natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā kultūra sekmē arī sociālo integrāciju un demokrātiju Eiropas reģionos un pilsētās, jo īpaši tad, ja tās pamatā ir pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas;
whereas culture also serves as a catalyst for social inclusion and democracy in European regions and cities, particularly when based on civil society initiatives,
tā kā arī ilgstpējīgas attīstības koncepciju vajadzētu papildināt ar kultūras aspektiem,
whereas the concept of sustainable development should include a cultural dimension,
uzsver, ka tās reģionālās un vietējās attīstības stratēģijas, kurās iekļauti kultūras, jaunrades un mākslas aspekti, būtiski palīdz uzlabot dzīves kvalitāti Eiropas reģionos un pilsētās, jo veicina kultūras daudzveidību, demokrātiju, līdzdalību un starpkultūru dialogu;
Stresses that regional and local development strategies that incorporate culture, creativity and arts make a substantial contribution to improving the quality of life in European regions and cities by fostering cultural diversity, democracy, participation and intercultural dialogue;
aicina Komisiju veicināt individuālus un reģionu un vietējām vajadzībām pielāgotus projektus, jo tie visefektīvāk un ilgtspējīgāk sekmē reģionu un vietējo attīstību;
Calls on the Commission to promote tailor-made and regionally or locally adapted projects as these are the most effective and sustainable projects for regional and urban development;
aicina Komisiju nodrošināt pilsoniskās sabiedrības partneru pilnvērtīgu iesaisti visās kultūras darbībās, kuras rīko vai līdzfinansē ES; iesaka par paraugu pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai izmantot partnerības principu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1080/2006 (struktūrfondu pamatregulas) 11. pantā;
Calls on the Commission to secure the full involvement of civil society partners in all cultural actions organised or co-financed by the EU; proposes to take the partnership principle under Article 11 of Regulation (EC) No 1080/2006 (general structural fund regulation) as a model for civil society participation;
aicina Komisiju rīkot kultūras jomas darbību paraugprakses apmaiņu un iesaistīt šīs jomas dalībniekus no valsts un privātā sektora un no pilsoniskās sabiedrības, lai tādējādi uzlabotu tīklu veidošanu;
Calls on the Commission to organise the exchange of best practices in the field of cultural actions and to bring the relevant actors from the public, private and civil society sectors together to improve networking;
sagaida, ka Komisija iespējami drīz iepazīstinās Parlamentu gan ar pētījumu par kultūras ietekmi reģionālā un vietējā līmenī, gan arī ar secinājumiem, kas izriet no šī pētījuma un iespējamo Komisijas rīcību;
Expects the Commission to present the study on the influence of culture at regional and local levels to Parliament at the earliest opportunity, together with the conclusions and actions which the Commission intends to draw from it;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Reģionu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission and the Committee of Regions.
iesniedza Gisela Kallenbach, László Tőkés un Milan Horáček
by Gisela Kallenbach, László Tőkés and placeCityMilan Horáček
ņemot vērā 2008. gada 3. jūnijā pieņemto Prāgas deklarāciju par Eiropas sirdsapziņu un komunismu,
having regard to the Prague Declaration on European Conscience and Communism of 3 June 2008,
tā kā nedrīkst aizmirst Eiropas traģiskos pagātnes notikumus, lai varētu godināt upuru piemiņu, nosodīt noziegumu izdarītājus un, pamatojoties uz patiesības atzīšanu un šo notikumu atceri, panākt samierināšanos;
whereas the memories of placeEurope’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations of reconciliation based on truth and remembrance,
tā kā Eiropas integrācija sākotnēji bija kā atbildes reakcija gan uz ciešanām, ko tās iedzīvotājiem sagādāja abi pasaules kari un nacistu tirānija, kas vainojama pie holokausta, gan arī uz totalitārā un nedemokrātiskā komunistiskā režīma paplašināšanos Viduseiropā un Austrumeiropā un tā kā vēlāk tā kļuva par līdzekli, kā, valstīm sadarbojoties un apvienojoties, pārvarēt dziļo plaisu un naidīgumu Eiropā, izbeigt karu un nodrošināt Eiropā demokrātiju;
whereas from the outset European integration has been a response to the suffering inflicted by two world wars and the Nazi tyranny that led to the Holocaust, and to the expansion of totalitarian and undemocratic communist regimes in Central and Eastern Europe, as well as a way of overcoming deep divisions and hostility in Europe through cooperation and integration and of ending war and securing democracy in Europe,
tā kā Eiropas integrācija ir noritējusi sekmīgi un ir izveidota Eiropas Savienība, kas pašlaik ietver Viduseiropas un Austrumeiropas valstis, kurās no Otrā pasaules kara beigām līdz pat pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumam valdīja komunistiskais režīms, un tā kā Grieķijas, Spānijas un Portugāles pievienošanās pirms minēto valstu iestāšanās ES sekmēja demokrātijas nostiprināšanu Dienvideiropā;
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
tā kā Eiropas Savienības izveides pamatuzdevums ir nākotnē garantēt pamattiesību un tiesiskuma ievērošanu un tā kā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. panta noteikumi paredz piemērotus mehānismus šā mērķa īstenošanai;
whereas the core objective of the construction of the European Union is to guarantee respect for fundamental rights and the rule of law in the future, and whereas appropriate mechanisms for the enforcement of this goal have been provided for in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
tā kā, raugoties no upuru viedokļa, nav būtiski, uz kāda režīma pamatojoties viņiem tika atņemta brīvība, viņus spīdzināja un slepkavoja,
whereas from the perspective of the victims, it makes no difference by which regime they were deprived of their liberty, tortured or murdered,
izsaka līdzjūtību visiem totalitārisma un nedemokrātisko režīmu upuriem Eiropā un apliecina cieņu tiem, kas cīnījās pret tirāniju un apspiešanu;
Expresses respect for all victims of totalitarian and undemocratic regimes in placeEurope and pays tribute to those who fought against tyranny and oppression;
norāda, ka visos šajos režīmos uzskatīja, ka valsts vardarbība ir pieņemams, vēlams un iedarbīgs līdzeklis, kā panākt pilnīgu kontroli pār valsts iedzīvotājiem; atgādina, ka bieži vien minētie režīmi izmantoja galējus iebiedēšanas paņēmienus, apspiežot jebkādas pilsoņu tiesības un cilvēkbrīvības, un tāpēc šādi režīmi būtu uzskatāmi par 20. gadsimta postu, kas nodarījis lielu kaitējumu morālā, politiskā un sociālā ziņā;
Notes that all these regimes regarded state violence as an acceptable, preferred and effective means of retaining absolute control over their citizens; recalls that these regimes often resorted to extreme forms of terror, stifling all civil and human liberties, starting aggressive wars and, as an integral part of their ideologies, exterminating, crushing and crippling whole nations and population groups on racial, social and political grounds, and that, as such, they should be seen as the main moral, political and social disasters that blighted the 20th century;
atkārtoti apliecina apņemšanos Eiropā nodrošināt mieru un labklājību, ievērojot tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesības;
Renews its commitment to a peaceful and prosperous Europe founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights;
uzsver, ka ir svarīgi saglabāt atmiņas par pagātni, jo samierināšanos nevar panākt bez pagātnes notikumu atceres; atkārtoti apstiprina vienoto nostāju pret jebkādām totalitārisma izpausmēm neatkarīgi no ideoloģiskā pamatojuma;
Underlines the importance of keeping the memories of the past alive, because there can be no reconciliation without remembrance; reconfirms its united stand against all totalitarian rule from whatever ideological background;
atgādina, ka pavisam nesen, 1995. gada jūlijā, Eiropā bija vērojamas genocīda izpausmes un tika veiktas noziedzīgas darbības pret cilvēci un ka ir nepieciešama nepārtraukta modrība, lai apkarotu nedemokrātiskas, ksenofobiskas, autoritāras un totalitāras idejas un tendences;
Recalls that the most recent acts of genocide and crimes against humanity in placeEurope took place as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
uzsver, ka ir jāatbalsta Eiropas neviennozīmīgās pagātnes dokumentēšana un liecību vākšana, lai palielinātu Eiropas informētību par noziegumiem, kas pastrādāti totalitāro un nedemokrātisko režīmu laikā, jo nav iespējams panākt samierināšanos bez pagātnes notikumu atceres;
Underlines that, in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of and testimony to Europe’s troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembering;
šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju atbalstīt un aizstāvēt tādu NVO darbību kā Krievijas Federācijā izveidotā organizācija “ Memorial ”, kas aktīvi pēta un vāc ar staļinisma noziegumiem saistītos dokumentus;
Calls, in this connection, on the Council and the Commission to support and defend the activities of NGOs such as Memorial in the Russian Federation that are actively engaged in researching and collecting documents related to the crimes committed during the Stalinist period;
pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs divdesmit gadus pēc komunistiskā režīma sabrukuma Viduseiropā un Austrumeiropā piekļuve personiski svarīgiem dokumentiem vai tādiem dokumentiem, kas nepieciešami zinātniskajai izpētei, ir nepamatoti ierobežota; prasa, lai visas dalībvalstis pieliktu patiesas pūles un nodrošinātu arhīvu pieejamību, tostarp bijušo iekšējās drošības dienestu, slepenpolicijas un izlūkdienestu arhīvu pieejamību;
Regrets that 20 years after the collapse of the communist regimes in Central and Eastern Europe, access to documents that are of personal relevance or needed for scientific research is still unduly restricted in some Member States; calls for a genuine effort in all Member States towards opening up archives, including those of the former internal security services, secret police and intelligence agencies;
stingri un nepārprotami nosoda šos noziegumus pret cilvēci un masveidīgos cilvēktiesību pārkāpumus, ko veica totalitārie komunistiskie režīmi; izsaka šo noziegumu upuriem un viņu ģimenes locekļiem līdzjūtību, pauž sapratni un atzīst viņu ciešanas;
Strongly and unequivocally condemns the crimes against humanity and massive human rights violations committed by the totalitarian communist regimes; expresses sympathy, understanding and recognition of their suffering to the victims of these crimes and their family members;
paziņo, ka Eiropas integrācija kā miera un samierināšanas modelis ir brīva visu Eiropas tautu izvēle apņemties veidot kopīgu nākotni un ka Eiropas Savienība ir īpaši atbildīga par demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību gan Eiropas Savienības teritorijā, gan ārpus tās;
Declares that European integration as a model of peace and reconciliation represents a free choice by the peoples of Europe to commit to a shared future, and that the European Union has a particular responsibility to promote and safeguard democracy, respect for human rights and the rule of law, both inside and outside the European Union;
aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk censties panākt vienotu izpratni par Eiropas vēsturi un uzsvērt gan Eiropas integrāciju kā vēsturiskas nozīmes sasniegumu, gan spēcīgo kontrastu starp traģisko pagātni un mūsdienu Eiropas Savienību, ko raksturo miers un demokrātiska sabiedriskā kārtība;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to make further efforts to achieve a common understanding of European history and to underline the historic achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
uzskata, ka, lai pienācīgi saglabātu atmiņas par vēstures notikumiem, neizbēgami jāveic visaptverošs atkārtots Eiropas vēstures izvērtējums un visā Eiropā ir jāatzīst visi jauno laiku Eiropas vēsturiskie aspekti, tādējādi sekmējot Eiropas integrāciju — jo labāku nākotni var veidot tikai tad, ja ir pamatīga izpratne par kopīgo pagātni — un arī nepieļaujot totalitāro režīmu atkārtotas izveides iespēju;
Believes that, in order for historical memory to be appropriately preserved, a comprehensive reassessment of European history and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe is necessary and unavoidable, and will strengthen European integration, since a better future can only be built through a better understanding of the shared past, serving also to eliminate the possibility of totalitarian regimes being regenerated;
prasa visā Eiropā pasludināt Visu totalitāro un nedemokrātisko režīmu upuru atceres dienu, kurā ar cieņu un taisnīgi piemin upurus, un aicina visu ES dalībvalstu valdības pasludināt 23. augustu, dienu, kad 1939. gadā parakstīja Ribentropa–Molotova paktu, par Eiropas Nacisma un staļinisma upuru piemiņas dienu;
Calls for the proclamation of a Europe-wide Remembrance Day for victims of all totalitarian and undemocratic regimes, to be commemorated with dignity and impartiality, and calls on all the EU governments to establish 23 August, the day when the Ribbentrop-Molotov Pact was signed in 1939, as the European Day of Remembrance for Victims of Nazism and Stalinism;
atkārtoti apliecina atbalstu starptautiska taisnīguma nostiprināšanai, jo īpaši attiecībā uz vērtīgo darbu, ko veic Starptautiskā Tiesa un Starptautiskā Krimināltiesa;
Reiterates its consistent support for strengthened international justice, with regard in particular to the valuable work of the International Court of Justice and the International Criminal Court;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, to valstu valdībām un parlamentiem, kas saistītas ar Eiropas Savienību, kā arī Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe.
iesniedza Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle un Ewa Tomaszewska
by Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle and Ewa Tomaszewska
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,
having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1948. gada 9. decembra rezolūciju Nr. 260 (III) A par genocīdu,
having regard to United Nations General Assembly Resolution 260 (III) A of 9 December 1948 on Genocide,
ņemot vērā Ceturto Ženēvas konvenciju, kas saistīta ar civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, viņiem atrodoties ienaidnieka un jebkādas ārvalstu militārās okupācijas varā,
having regard on the Fourth Geneva Convention related to the protection of civilians during times of war ‘in the hands’ of an enemy and under any military occupation by a foreign power,
ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2001. gada 22. marta spriedumus lietās Strelecs [ Streletz ], Keslers [ Kessler ] un Krencs [ Krenz ] pret Vāciju,
having regard to the judgments of the European Court of Human Rights of 22 March 2001 in the cases of Streletz, Kessler and Krenz v. placecountry-regionGermany,
ņemot vērā 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas nākotni sešdesmit gadus pēc Otrā pasaules kara Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0180 . ,
having regard to its resolution of 12 May 2005 on the sixtieth anniversary of the end of the Second World War in placeEurope Texts adopted: P6_TA(2005)0180 . ,
ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2006. gada 26. janvāra rezolūciju Nr. 1481 par nepieciešamību izteikt starptautisku nosodījumu totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of the crimes of totalitarian communist regimes,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 8. aprīlī Briselē organizēto uzklausīšanu par totalitāro režīmu noziegumiem,
having regard to the hearing held in placeCityBrussels by the Commission on 8 April 2008 on crimes committed by totalitarian regimes,
ņemot vērā daudzu valstu parlamentu pieņemtās rezolūcijas un deklarācijas par totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,
having regard to the resolutions and declarations on the crimes of totalitarian communist regimes adopted by a number of national parliaments,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. septembra deklarāciju par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu,
having regard to the declaration of the European Parliament of 22 September 2008 on the proclamation of 23 August as European Day of Remembrance for Victims of Stalinism and Nazism,
ņemot vērā nepieciešamību sakārtot jautājumu par bijušo koncentrācijas un nāves nometņu nosaukumiem,
having regard to the need to organise the naming of concentration and extermination camps,
ņemot vērā UNESCO Pasaules mantojuma komitejas lēmumu Nr. 31COM 8B.8,
having regard to UNESCO World Heritage Committee decision No 31COM 8B.8,
tā kā ES pamats ir tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana;
whereas the EU is based on the rule of law and respect for human rights,
tā kā taisnīgums ir viena no Eiropas pamatvērtībām un tā kā pilnīga vēstures apzināšanās ir nepieciešama, lai ieviestu un veicinātu taisnīgumu;
whereas justice is among these fundamental values of placeEurope and whereas sound historical knowledge is necessary to the exercise and promotion of justice,
tā kā fašisma un staļinisma režīma izdarītās slepkavības un šo režīmu agresijas rezultātā radītā verdzība ir klasificējama kā kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci;
whereas the murders committed and the enslavement caused by the acts of aggression perpetrated by Fascism and Stalinism qualify as war crimes and crimes against humanity,
tā kā nekad vēsturē nav pieredzētas tāda apmēra totalitārās varas ekstrēmās izpausmes, ko īstenoja nacistu, fašistu un padomju komunistu diktatūras, kuras ir atbildīgas par iepriekš izplānotiem un masveida noziegumiem pret miljoniem cilvēku un viņu pamattiesībām un neatņemamajām tiesībām;
whereas the extreme forms of totalitarian rule practised by the Nazi, Fascist and Soviet Communist dictatorships were responsible for premeditated and massive crimes on a scale never before seen in history committed against millions of human beings and their basic and inalienable rights,
ņemot vērā dzīvās liecības un neatlaidību, ko izrādīja daudzi cilvēki, kuri pretojās šai apspiešanai, piemēram rotmistrs Vitolds Pileckis ( Witold Pilecki ) — vienīgais cilvēks, kas brīvprātīgi devās uz nacistu koncentrācijas nometni Aušvicā, lai organizētu tur pretošanās kustību un vāktu informāciju par masu slepkavībām;
having regard to the living testimony and steadfast attitude of many people who opposed this oppression, such as Rotamaster Witold Pilecki – the only person who voluntarily went to a Nazi death camp (Auschwitz) in order to organise a resistance movement there and to collect information about mass murders,
tā kā ir arī svarīgi atcerēties tos, kuri līdzīgi rotmistram Vitoldam Pileckim aktīvi pretojās totalitārisma varai un kuri būtu jāieraksta eiropiešu apziņā kā totalitārisma laika varoņi, atzīstot viņu apņēmību un uzticību ideāliem, godīgumu un drosmi;
whereas it is also important to remember those who – like Rotamaster Witold Pilecki – actively opposed totalitarian rule and who should be written into the awareness of Europeans as the heroes of the totalitarian age because of their dedication, faithfulness to ideals, honour and courage,
tā kā genocīda noziegumus izdarīja arī kaujinieku grupas, kuru darbības pamatā bija totalitāro režīmu totalitārā ideoloģija;
whereas crimes of genocide were also committed by militant groups guided by the totalitarian ideology of totalitarian regimes,
tā kā neziņa un kļūdaini pieņēmumi eiropiešu atmiņās par vēsturiskajiem notikumiem var radīt to, ka nacionālistiskā garā vai citādi tiek izdarīti pārkāpumi pret vēsturisko piemiņu;
whereas ignorance and false clichés in the historical memory of Europeans may create room for nationalistic or other abuses of historical remembrance,
tā kā ir nepieciešams efektīvi pretoties vēstures viltošanai un mēģinājumiem uzvelt vainu par genocīdu cietušajiem;
whereas there is a need for effective opposition to falsification of history and attempts to incriminate victims of the crime of genocide,
tā kā tikai spēcīga Eiropa, kas apzinās savu vēsturi, varēs radīt iespējas pagātnes šausmu pārvarēšanai;
whereas only a strong and historically aware placeEurope has the ability to create opportunities to overcome the monstrosities of the past,
ņemot vērā ideoloģisko cīņu, kas pašlaik notiek saistībā ar Eiropas nesenās totalitārās pagātnes interpretēšanu, lai attaisnotu padomju režīma veiktos noziegumus vai banalizētu nacistu izdarītos noziegumus;
having regard to the ideological struggle currently taking place over the interpretation of Europe’s recent totalitarian past, whether with the objective of justifying Soviet crimes or trivialising Nazi crimes,
tā kā Tieslietu un iekšlietu padome 2007. gada 19. aprīlī panāca politisko vienošanos par Pamatlēmumu par cīņu pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm un nolēma, ka kriminālatbildība par publisku attaisnošanu, noliegšanu vai rupju banalizēšanu nebūtu jāpiemēro gadījumos, kad šo darbību iemesls nav rasisms vai ksenofobija, un ka tādējādi šī dokumenta darbības jomā nav iekļauti noziegumi, kas izdarīti cita iemesla dēļ, piemēram, totalitāro komunistisko režīmu izdarītie noziegumi;
whereas the Justice and Home Affairs Council reached political agreement on a Framework Decision on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia on 19 April 2007 and decided that provision for criminal liability for publicly condoning, denying or grossly trivialising crimes should not be extended to cases not motivated by racism or xenophobia, and that crimes committed on other grounds, e.g. by totalitarian Communist regimes, were thus not covered by the scope of the document,
tā kā 2008. gada 8. aprīlī notika Komisijas organizēta uzklausīšana par totalitāro režīmu izdarītajiem kara noziegumiem ar Padomes pārstāvju un Eiropas Parlamenta deputātu grupas piedalīšanos,
whereas on 8 April 2008 a hearing on war crimes committed by totalitarian regimes was held by the Commission, with the participation of the Council and a group of Members of the European Parliament,
pauž nožēlu, ka Padomes 2007. gada 19. aprīļa lēmums par Pamatlēmumu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas pastrādāti, pamatojoties uz rasi, ādas krāsu, reliģiju, izcelsmi vai valsts vai etnisko piederību, neattiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas pastrādāti citu iemeslu dēļ, piemēram, noziegumiem, kurus izdarījuši totalitārie komunistiskie režīmi;
Regrets that the Council decision of 19 April 2007 on the Framework Decision on crimes committed on the grounds of race, colour, religion, descent or national or ethnic origin does not cover crimes committed on other grounds, e.g. by totalitarian Communist regimes;