natgillin/translations-raw huggingface dataset:
dalībvalstu vai Kopienas pašreizējos pienākumus, saistības un iniciatīvas Kopienas vai starptautiskajā līmenī attiecībā uz vides aizsardzību jūras ūdeņos Eiropā; un
existing obligations, commitments and initiatives of Member States, or the Community, at Community or international level regarding environmental protection in European marine waters; and
dalībvalstu kompetenci jau esošajās starptautiskajās institucionālajās struktūrās.
the competence of Member States in existing international institutional structures.
"jūras ūdeņi Eiropā" ir
"European marine waters" shall mean:
visi ūdeņi Eiropā, kuri atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, ietverot visu šādu ūdeņu gultni un grunti; un
all European waters on the seaward side of the baseline from which the extent of the territorial waters is measured, extending to the outmost reach of the area covered by the sovereignty or jurisdiction of Member States, including the bed of those waters and its subsoil; and
visi paisuma un bēguma ūdeņi, kuri atrodas dalībvalsts iekšienē vai to apskalo un no kuriem tiek mērīts teritoriālo ūdeņu attālums, un jebkāda zeme vai jūras gultne, ko nepārtraukti vai periodiski klāj šie ūdeņi;
all tidal waters - either in or adjacent to the Member States - from which the distance of the territorial waters is measured, and any land or seabed covered continuously or intermittently by those waters;
"vides stāvoklis" ir vispārējais stāvoklis attiecīgā apgabala ūdens vidē, ņemot vērā:
"environmental status" shall mean the overall status of the environment of the waters in question, taking into account:
jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajā notiekošos procesus; un
the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems; and
komponentus, apstākļus un faktorus – akustiskus, bioloģiskus, ķīmiskus, klimatiskus, ģeogrāfiskus, ģeoloģiskus, fiziskus vai fizioģeogrāfiskus – starp kuriem notiek savstarpēja mijiedarbība un kuri nosaka attiecīgās a) punktā norādītās jūras ekosistēmu apstākļus, produktivitāti, kvalitāti un stāvokli.
the components, conditions and factors, whether acoustic, biological, chemical, climatic, geographic, geological, physical or physiographic, which interact and determine the condition, productivity, quality and state of the marine ecosystems referred to in point (a).
"labs vides stāvoklis" ir tāds vides stāvoklis, kad:
"good environmental status" shall mean the state of the environment when:
jūras vides ietilpstošo ekosistēmu struktūra, funkcijas un tajās notiekošie procesi ļauj šīm ekosistēmām darboties pilnīgi pašuzturoši, kā tas notiek dabiski.
the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems enable these ecosystems to function in their natural self-maintaining manner.
visas cilvēka darbības attiecīgajā apgabalā un ārpus tā notiek tādā veidā, lai to kopējā ietekme uz jūras ekosistēmām būtu savienojama ar labu vides stāvokli.
all human activities within and outside the area in question are managed in a manner that makes their collective pressure on the marine ecosystems compatible with good environmental status.
Cilvēku darbības jūras vidē notiek tā, lai nepārsniegtu ilgtspējības līmeni novērtējumam pakļautajā ģeogrāfiskajā apvidū.
Human activities in the marine environment do not exceed levels that are sustainable at the geographical scale appropriate for assessment purposes.
bioloģiskā daudzveidība un jūras ekosistēmas tiek aizsargātas, tiek novērsta to degradācija, ir iespējama reģenerācija un iespēju robežās tiek atjaunotas to struktūra, funkcijas un tajās notiekošie procesi;
marine biodiversity and ecosystems are protected, their deterioration is avoided, recovery is possible and, where possible, their structure, function and processes are restored;
jūras vidē pastāvīgi tiek samazināts piesārņojums un enerģija, kā arī troksnis, nodrošinot tās ietekmes vai riska samazināšanu līdz minimumam, kas apdraud bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmas, cilvēku veselību vai likumīgu jūras izmantošanu; un
pollution and energy, including noise, in the marine environment are steadily reduced so as to ensure that the impact on or risks for marine biodiversity and marine ecosystems, human health or legitimate uses of the sea are minimised; and
visi I pielikumā uzskaitītie nosacījumi tiek ievēroti;
all the conditions listed in Annex I are met;
"piesārņojums" ir cilvēka darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai enerģiju, kā arī ar troksni, kam ir vai var būt kaitīga ietekme uz jūras bioloģisko daudzveidību un uz jūras ekosistēmām, kurš var radīt risku cilvēku veselībai, kā arī radīt šķēršļus jūras likumīgai izmantošanai;
"pollution' shall mean the direct or indirect introduction, as a result of human activity, of substances or energy, including noise, into the marine environment which results or may result in such deleterious effects as harm to marine biodiversity and marine ecosystems, hazards to human health and hindrance to legitimate uses of the sea;
"aizsargājamās jūras teritorijas" ir teritorijas, kurās ir ierobežotas vai aizliegtas darbības, kuras (pēc definīcijas) izdara svarīgu spiedienu un/vai stipri ietekmē jūras vidi.
"marine protected areas" shall mean areas in which activities identified as exerting an important pressure and/or impact on the marine environment shall be limited or forbidden.
Jūras vides reģioni un apakšreģioni
Marine Regions and Sub-Regions
Melno jūru.
the Black Sea.
Lai ņemtu vērā konkrēta apgabala īpatnības, dalībvalstis var īstenot šo direktīvu, atsaucoties uz 1. punktā minēto jūras ūdeņu apakšiedalījumu, ar nosacījumu, ka šādu apakšiedalījumu ierobežo atbilstīgi
Member States may, in order to take into account the specificities of a particular area, implement this Directive by reference to subdivisions of the marine waters referred to in paragraph 1, provided that such subdivisions are delimited in a manner
starptautiskajiem nolīgumiem un tas ir saderīgs ar šādiem
consistent with international agreements and
jūras vides apakšreģioniem:
compatible with the following Marine Sub-Regions:
Ziemeļaustrumu Atlantijā:
in the North-East Atlantic:
Biskajas līcī un Ibērijas pussalas piekrastē – jūras ūdeņi, kas ir Francijas, Portugāles un Spānijas suverenitātē vai jurisdikcijā;
in the Bay of Biscay and the Iberian Coast, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of France, Portugal and Spain;
Atlantijas okeānā – jūras ūdeņi, kas atrodas ap Azoru salām un Madeiru un ir Portugāles suverenitātē vai jurisdikcijā, un jūras ūdeņi, kas atrodas ap Kanāriju salām un ir Spānijas suverenitātē vai jurisdikcijā.
in the Atlantic Ocean, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Portugal surrounding the Azores and Madeira, and of Spain, surrounding the Canary Islands;
Vidusjūras rietumdaļā – jūras ūdeņi, kas ir Francijas, Itālijas un Spānijas suverenitātē vai jurisdikcijā;
in the Western Mediterranean Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Spain, France and Italy;
Adrijas jūrā – jūras ūdeņi, kas ir
in the Adriatic Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of
Itālijas, Slovēnijas un Horvātijas
Italy, Slovenia and Croatia
Jonijas jūrā – jūras ūdeņi, kas ir Grieķijas, Itālijas un Maltas suverenitātē vai jurisdikcijā;
in the Ionian Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Greece, Italy and Malta;
Egejas - Levantu jūrā – jūras ūdeņi, kas ir Grieķijas un Kipras suverenitātē vai jurisdikcijā.
in the Aegean-Levantine Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Greece and Cyprus.
Dalībvalstis līdz
Member States shall inform the Commission of any subdivision by the date specified in the first subparagraph of
Katrā no jūras reģioniem attiecīgajai dalībvalstij ir jāpanāk labs Eiropas jūras ūdeņu stāvoklis šajā reģionā ne vēlāk kā līdz 2017. gadam, izveidojot un īstenojot šim reģionam paredzētu stratēģiju saskaņā ar šīs direktīvas normām.
For each Marine Region, the Member States concerned shall achieve good environmental status in the European marine waters within that Region by 2017 at the latest, by establishing and implementing a single Marine Strategy for that Region in accordance with the provisions of this Directive.
Dalībvalstis informē Komisiju par ikvienu noteiktu pārvaldības vienību līdz dienai, kas noteikta 30. panta 1. punkta 1. daļā.
Member States shall inform the Commission of any defined management unit by the date specified in the first subparagraph of Article 30(1).
Jūras vides stratēģijas
Marine Strategies
2 gadus
2 years
pēc spēkā stāšanās dienas.
after the entry into force of this Directive.
vides aizsardzības mērķu kopuma izveide atbilstīgi
a series of environmental targets, in accordance with
pasākumu programmas:
Programmes of measures:
iepriekš i) apakšpunktā minētās programmas izpildes uzsākšana atbilstīgi
entry into operation of the programme provided for in point (i), by
Ja dalībvalstis, kurām ir kopīgi ūdeņi kādā atsevišķā jūras reģionā vai apakšreģionā, vienojas īstenot 2. panta a) un b) punktos norādītos soļus ātrāk, nekā tas norādīts, tās informē Komisiju par savu koriģēto grafiku un atbilstīgi darbojas.
Where Member States sharing a particular Marine Region or Sub-Region agree on implementing the steps outlined in points (a) and (b) of paragraph 2 more swiftly than indicated, they shall inform the Commission of their revised timetable and proceed accordingly.
Šīs dalībvalstis saņem pienācīgu atbalstu no ES par to lielākām pūlēm vides uzlabošanā, pārveidojot apgabalu par eksperimentālu apgabalu.
Those Member States shall receive appropriate support from the European Union for their greater efforts to improve the environment by making the area a pilot area.
Noteikumi 2. panta a) un b )punktos nekavē dalībvalstis uzturēt vai ieviest stingrākus vides aizsardzības pasākumus.
The provisions in points (a) and (b) of paragraph 2 shall not prevent any Member State from maintaining or introducing more stringent protective measures.
Dalībvalstis izveido atbilstošus mehānismus, lai nodrošinātu 2. punktā norādīto posmu, kuriem jāatbilst 10., 11., 12., 13. un 16. pantam, sagatavošanu un īstenošanu saskaņā ar 8. pantu un tā, lai rastos viena kopēja jūras vides stratēģija katram reģionam un tiktu sniegts kopējs ziņojums par šajos pantos norādītajiem komponentiem.
Member States shall establish appropriate mechanisms to ensure that the steps outlined in paragraph 2 with respect to Articles 10, 11, 12, 13 and 16 are developed and implemented in compliance with Article 8 and in a manner that delivers a single, joint Marine Strategy per Region and joint reporting on the components specified under these Articles.
Baltijas jūras reģions varētu būt eksperimentālais apgabals, kurā īstenot jūras vides stratēģiju.
The Baltic Sea Marine Region could be a pilot area to implement the marine strategy.
Gaidāmais Baltijas jūras rīcības plāns no Helsinku komisijas (HELCOM) varētu būt lietderīgs resurss, lai izmantotu Baltijas jūru šim mērķim.
The forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Commission (HELCOM) could be a useful resource in using the Baltic Sea for that purpose.
Šā reģiona dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2010. gadam izstrādā kopīgu pasākumu programmu Baltijas jūras reģionam saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) un b) daļām, lai panāktu labu jūras vides stāvokli Baltijas jūras reģionā.
A common programme of measures for the Baltic Sea Marine Region in accordance with Article 16(1)(a) and (b) shall be developed by Member States in the region, by 2010 at the latest, to achieve good environmental status in the Baltic Sea Marine Region.
Aizsargājamās jūras teritorijas
Marine protected areas
Dalībvalstīm to izstrādātajās stratēģijās ir jāprecizē vides aizsardzības pasākumi katrai tādai reģiona un apakšreģiona teritorijai, ko sauc par "aizsargājamo jūras teritoriju".
In their strategies, Member States shall lay down measures for the protection of areas, by Region and Sub-Region, designated as "marine protected areas".
Kā daļu no stratēģijām reģionos un apakšreģionos dalībvalstis vajadzības gadījumā izveido slēgtus jūras dabas rezervātus, lai aizsargātu un saglabātu visvārīgākās jūras ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību.
As part of their strategies per region and sub-region, Member States shall, if necessary, also take measures to establish closed marine nature reserves with the aim of protecting and preserving the most vulnerable marine ecosystems and biodiversity.
Dalībvalsts, izstrādājot pasākumu programmu, tajā iekļauj teritoriālos vides aizsardzības pasākumus, kas ietver, bet neierobežojas ar īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, kā arī īpaši aizsargājamo teritoriju izmantošanu saskaņā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību
A Member State establishing a programme of measures shall include amongst the measures in its programme the use of spatial protection measures, including but not limited to the use of special areas of conservation pursuant to Directive 92/43/EEC, the use of special protection areas pursuant to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
(Putnu direktīva) un aizsargājamo jūras teritoriju izmantošanu, kā noteikts Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferences lēmumā VII/5, kā arī saskaņā ar citiem starptautiskajiem vai reģionālajiem nolīgumiem, kurus Kopiena parakstījusi.
(the Birds Directive), and marine protected areas as agreed in Decision VII/5 of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity, as well as those stemming from any other international or regional agreements to which the Community is a party.
Dalībvalstis izveido vienu vai vairākus šo aizsargājamo jūras teritoriju reģistrus un tos pabeidz ....
Member States shall establish one or more registers for such marine protected areas, which shall be finalised at the latest by ...
Trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
3 years after the entry into force of this Directive.
Sadarbība un
Cooperation and
ar trešām valstīm
with third countries
Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis, kuru jūras ūdeņi ir vienā un tajā pašā jūras vides reģionā vai apakšreģionā,
For the purposes of this Directive, Member States with marine waters within the same Marine Region or Sub-Region shall
sadarbojas un
cooperate and
koordinē savu rīcību.
co-ordinate their actions.
Ja iespējams un nepieciešams, dalībvalstis izmanto jūras vides reģionā vai apakšreģionā jau izveidotas institucionālās struktūras,
Where practical and appropriate, Member States shall use existing institutional structures established in that Marine Region or Sub-Region
trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir
third countries having sovereignty or jurisdiction over
piekrastes zonas attiecīgajā jūras reģionā;
maritime zones in the Marine Region in question;
trešām valstīm, ar kuru karogiem kuģi darbojas attiecīgajā jūras reģionā; un
third countries whose flag vessels operate in the Marine Region in question; and
trešām valstīm, kas ir cietzemes ieskautas, bet kuru teritorijās ir lokāli vai difūzi piesārņojuma avoti, kas piesārņo attiecīgo jūras reģionu ar upju vai atmosfēras starpniecību.
third countries that are land-locked but have on their territories point or diffuse sources of pollution that is transferred to the Marine Region in question by means of rivers or the atmosphere.
Šajā kontekstā dalībvalstu rīcība pēc iespējas balstās uz programmām un pasākumiem, kas jau izstrādāti saistībā ar struktūrām, kuras izveidotas atbilstīgi starptautiskiem nolīgumiem.
In that context, Member States shall, as far as possible, build upon existing programmes and activities developed in the framework of structures stemming from international agreements.
Dalībvalstis un Komisija to starptautisko un reģionālo nolīgumu kontekstā, ko Kopiena ir noslēgusi ar organizācijām un trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir:
In the context of international and regional agreements which the Community has concluded with organisations and third countries which have sovereignty or jurisdiction over
ūdeņi, kas robežojas ar jūras ūdeņiem Eiropā,
waters bordering on European marine waters,
kuģi, kas peld jūras ūdeņos Eiropā, un
vessels operating in European marine waters, and
zeme, kas var radīt piesārņojumu jūras ūdeņos Eiropā,
land which may cause pollution of European marine waters,
Dalībvalstis un Komisija veicina jūras vides stratēģijas pasākumu un programmu īstenošanu saskaņā ar II un III nodaļas noteikumiem.
Member States and the Commission shall promote the adoption of measures and programmes for marine strategies in accordance with the provisions of Chapters II and III.
Komisija līdz 2007. gadam izveido regulējošu struktūru, kurā uzmanība koncentrēta uz vides kritērijiem, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās puses tiek iesaistītas konsultācijās pirms svarīgiem jūras vides infrastruktūras projektiem.
The Commission shall, by 2007, establish a regulatory framework, focussing on environmental criteria, so as to ensure that all relevant stakeholders are being consulted prior to major infrastructure projects in the marine environment.
ES atbalstu, piemēram, atbilstīgi kopējai lauksaimniecības politikai var piešķirt tikai tādām iesaistītajām pusēm, kuras var pierādīt, ka viņu darbība ir līdzsvarota barības vielu ziņā, t.i., ka ir izslēgtas lielas barības vielu noplūdes.
Support from the European Union, for instance under the Common Agricultural Policy, may be allocated only to stakeholders who can show that their activities exhibit a balance in terms of nutrients, i.e. that they are not beset by large-scale nutrient leakage to water recipients.
Dalībvalstis ne vēlāk kā
Member States shall, by the date specified in the first subparagraph of
1. punkta pirmajā daļā noteiktajā dienā katrā attiecīgajā jūras vides reģionā nosaka kompetento iestādi šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz to jūras ūdeņiem Eiropā.
(1), designate for each Marine Region concerned the competent authority for the implementation of this Directive with respect to their European marine waters.
Dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc minētās dienas iesniedz Komisijai šādu kompetento iestāžu sarakstu līdz ar
Within six months of that date, Member States shall provide the Commission with a list of the competent authorities designated, together with the items of information listed in
II pielikumā
Annex II.
Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta atbilstīgi 1. punktam, un to veic trīs mēnešu laikā pēc šādu izmaiņu stāšanās spēkā.
Member States shall inform the Commission of any changes to the information provided pursuant to paragraph 1 within three months of such a change coming into effect.
Jūras vides stratēģijas – sagatavošana
Marine Strategies: Preparation
Katram jūras reģionam
For each Marine Region,
dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu attiecībā uz to jūras ūdeņiem Eiropā, novērtējumā ietverot:
Member States shall make an initial assessment of their European marine waters, comprising the following:
šo ūdeņu būtisko raksturlielumu
an analysis of the essential characteristics,
un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz papildināmu elementu sarakstu, kas izklāstīts
and current environmental status of those waters, based on the non-exhaustive list of elements set out in Table 1 of
III pielikuma
Annex III,
1. tabulā, un aptverot visus biotopu veidus, bioloģiskos komponentus, fizikāli ķīmiskās īpašības un hidromorfoloģiju;
and covering the habitat types, the biological components, the physico-chemical characteristics and the hydromorphology;
ņem vērā atbilsmes novērtējumus, kas ir izstrādāti saskaņā ar ES spēkā esošajiem tiesību aktiem;
takes into account relevant assessments that have been prepared pursuant to existing European legislation;
ūdeņu izmantošanas ekonomisko un sociālo analīzi, kā arī jūras vides degradācijas radīto izmaksu analīzi.
an economic and social analysis of their use and of the cost of degradation of the marine environment.
Lai nodrošinātu visaptverošu jūras vides stāvokļa novērtējumu, šā panta 1. punktā minētajos analīzes procesos ņem vērā elementus attiecībā uz piekrastes, pārejas un teritoriālajiem ūdeņiem atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK attiecīgiem nosacījumiem
The analyses referred to in paragraph 1 shall take into account elements regarding coastal, transitional and territorial waters covered by relevant provisions of Directive 2000/60/EC
, kā arī atbilstīgos noteikumus Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvā 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu
as well as relevant provisions of Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste-water treatment
, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīvā 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību
, Directive 2006/7/EC of the European Parliament and of the Council of 15 February 2006 concerning the management of bathing water quality
OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.
OJ L 64, 4.3.2006, p.
Direktīvu .../.../EK par vides kvalitātes standartiem ūdens politikas jomā un ar kuru groza Direktīvu 2000/60/EK
and the Directive .../.../EC of the European Parliament and of the Council of ... on environmental quality standards in the field of water policy and amending Directive 2000/60/EC
lai nodrošinātu visaptverošu jūras vides stāvokļa novērtējumu.
so as to produce a comprehensive assessment of the status of the marine environment.
Dalībvalstis, sagatavojot novērtējumu par katru jūras reģionu atbilstīgi 1. punktam un izmantojot saskaņā ar 6. panta 3. punktu noteikto sadarbības metodi, veic visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka:
For each Marine Region, Member States preparing assessments pursuant to paragraph 1 shall, by means of the coordination established pursuant to Article 6(3), make every effort to ensure that:
to novērtēšanas metodes būtu saskaņotas visās viena jūras reģiona dalībvalstīs;
their assessment methodologies are consistent between Member States in the same Region;
tiktu ņemta vērā pārrobežu ietekme un pārrobežu iezīmes; un
transboundary impacts and transboundary features are taken into account; and
tiktu ņemti vērā viena jūras reģiona dalībvalstu viedokļi.
the views of Member States in the same Marine Region are taken into account.
Sākotnējos novērtējumos iegūtajiem datiem un informācijai jābūt pieejamiem Eiropas Vides aģentūrai, kā arī attiecīgajām reģionālajām jūras lietu un zivsaimniecības organizācijām un konvencijām ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā novērtējuma pabeigšanas, lai šos datus un informāciju varētu izmantot jūras novērtējumos visā Eiropā, jo īpaši jūras vides statusa pārskatā Kopienā saskaņā ar 23. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
Data and information resulting from the initial assessment shall be made available to the European Environment Agency, as well as to the relevant regional marine and fisheries organisations and conventions, no later than three months after completion of that assessment, for use in pan-European marine assessments, in particular the review of the status of the marine environment in the Community under Article 23(3)(b).
Laba vides stāvokļa definēšana
Determination of good environmental status
Vadoties no sākotnējā novērtējuma, kas veikts atbilstīgi
By reference to the initial assessment made pursuant to
1. punktam, dalībvalstis katrā attiecīgajā jūras vides reģionā definē laba vides stāvokļa
(1), Member States shall, in respect of each Marine Region concerned, determine for the European marine waters a set of
raksturīgo iezīmju kopumu jūras ūdeņos Eiropā, pamatojoties uz
characteristics for good environmental status, on the basis of the generic qualitative descriptors, criteria and standards provided for in
ņem vērā
the elements listed in
I un
Annexes I and
dzīvotņu veidiem
-chemical characteristics
Dalībvalstis paziņo Komisijai atbilstīgi
Member States shall notify to the Commission the assessment made pursuant to
1. punktam veiktā novērtējuma rezultātus un atbilstīgi šā panta 1. punktam izstrādāto definējumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc definējuma izstrādes
(1) and the determination made pursuant to paragraph 1 of this Article no later than three months after completion of the