natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis fonds palīdz Kopienai sasniegt izvirzītos mērķus, jo īpaši saistībā ar zināšanu sabiedrību, inovācijām, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un uzņēmējdarbības veicināšanu.
It contributes to the pursuit of Community objectives, including a knowledge-based society, innovation, growth, employment and the promotion of entrepreneurial spirit.
EIF ir arī tehniskas zināšanas, kas vajadzīgas, lai atbalstītu jaunas, no valsts un privātā sektora partnerattiecībām izrietošas darbības, ko dalībvalstis uzsāk, lai no finanšu tirgiem inovatīvu mazo uzņēmumu atbalstam piesaistītu augsta riska investīciju plūsmu.
The EIF also has the expertise to support emerging actions based on public-private partnerships launched by Member States aiming at attracting high-risk investment streams from the capital markets to the benefit of innovative small businesses.
saistībā ar gaidāmām pārmaiņām finanšu vidē un jauniem grāmatvedības standartiem finanšu iestādes, uzņemoties risku, ir daudz uzmanīgākas, kā arī plaši pielieto dažādu finanšu rādītāju salīdzināšanas stratēģijas un vismaz pārejas laikā var samazināties MVU pieejamo kredītu apjoms.
Impending changes in the financial environment and new accounting standards make financial institutions more sensitive to risk, lead to a rating culture, and may tighten the credit supply to SMEs, at least during a transitional phase.
Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā tādējādi būtu jāņem vērā MVU finansiālo vajadzību attīstība, tostarp rēķinoties ar uzņēmumu vajadzību pēc tuvfinansējuma un to pielāgošanos jaunajai finanšu videi, turklāt izvairoties no tirgus traucējumiem.
The Entrepreneurship and Innovation Programme should therefore respond to the changing financing needs of SMEs, including the need for proximity financing and their adaptation to the new financial environment whilst avoiding market distortions.
Turklāt darbībām būtu jāpalīdz uzlabot finanšu iestāžu spējas izvērtēt ar inovācijām saistītu risku, ar nolūku izstrādāt tehnoloģijas novērtēšanas sistēmas un uzlabot MVU spējas labāk izmantot tirgus finanšu instrumentus.
Furthermore, activities should contribute to enhancing the capabilities of financial institutions to assess risk related to innovation, with a view to developing technology-rating and to improving the capabilities of SMEs to make better use of the financing instruments provided by the markets.
Kvalitatīviem uzņēmumu un inovāciju atbalsta pakalpojumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu MVU piekļuvi informācijai par iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām, kā arī lai pāri robežām izplatītu inovācijas, zināšanas un tehnoloģijas.
High-quality services in support of business and innovation play an important role in ensuring SMEs' access to information relating to the functioning and opportunities of the internal market for goods and services as well as in the trans-national transfer of innovation, knowledge and technology.
Būtiska nozīme ir arī tam, ka šie dienesti veicina MVU piekļuvi informācijai par MVU piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, un par tiesību aktiem, ko paredzēts pieņemt un kuriem šie uzņēmumi var gatavoties un rentabli veikt vajadzīgos pielāgojumus.
They also have a crucial role to play in facilitating SMEs' access to information on Community legislation applying to them and on future legislation for which they can prepare and to which they can adapt in a cost-effective way.
Ārējos novērtējumos uzsvērts, ka, Eiropas uzņēmumiem sniedzot atbalsta pakalpojumus, būtu jāstiprina horizontālās saiknes nozīme, tostarp jāuzlabo pašreizējo informācijas dienestu un palīdzības dienestu sadarbība, lai radītu "vienas institūcijas apstiprinājumu", pamatojoties uz apņemšanos vienmēr būt gataviem palīdzēt.
External evaluations have stressed that the horizontal role in the delivery of European business support services should be strengthened, including by optimising the cooperation between existing services and help desks with a view to creating a "one-stop shop" on the basis of a "no wrong door" commitment.
Tas attiecas uz informācijas izplatīšanu par Kopienas programmām un MVU dalības veicināšanu šajās programmās, jo īpaši MVU dalību Septītajā PTA pamatprogrammā.
This concerns the dissemination of information on Community programmes and the promotion of the participation of SMEs in those programmes, in particular SMEs' participation in the Seventh Framework RTD Programme.
Kopienai būtu jāizveido stabila analītiskā bāze, lai konsolidētu politikas veidošanu par MVU, uzņēmējdarbību, inovācijām un konkurētspēju rūpniecības nozarēs.
The Community should equip itself with a sound analytical basis to support policy making in the fields of SMEs, entrepreneurship, innovation and competitiveness in industrial sectors.
Šādai bāzei būtu jāpiešķir papildu vērtība informācijai, kas par šiem jautājumiem pieejama valstīs.
Such a basis should add value to the information available at the national level in those fields.
Kopienai būtu jānodrošina kopīgu stratēģiju izstrāde, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā, veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp prasmes, uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību, kā arī atbalstītu jaunu uzņēmēju darbību, izmantojot cita starpā izglītību un pastāvīgu mācību gan skolās, gan augstākās izglītības iestādēs.
The Community should provide for the common development of competitiveness strategies for industrial and service sectors, and for the promotion of best practices in relation to an entrepreneurial environment and culture, including skills, corporate social responsibility and equal gender opportunity, and promote through, inter alia, education and continuous training, and from school to higher education, the emergence of young entrepreneurs.
Briseles Eiropadome 2003. gada 20. un 21. martā prioritāru raksturu piešķīra inovācijām un uzņēmējdarbībai un uzsvēra, ka Eiropai ir jāiegulda vairāk darba, lai tās idejas tiktu īstenotas un kļūtu par konkrētu pievienoto vērtību.
The Brussels European Council of 20 and 21 March 2003 gave priority to innovation and entrepreneurship and stressed the need for Europe to do more to turn ideas into real added value.
Eiropadome aicināja turpināt uzsāktos centienus ar nolūku izveidot tādus apstākļus, kuros uzņēmumi var rast inovatīvus risinājumus.
It called for further action in order to create the conditions in which business innovates.
Ir pierādīts, ka inovāciju lineārais modelis, atbilstoši kuram pētniecība ir tiešs cēlonis inovācijām, nav pietiekams, lai izskaidrotu to, kā notiek inovāciju ieviešanas process, un lai sagatavotu atbilstošas politiska rakstura atbildes ar inovācijām saistītos jautājumos.
The linear model of innovation, that assumes that research leads directly to innovation, has proved to be insufficient to explain innovation performance and to design appropriate innovation policy responses.
Ņemot vērā, ka uzņēmumi ir galvenais inovāciju ieviešanas procesa dzinējspēks, inovāciju un uzņēmējdarbības programmai būtu jāparedz finanšu resursi, lai veicinātu inovāciju ieviešanu uzņēmumos, sagatavotu inovāciju ieviešanu tirgū un stimulētu inovāciju pārvaldību un kultūru.
Recognising that enterprises are at the heart of the innovation process, funding to stimulate innovation activities of enterprises and preparing the market-take up of innovation as well as innovation governance and culture should therefore be placed under the Entrepreneurship and Innovation Programme.
Ar šādiem līdzekļiem būtu jāpanāk, ka inovācijas uzlabo konkurētspējas dinamiku un ka tie izpaužas kā praktisks pielietojums uzņēmumu līmenī.
This should help to ensure that innovation works to promote competitiveness and is carried through into practical application at a business level.
Briseles Eiropadome 2004. gada 25. un 26. martā piebilda, ka tīrās tehnoloģijas ir vitāli svarīgas, lai pilnība apgūtu starp uzņēmumiem un vidi pastāvošo sinerģiju.
The Brussels European Council of 25 and 26 March 2004 added that clean technologies are vital to fully exploit synergies between enterprise and the environment.
Tādu ar vidi saistīto inovāciju veicināšana, kas ietver inovatīvas tīrās tehnoloģijas, varētu palīdzēt apzināt to potenciālu.
The promotion of eco-innovation, which includes innovative clean technologies, can help exploit their potential.
Zināšanu nodošanas un zināšanu apgūšanas tirgus ļoti bieži ir nepārskatāms, un informācijas trūkums vai nespēja veidot sakarus rada tirgus barjeras.
The market for knowledge transfer and absorption is frequently opaque, and both lack of information and failure to make connections create market barriers.
Uzņēmumiem arī ir grūtības integrēt tādas tehnoloģijas un iegūt jaunas prasmes, kas neietilpst šo uzņēmumu parastajā darbības jomā.
Businesses also find it difficult to incorporate technologies which are not part of their traditional field of activity and to gain access to new types of skills.
Inovācijas var būt saistītas ar augstu finansiālu risku, attīstības sarežģījumi var novēlot peļņas gūšanu un nodokļi var nevienādi ietekmēt veiksmes un neveiksmes.
Financial risks can be high for innovation, profitability may be delayed by development hitches and tax may not be neutral between success and failure.
Tiesību akti attiecībā uz bankrotu var kļūt par nopietnu bremzējošu faktoru, kas bailēs no bankrota attur uzņemties uzņēmējdarbības risku.
Bankruptcy laws may create strong disincentives to assume entrepreneurial risk because of fear of failure.
Turklāt lēmums par labu inovācijām vai pret tām var būt atkarīgs no ekonomiskās konjunktūras.
In addition, economic circumstances can determine whether innovation takes place or not.
Tādas uzņēmējdarbības vides izveidei, kas veicina uzņēmējdarbības dibināšanu, konkurētspēju un inovācijas, būtu jāietver ekonomikas un administratīvās reformas uzlabošana attiecībā uz uzņēmējdarbību un inovācijām, jo īpaši, lai palielinātu konkurētspēju, mazinātu birokrātiskus šķēršļus MVU un radītu uzņēmējdarbībai, uzņēmumu dibināšanai un uzņēmumu nodošanai, izaugsmei un inovācijām labvēlīgākus reglamentējošus apstākļus.
The development of a business environment conducive to entrepreneurship, competitiveness and innovation should include the improvement of enterprise- and innovation-related economic and administrative reform, in particular for increased competitiveness, reduction of administrative burdens for SMEs and a better regulatory environment for entrepreneurship, business creation and business transfer, growth and innovation.
Šie šķēršļi, kas inovatīvām tehnoloģijām neļauj iekļūt tirgū, īpaši spilgti izpaužas vides tehnoloģiju gadījumā.
Those barriers to the market penetration of innovation technologies are particularly relevant for environmental technologies.
Pārāk bieži tirgus cenas preču vai pakalpojumu vides izmaksas atspoguļo nepilnīgi.
Market prices too often do not completely reflect the environmental costs of products and services.
Tirgus cenā neatspoguļoto izmaksu daļu maksā sabiedrība, nevis uzņēmēji, kas piesārņojumu izraisījuši.
The part of the costs not reflected in market prices is borne by society as a whole, rather than by the producers of pollution.
Šī tirgus nepilnība vienkopus ar Kopienas interesi saglabāt resursus, novērst piesārņojumu un aizsargāt vidi ar viszemākajām izmaksām pamato atbalstu, kas pastiprināti tiek orientēts uz vides inovācijām.
This market failure, together with the Community interest in preserving resources, preventing pollution and protecting the environment more cost-efficiently, justifies reinforced support for eco-innovation.
Ar inovācijām saistīto Kopienas darbību mērķis ir sekmēt inovāciju politikas attīstību dalībvalstīs un to reģionos un vienkāršot tādas sinerģijas apgūšanu, kas notiek starp valstu, reģionālo un Eiropas līmeņa politiku un atbalsta darbībām.
The Community's innovation actions aim to support the development of innovation policy in the Member States and their regions and to facilitate the exploitation of synergies between national, regional and European innovation policy and support activities.
Kopienas iespējās ir atvieglināt pārrobežu apmaiņu norisi, savstarpēju zināšanu apguvi un sakaru tīklu veidošanu, kā arī stimulēt partnerattiecības inovāciju politikas jautājumos.
The Community is able to facilitate trans-national exchanges, mutual learning and networking and can drive cooperation on innovation policy.
Ieinteresēto pušu sadarbībai izveidoto tīklu iekšienē ir būtiskākā nozīme inovāciju ieviešanai nepieciešamo zināšanu un jauno koncepciju aprites vienkāršošanā.
Networking among stakeholders is the key to facilitating the flow of knowledge and ideas that are necessary for innovation.
Rezolūcijā, ko pieņēma 2004. gada 9. decembra Briseles Telekomunikāciju Eiropadomes laikā, ir izveidots pamats jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas priekšlikumam, lai veicinātu šīs sabiedrības ieguldījumu Eiropā notiekošajos procesos.
The Council Resolution endorsed at the Brussels Telecommunications Council of 9 December 2004 provides the basis for the proposal for a new information society initiative to reinforce the contribution of the information society to Europe's performance.
Savā iepriekšminētajā 2005. gada 2. februāra paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā Komisija ierosina koncentrēt centienus uz šādiem diviem mērķiem: "nodrošināt stabilāku un ilgstošāku izaugsmi un radīt vairāk labāku darbavietu".
In its aforementioned Communication of 2 February 2005, the Commission proposes to focus efforts on "delivering stronger and lasting growth and creating more and better jobs".
Šis paziņojums akcentē, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana privātajā un publiskajā sektorā var būtiski uzlabot Eiropā notiekošo inovāciju ieviešanas procesu un konkurētspēju.
It highlights the uptake of ICT by both the private and public sector as a key element in improving Europe's innovation performance and competitiveness.
Tādēļ būtu jāizveido īpaša programma "Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā".
The ICT Policy Support Programme should therefore be established.
Darbībām programmā "Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā" būtu arī jāpalīdz sasniegt i2010 stratēģijas mērķus, vienlaikus ņemot vērā citas Kopienas programmas IKT jomā, lai izvairītos no centienu dublēšanas.
Actions under the ICT Policy Support Programme should also contribute to the objectives of the i2010 strategy, while taking into consideration other Community programmes in the field of ICT in order to avoid the duplication of efforts.
IKT ir uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas fundaments.
ICT provide the backbone for the knowledge economy.
No šīm tehnoloģijām ir bijusi atkarīga vismaz puse no ražīguma pieauguma mūsdienu ekonomikās un tās turpina sniegt vienreizējus risinājumus, kā stāties pretī galvenajiem sabiedrības izaicinājumiem.
They account for around half of the productivity growth in modern economies and provide unique solutions to address key societal challenges.
Uzlabojumiem valsts sektorā un vispārējas intereses pakalpojumos ir jānotiek ciešā sadarbībā ar attiecīgo Kopienā īstenoto politiku, piemēram, tādās jomās kā sabiedrības veselības aizsardzība, izglītība un mācības, vide, transports un iekšējā tirgus un konkurences attīstība.
The improvement of public sector and general interest services needs to be carried out in close collaboration with the relevant Community policies, for example, in the fields of public health, education and training, environment, transport and internal market development and competition.
Būtu jāveicina inovatīvu, uz IKT balstītu risinājumu izstrāde un optimāls izmantojums, jo īpaši saistībā ar pakalpojumiem sabiedrības intereses jomās, tostarp dzīves līmeņa uzlabošana tādām nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām kā personas ar īpašām vajadzībām vai vecāka gadagājuma cilvēki.
The deployment and best use of innovative ICT-based solutions should be stimulated, in particular for services in areas of public interest, including the improvement of the quality of life of disadvantaged groups, such as people with disabilities or elderly people.
Ar Kopienas atbalstu būtu jāsekmē arī darbību koordinēšana un īstenošana, lai attīstītu informācijas sabiedrību dalībvalstīs.
Community support should also facilitate the coordination and the implementation of actions for developing the information society across the Member States.
Programmu "eTEN" (Eiropas Telekomunikāciju tīkls) termiņa vidusposma novērtējumā ir izteikts priekšlikums izmantot uz pieprasījumiem balstītu pieeju Kopienas programmās tādu projektu atbalstam, kas sekmē Eiropas pakalpojumus vispārējās intereses jomās.
The midterm evaluation of the eTEN (Trans European Network for Telecom) Programme recommends using a demand driven approach for Community intervention to projects supporting trans-European services in areas of public interest.
Komisijas paziņojumos par e-Pārvaldes un e-Veselību un ar to saistītajos Padomes secinājumos aicināts palielināt centienus inovāciju, paraugprakses apmaiņas un savstarpējas izmantojamības jautājumos un ir apzināta vajadzība palielināt saistīto Kopienas programmu sinerģiju.
The eGovernment and eHealth Communications from the Commission and related Council conclusions called for increased effort in innovation, good practice exchange and interoperability and identified the need for increased synergies between related Community programmes.
Informācijas sabiedrības attīstībā liela nozīme ir savstarpējas izmantojamības spējai.
Interoperability is of great importance to the development of the information society.
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.
A legislative framework has been defined by Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases OJ L 77, 27.3.1996, p.
Dalībvalstīs pastāvošās atšķirības dažādo prakšu ziņā joprojām veido tehniskus šķēršļus, kas aizkavē piekļuvi publiskā sektora informācijai un šādas informācijas atkārtotu izmantošanu Savienībā.
Different practices among Member States continue to create technical barriers which impede wide access and re-use of public sector information in the Union.
Kopienas iniciatīvām digitālā satura jomā būtu jāņem vērā Kopienas daudzvalodu un kultūru daudzveidības specifika.
Community actions concerning digital content should take account of the Community's multilingual and multicultural specificity.
Dabas resursos, kuru apdomīgu un racionālu izmantošanu paredz Līguma 174. pants, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem ietilpst arī nafta, dabasgāze un cietais kurināmais, kas ir ne tikai galvenie enerģijas avoti, bet arī galvenie oglekļa dioksīda emisiju avoti.
Natural resources, the prudent and rational utilisation of which is provided for in Article 174 of the Treaty, include, apart from renewable energy sources, oil, natural gas and solid fuels, which are essential energy sources but are also the main sources of carbon dioxide emissions.
Komisijas Zaļajā grāmatā "Pretī drošas enerģijas apgādes stratēģijai Eiropā" ir konstatēts, ka Savienība kļūst arvien atkarīgāka no ārējiem enerģijas avotiem un ka tās atkarība tuvāko 20 – 30 gadu laikā varētu pieaugt par 70 %.
The Commission's Green Paper entitled "Towards a European strategy for the security of energy supply" noted that the Union is becoming increasingly dependent on external energy sources and that its dependence could rise to 70 % in 20-30 years' time.
Tādēļ tajā uzsvērta nepieciešamība ar skaidru darbību atkārtoti līdzsvarot piedāvājumu politiku, un ierosināts ieviest labāk pārvaldītu un videi draudzīgāku patēriņu, jo īpaši transporta un celtniecības nozarēs.
It therefore stressed the need to balance supply policy against clear action for a demand policy and called for better managed and more environmentally friendly consumption, particularly in the transport and building sectors.
Tajā ierosināts arī piešķirt prioritāti jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu attīstīšanai, lai stātos pretī globālās sasilšanas izaicinājumam un lai sasniegtu ar iepriekšējiem rīcības plāniem un rezolūcijām jau agrāk izvirzīto mērķi – panākt, lai līdz 2010. gadam 12 % no bruto iekšējā patēriņa tiktu izmantota enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
It also called for priority to be given the development of new and renewable sources on the energy supply side in order to respond to the challenge of global warming and to achieve the target already established by earlier action plans and resolutions of 12 % energy from renewable energy sources in gross internal consumption by 2010.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp.
Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market OJ L 283, 27.10.2001, p.
, ir izvirzīta prasība dalībvalstīm valsts mērogā izvirzīt orientējošu mērķus, kas saskanētu ar Kopienas orientējošo mērķi 12 % apmērā no bruto nacionālā enerģijas patēriņa līdz 2010. gadam un jo īpaši ar orientējošo procentuālo daļu 22,1 % apmērā, ko veido elektrība, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, no kopējā elektrības patēriņa Kopienā līdz 2010. gadam.
requires Member States to set national indicative targets consistent with the Community global indicative target of 12 % of gross national energy consumption by 2010 and in particular with the 22,1 % indicative share of electricity produced from renewable energy sources in total Community electricity consumption by 2010.
Komisija 2004. gada 26. maija Paziņojumā "Atjaunojamās enerģijas daļa ES" izteica brīdinājumu un norādīja, ka gadījumā, ja netiks veikti papildu pasākumi enerģētikas jomā, ir iespējams, ka netiks sasniegts izvirzītais mērķis – panākt, lai līdz 2010. gadam tās enerģijas daļa, ko ražo, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, būtu 12 % no vispārējā enerģijas patēriņa.
The Commission Communication of 26 May 2004 entitled "The share of renewable energy in the EU" warned that the target of a 12 % share of renewable energy in overall energy consumption in the Community in 2010 will not be reached unless considerable additional action is taken.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.
Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings OJ L 1, 4.1.2003, p.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/30/EK (2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā OV L 123, 17.5.2003., 42. lpp.
Directive 2003/30/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2003 on the promotion of the use of biofuels or other renewable fuels for transport OJ L 123, 17.5.2003, p.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.
Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market OJ L 52, 21.2.2004, p.