natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju pielikt pūles, lai izveidotu kopējas starptautiskās normas RFID un citu lietiskā interneta tehnoloģiju un lietojumprogrammu standartizācijai ar mērķi atvieglot savstarpējo savietojamību un veicināt atklātu, pārredzamu un tehnoloģiski neitrālu infrastruktūru; uzsver, ka bez skaidriem un atzītiem standartiem kā, piemēram, TCP5/IP6 interneta pasaulē lietiskā interneta izplatība pasaules mērogā ārpus RFID risinājumiem nav panākama;
Calls on the Commission to strive to establish common international norms for the standardisation of RFID and other IoT technologies and their applications, with a view to facilitating interoperability and an open, transparent and technologically neutral infrastructure; emphasises that, without clear and recognised standards such as the TCP5/IP6 in the internet world, the expansion of the Internet of Things beyond RFID solutions cannot reach a global scale;
atbalsta priekšlikumu cik vien iespējams drīz ieviest interneta protokola 6. versiju (IPv6), kas būs interneta turpmākas paplašināšanas un vienkāršošanas pamatā;
Supports the proposal to adopt as swiftly as possible the Internet Protocol version 6 (IPv6) as a basis for the future expansion and simplification of the internet;
atzinīgi vērtē Komisijas ieceri 2010. gadā iesniegt paziņojumu par drošību, privātumu un uzticību informācijas sabiedrībai; uzsver šā paziņojuma un ierosināto pasākumu nozīmi, lai pastiprinātu noteikumus attiecībā uz informācijas drošību, privātumu un personas datu aizsardzību; aicina Komisiju aktīvi iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās puses, tostarp ENISA un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju;
Welcomes the Commission's intention to present, in 2010, a communication on security, privacy and trust in the information society; stresses the importance of that communication and of the proposed measures for strengthening the rules on aspects relating to information security, privacy and the protection of personal data; calls on the Commission actively to involve all relevant stakeholders, including the ENISA and the European Data Protection Supervisor;
uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai lietiskā interneta attīstības procesā tiktu aizsargātas ne tikai tiesības uz privātumu, bet visas pamattiesības;
Believes in the importance of ensuring that all fundamental rights – not only privacy – are protected in the process of developing the Internet of Things;
uzskata, ka Komisijai ir jāiesniedz ieteikumi valsts administratīvo, likumdošanas un tiesību aizsardzības aģentūru uzdevumiem un pienākumiem attiecībā uz lietisko internetu;
Believes that the Commission should make recommendations concerning the tasks and responsibilities of public administrative, legislative and law enforcement agencies with respect to the Internet of Things;
prasa Komisijai rūpīgi uzraudzīt, lai jau pieņemtie Eiropas līmeņa noteikumi attiecīgajā jomā tiktu pareizi piemēroti, un līdz gada beigām iesniegt grafiku attiecībā uz pamatnostādnēm, ko tā gatavojas ierosināt ES līmenī, lai pastiprinātu lietiskā interneta un RFID lietojumprogrammu drošību;
Calls on the Commission to monitor closely the implementation of the European regulations already adopted in this area and to present, by the end of the year, a timetable for the guidelines it intends to propose at EU level for improving the safety of the Internet of Things and of RFID applications;
lūdz Komisiju uzsākt sociālo dialogu par lietisko internetu un sniegt informāciju par jauno tehnoloģiju pozitīvo un negatīvo ietekmi uz ikdienas dzīvi; tādēļ aicina Komisiju uzsākt visaptverošas apspriedes ar Eiropas rūpniecības nozari un mudināt to uzņemties vadošo lomu novatorisku, standartizētu un savietojamu tehnoloģiju izstrādē un ierosināšanā;
Asks the Commission to initiate a social dialogue regarding the Internet of Things, and to provide information on the positive and negative effects of the new technologies on everyday life; calls on the Commission, therefore, to engage in proactive consultation with the European industry sector, and to encourage it to play a leading role in designing and proposing innovative, standardised and interoperable technologies;
aicina Komisiju pienācīgā mērogā iesaistīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) lietiskā interneta rīcības plānā;
Calls on the Commission to involve small and medium-sized enterprises (SMEs) to an adequate extent in the Internet of Things action plan;
aicina Komisiju arī regulāri sniegt informāciju par dialoga ar nozares uzņēmējiem un iesaistītajām pusēm attīstību, kā arī par iniciatīvām, ar ko Komisija gatavojas nākt klajā;
Also calls on the Commission to keep it regularly updated on developments in the dialogue with operators in this field and with stakeholders, and on the initiatives it intends to take;
uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda iespējas vēl vairāk samazināt datu viesabonēšanas izmaksas;
Believes that the Commission should explore the possibility of further reducing data roaming costs;
uzsver, ka lietiskā interneta pārvaldībā ir pēc iespējas jāsamazina birokrātija un jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās puses lēmumu pieņemšanas procesā, un tādēļ aicina izstrādāt pienācīgu un atbilstīgu regulējumu ES līmenī;
Stresses that the governance of the Internet of Things must keep ’red tape’ to a minimum and involve all relevant stakeholders in the decision-making process, and calls therefore for proper and adequate regulation at EU level;
aicina Komisiju precizēt, kādus interneta pārvaldības aspektus tā šobrīd uzskata par tādiem, kurus nepieciešams reglamentēt, un kāda sistēma jāizmanto, lai varētu nodrošināt sabiedrības vispārējās intereses saistībā ar lietisko internetu;
Calls on the Commission to contribute actively to the definition and setting of principles and rules for the governance of the Internet of Things together with its trading partners in international forums such as the World Trade Organisation;
aicina Komisiju kopā ar tirdzniecības partneriem tādos starptautiskos forumos kā Pasaules Tirdzniecības organizācija aktīvi piedalīties lietiskā interneta pārvaldības principu un noteikumu definēšanā un ieviešanā;
Calls on the Commission to clarify which aspects of internet governance it feels need to be regulated at this time in relation to the Internet of Things, and which system will be able to safeguard the general public interest;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūcija par interneta pārvaldību ‐ turpmāk veicamie pasākumi ( 2009/2229(INI) )
European Parliament resolution of 15 June 2010 on internet governance: the next steps ( 2009/2229(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ’Interneta pārvaldība ‐ turpmāk veicamie pasākumi’ ( COM(2009)0277 ),
having regard to the Commission Communication entitled ’internet governance: the next steps’ ( COM(2009)0277 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Eiropas aizsardzība pret liela mēroga kiberuzbrukumiem un infrastruktūru darbības pārrāvumiem ‐ gatavības, drošības un elastīguma uzlabošana’ ( COM(2009)0149 ),
having regard to the Commission Communication entitled ’Protecting Europe from large scale cyber-attacks and disruptions: enhancing preparedness, security and resilience’ ( COM(2009)0149 ),
ņemot vērā 1998. gada 14. oktobra rezolūciju par globalizāciju un informācijas sabiedrību ‐ nepieciešamība stiprināt starptautisko sadarbību
having regard to its resolution of 14 October 1998 on globalisation and the information society: the need for strengthened international coordination OJ C 104, 14.04.1999, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. marta ieteikumu Padomei par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0194 .
having regard to its recommendation to the Council of 26 March 2009 on strengthening security and fundamental freedoms on the Internet Texts adopted, P6_TA(2009)0194 .
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A7-0185/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Culture and Education, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0185/2010 ),
tā kā internets ir izšķiroši nozīmīgs globālās saziņas līdzeklis, kuram ir milzīga ietekme uz sabiedrību kopumā;
whereas the internet is a critical global means of communication with a tremendous impact on society as whole,
tā kā interneta pārvaldības jautājumi ir saistīti ar pamattiesību un brīvību aizsardzības un nodrošināšanas jautājumiem, kā arī jautājumiem par piekļuvi internetam un tā neaizsargātību pret kiberuzbrukumiem utt.;
whereas internet governance involves issues relating to protection and guarantee of fundamental rights and freedoms, access to and use of the internet and its vulnerability to cyber attack, etc.,
tā kā kibernoziegumi aizvien vairāk apdraud sabiedrības, kuras atkarīgas no IST, un tā kā pieaug musināšana uz terora aktiem, noziegumiem uz naida pamata, kā arī bērnu pornogrāfijas klātbūtne, un tas apdraud indivīdus, tostarp bērnus;
whereas cybercrime is posing an increasing threat to societies that rely on ICT, and whereas incitement to commit terrorist attacks, hate-based crimes, and child pornography have increased and are endangering individuals including children,
tā kā cīņas kibernoziegumu, interneta jurisdikcijas un ’mākoņdatošanas’ jautājumos ir nozīmīgs jauns aspekts interneta pārvaldībā Eiropas līmenī;
whereas the intersection between cybercrime, internet jurisdiction and cloud computing as an emerging internet governance aspect at the European level is of great importance,
), reģionālie interneta reģistri, kā arī citas struktūras;
the Regional Internet Registries and other entities are active,
tā kā saistībā ar interneta pārvaldību līdz šim ir dominējusi privātā sektora pozitīva vadošā loma, bet, tā kā, definējot visaptverošu stratēģiju, ir jāstiprina arī publisko dalībnieku loma;
whereas, in connection with internet governance, the private sector has so far had a prevailing and positive guiding role; whereas, however, the role of public bodies should be strengthened when defining overall strategy,
tā kā valdībām ir liela nozīme attiecībā uz plašākas pārvaldības aspektiem, aizsargājot sabiedrības intereses, jo īpaši, lai nodrošinātu pamattiesību un brīvību aizsardzību un garantēšanu, kā arī attiecībā uz interneta drošību, integritāti un spēju pretoties uzbrukumiem, privātajam sektoram uzņemoties izšķirošo lomu nepieciešamo ieguldījumu, specializēto zināšanu un uzņēmējdarbības iniciatīvu nodrošināšanā;
whereas governments have an important role regarding broader governance aspects in defence of the public interest, in particular to protect and guarantee fundamental rights and freedoms, as well as regarding the security, integrity and resilience of the internet, while the private sector assumes a crucial role in providing the necessary investment, expertise and entrepreneurial initiative,
tā kā Eiropas Parlaments un citas Eiropas iestādes ir ilgstoši atbalstījušas internetu kā visiem pieejamu, visas pasaules sabiedrības labumu;
whereas the European Parliament and the other European institutions have a long-standing commitment to the internet as an open global public good,
uzskata, ka internets ir visas pasaules sabiedrības labums, kurš ir jāpārvalda vispārējās interesēs;
Considers that the internet is a global public good and as such its governance should be exercised in the common interest;
atzīst, ka internetam ir būtiska svarīga nozīme, lai praksē varētu īstenot vārda brīvību, kultūras daudzveidību, viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos un demokrātisku pilsonību, kā arī izglītību un piekļuvi informācijai, tādēļ internets ir galvenais dzinējspēks, ar kura palīdzību popularizēt demokrātijas vērtības visā pasaulē;
Recognises that the internet is essential for the practical exercise of freedom of expression, cultural diversity, media pluralism and democratic citizenship, as well as for education and access to information, thus constituting one of the principal vectors for the dissemination of democratic values in the world;
atgādina, ka internets ir kļuvis par neaizvietojamu līdzekli demokrātisku iniciatīvu, politisku debašu, digitālo prasmju un zināšanu izplatīšanas veicināšanā; atkārtoti atgādina, ka piekļuve internetam ir viena no pamattiesībām, tā ir gan atkarīga no vairāku citu pamattiesību ievērošanas, gan nodrošina to ievērošanu, tostarp, bet neaprobežojoties ar privātās dzīves, datu aizsardzības, vārda un biedrošanās brīvības, preses brīvības, politisko izpausmju un līdzdalības, nediskriminēšanas, izglītības, kā arī kultūru un valodu daudzveidības ievērošanu; uzsver, ka visu līmeņu iestādes un ieinteresētās personas tāpēc ir vispārēji atbildīgas par to, lai palīdzētu nodrošināt ikvienam iespēju izmantot tiesības būt līdzdalīgam informācijas sabiedrībā, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem ir grūtāk apgūt jaunās tehnoloģijas, vienlaikus cīnoties pret divām cieši saistītām problēmām elektronikas laikmetā ‐ e-analfabētismu un nedemokrātisku atstumšanu;;
Recalls that the internet has become an indispensable tool for promoting democratic initiatives, political debate, digital literacy and the dissemination of knowledge; reiterates that access to the internet both guarantees and depends upon the exercise of a number of key fundamental rights including, but not limited to, respect for private life, data protection, freedom of expression, speech and association, freedom of the press, political expression and participation, non-discrimination, education and cultural and linguistic diversity; underlines that institutions and stakeholders at all levels therefore have a general responsibility to assist in ensuring that everyone can exercise their right to participate in the information society - particularly the elderly, who face more problems in familiarising themselves with the new technologies - while simultaneously attacking the twin challenges of e-illiteracy and democratic exclusion in the electronic age;
jo īpaši uzsver, ka jāuzlabo augšupēju pieeju un e-demokrātijas novērtēšana, vienlaikus nodrošinot, ka tiek izveidoti būtiski aizsardzības mehānismi, lai nepieļautu valsts vai privātā sektora jaunus uzraudzības, kontroles un cenzūras paņēmienus, tādējādi nodrošinot, ka Interneta piekļuves brīvība un privātuma aizsardzība ir patiesa, nevis iluzora;
Underlines especially the need to enhance the evolution of ’bottom-up’ approaches and of e-democracy, while simultaneously ensuring that significant safeguards are established against new forms of surveillance, control and censorship by public or private actors, so that the freedom of internet access and the protection of private life are real and not illusory;
uzsver, ka arī ar interneta palīdzību ir jāaizsargā un jāveicina Eiropas kultūras mantojums; uzskata, ka internetam ir būtiska nozīme, veicinot inovācijas un mazinot digitālo, sociālo un kultūras plaisu ar citām pasaules daļām; atzinīgi vērtē Komisijas saprotošo nostāju jautājumā par to, cik svarīgi ir pārvarēt digitālo plaisu, un to, ka tā izprot ar interneta pārvaldību saistītos attīstības jautājumus; tomēr uzskata, ka jāpievēršas arī daudzajiem vecākā gadagājuma pilsoņiem attīstītajās un jaunattīstības valstīs, kuri šajā jaunajā tiešsaistes pasaulē bieži vien jūtas atstumti; atzīmē, ka internets var būt iedarbīgs sociālās integrācijas līdzeklis, un vecākā gadagājuma pilsoņiem ir jābūt integrētiem; mudina veikt darbības, lai veicinātu izglītošanu par interneta resursu izmantošanu un tam piemēroto kritēriju atlasi;
Underlines the need to protect and promote the European cultural heritage, including through the internet; takes the view that the internet plays a vital role in stimulating innovation and reducing the digital, social and cultural divide in Europe by comparison with other parts of the world; welcomes the fact that the Commission understands the importance of ’bridging the digital divide’ and the development issues involved in internet governance; considers, however, that the focus must also be on the many older citizens in both the developed and developing world who often feel left behind in this new online world; notes that the internet can be an effective tool of social inclusion and that our older citizens must be included; urges that action be taken to promote education on the use of the resources offered by the internet and the selection of criteria on how to use those resources;
atzīst, ka pieaugošā pilsoņu, patērētāju, uzņēmumu un varas iestāžu interneta izmantošana nozīmē, ka šis saziņas līdzeklis ir kļuvis par vienu no iekšējā tirgus izveides pabeigšanas pamatelementiem ES; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt patērētāju un intelektuālā īpašuma tiesību turētāju atbilstošu aizsardzību internetā; uzsver arī, ka ir jāgarantē interneta lietotāju pilsoniskās tiesības un brīvības; atzīst, ka internets ir nozīmīgs informācijas un patērētāju tiesību veicināšanas līdzeklis;
Recognises that the intensified use of the internet by citizens, consumers, companies and authorities implies that this communication instrument is becoming one of the fundamental elements of the completion of the internal market within the EU; stresses in this context the need for appropriate protection of consumers and intellectual property rights holders on the internet; also stresses that internet users’ civil rights and freedoms must be guaranteed; recognises the importance of the internet as a way of providing information on and promoting consumers’ rights;
uzsver, ka interneta pārvaldībai būtu jāveicina e-komercija un pārrobežu darījumi, decentralizējot pašregulācijas lomas, īpaši tad, kad tiek veidoti ienākšanas nosacījumus jauniem konkurentiem;
Emphasises that internet governance should facilitate e-commerce and cross-border transactions by decentralising the self-regulatory roles, especially in setting entry conditions for new competitors;
aicina vienkāršot piekļuvi internetam un nodrošināt attīstību jaunākajās dalībvalstīs, jo īpaši lauku teritorijās, un jaunattīstības valstīs, izmantojot Eiropas Savienības finansētās programmas; aicina turpmāk piešķirt šīm valstīm lielāku ietekmi interneta pārvaldības politikas veidošanā;
Calls for easier access to and development of the internet in newer Member States, particularly in rural areas, and in developing countries, through programmes funded by the European Union; further calls for these countries to be granted greater influence in shaping internet governance policy;
uzskata ‐ lai nodrošinātu ES intereses interneta, kā visas pasaules sabiedrības labuma uzturēšanā, interneta pārvaldības pamatā ir jābūt plašam, līdzsvarotam valsts–privātā sektora modelim, izvairoties no jebkuras individuālas struktūras vai grupas dominēšanas un valsts vai pārvalstisku iestāžu mēģinājumiem kontrolēt informācijas plūsmu internetā, vienlaikus mijiedarbojoties ar daudzas ieinteresētās personas iesaistošiem interneta pārvaldības procesiem, kas joprojām nodrošina efektīvu globālās sadarbības veicināšanas mehānismu;
Considers that, to safeguard the EU interest in maintaining the internet as a global public good, internet governance should be based on a broad, balanced public-private sector model, avoiding dominance by any individual entity or group of entities and attempts by state or supra-national authorities to control the flow of information on the internet, while interacting with multi-stakeholder processes on internet governance which continue to provide an effective mechanism for promoting global cooperation;
uzsver, ka tās vērtības, kuras ir Eiropas Savienības izveidošanas pamatā, kā tās paustas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, ir pamatvērtības un to nodrošināšana ir Eiropas Savienības augstākais mērķis; tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visas darbības, kas saistītas ar interneta pārvaldību, atbilst šīm vērtībām un mērķiem, it īpaši tajos globālās interneta pārvaldības forumos, kuros līdzdarbojas valstis, kuru vērtības būtiski atšķiras no Eiropas vērtībām; uzskata ‐ lai izvairītos no konfliktiem, jāveicina starptautiskais dialogs ar šīm valstīm interneta regulējuma jautājumos;
Underlines that the values on which the Union is founded, as expressed in Article 2 of the Treaty on European Union, are core values and end goals of the European Union; calls on the European Commission and the Member States therefore to ensure that all activities related to internet governance comply with these values and goals, in particular in those global internet governance fora where countries whose values differ greatly from those of Europe take part; considers that, in the interest of avoiding conflict, international dialogue should be stepped up with these countries in the area of internet regulation;
uzskata, ka valdībām būtu jāpievērš uzmanība interneta globālai sabiedriskai kārtībai, jo privātā sektora vadības pamatā jābūt sabiedriskās kārtības un spēkā esošo tiesību aktu ievērošanai, un citos gadījumos jāpieturas pie neiejaukšanās principa, izņemot ārkārtas apstākļus, kad tas varētu būt nepieciešams, un arī šādos apstākļos to rīcībā ir jāievēro cilvēka pamattiesības un proporcionalitātes princips;
Considers that governments should focus on issues vital to global internet public policy as private sector leadership needs to be based on respect for public policy principles and existing legislation and otherwise adhere to a principle of non-intervention, except as may be necessary in exceptional circumstances, and that even then their action should respect fundamental human rights and the proportionality principle;
uzskata, ka valdībām nebūtu jāiesaistās interneta pastāvīgā pārvaldībā, tām jāatturas no kaitēšanas jauninājumiem un konkurencei ar liekiem, apgrūtinošiem un ierobežojošiem noteikumiem, un nebūtu jācenšas pārņemt kontroli pār to, kas ir visas pasaules sabiedrības īpašumus, un kam tādam arī jāpaliek;
Considers that governments should avoid involvement in day-to-day internet management, abstain from harming innovation and competition by unnecessary, burdensome and restrictive regulation and not try to control what is and should remain a global public property;
aicina valdības atturēties no interneta piekļuves ierobežošanas ar cenzūru, bloķēšanu, filtriem, vai kā savādāk, kā arī no prasībām, lai to darītu privāti uzņēmumi; uzstāj, ka jāsaglabā atvērta interneta vide, kurā lietotāji varētu piekļūt informācijai un to izplatīt vai pēc izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus, kā tas nodrošināts pārskatītajā tiesiskajā regulējumā par elektroniskajiem sakariem;
Calls on governments to desist from imposing restrictions on internet access by way of censorship, blocking, filtering or otherwise, and from requiring private entities to do so; insists on safeguarding an open internet, where users are able to access and distribute information or run applications and services of their choice as provided for by the reformed electronic communications regulatory framework;
uzsver, ka visi nepieciešamie ierobežojumi ir jāpiemēro tikai tik daudz, cik tas nepieciešams demokrātiskā sabiedrībā, tiem jābūt tiesiski pamatotiem, efektīviem un proporcionāliem; uzsver, ka jānodrošina nepilngadīgo aizsardzība un aicina dalībvalstis veikt arī pasākumus, piemēram, izmantojot sabiedrības interešu paziņošanas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par lietotāju tiesībām (Pilsoņu tiesību direktīva)
Stresses that any restrictions deemed indispensable should be limited to the minimum necessary in a democratic society, should be based on law, and should be effective and proportionate; stresses that protection of minors must be guaranteed, and invites Member States to also take measures, for example using the public interest notice system available under Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC, Directive 2002/58/EC and Regulation (EC) No 2006/2004 as regards users’ rights (Citizens’ Rights Directive) OJ L 337, 18.12.2009, p.