natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kritiski vērtē netālejošo un nepietiekamo ES mērķi nodrošināt, ka valsts zinātnes jomā 25 % no vadošajiem amatiem ieņem sievietes, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka dzimumu paritāte nozīmē sieviešu īpatsvaru vismaz 40 % apmērā;
Criticises the unambitious and insufficient EU target of 25% of women in leading positions in public-sector research and reminds the Commission and the Member States that gender parity implies at least 40% female representation;
aicina Komisiju nodrošināt, ka zinātniskās pētniecības programmās uzmanību pievērš jautājumam par sieviešu līdzdalību, piedāvājot apmācību personām, kas ieņem lēmumu pieņemšanas līmeņa amatus, konsultatīvo padomju un novērtēšanas grupu locekļiem, kā arī personām, kas sagatavo konkursu uzaicinājumus un konkursus un risina sarunas par līgumiem, lai ar šādas apmācības palīdzību vairotu informētību par dzimumu līdztiesības jautājumiem;
Calls on the Commission to ensure that attention is paid to the participation of women in scientific research programmes by providing targeted gender-awareness training for those in decision-making positions, those sitting on advisory boards and evaluation panels, those drafting invitations to tender as well as tenders, and those leading contract negotiations;
pauž stingru pārliecību, ka nepieciešams ieviest īpašus personāla atlases, apmācību un sabiedrisko attiecību pasākumus, lai rosinātu plašāku sieviešu iesaistīšanos tādās jomās kā tehnoloģijas, fizika, inženierzinātnes un datorzinātnes, kā arī citās jomās;
Firmly believes that specific recruitment, training and public relations measures need to be introduced in order to promote and encourage greater participation on the part of women in fields such as technology, physics, engineering, computer science and other domains;
aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot efektīvus politikas pasākumus, lai likvidētu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem; atzīmē, ka zinātnes jomā vienlīdzīga atalgojuma princips ir jāattiecina arī uz dažādām stipendijām;
Calls on the Commission and the Member States to introduce effective policies to eliminate the gender pay gap; notes that in the field of science the principle of equal pay should also apply to scholarships and grants;
aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot sievietēm paredzētus pētniecības fondus, lai cīnītos pret to, ka sievietes pētnieces nav pietiekami finansētas;
Calls on the Commission and the Member States to provide for research funds targeted at women to counter the underfunding of women in research;
uzsver, cik nozīmīgi ir rosināt meitenes uzsākt karjeru zinātnes jomā, un iesaka Komisijai un dalībvalstīm to darīt, popularizējot sievietes pētnieces, kuras var būt par paraugu, kā arī īstenojot citus pasākumus šā mērķa panākšanai;
Stresses the importance of encouraging girls to take up scientific careers and suggests that the Commission and the Member States do so by promoting female researchers as role models and adopting and implementing other measures conducive to achieving this aim;
mudina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanas pasākumus, lai informētu meitenes un rosinātu viņas augstskolā izvēlēties dabaszinātņu un tehnoloģiju studijas un iegūt atbilstošu kvalifikāciju; aicina dalībvalstis uzlabot zināšanu apmaiņas procesu, jo izglītības izvēles modeļi dalībvalstu starpā ļoti atšķiras;
Encourages Member States to promote awareness-raising actions to inform and encourage girls to pursue scientific and technological university studies and degrees; encourages Member States to improve knowledge-sharing processes, since very different patterns of educational choices are available in the different Member States;
vērš uzmanību uz to, ka universitātēs ir nepieciešamas īpašas programmas, lai vairotu meiteņu un sieviešu ieinteresētību uzsākt karjeru zinātnes jomā;
Draws attention to the need for special programmes at universities increasing young girls' and women's interest in starting scientific careers;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt treniņa un atbalsta programmas jaunām sievietēm pētniecēm, lai viņas mudinātu piedalīties pētniecības programmās un pieteikties finansējuma saņemšanai, tādā veidā viņām palīdzot palikt akadēmiskajās aprindās un turpināt darbību pētniecības jomā;
Calls on the Commission and the Member States to set up programmes for coaching and supporting young female scientists in participating in research programmes and grant applications in order to help them to stay in academia and research;
atzinīgi vērtē nevalstisko organizāciju un aģentūru Eiropas un valsts līmenī īstenotos pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību pētniecībā un palielinātu sieviešu īpatsvaru lēmumu pieņemšanas līmeņa amatos;
Welcomes the activities carried out by NGOs and agencies at European and national level which aim to enhance the participation of women in science and increase the number of female scientists in decision-making positions;
aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk stiprināt sadarbības tīklu izveidi starp zinātniecēm dalībvalstu, reģionālā un ES līmenī, jo izrādās, ka šādi tīkli ir nozīmīgs instruments sieviešu nozīmes palielināšanai, vairāk sieviešu piesaistot karjerai zinātnes jomā, un rosinot sievietes zinātnieces piedalīties politiskās debatēs un veicināt savu profesionālo izaugsmi;
Calls on the Commission and the Member States to strengthen networking further among female scientists at national, regional and EU level, because networking has been identified as an essential tool by which to empower women, in order to attract more women to scientific careers, and encourage female scientists to participate in the policy debate and enhance their professional advancement;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, and to the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu ( 2007/2279(INI) )
European Parliament resolution of 21 May 2008 on the Green Paper on better ship dismantling ( 2007/2279(INI) )
ņemot vērā Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu ( COM(2007)0269 ), ko Komisija pieņēma 2007. gada 22. maijā,
having regard to the Green Paper on Better Ship Dismantling ( COM(2007)0269 ), adopted by the Commission on 22 May 2007,
ņemot vērā Līguma 2. un 6. pantu, kuros noteikts, ka Kopienas politikas jomās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu ilgtspējīgu, videi nekaitīgu saimnieciskās darbības attīstību,
having regard to Articles 2 and 6 of the Treaty, which lay down that environmental protection requirements must be integrated into the various sectors of Community policy in order to promote environmentally sustainable development of economic activity,
ņemot vērā 2004. gada martā pieņemtās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatnostādnes attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību, veicot kuģu sadalīšanu lūžņos Āzijas valstīs un Turcijā,
having regard to the Guidelines for Asian countries and Turkey on Safety and Health in Shipbreaking, adopted by the International Labour Organization (ILO) in March 2004;
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1013/2006 of the European Parliament and of the Council of 14 June 2006 on shipments of waste OJ L 190, 12.7.2006, p.
ņemot vērā Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvenciju (Bāzeles konvencija), kuru ANO pieņēma 1989. gada 22. martā, tādējādi veidojot pamatu bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu reglamentēšanai,
having regard to the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes and their Disposal (Basel Convention), which the United Nations approved on 22 March 1989 as a framework for the regulation of international shipments of hazardous wastes,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6–0156/2008 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism ( A6-0156/2008 ),
tā kā gan Dienvidāzijas piekrastē, gan cituviet videi kaitīgos un cilvēka cieņu pazemojošos apstākļos tiek demontēti milzīgi jūras kuģi, un daļa no tiem ir Eiropas Savienības valstu kuģi;
whereas on various shores in Southern Asia and elsewhere enormous seagoing ships are dismantled under working conditions which are environmentally damaging and humanly degrading; whereas some of these ships originate in the European Union,
tā kā tādās valstīs kā Bangladeša, Indija, Pakistāna, kur kuģu demontāža saistīta ar ārkārtīgi zemu darba samaksu, pilnīgi neatbilstīgiem drošības noteikumiem un absolūtu vides tiesību aktu trūkumu, par lūžņiem piedāvā salīdzinoši augstu samaksu, un tas mudina daudzus kuģu īpašniekus izdarīt izvēli par labu šīm valstīm;
whereas due to very low labour costs, totally inadequate safety regulations and the complete absence of environmental regulations applicable to ship dismantling, relatively high scrap prices are offered in countries such as Bangladesh, India, Pakistan, which persuade many ship owners to opt for those countries,
Noslēguma ziņojums (Nr. 2000-3527), 13.2.2001.
Final Report (No 2000-3527), 13.2.2001.
aplūkoja kuģu sagriešanas lūžņos ekonomiskos aspektus, taču atturējās no jebkādu darbību veikšanas, jo šajā pētījumā tika secināts, ka būtu ārkārtīgi grūti padarīt kuģu pārstrādi ekonomiski dzīvotspējīgu, vienlaikus ievērojot vides drošības standartus; tā kā šāda īstermiņa ieguvumu prioritāte attiecībā pret cilvēku dzīvībām un vides piesārņojumu ir nepieņemama;
, the Commission looked into the economics of ship scrapping, but refrained from taking any action because the study considered it to be extremely difficult to make ship recycling economically viable while at the same time respecting sound environmental standards; whereas this primacy of short-term profits over human lives and environmental pollution is unacceptable,
tā kā saistībā ar rūpnieciski attīstīto valstu un jaunattīstības valstu politiskajām bažām par bīstamo atkritumu plūsmas pieaugumu no rūpnieciski attīstītām valstīm uz jaunattīstības valstīm, kur tos apsaimnieko nekontrolētā un riskantā veidā, 1995. gadā tika pieņemti grozījumi Bāzeles konvencijā, aizliedzot bīstamo atkritumu eksportu no ESAO valstīm uz valstīm, kas nav minētās organizācijas dalībnieces (Bāzeles aizliegums); tā kā šie grozījumi, kaut arī tie pilnībā iekļauti ES Atkritumu pārvadāšanas regulā, diemžēl vēl nav stājušies spēkā starptautiskā mērogā;
whereas the political concern both in industrialised and developing countries regarding the growing quantities of hazardous waste which industrialised countries exported to developing countries for treatment there in an unsupervised and hazardous manner led to an amendment of 1995 to the Basel Convention strictly prohibiting the transfer of hazardous waste from Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) countries to non-OECD countries (Basel Ban Amendment); whereas although this amendment has been fully incorporated in the Waste Shipments Regulation, it has regrettably not yet come into force at international level;
tā kā pastāv iespēja, ka kuģis uzskatāms par atkritumiem Bāzeles konvencijas 2. panta izpratnē, taču vienlaikus to joprojām definē kā kuģi atbilstoši citiem starptautiskajiem noteikumiem; tā kā šī likuma nepilnība tiek regulāri izmantota savtīgos nolūkos, proti, lielāko daļu ES kuģu sagriež lūžņos Āzijas valstīs, pilnībā apejot Bāzeles aizliegumu un attiecīgos Atkritumu pārvadāšanas regulas noteikumus;
whereas it is possible for a ship to become waste as defined in Article 2 of the Basel Convention and at the same time be defined as a ship under other international rules, whereas this loophole is systematically exploited, leading to most EU ships being scrapped in Asia in full circumvention of the Basel ban and the corresponding provisions of the Waste Shipments Regulation,
tā kā Parlaments jau agrāk ‐ 2003. gadā ‐ aicināja Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai likvidētu šo likuma nepilnību, pārskatot Atkritumu pārvadāšanas regulu, taču Padome atteicās to pieņemt, tā vietā novilcinot turpmāko rīcību saistībā ar triju starptautisko struktūru (Bāzeles konvencijas, SDO un SJO) kopīgo darbu, izstrādājot visā pasaulē piemērojamas obligātās prasības;
whereas the Parliament previously, in 2003, called for guidelines to be developed by the Commission to close this loophole during the revision of the Waste Shipments Regulation, but the Council refused to accept this, instead deferring further action to the joint work by three international bodies (Basel Convention, the ILO and the IMO) to establish mandatory requirements at the global level;
tā kā ikviens kuģis, kurš satur ievērojamu daudzumu bīstamo vielu vai kurš saskaņā ar ESAO atkritumu ierakstu GC 030 un Bāzeles konvencijas sarakstu nav pienācīgi atbrīvots no bīstamām vielām, ir uzskatāms par bīstamiem atkritumiem, un tādēļ saskaņā ar Atkritumu pārvadāšanas regulu, ar ko Kopienas tiesību aktos ir transponēta Bāzeles konvencija, ir aizliegts šādu kuģi demontāžas nolūkos nogādāt no ES uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts;
whereas any vessel that contains substantial quantities of hazardous substances or from which these substances have not been properly removed according to the formulation of OECD Waste Code CG 030 and according to the listing of the Basel Convention constitutes hazardous waste, and therefore the transfer of such a vessel from the EU to a non-OECD country for dismantling is banned under the Waste Shipments Regulation, that transposed the Basel Convention into Community law,
tā kā par bīstamiem atkritumiem uzskatāmu kuģu demontāža jāveic vai nu videi nekaitīgos apstākļos kādā no ESAO valstīm, vai arī šādus kuģus drīkst nogādāt uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts, ja tie iepriekš atbrīvoti no bīstamām vielām (un tādējādi vairs nav uzskatāmi par bīstamiem atkritumiem); tā kā šī prasība tomēr tiek regulāri pārkāpta;
whereas ships which are regarded as hazardous waste must be dismantled under environmentally correct conditions in an OECD country or, after decontamination (so that they no longer constitute hazardous waste), may be transferred to non-OECD countries; whereas this requirement is however systematically disregarded,
tā kā gan jūras tiesībās, gan SJO konvencijās ir noteikts, ka piekrastes valstu tiesības un pienākums ir pildīt visus ar vides aizsardzību saistītos starptautiskos tiesību aktus; tā kā kuģu sadalīšana lūžņos tomēr visai bieži nenotiek saskaņā ar Bāzeles konvenciju, cita starpā tādēļ, ka trūkst politiskās gribas likvidēt likuma nepilnības un pievērsties strukturālajai atbildības slēpšanai kuģniecības nozarē, kuru vislabāk ilustrē kuģa karoga valsts fenomens;
whereas both maritime law and IMO conventions lay down that coastal states have the right and the duty to enforce all relevant international legal provisions with the aim of protecting the environment; whereas, however, the Basel Convention is rarely complied with in respect of ships for scrapping, inter alia because of a lack of political will to close the loopholes and to tackle the structural hiding of responsibility in the shipping sector, best illustrated by the phenomenon of flag states,
tā kā Bāzeles konvenciju, tostarp arī jautājumu par nolietotu kuģu eksportu, Eiropas Savienībā īsteno ar Atkritumu pārvadāšanas regulu; tā kā šī regula nav pienācīgi piemērojama attiecībā uz lūžņos sadalāmiem kuģiem, jo Eiropas uzņēmumam piederošs, Eiropas ūdeņos kuģojošs vai ar ES karogu braucošs kuģis dodas pēdējā "parastajā" braucienā un to par atkritumiem nosauc tikai tajā brīdī, kad kuģis izgājis no Eiropas ūdeņiem, un nepastāv turpmāki kontroles mehānismi vai piemērošanas pamatnostādnes, lai apturētu šos starptautisko un Kopienas tiesību aktu pārkāpumus;
whereas at EU level the Waste Shipments Regulation is the regulatory framework for implementing the Basel Convention, including the export of ships at the end of their lives; whereas enforcement of that regulation is inadequate in respect of ships for scrapping, as ships owned by Europeans, or operating in European waters or flying an EU flag, go for a final 'normal' voyage, and are only declared to be waste once they have left European waters, with no further control mechanisms or enforcement guidance to stop such violations of international and Community law,
tā kā Atkritumu pārvadāšanas regulas preambulā norādīts, ka ir "jānodrošina nekaitīga kuģu demontāža, neapdraudot vidi, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību un vidi";
whereas the preamble to the Waste Shipments Regulation states that 'It is necessary to ensure the safe and environmentally sound management of ship dismantling in order to protect human health and the environment',
tā kā SJO patlaban izstrādā konvenciju, kuras mērķis ir likvidēt Bāzeles konvencijā pieļautās likuma nepilnības un risināt šo problēmu pasaules mērogā;
whereas with a view to closing loopholes found in the Basel Convention regime, the IMO is drafting a convention designed to solve this problem worldwide;
tā kā septītajā Bāzeles konvencijas pušu konferencē puses, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis, lai piemērotu lielāku stingrību attiecībā uz toksisku kuģu eksporta nepieļaušanu, aicināja SJO turpināt apsvērt iespēju iekļaut savos noteikumos obligātas prasības, tostarp atskaites sistēmu kuģiem, kurus paredzēts demontēt, tādējādi nodrošinot Bāzeles konvencijas prasībām līdzvērtīgu kontroles līmeni, un turpināt darbu pie obligāto prasību ieviešanas, lai nodrošinātu videi nekaitīgas kuģu demontāžas pārvaldību, tostarp, iespējams, paredzot kuģu iepriekšēju attīrīšanu no bīstamām vielām;
whereas at the Seventh Conference of the Parties to the Basel Convention, Parties including the Member States of the European Union, in order to apply more rigour with respect to preventing the export of toxic ships, have invited the IMO to continue to consider the establishment in its regulations of mandatory requirements, including a reporting system for ships destined for dismantling, that ensure a level of control equivalent to that established under the Basel Convention and to continue work aimed at establishing mandatory requirements to ensure the environmentally sound management of ship dismantling, which might include pre-decontamination within its scope,
tā kā SJO konvencijas projekta par kuģu pārstrādi pašreizējā versijā nav paredzēts Bāzeles konvencijas un Atkritumu pārvadāšanas regulas prasībām līdzvērtīgs kontroles līmenis, tāpat arī nav mēģināts novērst toksisko atkritumu eksportu uz jaunattīstības valstīm, nav paredzēti mehānismi, kuru pamatā būtu princips "maksā piesārņotājs" vai aizstāšanas princips videi nekaitīgu kuģu būvniecībai, vai, citu satraucošu jautājumu starpā, auditēti standarti kuģu pārstrādes novietnēm, un jebkurā gadījumā pastāv risks, ka valstis, kurās patlaban notiek kuģu otrreizējā pārstrāde, vai ievērojamas kuģa karoga valstis var neratificēt šo projektu;
whereas the draft IMO Convention on ship recycling in its current form has not put in place a level of control equivalent to that of the Basel Convention and the Waste Shipments Regulation, nor does the draft attempt to prevent the export of toxic wastes to developing countries, nor envisage mechanisms based on the polluter pays principle nor the substitution principle for green ship design, nor audited standards for ship recycling yards, among other concerns, and may in any case not be able to be ratified by current ship recycling states or prominent flag states,
tā kā jebkurā gadījumā tiek lēsts, ka šādas SJO konvencijas pieņemšanai būs vajadzīgi vairāki gadi, un pēc tam, ieilgstot ratifikācijas procesam, vēl varētu paiet vairāki gadi, līdz šī konvencija stātos spēkā;
whereas in any case it is anticipated that it could take many years to adopt such an IMO convention, after which it could again be years before it enters into force because of a protracted ratification process,
tā kā Eiropas Savienībai nav pietiekamu iespēju veikt savu kuģu (proti, kuģu, kuru karogs ir ES valsts karogs, vai ES uzņēmējiem piederošu kuģu) pienācīgu demontāžu, un minētais īpaši attiecas uz tirdzniecības flotes kuģiem; tā kā 2010. gadā šī problēma radikāli saasināsies sakarā ar gaidāmo vienkorpusa tankkuģu paātrināto norakstīšanu;
whereas the EU has insufficient capacity to dismantle its ships (those sailing under EU flags or owned by EU owners) cleanly and whereas this particularly applies to the merchant shipping fleet; whereas the lack of capacity will increase dramatically in 2010 because of the accelerated phasing out of single-hull tankers,
tā kā šā iemesla dēļ ir ārkārtīgi steidzami nepieciešama konkrēta regulatīva rīcība ES līmenī, jo pretējā gadījumā minēto vienkorpusa tankkuģu demontāža turpinātu nodarīt postījumus Dienvidāzijas pludmalēs un upju krastos; tā kā šādas rīcības neuzsākšanai nav nekāda attaisnojuma, vēl jo vairāk tādēļ, ka šie vienkorpusa tankkuģi ir viegli identificējami;
whereas concrete regulatory action at EU level is therefore of the utmost urgency if those single-hull tankers are not to damage further the beaches and river banks of Southern Asia; whereas there is no excuse for failing to act, particularly since these single-hull tankers can clearly be identified,
tā kā galvenā kuģu demontāžas tirgus darbība patlaban vairumā gadījumu norisinās visai sliktos apstākļos, nopietni pārkāpjot ES pieņemtos sociālos, vides un veselības aizsardzības principus.
whereas the primary market for the dismantling of ships currently operates in most cases under very poor conditions, which seriously violate the social, environmental and health principles accepted in the EU,
uzskata, ka turpmākas kuģu demontāžas pieļaušana cilvēciski degradējošos un videi kaitīgos apstākļos no morāles viedokļa nav attaisnojama, jo pretējā gadījumā tiek pieļauts, ka Tālajos Austrumos tiek apdraudēta tūkstošiem darba ņēmēju veselība;
Considers it ethically unacceptable to permit the humanly degrading and environmentally destructive conditions involved in the dismantling of ships to continue any longer, thereby accepting that the health of thousands of employees in the Far East is put at risk;
atzīst, ka Eiropas Savienība ir daļēji atbildīga par pašreizējām sociālajām un vides problēmām kuģu demontāžas nozarē; tādēļ prasa Eiropas Savienībai sadarbībā ar SJO nekavējoties un konkrēti rīkoties, lai apturētu sociālo apstākļu pasliktināšanos un vides piesārņošanu, kas notiek, pakļaujoties ekonomiskiem apsvērumiem, un panākt globāli ilgtspējīgu risinājumu;
Recognises that the EU is partly responsible for the existing social and environmental problems in the field of ship dismantling; therefore calls for immediate, concrete action on the part of the EU, in co-operation with the IMO, to stop the practice of social and environmental dumping that stems from economic incentives and to reach a globally sustainable solution;
uzskata par ētiski nepieņemamu to, ka daži demontāžas darbu līgumslēdzēji izmanto bērnus smagu un bīstamu darbu veikšanai, kā arī uzskata, ka šiem bērniem ir jānodrošina pietiekamas izglītības un atpūtas iespējas;
Considers it ethically unacceptable that children are used by some dismantling contractors to do hard and hazardous work and that such children should instead be provided with sufficient educational and recreational facilities;
atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas Zaļo grāmatu, kurā ir izklāstītas Dienvidāzijas valstu sociālās un ekoloģiskās problēmas, kas saistītas ar kuģu demontāžu; tomēr uzsver, ka šāda iniciatīva bija vajadzīga vismaz desmit gadus iepriekš;
Welcomes the thorough analysis in the Green Paper of the principal social and environmental problems arising from operations involved in the dismantling of ships in Southern Asian countries; however, stresses that this initiative is at least ten years overdue;