not available on the market, from commercial improvements or alterations made to a product, service, process or movements already present on the market;
uzskata, ka jānosaka precīza, taču vienlaikus elastīga sociālekonomiskās inovācijas definīcija, jo nereti tā tiek attiecināta nevis uz produktu vai tehniska risinājuma piemērošanu, bet gan uz savstarpēji saistītām un ilgstošām institucionālām, tehniskām un pārvaldības izmaiņām, kas veido procesu;
Takes the view that socio-economic innovation needs to be precisely but flexibly defined, because in many cases it does not take the form of a product or the application of a technical solution but of a series of interconnected, long-term institutional, technical and management changes that constitute a process;
norāda, ka Inovācijas Savienībā prioritāte ir jāpiešķir mērķiem, kas noteikti stratēģijā ’Eiropa 2020’, Eiropas 2020. gada energoefektivitātes plānā, iniciatīvā ’Resursu ziņā efektīva Eiropa’, Izejvielu iniciatīvā, Eiropas enerģētikas stratēģijā 2011.–2020. gadam, izvirzot Enerģētikas ceļveža 2050. gadam un Ceļveža virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g. starpposma mērķi;
Points out that the targets as set out in the Europe 2020 Strategy, the Energy Efficiency Plan 2020, the Resource- Efficient Europe Initiaitve, the Raw Materials Initiative, the Energy Strategy for Europe 2011-2020, setting the milestone towards the Energy 2050 Roadmap and the Roadmap for a Low Carbon Economy by 2050, must be given priority in the Innovation Union;
norāda, ka internacionalizācija un inovācija ir būtiski faktori ārējās konkurētspējas un izaugsmes veicināšanā un tiem ir svarīga nozīme stratēģijas ’Eiropa 2020’ mērķu sasniegšanā;
Points out that internationalisation and innovation are key drivers of external competitiveness and growth and are crucial to the EU 2020 strategic goals;
uzsver klimata un energoefektīvu un atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju nozīmību pārejā uz ilgtspējīgu globālo ekonomiku; uzsver ES vadošo pozīciju daudzās būtiskās klimatam draudzīgas un resursus taupošas rūpnieciskās ražošanas nozarēs; aicina Komisiju noteikt internacionalizācijas un inovācijas stratēģijas šajās nozarēs;
Underlines the importance of climate and energy-efficient and renewable technologies in the shift towards a sustainable global economy; recognises the lead position of the EU in many key sectors for climate-friendly and resource-efficient industrial production; calls on the Commission to define strategies on internationalisation and innovation in these sectors;
atzīst, ka cīņai ar klimata pārmaiņām un energoefektivitātes un rūpnieciskās ražošanas dematerializācijas veicināšanai ir nepieciešama aktīva jauno tehnoloģiju globālas izplatīšanas politika;
Recognizes that the fight against climate change and efforts towards energy efficiency and the de-materialization of industrial production require an active policy on the global dissemination of new technologies;
uzsver, ka vides aizsardzības, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomas, kā arī cīņas ar klimata izmaiņām joma ir to vidū, kurās visvairāk nepieciešams veicināt inovāciju, tostarp stiprinot jau esošo zinātnes un tehnikas pamatu; uzsver, ka ES turpmākās pētniecības un inovāciju programmas būs nepieciešams īstenot, pienācīgi ņemot vērā šīs jomas; šai nolūkā uzsver nepieciešamību izmantot starpnozaru pieeju, kas balstīta uz ekosistēmas noturīgumu;
Emphasises that the areas of the protection of the environment, public health and food safety as well as the fight against climate change are among those most in need of an enhanced innovation effort involving a reinforcement of the existing scientific and technological base; stresses that the EU's future research and innovation programmes will need to take those areas into account in appropriate fashion; to this end, underlines the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
norāda, ka kultūras un radošajās nozarēs vērojamās tirgus fragmentācijas cēloņi daļēji ir arī kultūras daudzveidība un patērētāju izvēle valodas ziņā;
Notes that market fragmentation in the cultural and creative sectors is in part due to the cultural diversity and language preferences of consumers;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievērš uzmanību lielām sabiedrības problēmām, un uzsver, ka inovācija un pētniecība ir nepieciešamas, lai paaugstinātu resursu produktivitāti, ilgtspējīgu izmantošanu un aizstāšanu, vienlaikus meklējot jaunus veidus, kā palielināt resursu izmantošanas un enerģijas patēriņa efektivitāti;
Welcomes the Commission's focus on grand societal challenges, and stresses that innovation and research are needed in order to increase resource productivity, sustainable use and substitution while simultaneously finding new ways of increasing the efficiency of resource and energy consumption;
norāda, ka ir jāizvairās no inovāciju prioritāšu noteikšanas ierobežotās jomās, lai tādējādi nezaudētu vērtīgu inovatīvo potenciālu ilgtermiņā;
Notes that restricting the prioritisation of innovations to limited areas should be avoided in order not to lose valuable innovative potential in the long term;
uzskata, ka inovācija var ievērojami veicināt sociālo kohēziju, uzlabojot sniegto pakalpojumu kvalitāti, un ka tāpēc ir jāizveido īpašas profesionālās apmācības programmas;
Takes the view that innovation can play an important role in enhancing social cohesion by improving the quality of the services provided, and that specific professional training programmes should therefore be set up;
norāda, ka tirgus ekonomikā inovācijas uzdevums nav tikai risināt būtiskākās sabiedrības problēmas, bet tai ir īpaši liela nozīme patērētājiem draudzīgu un pievilcīgu produktu izstrādē, atpūtas, tehnoloģiju, ražošanas, kultūras un izklaides jomā; norāda, ka pastāv plašs starptautisks tirgus inovatīviem augsto tehnoloģiju izklaides produktiem (viedtālruņi, planšetdatori, spēļu konsoles, pārvietojams atpūtai paredzēts aprīkojums), kā arī pasaules līmeņa tirgus sociālo tīklu un inovatīvu tiešsaistes pakalpojumu jomā, kurā Eiropas uzņēmumi aizņem nenozīmīgu daļu;
Points out that, in a market economy, innovation is not exclusively intended to meet major societal challenges but also plays a particularly important role in the manufacture of consumer-friendly and attractive products in the fields of leisure, technology, industry, culture and entertainment; points out that there is a vast international market for innovative high-tech leisure products (smart phones, tablet PCs, console games, portable recreational devices etc.), as well as a world market for social networking and innovative online services, in which European undertakings are playing a negligible role;
uzsver pamatiniciatīvu ’Resursu ziņā efektīva Eiropa’ un ’Rūpniecības politika’ nozīmi un centienus nodalīt ekonomisko izaugsmi no dabas resursu izmantošanas, atbalstot pāreju uz tādu ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju saturu, kas balstīta uz zināšanām, palielinot atjaunojamo un ilgspējīgo enerģijas avotu izmantošanu un izstrādājot oglekļa emisiju samazinošas un resursus lietderīgāk izmantojošas tehnoloģijas un ilgtspējīgu transportu, vienlaikus veicinot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju;
Stresses the importance of the Resource-Efficient Europe and Industrial Policy flagship initiatives and of efforts to decouple economic growth from the use of natural resources, by supporting the shift towards a sustainable low-carbon, knowledge-based economy, increasing the use of renewable and sustainable energy sources, developing carbon reducing and more resource efficient technologies and sustainable transport, enhancing at the same time the competitiveness of the European companies;
atgādina, ka digitālā vide un IKT veicina inovāciju un ka tāpēc būtisks priekšnoteikums ir piekļuve ātrgaitas platjoslas pakalpojumiem, kas ir svarīgi arī Eiropas inovācijas partnerībām (EIP), jo ar to veicina sadarbību un iedzīvotāju līdzdalību; šajā sakarībā aicina komisiju un dalībvalstis uzlabot ātrgaitas interneta ieviešanu, kā arī veicināt e-iniciatīvas, ar kurām nodrošina ES digitālās programmas ātru īstenošanu;
Recalls that the digital world and ICTs are engines of innovation and therefore access to high speed broadband is an essential pre-condition, also for all European Innovation Partnerships (EIPs), as it enhances cooperation and participation by the citizens; in this regard, calls on the Commission and the Member States to step up their implementation of high-speed internet as well as the promotion of e-initiatives ensuring the rapid execution of the EU's Digital Agenda;
aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību tehnoloģijām, kas ir ’viedāko’ un ilgtspējīgo sistēmu pamatā, kuras nodrošina iespēju uzņēmumiem attīstīt atbilstīgus reālā laika pakalpojumus dažādās nozarēs, piemēram, transporta un loģistikas, būvniecības un ēku pārvaldības, enerģijas sadales, telekomunikācijas un finanšu pakalpojumu nozarē;
Calls the Commission to give due consideration to the technologies that underpin the ‘smarter’, sustainable systems which enable firms to develop responsive real time services in sectors as diverse as transport and logistics, construction and facilities management, energy distribution, telecommunications and financial services;
uzsver, ka inovācijas un pētniecības politikas sekmes ir atkarīgas no:
Emphasises that the success of innovation and research policy is dependent upon:
visu politiku un pasākumu stratēģiskas virzības, izstrādes, plānošanas un īstenošanas ar mērķi veicināt un uzlabot inovācijas Eiropā (izmantojot, piemēram, izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumus, darba tirgu, vienoto tirgu, intelektuālā īpašuma tiesību pareizu pārvaldību, infrastruktūru, nodokļu instrumentus, rūpniecības politiku, publisko iepirkumu un tirdzniecību, inovatīvu mijiedarbību starp pakalpojumu un ražošanas uzņēmumiem, īpašu vērību pievēršot MVU),
strategic orientation, development, design and implementation of all policies and measures, with the aim of contributing to and enhancing innovation in Europe (through, for example, education and training, advisory services, the labour market, the single market, proper management of intellectual property rights, infrastructure, taxation instruments, industrial policy, procurement and trade, joint innovative interactions between service and manufacturing companies, with a special focus on SMEs);
labi koordinētas daudzfunkcionālas sadarbības un (finanšu) atbalsta ES, dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī,
well-coordinated multidisciplinary cooperation and (financial) support at EU, Member State, regional and local level;
visu atbilstošo dalībnieku, piemēram, MVU, nozares, universitāšu, pētniecības institūtu, tostarp PTO, valdību, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālo partneru maksimālas līdzdalības, tostarp jaunu un produktīvu iespējamo izglītības iestāžu un nozares sadarbības formu meklēšanas,
maximum involvement of all relevant players, e.g. SMEs, industry, universities, research institutes, RTOs, governments, civil society organisations and social partners, including potential new, productive forms of cooperation between knowledge institutions and industry;
dažādu politikas jomu, darbību un instrumentu koordinācijas, saskaņotības un sinerģijas, lai novērstu sadrumstalotību un dublēšanu, kas rodas no nekoordinētas pētniecības un inovācijas centieniem,
coordination, coherence and synergy among the different policy areas, actions and instruments, so as to prevent fragmentation and duplication arising from uncoordinated research and innovation efforts;