natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir novērota būtiska situācijas pasliktināšanās piena produktu tirgū, piena cenai samazinoties zemāk par 0,21 EUR litrā, lai gan ir veikti pasākumi un piešķirtas eksporta subsīdijas, un daudzi zemnieki pārdod piena produktus par cenu, kas ir zemāka par to pašizmaksu;
whereas there has been a dramatic deterioration in the situation on the dairy market in the last 12 months, with milk prices falling below EUR 0,21 per litre, despite intervention and export subsidies, and many farmers are now selling dairy products below production costs,
tā kā daudzu ES piensaimniecības nozarē strādājošo lauksaimnieku izdzīvošana tiek nopietni apdraudēta, jo viņi spēj izdzīvot tikai uz personīgo ietaupījumu rēķina, kas, protams, nevar turpināties ilgstoši, piespiežot viņus rīkot plašas publiskas demonstrācijas visā ES;
whereas the viability of many EU dairy farmers is now seriously at risk, with many only surviving by using up their personal savings, which is clearly not sustainable, driving farmers to stage major public demonstrations across the EU,
tā kā pasaules ekonomikas krīzes rezultātā ievērojami ir pazeminājies pieprasījums pēc piena produktiem, un tas ir noticis vienlaicīgi ar piedāvājuma pieaugumu saistībā ar ražošanas apjoma palielināšanos tādās trešās valstīs kā Jaunzēlande, Austrālija, Argentīna, Brazīlija un ASV;
whereas a consequence of the worldwide economic crisis has been a considerable decline in demand for dairy products at precisely the same time as supply has increased owing to third countries such as New Zealand, Australia, Argentina, Brazil and the USA producing greater quantities,
tā kā 2009. gada budžeta procedūrā Parlaments piešķīra prioritāti īpaša ES piensaimniecības fonda izveidei, lai nozarē varētu veikt sarežģītus pārkārtojumus;
whereas in the 2009 EU budgetary procedure Parliament prioritised the creation of a special EU Dairy Fund to help the sector through difficult readjustments,
tā kā Parlaments atkārtoti ir uzsvēris atšķirības cenā, ko patērētāji maksā par lauksaimniecības produktiem lielveikalā, un tajā, ko saņem ražotāji, un ir mudinājis veikt padziļinātu izpēti par iespējamo tirgus ļaunprātīgu izmantošanu;
whereas Parliament has repeatedly highlighted the difference between the prices paid by consumers for agricultural products in the supermarket and the prices received by producers, and has urged the thorough investigation of potential market abuses,
tā kā saskaņā ar Komisijas aprēķiniem laika periodā no 2006. gada maija līdz 2009. gada maijam cenas, ko patērētāji maksā par pienu un sieru, ir pieaugušas par vairāk nekā 14 %, turpretī ražotāju cenas dažās dalībvalstīs viena gada laikā ir samazinājušās par 40 %,
whereas the Commission has calculated that over the period May 2006 to May 2009 prices paid by consumers for milk and cheese increased by more than 14 %, while prices received by producers in some Member States have decreased by 40 % over 12 months,
uzskata, ka, ņemot vērā ieilgušo sarežģīto situāciju piena produktu tirgū, ir jāveic gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pasākumi, un norāda, ka Komisijas līdz šim veiktie pasākumi nav pietiekami, lai nozare izkļūtu no krīzes;
Considers that, given the continuing critical situation on the dairy market, both far-reaching and short-term measures are necessary, and points out that the measures taken by the Commission to date are not sufficient to solve the crisis in the sector;
pauž nožēlu, ka Komisija iepriekš nespēja paredzēt šīs krīzes nopietnību un jau agrāk neierosināja piemērotus pasākumus;
Regrets that the Commission failed to predict the severity of the current crisis and did not propose adequate measures sooner;
aicina Komisiju steidzamā kārtā noteikt, kādi pasākumi varētu stabilizēt tirgu, un kopā ar iesaistītajām pusēm un dalībvalstīm veikt padziļinātu novērtējumu par piensaimniecības nozares nākotni, lai izanalizētu iespējas pastiprināt pārvaldības mehānismus cenu nepastāvības novēršanai;
Calls on the Commission to establish, as a matter of urgency, which measures could bring about market stabilisation, and to undertake an in-depth evaluation with stakeholders and Member States on the future of the milk sector with a view to analysing the possibility of reinforcing management mechanisms that avoid price volatility;
norāda, ka dalībvalstīm ir dažādi viedokļi par to, ka 2010. gadā varētu nepalielināt piena kvotas; aicina Komisiju iesniegt detalizētu visu to faktoru, tostarp kvotu palielināšanas, analīzi, kuriem ir ietekme uz cenu, ko saņem piena ražotāji;
Notes that a range of opinions exist among the Member States regarding the possibility of not increasing dairy quotas in 2010; calls on the Commission to present a detailed analysis concerning all the factors that impact on the price obtained by dairy producers, including the quota increase;
aicina Komisiju īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka importētā barība atbilst tiem pašiem standartiem, kas piensaimniekiem ir jāizpilda ES teritorijā, tādējādi nepieļaujot, ka šiem standartiem neatbilstīgu produktu imports vājina ES centienus ilgtspējīgas piena ražošanas uzlabošanā;
Calls on the Commission to apply the necessary measures to ensure that imported feedstuffs comply with the same standards that dairy farmers have to meet within the EU, in order to prevent imports of such products that do not meet those standards from undermining the EU's efforts to enhance sustainable milk production;
atkārtoti pauž apņemšanos izveidot ES piensaimniecības fondu EUR 600 miljonu apmērā, lai palīdzētu ražošanas uzņēmumiem un kooperatīviem un atbalstītu ieguldījumus lauku saimniecībās, to modernizēšanu, darbības dažādošanu, reģionālos un pārdošanas pasākumus, neliela apjoma ražotājus un jaunus lauksaimniekus un atgādina, ka Parlaments šādu lūgumu jau ir paudis saistībā ar 2009. gada budžeta procedūru;
Reaffirms its commitment to the creation of an EU Dairy Fund of EUR 600 million to aid producer organisations and cooperatives and to support farm investment, modernisation, diversification, area-based measures, marketing activities, small producers and young farmers, and recalls that Parliament made the same request during the 2009 budget procedure;
aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai palīdzētu ražotājiem palielināt ražojumu pievienoto vērtību un mudinātu ražot produktus (sieru u.c.), kuru pamatā ir augstas kvalitātes piens, jo īpaši tajās jomās, kurās alternatīvas ražošanas iespējas ir ierobežotas;
Asks the Commission to propose measures to help producers increase the added value of their products and to encourage them to produce high-quality milk-based products (such as cheese), especially in those areas where there are few production alternatives;
aicina Komisiju nekavējoties ieviest pasākumus, lai veicinātu piena produktu pieprasījumu, un uzskata, ka "Skolas piena" programmas darbības jomas, produktu klāsta un finansējuma paplašināšana ir labs iespējamās iniciatīvas piemērs; aicina Komisijas ģenerāldirektorātus ciešāk koordinēt savu darbību šajā jomā;
Calls on the Commission to introduce immediate measures to stimulate demand for dairy products, and considers an extension of the scope, product range and financing of the school milk programme to be a good example of a feasible initiative; calls for closer coordination between the Commission Directorates-General in this regard;
aicina Komisiju veicināt līgumattiecības pārtikas ķēdē un mudināt ražotāju organizācijas izlīdzināt attiecības starp dažādiem nozares dalībniekiem, kā arī papildus citiem šajā nozarē nepieciešamajiem reglamentējošiem instrumentiem novērst tirgus risku;
Calls on the Commission to encourage contractual relations within the agro-food chain and strengthen producer organisations so as to balance relations between the various parties involved in the sector and forestall market risks, as a complement to the other regulatory instruments which the sector requires;
uzskata, ka ir īpaši jāveicina piensaimniecības nozares lauksaimnieku ražošana reģionos, kuros ir nelabvēlīgi dabas un ģeogrāfiskie apstākļi, piemēram, kalnu reģionos, vai kuros ir skaidra bioloģiskās ražošanas stratēģija un produkcijai ir uz tirgu neorientēta vides un kultūras pievienotā vērtība un kvalitāte;
Considers there to be a need specifically to promote production by dairy farmers working in conditions with permanent natural and geographical disadvantages such as mountain regions, or those with a clear organic strategy, because of their non-market-oriented environmental and cultural added value and quality;
aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus, lai līdzsvarotu piedāvājumu un pieprasījumu ES piena produktu tirgū;
Calls on the Commission to formulate proposals to bring supply and demand on the EU dairy market into balance;
aicina Komisiju izpētīt iespējas piensaimniekiem piemērot agrās pensionēšanās shēmu, piemēram, nosakot kvotu atpirkšanas shēmu, kas līdzinātos izaršanas shēmai vīna kopējā tirgus organizācijas sistēmā;
Calls on the Commission to examine the possibilities for an early retirement scheme for dairy producers, for example by setting up a quota buy-back scheme, similar to the grubbing-up scheme in the wine CMO;
ņemot vērā, ka piensaimniecības nozares krīzei ir visas Eiropas raksturs, pieprasa, lai Komisija pildītu savu lomu kopīgu risinājumu meklēšanā, izvairoties no nevienlīdzības dalībvalstu starpā un traucējumiem tirgos, ko varētu radīt valstu atbalsts;
Demands, bearing in mind the European dimension of the crisis in the dairy sector, that the Commission play its role in the search for common solutions, avoiding inequalities among Member States and the distortions of the market that may be caused by State aid;
atbalsta Komisijas vēlmi plānot tādus pasākumus kā labvēlīgi aizdevumi un savstarpēju garantiju sistēmas, lai mazinātu cenu nepastāvību lauksaimniecības produktu tirgos;
Supports the Commission's intention to examine measures, such as favourable loans and mutual guarantee schemes, to help reduce price volatility in agricultural commodity markets;
atbalsta piena pulvera tūlītēju izmantošanu teļu barībā, kas varētu būt viens no veidiem, kā palielinātu pieprasījumu pēc piena produktiem;
Supports the immediate use of milk powder to feed calves, as a way of increasing demand for dairy products;
atgādina, ka būtiski svarīgi ir norādīt skaidru marķējumu tādiem piena produktu aizstājējiem kā siers un citi ražojumi, un tajā būtu detalizēti jānorāda izejmateriāli un izcelsmes valsts; prasa, lai produktos, kas marķēti kā piena produkti, ietilpstu dzīvnieku piens vai dzīvnieku piena produkti;
Recalls that clear labelling of dairy product substitutes such as non-dairy cheese and other non-dairy products is of vital importance, and should include specification of raw materials and country of origin; insists that products branded as dairy products must contain animal milk or animal milk products;
atzīst, ka lētāka lopbarība palīdzētu piensaimniekiem samazināt ražošanas izmaksas;
Recognises that a cheaper price for feed would help ease production costs for dairy farmers;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pagarināt intervences periodu sviestam un vājpiena pulverim līdz 2010. gada 28. februārim un uzskata, ka vismaz īstermiņā jāpalielina intervences cena; atzīst, ka šāds palielinājums būtu īpašs pasākums, lai apkarotu ārkārtīgu tirgus nelīdzsvarotību, nevis ilgtermiņa risinājums;
Welcomes the Commission's proposal to extend the intervention period for butter and skimmed milk powder to 28 February 2010 and considers that, at least in the short-term, the intervention price should be increased; acknowledges that such an increase would be an emergency measure to counteract extreme market imbalances and not a long-term solution;
aicina paplašināt siera produktu privāto uzglabāšanu un nodrošināt atbilstošu atbalstu, lai šis pasākums būtu efektīvs, kā arī palielināt to trešo valstu skaitu, iekļaujot, piemēram, ASV, uz kurām ES ražotos siera produktus var eksportēt, saņemot eksporta kompensāciju;
Calls for the extension of private storage to cheese products and for adequate levels of support to be set in order for that measure to be effective, as well as for an increase in the number of third countries – such as the USA – to which EU cheese products may be exported with export refunds;
aicina Komisiju gan ilgtermiņā, gan pēc tam, kad eksporta kompensācijas vairs netiks piemērotas, konstatēt to, kādā veidā attiecīgās apropriācijas varētu saglabāt piensaimniecības nozarē;
Calls on the Commission to examine, for the longer term and once export refunds are phased out, how the corresponding appropriations can be maintained in the dairy sector;
aicina Komisiju atļaut lauksaimniecības eksporta kredītu apdrošināšanu, kā to izmanto ASV;
Calls on the Commission to allow agriculture export credit insurance, as is the practice in the USA;
aicina Komisiju uzlabot cenas pārredzamību pārtikas piegādes ķēdē, jo patērētāju cenas daudzās dalībvalstīs joprojām ir aizdomīgi augstas, neskatoties uz to, ka ražotāju cenas ir ievērojami pazeminājušās;
Calls on the Commission to improve price transparency within the food supply chain, as consumer prices in many Member States remain conspicuously high despite dramatically decreased producer prices;
aicina Komisiju nekavējoties iesniegt paziņojumu par pārtikas cenām Eiropā; atgādina, ka Parlaments jau sen ir aicinājis Komisiju izpētīt to, vai tirgus stāvoklis pārtikas piegādes ķēdē, jo īpaši piensaimniecības nozarē, netiek ļaunprātīgi izmantots, un uzskata, ka šādu pētījumu jau sen vajadzēja veikt;
Calls on the Commission to present its communication on food prices in Europe without delay; recalls that Parliament has, for a long time, been asking the Commission to investigate potential abuses of market power in the food supply chain, especially in the dairy sector, and considers that such an investigation is long overdue;
aicina Komisiju ieviest visā ES rīcības kodeksu, kas regulētu mazumtirgotāju un ražotāju attiecības;
Calls on the Commission to implement an EU-wide code of conduct governing relations between retailers and producers;
uzskata, ka ir nepieciešams izveidot sistēmu, ar kuras palīdzību pilnīgi pārredzami tiek uzraudzītas plaša patēriņa preču cenas, jo īpaši tās, kuras maksā patērētāji;
Considers that there is a need to establish a transparent system that monitors commodity prices, in particular prices charged to consumers;
pieņem ar nožēlu zināšanai, ka 2009. gada 7. septembra Eiropadomes secinājumos nav piedāvāts konkrēts risinājums, kā Eiropas piensaimniecības nozarei ātri izkļūt no krīzes, kas bez izņēmuma skar visus Savienības ražotājus;
Notes with regret that the conclusions of the Council meeting of 7 September 2009 did not propose any concrete way of rapidly overcoming the crisis in the European dairy industry, which affects all producers in the European Union, without exception;
aicina Komisiju stingri vērsties pret dažu dalībvalstu ierosinājumiem atkal nacionalizēt kopējo lauksaimniecības politiku;
Calls on the Commission vigorously to oppose initiatives by certain Member States to renationalise the Common Agricultural Policy;
prasa Komisijai turpmāko mēnešu laikā regulāri informēt Parlamentu par piena produktu tirgus situācijas attīstību;
Insists that the Commission report regularly to Parliament over the coming months on the situation on the dairy markets;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 17. septembra rezolūcija par energoapgādes drošības ārējiem aspektiem
European Parliament resolution of 17 September 2009 on external aspects of energy security
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats - ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns" ( COM(2008)0781 ),
having regard to the Commission Communication entitled Second Strategic Energy Review - an EU energy security and solidarity action plan ( COM(2008)0781 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu ( COM(2009)0363 ),
having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning measures to safeguard security of gas supply and repealing Directive 2004/67/EC ( COM(2009)0363 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu ( COM(2009)0361 ),
having regard to the Commission proposal for a Council regulation concerning notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community and repealing Council Regulation (EC) No 736/96 ( COM(2009)0361 ),
tā kā energoapgādes drošība, lai gan tā vēl arvien nav nostiprināta Līgumos, ir Eiropas Savienības vispārējās drošības, stabilitātes un labklājības būtiska sastāvdaļa, kā arī pamatelements ekonomikas un sociālās attīstības turpināšanai Eiropā;
whereas energy security constitutes an essential component of the overall security, stability and prosperity of the European Union and a key element for the pursuit of economic and social development in Europe, for which, however, there is still no basis under the Treaties,
tā kā īstenas un efektīvas kopīgās energoapgādes drošības politikas trūkums Eiropas mērogā apdraud ES ārējās darbības vienotību un uzticamību;
whereas the lack of a genuine and effective common European external energy security policy undermines the coherence and credibility of the EU's external action,
tā kā ES atkarība no enerģijas importa pašreiz ir ievērojama un sagaidāms, ka tagadējos apstākļos tā palielināsies;
whereas the EU's dependence on energy imports is significant at present and, as things stand, is projected to increase,
tā kā naftas un gāzes cenas pasaules finanšu krīzes iespaidā gan samazinās, tomēr lēnā pāreja uz ilgtspējīgākām degvielām, naftas un gāzes atradņu sarūkošā produktivitāte, lai gan tiek atklātas aizvien jaunas atradnes, un nepārtrauktais pieprasījuma pieaugums nenovēršami nozīmē atgriešanos pie sarukušajiem fosilā kurināmā tirgiem un pēc krīzes pārvarēšanas pieaugošu atkarību no importa valstīm, kuras patērē naftu;
whereas, despite the drop in oil and gas prices as a result of the global financial crisis, the slow progress in switching to more sustainable fuels, the declining output from the world's oil and gas fields, in spite of the discovery of new resources, and the continuing growth in demand will inevitably mean a return to tighter fossil fuel markets and increasing import dependence for oil-consuming countries, once the crisis is over,
tā kā vairākas dalībvalstis ir ļoti atkarīgas no viena dabasgāzes piegādātāja un tā kā nesankcionēts dabasgāzes piegādes pārtraukums var radīt smagas problēmas, kā to varēja konstatēt Krievijas un Ukrainas gāzes krīzes laikā 2009. gada sākumā;
whereas several Member States are highly dependent on a single supplier of natural gas, and whereas unwarranted disruption to supplies can cause severe problems, as demonstrated during the last Russia-Ukraine gas crisis at the beginning of 2009,
tā kā daudzām dalībvalstīm nav pietiekamu dabisko rezervju krīžu risināšanai;
whereas a number of Member States do not possess sufficient natural reserves to cope with crises,
tā kā sakarā ar pašreizējo un pieaugošo energoapgādes atkarību no politiski nestabiliem reģioniem centieni nodrošināt piegādes drošību tikai valsts līmenī ir izrādījušies nepietiekami un tie nenodrošina visu dalībvalstu ilgtermiņa interešu ievērošanu;
whereas, owing to existing and increasing energy-supply dependence on politically unstable regions, efforts to ensure security of supply exclusively at national level have proved to be insufficient and do not safeguard the long-term interests of all Member States,
tā kā pašreizējie agrīnā brīdinājuma instrumenti ir izrādījušies neatbilstoši, lai prognozētu 2009. gada janvāra gāzes krīzi;
whereas the existing early-warning instruments proved inadequate to predict the gas crisis of January 2009,
tā kā arī turpmāk ir paredzams energoapgādes drošības apdraudējums tik ilgi, kamēr enerģijas ražotājas un tranzīta valstis neievēros kopējus un pārredzamus noteikumus, kas paredzēti Enerģētikas hartas nolīgumā un Tranzīta protokolā;
whereas predictable threats to the security of energy supplies will continue to exist as long as energy-producing and transit countries do not abide by common and transparent rules, as defined by the Energy Charter Treaty and the Transit Protocol,
tā kā saistības attiecībā uz energoefektivitāti ES un ārpus tās robežām un salīdzinājumā ar pašreiz izmantojamiem enerģijas avotiem būtisks atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas pieaugums Eiropas Savienībā radītu ievērojamu ietekmi, samazinot atkarību no enerģijas importa, un tādējādi, no vienas puses, uzlabojot energoapgādes drošību un, no otras puses, palīdzot izpildīt saistības līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju par 20 % vai pat vairāk, ja Kopenhāgenā tiks panākta šāda vienošanās;
whereas a commitment to energy efficiency at home and abroad and a significant move towards a much larger share of renewable energy in the European Union's current energy mix would have a major impact in terms of reducing its dependence on imported energy and thereby improving its energy security, on the one hand, and helping it to honour its commitment to reduce greenhouse gas emissions by 20% by 2020, or more if agreed in Copenhagen, on the other,
tā kā izmaksu lietderības ziņā ļoti labs risinājums, kā samazināt ES atkarību no energoresursu importa, ir veicināt energoietaupījumus, atjaunīgo enerģiju un energoefektivitātes pasākumus, kas sekmētu arī klimata pārmaiņu mazināšanu un virzību uz efektīva energopatēriņa tautsaimniecību;
whereas a very cost-effective solution for reducing EU energy dependence is to encourage energy savings, renewable energy and energy efficiency measures, which also contribute to combating climate change and progress towards a resource-efficient economy,
tā kā cieša sadarbība energoapgādes jomā ir viens no visefektīvākajiem un nepieciešamākajiem uzticēšanās veicināšanas pasākumiem Eiropas Savienības attiecībās ar tās kaimiņvalstīm;
whereas close cooperation in the field of energy supply constitutes one of the most effective and indispensable confidence-building measures in relations between the European Union and neighbouring countries,
tā kā, lai gan kaut kas jau ir paveikts, attiecībā uz iekšējā tirgus regulējumu, tomēr saglabājot valstu prerogatīvas noteikt, kādas daļas veido tās enerģētikas kompleksu, un attiecībā uz ārējiem aspektiem ir jārada patiesi kopēja enerģētikas politika, kurā ņemtu vērā dalībvalstu politiskās un ekonomiskās intereses;
whereas, although some steps have already been taken, there is a need to create a truly common energy policy with regard to internal market regulation, though not a country's energy mix, which remains the prerogative of Member States, and external aspects that takes account of the political and economic interests of all Member States,
tā kā tāda kopēja ārpolitika enerģētikas jomā, kuras pamatā būtu solidaritāte, enerģijas dažādošana, vienotība kopēju interešu aizstāvībā, pastiprināta sadarbība ar lielākajām enerģijas ražotājām un tranzīta valstīm, kā arī patērētājvalstīm un kuras pamatā būtu ilgtspējības veicināšana, radītu sinerģijas, kas palīdzētu nodrošināt Eiropas Savienības energoapgādes drošību un sekmētu ES stiprumu, rīcībspēju ārpolitikā un uzticama partnera reputāciju pasaulē,
whereas a common European external energy security policy, based on solidarity, diversification, unity in defending common interests, strengthened cooperation with the major energy-producing, transit and consumer countries and the promotion of sustainability, would create synergies which would ensure security of supply for the European Union and would enhance the EU's strength, capacity for action in foreign policy matters and credibility as a global actor,