natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmā nostiprināt krīžu novēršanas struktūras un palielināt to efektivitāti, lai padarītu ANO par pasaules līderi krīžu novēršanā un stāvokļa stabilizēšanā; nostiprināt ES struktūras, kuru uzdevums ir konfliktu novēršana, un šajā jomā uzlabot sadarbību ar ANO, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību (ĀS) un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību, tirgus dalībniekiem, privātiem uzņēmumiem, fiziskām personām un ekspertu organizācijām;
to strengthen the crisis-prevention structures and their effectiveness within the United Nations Development Programme (UNDP) with a view to transforming this organisation into a global leader in crisis prevention and recovery; to strengthen the EU's conflict-prevention structures and to improve cooperation in this area with the UN, the OSCE, the African Union (AU) and other international and regional organisations as well as with civil society, economic actors, private businesses, individuals and expert organisations,
atzinīgi novērtēt ANO starpniecības struktūru, piemēram, Politikas lietu departamenta Starpniecības atbalsta nodaļas, veikto darbu un atbalstīt darbinieku skaita palielināšanu šajās struktūrās; atbalstīt ES partnerību ar Starpniecības atbalsta nodaļu un nodrošināt, ka šajā sakarībā nozīmīgu darbu veic Eiropas Ārējās darbības dienests;
to acknowledge the work done by the the UN's mediation bodies, such as the Mediation Support Unit (MSU) of the Department of Political Affairs (DPA), and to advocate an increase in their staffing levels; to support the EU's partnership with the MSU and to ensure that the EEAS plays a vital role in this regard,
veicināt drošību un stabilizāciju krīzes skartajās teritorijās, novēršot konfliktus, uzņemoties starpniecību, sekmējot dialogu, vietējo iestāžu veiktspējas palielināšanu un pēckonfliktu ekonomisko atlabšanu, atjaunošanas un miera veidošanas stratēģijas, kas sekmē stabilus risinājumus, izmantojot pakāpenisku pāreju no īstermiņa un vidēja termiņa centieniem uz ilgtermiņa attīstības stratēģijām; nodrošināt, ka miera veidošanas un attīstības politiku gan plāno, gan īsteno saskaņā ar visaptverošu vienotu ANO stratēģiju, kurā ņemta vērā nepieciešamība veidot mieru un paredzamā pāreja uz ilgāka termiņa stratēģiju jau agrīnā plānošanas un īstenošanas posmā un ar kuru ES pamato savus pasākumus; tā kā, lai panāktu konfliktu plosītas valsts stabilitāti, ir vajadzīga daudzpusīgāka rīcība un integrēta pieeja, ne tikai karaspēks, ar šo stratēģiju nodrošināt nepieciešamo veiktspēju, lai atbilstoši novērstu konflikta pamatcēloņus, jo pusē valstu, kurās veiktas miera uzturēšanas operācijas, desmit gadus pēc miera uzturēšanas spēku atsaukšanas konflikti ir atsākušies;
to promote security and stabilisation in crisis areas through conflict prevention, mediation, dialogue, local capacity building and post-conflict recovery, reconstruction and peacebuilding strategies, which promote sustainable solutions through a smooth transition from short- and medium-term efforts to longer-term development strategies; to ensure that peacebuilding and development policies are both planned and implemented within the framework of a comprehensive single UN strategy, which takes account of peacebuilding needs and the future transition to a longer-term-strategy early on in both the planning and implementing stages and on which the EU bases its own measures; given that the stabilisation of a conflict-torn country requires more complex action and an integrated approach, and not merely troops, to orchestrate the necessary capacities by means of such a strategy, in order to adequately address the root causes of conflict, given that half the countries in which peacekeeping operations are deployed lapse back into conflict within 10 years of the departure of the peacekeeping forces,
uzstāt, ka jāizdara secinājumi, ņemot vērā nesenos notikumus Japānā, un jāierosina priekšlikumi; paaugstināt pašreizējo kodolelektrostaciju drošības standartus, it īpaši seismiski aktīvos reģionos; lai iespējami samazinātu radioaktīvā piesārņojuma ietekmi uz cilvēkiem un vidi, prasīt ciešāk sadarboties gadījumos, kad notiek līdzīgas cilvēka izraisītas vai dabas katastrofas;
to insist on the need to draw lessons from the recent developments in Japan and to bring forward proposals; to raise safety standards in existing nuclear plants, particularly in seismic areas; to call for improved cooperation in the event of similar man-made or natural disasters in order to minimise the consequences of releases of radioactivity for human beings and the environment,
izstrādāt skaidri definētu stratēģisku koncepciju par ES instrumentiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas jomā un, atzīstot, ka krīžu novēršanai un pārvarēšanai ir liela nozīme ES ārējās darbības kontekstā, izpētīt praktiskas projektu pārvaldības jomu, izmantojot jaunizveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu;
to develop a clearly defined strategic vision of the EU's crisis prevention and management instruments and to explore the scope for practical project management through the newly established EEAS, acknowledging the importance that crisis prevention and crisis management have in the context of the EU's external action,
pievērst uzmanību valstu līdzdalībai miera veidošanas stratēģijās no sākotnējās izstrādes līdz īstenošanai attiecīgajā vietā, apkopojot paraugpraksi un panākumu piemērus; izstrādāt plašu attīstības programmu, uz kuru pamatojoties, valsts veidošanu atbalsta ar skaidriem miera veidošanas un attīstības centieniem, kuros liela nozīme ir ekonomikas aspektiem;
to focus on ensuring national ownership of peacebuilding strategies, from initial design to implementation on the ground, drawing on best practices and success stories; to advance a cross-cutting development agenda on the basis of which state-building is supported by well-articulated peacebuilding and development efforts with strong economic aspects at their core,
vairāk uzmanības veltīt uzdevumam stiprināt mieru pēckonflikta apstākļos, sniedzot stratēģiskas konsultācijas un izmantojot zināšanas un finansējumu no visas pasaules, lai atbalstītu atjaunošanas projektus; piesaistīt resursus un jaunus finansējuma avotus, kā arī finansēt pirmos atjaunošanas darbus, lai sāktu pēckonflikta rekonstrukciju;
to place more emphasis on the task of consolidating peace in post-conflict situations by providing strategic advice as well as harnessing expertise and financing from around the world to aid recovery projects; to mobilise resources and new funding sources and to finance early recovery with a view to post-conflict reconstruction,
palīdzēt biežāk izmantot sievietes civilo ekspertu lomā un atbalstīt valstu rīcības plānus atbilstoši ANO Drošības padomes rezolūcijai Nr. 1325 un ANO ģenerālsekretāra rīcības plānam, kuru mērķis ir nodrošināt sieviešu līdzdalību miera veidošanā;
to help increase the deployment of female civilian experts and support national action plans in the spirit of UNSC Resolution 1325 and the action plan of the UN Secretary-General on ensuring women's participation in peacebuilding,
uzskatīt, ka stratēģiska ES prioritāte ir nostiprināt starptautisku partnerību krīžu pārvarēšanas jomā un uzlabot dialogu ar citiem galvenajiem krīžu pārvarēšanas spēkiem, piemēram, ANO, NATO un ĀS, kā arī trešām valstīm, piemēram, ASV, Turciju, Norvēģiju un Kanādu; saskaņot pasākumus uz vietas, apmainīties ar informāciju un apvienot miera uzturēšanas un veidošanas resursus, tostarp attiecībā uz sadarbību krīžu pārvarēšanā un it īpaši jūras satiksmes drošībā un cīņā pret terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; šajā nolūkā uzlabot koordināciju ar starptautiskajām finanšu iestādēm un divpusējiem līdzekļu devējiem;
to consider it an EU strategic priority to strengthen international crisis-management partnerships and to enhance dialogue with other major crisis-management actors, such as the UN, NATO and the AU, and third countries, such as the USA, Turkey, Norway and Canada; to synchronise actions on the ground, share information and pool resources in the fields of peacekeeping and peacebuilding, including cooperation on crisis management and, in particular, maritime security, and the fight against terrorism under international law; to improve coordination, in this regard, with the International Financial Institutions (IFIs) and bilateral donors,
apzinoties, ka ANO Drošības padomes galvenais uzdevums ir uzturēt starptautisko mieru un drošību, uzsvērt, ka ir vajadzīga cieša ES un ANO sadarbība civilo un militāro krīžu pārvarēšanas jomā, it īpaši rīkojot humānās palīdzības operācijas; pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka ES dalībvalstis sniedz pienācīgu atbalstu ANO misijām un ka tas notiek koordinēti; apsvērt papildu iespējas, kā ES kopumā varētu labāk atbalstīt ANO vadītos pasākumus, piemēram, nodrošinot ES ātrās reaģēšanas “pārejas maiņu” vai tā dēvētās pārhorizonta operācijas vai ES piedaloties plašākā ANO misijā;
while recalling that the UNSC has primary responsibility for maintaining international peace and security, to stress the need for close cooperation between the EU and the UN in the area of civilian and military crisis management, and in particular in humanitarian relief operations; to step up efforts to ensure that EU Member States make adequate contributions to UN missions and that they contribute in a coordinated fashion; to further explore ways in which the EU as a whole can better contribute to UN-led efforts, such as by launching EU rapid response bridging or over-the-horizon operations or providing an EU component of a larger UN mission,
stiprināt sasniegumus, kas panākti, ieviešot Āfrikas miera un drošības sistēmu, lai risinātu miera un drošības problēmas Āfrikas kontinentā; uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt paredzamu un ilgtspējīgu finansējumu miera atbalsta operācijām Āfrikā, kā arī uzsvērt, ka jāattīsta vietējo iedzīvotāju spējas pārvarēt sarežģījumus un jāveicina apņēmība aizsargāt civiliedzīvotājus bruņotu konfliktu gadījumā;
to contribute to the consolidation of progress made in implementing an African Peace and Security Architecture in order to address peace and security challenges on the African continent; to stress the importance of providing predictable and sustainable funding for African peace-support operations, the need to build local resilience capacities, and the determination to protect civilians in armed conflicts,
īstenojot MVK pārskatīšanas procesā paustos ieteikumus, palīdzēt risināt uzdevumu, kā ANO miera veidošanas struktūru padarīt atbilstošu cerībām, ar kādām tā tika dibināta, kā arī palīdzēt sasniegt mērķi ‐ vēl vairāk uzlabot MVK efektivitāti; atbalstīt pārdomātas un visaptverošas miera veidošanas struktūras radīšanu, pamatojoties uz jaunattīstības valstu un rūpnieciski attīstīto valstu partnerību, tajā pašā laikā īpašu uzmanību pievēršot labākai pasākumu izpildei uz vietas, attiecību uzlabošanai ar starptautiskajām finanšu iestādēm, lai radītu darbvietas un risinātu ekonomikas problēmas, un ciešāku miera uzturēšanas un miera veidošanas attiecību sekmēšanai; veicināt izvērstākas attiecības starp MVK, Eiropas Ārējās darbības dienesta Globālo un daudzpusējo jautājumu izpilddirektorātu, it īpaši tā Konfliktu novēršanas un drošības politikas direktorātu, un ANO Ģenerālo asambleju, starp ANO Drošības padomi un Ekonomikas un sociālo lietu padomi, lai radītu miera uzturēšanas un miera veidošanas labāku sinerģiju ar attīstības pasākumiem uz vietas; meklēt iespējas nostiprināt MVK padomdevējas lomu ANO Drošības padomē, kuras pakļautībā tā darbojas, un nostiprināt šo lomu, uzlabojot MVK sadarbību ar Miera uzturēšanas atbalsta biroju un stiprinot saites ar reģionālajām organizācijām un starptautiskajām finanšu iestādēm; turklāt uzlabot MVK un ES Miera veidošanas partnerības pašreizējās partnerattiecības, izmantojot konfliktu risināšanas augšupēju pieeju, kurā ņemtas vērā nevalstisku miera veidošanas dalībnieku darbības;
to help with the task of enabling the UN peacebuilding architecture to live up to the expectations which accompanied its establishment, by taking forward the recommendations of the PBC review process, also with the aim of further improving the PBC's effectiveness; to support the emergence of a sound overall peacebuilding architecture on the basis of a partnership between developing and developed countries, whilst paying particular attention to improving delivery on the ground, enhancing relations with the IFIs – in order to create jobs and address economic issues - and fostering a more organic relationship between peacekeeping and peacebuilding; to promote a more structured relationship between the PBC, the EEAS's Managing Directorate for Global and Multilateral Issues, and particularly its Directorate on Conflict Prevention and Security Policy, and the UNGA, the UNSC and the Economic and Social Council with a view to generating greater synergy between peacekeeping and peacebuilding and development actions on the ground; to seek ways of strengthening the PBC's advisory role vis-à-vis the UNSC, to which it is accountable, of enhancing the PBC's cooperation with the Peacebuilding Support Office (PBSO) and of strengthening links with regional organisations and IFIs; further, to improve the existing partnership between the PBC and the EU Peace-building Partnership through a bottom-up approach to conflict resolution that takes the activities of non-state actors in peace-building into account,
censties atraisīt MVK spējas, stiprinot tās saikni ar konkrētiem notikumiem, lai MVK un ANO grupām būtu pēc iespējas vairāk atšķirīgu kontaktpunktu uz vietas, jo ieguvums varētu būt MVK stratēģiskā vadība un politiskā autoritāte, it īpaši kad ir jāveido iestādes;
to pursue efforts to unlock the PBC's potential through a strengthened link with the field, so as to maximise the value of the distinctive entry points of the PBC and UN teams on the ground who could benefit from its strategic guidance and political clout, particularly when it comes to institution-building,
ņemot vērā Japānā notikušās kodolkatastrofas sekas, pārdomāti reformēt Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA), atsakoties no tās divējādām funkcijām, proti, gan uzraudzīt, gan sekmēt kodolenerģijas izmantošanu, kā arī noteikt, ka SAEA pienākums būs tikai pārraudzīt kodolenerģētikas nozari un pārbaudīt Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) ievērošanu; turklāt censties nodrošināt, ka drošības standartus turpmāk izstrādā un uzrauga Pasaules Veselības organizācija (PVO), tie dalībvalstīm būs juridiski saistoši, un PVO būs jānodrošina ar darbiniekiem, kas vajadzīgi papildu uzdevumu veikšanai;
as a consequence of the nuclear disaster in Japan, to thoroughly reform the International Atomic Energy Agency (IAEA) by bringing to an end its dual function of both monitoring and promoting nuclear energy use and to limit the IAEA's responsibilities to overseeing the nuclear energy industry and verifying compliance with the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT); additionally, to work towards ensuring that from now on safety standards are set and monitored by the World Health Organisation (WHO), in which connection Member States will be legally required to comply with those standards and the WHO will be provided with the necessary staffing to carry out the additional tasks,
veicināt to ieteikumu īstenošanu, kuri formulēti 2010. gada KNL pārskatīšanas konferencē, it īpaši ieteikumus padarīt pasauli visiem drošāku un kā ilgtermiņa mērķi panākt mieru un drošību pasaulē, kurā nav kodolieroču, turpināt uzlabot pārredzamību, lai tādējādi palielinātu savstarpēju uzticību, straujāk panākt patiesu virzību kodolatbruņošanās jomā, ieviest efektīvus kodolatbruņošanās pasākumus, kas atbilst galvenajiem pārredzamības, kontroles un neatgriezeniskuma principiem, mudināt kodolbruņojuma valstis regulāri ziņot par savu saistību ievērošanu, kā arī izvērtēt to īstenošanu;
to promote the implementation of the recommendations of the 2010 NPT review, in particular to seek a safer world for all and to achieve, as a long-term objective, peace and security in a world without nuclear weapons, to further enhance transparency so as to increase mutual confidence, to achieve faster genuine progress towards nuclear disarmament, to take effective nuclear-disarmament measures which are consistent with the fundamental principles of transparency, verification and irreversibility, to encourage nuclear-weapons states to report regularly on the implementation of their commitments, and to review implementation,
arī turpmāk pilnveidot kanālus un mehānismus sadarbībai ar ES ārējiem partneriem, īpaši ar ASV, terorisma apkarošanas jomā, it sevišķi lai īstenotu ANO Vispārējo pretterorisma stratēģiju, piedaloties G8 Romas grupā, Lionas grupā un terorisma apkarošanas rīcības grupā, nostiprinot attiecīgās globālās vienošanās un pieliekot lielākas pūles, lai noslēgtu vispusīgu starptautiskā terorisma apkarošanas konvenciju; ar šiem partneriem sadarboties efektīvāk un plašāk gan stratēģiski, gan praktiski; uzņemties vadību un rādīt piemēru, stingri ievērojot pamattiesības un tiesiskumu kā galvenos principus, uz kuriem balstās ES pretterorisma koncepcija;
to further develop cooperation channels and mechanisms with the EU's external partners, especially the US, in the field of combating terrorism, particularly with a view to implementing the UN global counter-terrorism strategy, by participating in the G8 Roma/Lyons Group and the Counter-Terrorism Action Group, by strengthening the relevant global agreements and by stepping up efforts to conclude a comprehensive convention on international terrorism; to engage with these partners more effectively and in a more structured way, on both a strategic and a practical level; to show leadership and set an example by consolidating respect for fundamental rights and the rule of law as the core of the EU's approach to countering terrorism,
uzstājīgi pieprasīt koordinēt dažādu ANO struktūru centienus, lai visā pasaulē efektīvāk un lietderīgāk risinātu attīstības un sociālās jomas jautājumus; īstenot solījumus, kas izteikti Tūkstošgades attīstības mērķiem veltītajā augstākā līmeņa sanāksmē par to resursu apvienošanu, kuri nepieciešami šo mērķu sasniegšanai līdz 2015. gadam, it īpaši izpildot ES saistības attiecībā uz oficiālo attīstības palīdzību; stingri atbalstīt finansiālo ieguldījumu palielināšanu, lai izpildītu TAM, un strauji paplašināt un izplatīt pārbaudītas novatoriskās programmas un politiskās nostādnes, kuru mērķis ir vispārēja attīstība un ekonomikas un sociālās jomas pārmaiņas;
to insist on the need to harmonise the efforts of various UN bodies in order to better promote the efficiency and effectiveness of action on development and social issues around the world; to live up to the pledges made at the MDG summit as regards gathering together the resources needed to meet the targets by 2015, in particular by meeting the EU's commitments on official development aid; to strongly advocate an increase in the level of financial investment in order to meet the MDG targets and to rapidly scale up and replicate proven innovative programmes and policies aimed at overall development and economic and social transformation,
īpašu uzmanību pievērst TAM sasniegšanai tieši visvairāk atpalikušajos reģionos un valstīs, it īpaši Subsahāras Āfrikā un vismazāk attīstītajās valstīs, kā arī nestabilās vai konfliktu plosītās valstīs;
to concentrate efforts to achieve the MDGs in particular on the regions and countries lagging furthest behind, especially countries in Sub-Saharan Africa and the Least Developed Countries (LDCs), and on fragile or conflict-torn countries,
nodrošināt efektīvus uzraudzības un revīzijas mehānismus, kas saistīti ar tās ANO rīcības programmas īstenošanu, kura paredzēta vismazāk attīstītajām valstīm;
to ensure the efficacy of monitoring and audit mechanisms connected with the implementation of the UNLDC Programme of Action,
nodrošināt, ka ilgtermiņa un ilgtspējīga attīstība arī turpmāk ir iekļauta vismazāk attīstīto valstu un to partneru rīcības plānos kā vispusīgs un saskaņots mērķis;
to ensure that long-term and sustainable development remains a comprehensive and coherent objective in the LDCs' and their partners' action plans,
nodrošināt, ka valstis ar vidējiem iedzīvotāju ienākumiem un lielu nevienlīdzību turpina saņemt atbalstu un finansējumu nabadzības samazināšanai un sociālās kohēzijas uzlabošanai, jo vairākums nabadzīgo ļaužu dzīvo valstīs ar vidējiem ienākumiem;
to ensure that middle-income countries with high levels of inequality continue to receive support and funding to reduce poverty and improve social cohesion, as most poor people live in middle-income countries,
atbalstīt dzimumu nevienlīdzības mazināšanu un jaunu iespēju radīšanu sievietēm attīstības jomā, jo sieviešu īpatsvars nabadzīgo ļaužu vidū ir nesamērīgi augsts;
to support the reduction of gender inequalities and women's empowerment in development, as women are disproportionately highly represented among the poor,
noskaidrot, kā atbalsta efektivitātes programmu iespējams pārveidot par attīstības efektivitātes programmu, šajā sakarībā plānojot konkrētas stratēģijas attiecībā uz nestabilām valstīm un pēckonflikta situācijām;
to examine how the aid effectiveness agenda can be transformed into a development effectiveness agenda, devising in this context concrete strategies concerning fragile states and post-conflict environments,
īstenot visus Akras rīcības programmas mērķus, pamatojoties uz parlamentu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību efektīvu līdzdalību;
to achieve all the objectives of the Accra Agenda, on the basis of the effective involvement of parliaments, civil society organisations and local authorities,
nodrošināt, ka sociālās, politiskās, ekonomiskās un vides problēmas tiek risinātas saskaņoti;
to ensure that social, political, economic and environmental challenges are addressed coherently,
atbalstīt ANO 1986. gada deklarāciju par tiesībām uz attīstību, kurā ir noteikts, ka “valstu pienākums ir sadarboties vienai ar otru attīstības nodrošināšanā un attīstības šķēršļu novēršanā, (..) jāīsteno savas tiesības un jāpilda savi pienākumi tādā veidā, lai veicinātu jauno starptautisko ekonomisko kārtību, kas balstīta uz suverēnu vienlīdzību, savstarpēju atkarību un savstarpēju ieinteresētību”;
to support the 1986 UN Declaration on the Right to Development, which stipulates that ‘States have the duty to cooperate with each other in ensuring development and eliminating obstacles to development ... realize their rights and fulfil their duties in such a manner as to promote a new international economic order based on sovereign equality, interdependence, mutual interest’,
saglabāt tiesības uz attīstību kā svarīgu darba kārtības jautājumu, jo šogad mēs atzīmējam 25. gadskārtu, kopš pieņemta ANO Deklarācija par tiesībām uz attīstību;
to keep RTD high on the agenda, given that this year we celebrate the 25th anniversary of the adoption of the UN Declaration on the Right to Development,
ieteikt konsolidēt augsta līmeņa darba grupas konstatējumus, lai nodrošinātu, ka tiesības uz attīstību tiek efektīvi īstenotas;
to recommend consolidation of the findings of the High-Level Task Force, in order to ensure the effective implementation of RTD,
veikt atbilstošus pasākumus, lai tiesības uz attīstību padarītu par neatņemamu sastāvdaļu attīstības politikā, vispārējā regulārajā pārskatā, kā arī ANO cilvēktiesību līgumu struktūrās un mehānismos;
to take appropriate measures to make RTD an integral part of development policy, the Universal Periodic Review (UPR) and the work of UN human rights treaty bodies and mechanisms,
izstrādāt starptautisku humānās palīdzības plānu, lai risinātu visas humanitārās problēmas, aizvien lielākās humanitārās vajadzības un sarežģītās humanitārās situācijas;
to establish an international humanitarian aid agenda to address the full range of humanitarian challenges, the increase in humanitarian needs and the complexity of humanitarian situations,
palielināt humāno darbību finansējumu pasaulē un uzlabot humānās palīdzības sistēmas darbību un efektivitāti;
to strengthen worldwide humanitarian funding and improve the functioning and effectiveness of the humanitarian aid system,