natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pārraudzīt vietējos pasākumus, kas saistīti ar piekļuvi pilsētu centriem, lai izvairītos no jauniem tirdzniecības šķēršļiem ES iekšējā tirgū;
the monitoring of local measures related to access to city centres in order to avoid new trade barriers within the EU internal market;
izveidot "Eiropas pilsētu mobilitātes platformu" vai citus efektīvus forumus, kuros visaptveroši apkopo visus datus, paraugprakses un politikas informāciju par pilsētu mobilitāti, lai atvieglotu pilsoņiem un politikas veidotājiem piekļuvi būtiskai informācijai, kas vajadzīga pilsētu mobilitātes politikas attīstīšanai; uzsver, ka šādā platformā ir maksimāli jāizmanto pašreizējās datubāzes, resursi un iestādes, lai izvairītos no birokrātijas;
a "European Platform for Urban Mobility" or any other effective forum that brings together all data, best practices and policy information on urban mobility in a comprehensible way to allow citizens and policymakers easy access to vital information needed to develop urban mobility policies; stresses that such a platform should draw as much as possible from existing databases, resources and institutions, in order to avoid red tape and bureaucracy;
izvērtēt dažādu transporta veidu ārējās izmaksas, kā arī pārbaudīt iespējas tās internalizēt;
an evaluation of the external costs of the various modes of transport and assessment of the possibility of internalising these;
aicina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai pārvarētu valstu barjeras pilsētu shēmām, tomēr neierosinot jaunus ES tiesību aktus, kuri varētu ierobežot vietējo iestāžu elastīgumu, kas vajadzīgs mobilitātes problēmu risināšanai;
Calls on the Commission to work with Member States to overcome national barriers to urban schemes without however proposing EU legislation, which could limit the local flexibility that is required to solve mobility problems;
uzskata, ka Eiropas Savienībai tajās politikas jomās, kurās tā darbojas kā likumdevēja (piemēram, budžeta politika, vides politika, sociālā un darba tirgus politika, konkurences politika, rūpniecības politika, reģionālā un kohēzijas politika, transporta un satiksmes drošības politika, enerģētikas politika) ir jāņem vērā īpašās prasības saistībā ar pilsētas transportu;
Considers it necessary for the EU to take into account the particular needs of urban transport in the policy areas where it has legislative power (e.g. budget policy, environment policy, social and labour market policy, competition policy, industry policy, regional and cohesion policy, transport and road safety policy, and energy policy);
aicina izstrādāt īpašus ES noteikumus un/vai pamatnostādnes par standartizāciju un saskaņošanu attiecībā uz:
Calls for specific European rules and/or guidance for the standardisation and harmonisation of the following:
zaļo zonu un ceļu nodokļu noteikšanu un piemērošanu; uzskata, ka lēmums par šo pasākumu ieviešanu ir jāpieņem vietējā līmenī, ņemot vērā katras konurbācijas īpašo situāciju; tā kā saskaņā ar ES iekšējā tirgus principiem ir jāpievērš īpaša uzmanība minēto pasākumu savietojamībai, lai radītu iespējas brīvām satiksmes plūsmām un novērstu, ka dažādās dalībvalstīs tiek īstenotas dažādas iniciatīvas;
design and functioning of green zones and road pricing; considers that the decision on whether to introduce these measures should be taken at local level taking account of the specific situation of each conurbation; whereas following the principles of the EU internal market, special emphasis should be placed on their interoperable structure so as to enable a free flow of traffic and to avoid the establishment of divergent initiatives in different Member States;
tehniskām un organizatoriskām prasībām, lai nodrošinātu pasažieru un kravas pārvadāšanas transporta dažādu veidu savietojamību;
technical and organisational requirements for the interoperability of the various modes of passenger and freight transport;
invalīdu, vecāka gadagājuma cilvēku, cilvēku ar maziem bērniem un mazturīgo mobilitāte;
mobility of people with disabilities, the elderly, people with young children and the least affluent;
satiksmes drošības uzlabošanu saskaņā ar Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem;
improvement of road safety according to European and national legislation;
lai veicinātu paraugprakses apmaiņu, aicina īstenot piemērotus pasākumus, jo īpaši šādās jomās:
Calls also for suitable measures to promote the exchange of best practices, particularly concerning:
pašreizējās infrastruktūras izmantošanas uzlabošana, piemēram, izstrādājot elastīgas ceļu izmantošanas stratēģijas;
optimising the use of available infrastructure, for example through flexible road use concepts;
vairākveidu pārvadājumu un mobilitātes risinājumu pieņemšana (sauszeme, dzelzceļš, ūdensceļi);
adoption of multimodal transport and mobility solutions (road, rail, water);
integrētas biļešu pārdošanas un apmaksas sistēmas, kas vienkāršo piekļuvi dažādiem transporta veidiem, un dažādu transporta veidu kopīga izmantošana;
integrated ticketing and billing systems that simplify access to, and the co-modal use of, different transport modes;
individuālu ilgtspējīgu mobilitātes plānu izstrāde un atbalsta pasākumi reģionālajā un pilsētas plānošanā ("maza mēroga pilsēta"), savlaicīgi iesaistot visas ieinteresētās puses;
drawing up customised sustainable mobility plans and supporting measures for regional and urban planning ("city of short distances"), a process in which all parties concerned should be involved from an early stage;
pamatnostādnes, lai nodrošinātu aģentūru savstarpējo sadarbību starp visiem vietējās un reģionālās valdības departamentiem un komunālo pakalpojumu uzņēmumiem, plānojot projektus pilsētu teritorijās,
guidelines to ensure cross-agency cooperation between all departments of local and regional government and the public utility companies when planning schemes within urban areas;
jauni risinājumi efektīvu preču pārvadājumu jomā, tostarp drošas iekraušanas un izkraušanas sistēmas, lai atvieglotu pēdējās jūdzes operācijas;
innovative solutions for efficient goods transport, particularly for local goods distribution in cities, including reliable loading and unloading systems to facilitate last-mile operations;
ilgtspējīgas transporta pakalpojumu attīstības nodrošināšana, lai veicinātu tūristu mobilitāti pilsētu un piepilsētu teritorijās,
sustainable transport services to ensure tourist mobility in urban and suburban areas;
pamatnostādnes publiskiem iepirkumiem, kas atbilst vides aizsardzības prasībām,
guidelines for an environmentally aware public procurement policy;
sabiedriskā transporta uzlabošana, ņemot vērā efektivitāti, pievilcību un pieejamību arī invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī drošumu un drošību;
improvements in clean public local passenger transport with a focus on efficiency, attractiveness, emissions reduction and accessibility, including for disabled persons and persons with reduced mobility, as well as a focus on safety and security;
ilgtspējīgu mobilitātes ķēžu veicināšana: iešana kājām – riteņbraukšana – automobiļa kopēja izmantošana – darbinieku izvadāšana pa mājām – taksometru pakalpojumi – kolektīvā/sabiedriskā mobilitāte;
promotion of sustainable mobility chains: walking-cycling-car-sharing-car-pooling-taxi-collective/public mobility;
labāka tuvsatiksmes organizēšana;
better organisation of short-distance transport;
transporta pārvaldības pasākumi, lai optimizētu loģistiku un mobilitātes pārvaldību, kas veicinātu transporta izmantošanas samazināšanu un/vai tā neizmantošanu, piemēram, piemēram, tāldarbs vai elastīgi darba un mācību laiki;
traffic management measures to optimise logistics and mobility management in favour of transport reduction and/or avoidance, such as teleworking or flexible starting times at workplaces and schools;
pasākumi virtuālās mobilitātes veicināšanai, piemēram, e-mācības, e-banka, televeikali un telekonferences;
measures to promote virtual mobility, for example e-learning, e-banking, teleshopping and teleconferencing;
zaļo zonu un maksas ceļu sistēmas izveide;
introduction of green zones and road pricing;
stāvvietu politika un prakse, piemēram automašīnu novietošanas pārvaldības sistēmu izveide;
parking policies and practices, such as the introduction of parking guidance systems;
automatizētas transporta sistēmas lietojuma uzlabošana un izplatīšana;
improving and extending the use of ITS;
aicina Komisiju atbalstīt vietējās varas iestādes, sekmējot izmēģinājuma projektu un eksperimentālo projektu īstenošanu, jo īpaši atbalstot tādus projektus, kuru mērķis ir ieviest integrētu pieeju pilsētu mobilitātes jautājumam, kā arī sniedzot palīdzību pilsētplānošanas izpētē;
Calls on the Commission to support local authorities by promoting pilot and experimental projects, in particular those aimed at applying an integrated approach to the issue of urban mobility and providing assistance for research in the field of urban planning;
uzsver pētniecības un attīstības nepieciešamību ilgtspējīga transporta jomā, jo īpaši tehnoloģiskās attīstības veicināšanai, izstrādājot tīrākās transporta līdzekļu tehnoloģijas; aicina Komisiju un Padomi ieguldīt līdzekļus tīrās, efektīvākās, uz patērētājiem orientētās un drošās pilsētu transporta sistēmās, kā arī veikt pasākumus šādu sistēmu tirgus izveidei;
Stresses the need for research and development in the field of sustainable transport, particularly to promote technological progress in the development of cleaner vehicle technologies; calls on the Commission and the Council to invest in clean, more efficient, consumer oriented and safe urban transport systems, and to take measures to create a market for such systems;
norāda, ka ES ir liela nozīme automatizētas transporta sistēmas izveidē, veicināšanā un novatorisku tehnoloģiju finansēšanā, jo tās var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, cita starpā satiksmes drošības palielināšanā, kā arī satiksmes plūsmas un loģistikas efektivitātes uzlabošanā; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jāveicina šo sistēmu turpmākā attīstība un jo īpaši arvien plašāka izmantošana;
Points out that the EU has a role to play in the development and promotion of ITS and in funding innovative technologies, as they can make a significant contribution to, for example, improving road safety and the flow of traffic and logistical efficiency; considers, therefore, that the further development and, above all, increasing the adoption of ITS in the EU should be promoted;
aicina Komisiju izveidot dažādās ES pamatprogrammās izstrādāto pilsētu mobilitātes pētniecības un attīstības projektu pieejamus un savienojamus sarakstus, norādot piemērus, kas īstenoti praksē;
Calls on the Commission to set up accessible and compatible lists of research and development projects on urban mobility under the different EU framework programmes, indicating examples applied in practice;
uzsver, ka paraugprakses apmaiņa attiecībā uz mobilitātes pārvaldību un labāku koordināciju ir būtiska pilsētu transporta un mobilitātes uzlabošanai, jo ir novērojami tādi trūkumi kā neatbilstīgs pienākumu sadalījums un nepietiekami koordinētas darbības starp dažādām vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kā arī nepietiekama pilsētu, priekšpilsētu un lauku transporta sistēmu plānošanas koordinācija; norāda, ka slikta koordinācija starp vietējām pašvaldībām paaugstina piegādes izmaksas, palielina satiksmi un tādējādi palielina vides piesārņojumu;
Underlines that exchange of best practices concerning mobility governance and better co-ordination is essential for improving urban transport and mobility, as shortcomings such as a lack of appropriate allocation of responsibilities, a lack of co-ordination between various local, regional and national authorities and insufficient co-ordination between the planning of urban, suburban and rural transport systems are becoming apparent; points out that poor coordination between local authorities results in higher delivery costs, more traffic and hence more environmental pollution;
aicina nekavējoties īstenot labāku koordināciju starp vietējām kaimiņu pašvaldībām, lai nodrošinātu zināmu konsekvences pakāpi un nodrošinātu ilgtspējīgu un harmonisku vietējās un reģionālās transporta infrastruktūras attīstību pierobežu teritorijās un citur;
Calls urgently for better coordination between neighbouring local authorities in order to ensure a certain degree of consistency and to provide for sustainable and harmonious development of local and regional transport infrastructures in cross-border areas and elsewhere;
uzskata, ka pilsētu attīstība un plānošana ir jāīsteno integrēti, ņemot vērā pilsētu transporta pašreizējās un turpmākās vajadzības; ātrgaitas dzelzceļa savienojumi starp pilsētu centriem un upju un dzelzceļa stacijām, lidostām un jo īpaši ar nomaļu rajoniem ir jāizvirza par prioritāti plašai pilsētas attīstībai un modernizācijai;
Considers it necessary for urban development and planning to be carried out on an integrated basis, taking account of present and future urban transport needs; the introduction of fast train connections between city centres and river, rail and airport terminals and in particular outlying regions should be a priority for the purposes of large-scale urban development and modernisation;
atgādina, ka, ņemot vērā arvien straujāku urbanizāciju, ir jāvelta lielāka uzmanība priekšpilsētām, piepilsētas zonām un konurbācijām;
Recalls that, in view of increasingly rapid urbanisation, greater attention should be paid to the suburbs and conurbations;
uzsver pilsoņu personīgo atbildību un uzskata, ka pilsoņi ir jāmudina kritiski izvērtēt savu satiksmes dalībnieka uzvedību un, ja tas ir iespējams, aktīvi piedalīties vietējos pilsētu mobilitātes forumos; uzskata, ka gandrīz katrs pilsonis var mainīt savus ieradumus, piemēram, saistībā ar savas automašīnas izmantošanu un alternatīviem transporta veidiem (iešanu kājām, riteņbraukšanu vai sabiedrisko transportu), un tādējādi dot personīgu ieguldījumu tīras un dzīves kvalitātes ziņā augstvērtīgas pilsētas vides veidošanā; aicina valsts, reģionālām un vietējām iestādēm nodrošināt alternatīvas mobilitātes iespējas, lai šīs pārmaiņas veicinātu; turklāt aicina Eiropas Savienības, valstu, reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt iedzīvotāju izglītošanas un informācijas kampaņas, lai viņi labāk apzinātos savu uzvedību satiksmē; jo īpaši uzsver šo kampaņu būtisko lomu jaunās paaudzes izglītošanā;
Emphasises citizens´ individual responsibility and considers it necessary to encourage them to assess critically their behaviour as road users and, if possible, participate actively in local urban mobility forums; believes that almost every citizen can change his/her habits, for example regarding private car use and alternative means of transport (walking, cycling, or public transport), and thereby make an individual contribution to improving the cleanliness and quality of life in urban areas; calls for alternative mobility options to be provided by national, regional and local authorities to facilitate these changes; furthermore calls on European, national, regional and local authorities to step up education and information campaigns to make citizens more aware of their traffic behaviour; stresses the particular importance of education campaigns for the younger generation;
šajā saistībā uzsver "dienas bez auto" nozīmi un arvien lielākos panākumus ES mobilitātes nedēļas kontekstā; atzīmē, ka 2007. gadā 1909 pilsētas no 23 dalībvalstīm piedalījās šajā iniciatīvā; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstu šai iniciatīvai un veicināt tās plašu pieņemšanu;
Highlights in this connection the importance and growing success of the "Car-free Day" in the context of EU Mobility Week; notes that, in 2007, 1909 towns from 23 Member States participated in this initiative; calls on the Commission and Member States to continue to encourage this initiative and work towards its widespread adoption;
uzskata par vajadzīgu veikt pētījumu, kur iztirzāta detalizēta informāciju par visiem aspektiem saistībā ar iedzīvotāju mobilitātes izvēli un iespējām pilsētā (individuālais transports pret sabiedrisko transportu); aicina veikt jaunu un standartizētu datu vākšanu par tādiem mazāk pētītiem jautājumiem kā gājēju un riteņbraucēju uzvedība un pilsoņu motivācija izmantot tādus un ne citādus transporta veidus;
Considers that a study should be drawn up which throws light and contains detailed information on all aspects of citizens" urban mobility choices and options (private versus public transport); calls for new and standardised data-gathering on lesser studied issues such as pedestrian and cyclist behaviour and citizens' motivation when making use of certain transport modes and not others;
uzskata, ka Eiropas Savienība, finansējot pasākumus pilsētas pasažieru un kravas transporta jomā, piemēram, izmantojot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un aicina Komisiju izmantot savu kompetenci šajā jomā; atgādina, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas finansiālā atbildība to pasākumu īstenošanā, kuri noteikti Kopienas tiesību aktos attiecībā uz vidi un transportu;
Believes that the EU can make an important contribution to financing urban passenger and freight transport measures, for example by using the Structural and Cohesion Funds, and calls on the Commission to honour its responsibility in this respect; recalls the financing responsibility of Member States for measures affecting the environment and transport as prescribed in Community law;
aicina Komisiju izveidot īpašus tirgus ekonomikas instrumentus, kas rada līdzsvarotus nosacījumus ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai pilsētu centros;
Calls on the Commission to draw up specific market economy-oriented instruments to create a balanced and favourable framework for sustainable mobility in urban centres;
ņemot vērā nākamo ES budžeta pārskatīšanu, prasa, lai projektu finansēšana, izmantojot Eiropas Savienības līdzekļus, turpmāk pastiprināti būtu saistīta ar nosacījumiem un prasībām attiecībā uz transporta ilgtspējību un vides aizsardzību, un uzskata to par piemērotu instrumentu videi labvēlīga un plaši pieejama transporta stratēģiju veicināšanā;
Calls, in the context of the forthcoming review of the EU budget, for the financing of projects from EU funds to be more closely linked to conditions and requirements relating to sustainable transport and environmental protection in future and considers this to be a suitable instrument for promoting environmentally friendly and widely accessible transport concepts;
aicina Komisiju patstāvīgi vai kopā ar Eiropas Investīciju banku strādāt, piemēram, pie pilsētu transporta pašreizējo un turpmāko finansēšanas iespēju izskatīšanas; iesaka izstrādāt visaptverošu rokasgrāmatu, kurā būtu sistemātiski norādītas visas pilsētu transporta jomā pieejamās finansēšanas programmas; turklāt aicina Komisiju pārbaudīt jautājumu par šķērssubsidēšanu transporta jomā, kas nodrošina taisnīgu attieksmi pret visiem transporta veidiem un arī pret pasažieru un kravas transportu; turklāt ir jāizvērtē visi sabiedriski privātās partnerības aspekti un tās iespējamais ieguldījums ilgtspējīgos pilsētu mobilitātes risinājumos;
Calls on the Commission to work, alone or together with the European Investment Bank, for example, on examining the current and future possibilities for financing urban transport; suggests drawing up a comprehensive guide setting out in a systematic manner all funds available for urban transport; calls, in addition, on the Commission to examine the question of cross-subsidisation in the field of transport to ensure fair treatment between all modes of transport and between the transport of passengers and of goods; moreover all aspects of public private partnerships and their possible contribution to sustainable urban mobility concepts should be evaluated;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par ECB 2007. gada pārskatu ( 2008/2107(INI) )
European Parliament resolution of 9 July 2008 on the ECB annual report for 2007 ( 2008/2107(INI) )
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2007. gada pārskatu,
having regard to the Annual Report 2007 of the European Central Bank (ECB),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par EMU@10 ‐ panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem ( COM(2008)0238 ),
having regard to the Commission Communication on EMU@10: successes and challenges after 10 years of Economic and Monetary Union ( COM(2008)0238 ),
ņemot vērā ECB 2007. gada decembra Finanšu stabilitātes pārskatu un tās 2008. gada aprīļa ziņojumu par finanšu integrāciju Eiropā,
having regard to the ECB's Financial Stability Review in December 2007 and its report on Financial Integration in Europe of April 2008,
ņemot vērā Komisijas pavasara finanšu prognozi 2008.–2009. gadam,
having regard to the Commission's spring economic forecast 2008-2009,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0241/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0241/2008 ),
tā kā 2007. gadā euro zonas IKP pieauga par 2,6 % (salīdzinot ar 2,7 % 2006. gadā), neraugoties uz aizvien lielāko nenoteiktību, ko radīja finanšu nestabilitāte gada otrajā pusē;
whereas in 2007 the GDP of the euro area grew by 2,6 % (compared to 2,7 % in 2006) despite heightened uncertainty stemming from the financial turmoil in the second half of the year,
tā kā inflācijas līmenis bija 2,1 %, salīdzinot ar 2,2 % 2006. gadā, lai arī ekonomisko vidi raksturoja ievērojams cenu kāpums;
whereas the inflation rate was 2,1 % compared to 2,2 % in 2006, despite an economic environment characterised by significant upward price pressures,
tā kā ECB 2007. gadā turpināja pielāgot procentu likmes no 3,5 % 2006. gada decembrī līdz 4,0 % 2007. gada jūnijā un saglabāja šo līmeni otrā semestra laikā;
whereas the ECB continued to adjust interest rates in 2007, to 4,0 % in June 2007 from 3,5 % in December 2006, and maintained that level during the second semester,
tā kā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas secinājumos ir aicināts ļoti piesardzīgi izturēties pret procentu likmju celšanu euro zonā;
whereas statements made by the International Monetary Fund (IMF) and the Organisation for Economic Co-operation and Development call for a very cautious approach to the raising of interest rates in the euro area,
tā kā 2007. gadā euro valūtas kurss pieauga par 6,3 % nominālajā efektīvajā izteiksmē un šis pieaugums jo īpaši izpaudās attiecībā pret ASV dolāru (11,8 %);
whereas in 2007 the exchange rate of the euro appreciated by 6,3 % in nominal effective terms, and appreciation was particularly pronounced in relation to the US dollar (11,8 %),
tā kā finanšu nestabilitāte un liela globāla nelīdzsvarotība rada risku pasaules ekonomiskajai izaugsmei un valūtas maiņas kursam;
whereas financial turmoil and large global imbalances represent a risk for worldwide economic growth and exchange rate developments,
tā kā ir sagaidāms, ka inflācija euro zonā 2008. gadā pieaugs no 2,0 % līdz 3,0 %, lielā mērā atspoguļojot pašreizējo patēriņa preču cenu pieauguma tendenci, pirms tā samazināsies līdz mērenākam 1,2–2,4 % līmenim 2009. gadā;
whereas it is expected that inflation will rise to between 2,0 % and 3,0 % in 2008 in the euro area, largely reflecting the current trend of increased commodity prices, before falling to a more moderate range of between 1,2 % and 2,4 % in 2009,
tā kā ECB un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti, vienlaicīgi atbalstot Kopienas vispārējos ekonomikas politikas virzienus, kas noteikti EK līguma 105. pantā; šajā sakarā atzīstot ECB un ECBS pilnīgu neatkarību;
Whereas the main objective of the ECB and of the European System of Central Banks (ESCB) is to maintain price stability while supporting the general economic policies of the Community, as defined in Article 105 of the EC Treaty; acknowledging the full independence of the ECB and the ESCB in this context.
tā kā ECB saskaras ar dillemu, ko rada nepieciešamība risināt tādas problēmas kā inflācijas pieaugums un ekonomikas izaugsmes palēninājuma pirmās pazīmes, ko izraisījis pēdējos mēnešos piedzīvotais finanšu tirgus satricinājums;
whereas the ECB has the dilemma of having to meet the challenges of rising inflation and the first signs of an economic slowdown due to the financial turmoil of recent months,