natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atbilsmi starptautiskiem līgumiem, piemēram, Espo konvencijai, pirms tiek īstenoti vai turpmāk attīstīti pārrobežu projekti, un saistībā ar energotīklu paplašināšanos vērš uzmanību uz nepieciešamību veicināt ciešāku sadarbību, jo īpaši starp Krieviju un Baltkrieviju, un Baltijas valstīm, un šajā sakarībā uzsākt ES un Krievijas dialogu enerģētikas jomā, proti, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķi ES dalībvalstīs un reģionos;
Calls for steps to be taken to ensure compliance with international agreements, such as the Espoo Convention, before cross-border projects are undertaken or further developed, and draws attention, in the context of the expansion of energy networks, to the need to foster closer cooperation, in particular between Russia and Belarus and the Baltic States, and, in that connection, to develop the EU-Russia energy dialogue, in particular with a view to achieving the objective of energy security for the EU Member States and regions;
atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ieviest Eiropas atomelektrostaciju “izturības testus”; uzskata, ka turpmākas likumdošanas iniciatīvas par kopīga tiesiskā regulējuma izveidi kodoldrošības jomā ir būtiskas, lai Eiropā pastāvīgi uzlabotu drošības standartus;
Welcomes the Commission's decision to introduce ‘stress tests’ for Europe's nuclear power plants; considers that future legislative initiatives to set up a common framework for nuclear safety are essential in order continuously to improve safety standards in Europe;
norāda, ka ar enerģētikas infrastruktūru ir saistīti tādi būtiski riski kā darbības riski (piemēram, sastrēgumi un nepārtrauktu piegāžu nodrošināšana), dabas radīti riski (piemēram, zemestrīces un plūdi), vides riski (piemēram, piesārņojums, biotopu izzušana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās) un antropogēni/ politiski riski (piemēram, saistībā ar drošību un terorismu); tādēļ prasa īstenot lēmumus par viedtīklu attīstību, kā paredzēts Direktīvā 2008/114/EK par kritiskajām infrastruktūrām; iesaka dalībvalstīm izstrādāt riska karti, kas būtu palīglīdzeklis, pieņemot lēmumus un uzraugot viedtīklu ieviešanas rezultātus nolūkā uzlabot tīklu savienojamību;
Notes that significant risks are associated with energy infrastructure, including operational risks (e.g. congestion and discontinuity of supply), natural risks (e.g. earthquakes and floods), environmental risks (e.g. pollution, and habitat and biodiversity loss) and anthropogenic/political risks (e.g. safety risks and terrorism); therefore calls for decisions on the development of smart grids to be implemented, as provided for in Directive 2008/114/EC on critical infrastructures; suggests that the Member States draw up a risk map as a tool for decision making and monitoring the results of smart grid implementation in order to improve the interconnectivity of grids;
mudina Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut enerģētikas infrastruktūrā prioritārus projektus, kas uzlabotu Eiropas pašreizējo svarīgāko infrastruktūru (gāzes un naftas cauruļvadu, elektrotīklu, atomelektrostaciju, SDG termināļu utt.) pareizu darbību un drošumu pret avārijām un dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām;
Urges the Commission to assess the possibility of including in the energy infrastructure priorities projects that would enhance the safety and security of existing major energy infrastructures in Europe (gas and oil pipelines, electricity grids, nuclear power stations, LNG terminals etc.) against accidents and natural or human-induced disasters;
uzskata, ka Tīklu attīstības desmitgades plānā (TADP) ir norādīti būtiski elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projekti un šim plānam ir jāsekmē prioritāšu noteikšana, pēc kurām atlasīt tādus Eiropas interešu projektus, kas ir jāīsteno, lai sasniegtu ES mērķus enerģijas un klimata jomā, neiejaucoties iekšējā tirgus darbībā; šajā sakarībā uzskata, ka starpsavienojumu jauda ir jāapsver vienādā līmenī ar 20-20-20 mērķiem un ka TADP attiecīgi ir jāuzskata par instrumentu, ar ko uzraudzīt atbilstību 10 % starpsavienojuma mērķa izpildei;
Considers that the Ten-Year Network Development Plan (TYNDP) identifies relevant electricity and gas infrastructure projects and should contribute to setting the priorities for the selection of projects of European interest to be developed in order to achieve EU energy and climate goals, without interfering with the functioning of the internal market; takes the view, in this regard, that interconnection capacity should be considered at the same level as the 20-20-20 targets, and that, accordingly, the TYNDP should be understood as the instrument for monitoring compliance with the 10% interconnection target;
aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku ES elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras plānošanas pārvaldību, iesniegt konkrētu priekšlikumu, ar ko uzlabot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību ES prioritāšu noteikšanā, plašāk iesaistot ieinteresētās personas (ietverot, piemēram, enerģētikas sektoru, neatkarīgos ekspertus, patērētāju organizācijas un NVO); uzskata, ka šo līdzdalību var nodrošināt, publicējot tehniskās plānošanas datus;
Calls on the Commission, with a view to ensuring better governance of future EU electricity and gas infrastructure planning, to present a concrete proposal to improve transparency and public participation in determining EU priorities, within a broader stakeholder participation process (including, for example, the energy sector, independent experts, consumer organisations and NGOs); considers the publication of technical planning data as key in ensuring this participation;
uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība ES enerģētikas infrastruktūrai, kas atrodas tādu ārvalstu uzņēmumu vai to meitasuzņēmumu īpašumā, kuru pārvaldības struktūra nav pārredzama un kuros ir pārmērīga ārvalstu valdību ietekme; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai šajā ziņā ieviestu pietiekamas tiesiskas un institucionālas garantijas, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi ES publiskajam finansējumam;
Considers that attention has to be paid to the ownership of EU energy infrastructure by foreign companies, or their subsidiaries, without a transparent management structure and subject to undue influence from foreign governments; calls on the Commission to present proposals to put in place adequate legal and institutional safeguards in this respect, in particular with regard to access to EU public funding;
uzsver, ka šī augšupējā pieeja ir jāpapildina ar labi strukturētu lejupēju redzējumu ar Eiropas perspektīvu;
Underlines that this bottom-up approach needs to be complemented by a well structured top-down view with a European perspective;
uzsver ‐ lai veiksmīgi sasniegtu vispārējos mērķus enerģijas jomā, ir būtiski veicināt pārvades un sadales infrastruktūras būvniecību ar mērķi efektīvi un progresīvi integrēt atjaunojamo enerģiju, kā arī jaunus elektrības izmantošanas veidus (tādus kā elektromobiļi vai akumulatoru hibrīdtransportlīdzekļi); atzinīgi vērtē to, ka par prioritāru ir noteikts Eiropas nākotnes supertīkls un Florences forumā apstiprinātie izmēģinājuma projekti; prasa Komisijai apspriesties ar visām ieinteresētajām personām, lai paātrinātu elektroenerģijas maģistrāļu noteikšanu, kas veidotu integrētu savienojumu mezglu infrastruktūru, nolūkā optimizēt savienojamību, sistēmas pretestību un operatīvo elastīgumu un samazināt izmaksas, neizslēdzot nevienu lielāku Eiropas ģeogrāfisko teritoriju, un aicina Komisiju līdz 2014. gada vidum iesniegt Parlamentam plānu, kurā pēc iespējas izsmeļošāk aplūkotas īpašās vajadzības, ko rada atjaunojamās enerģijas pārvade;
Stresses that fostering the building of transmission and distribution infrastructure for efficient and intelligent integration of renewable energy and new electricity uses (such as electric or plug-in hybrid vehicles) is critical for the successful achievement of overall energy objectives; welcomes the priority given to the future European super-grid and the pilot projects endorsed by the Florence Forum; asks the Commission to consult all relevant stakeholders with a view to speeding up the identification of electricity highways as an integrated hub-based grid infrastructure in order to optimise connectivity, system resilience and operational flexibility and to reduce costs, without excluding any wider European geographical territory, and calls the Commission to present an outline to Parliament by mid-2014, which addresses as fully as possible the specific needs arising from the transmission of renewable energies;
norāda, ka salu un kalnu reģionu ģeogrāfiskie šķēršļi to novietojuma dēļ ļoti apgrūtina šo reģionu integrāciju ES enerģētikas tīklā; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā reģionālo apstākļu daudzveidību un īpašu uzmanību pievērst reģioniem ar raksturīgām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, nolūkā panākt lielāku enerģijas avotu daudzveidību un veicināt atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no importētas enerģijas; mudina Komisiju enerģētikas infrastruktūras prioritātēs 2020. gadam iekļaut salu enerģētikas sistēmu īpašo situāciju;
Points out that the geographical obstacles inherent in their location make islands and mountain areas very difficult to integrate into the EU energy network; calls, therefore, on the Commission to take into account the diverse circumstances in the regions and to focus expressly on regions with specific geographical and demographic characteristics, such as islands, mountain regions and regions with low population density, in order to achieve greater diversification of energy sources and the promotion of renewables so as to reduce dependence on imported energy; urges the Commission to include among its energy infrastructure priorities for 2020 the special situation of island energy systems;
uzsver, ka ir vajadzīga transversālas politikas saskaņotība attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru un tās saistību ar jūras teritoriālās plānošanas sistēmu, kas varētu būt noderīga arī lielo jūras vēja enerģijas parku projektu iekļaušanai vispārējā stratēģijā;
Stresses that there is a need for transversal policy coherence with regard to energy infrastructures and their relation with the maritime spatial planning framework and that this could also be useful for embedding large offshore wind park projects in an overall strategy;
tomēr atgādina Komisijai, ka drošības un ekonomisku apsvērumu dēļ katrai dalībvalstij ir jāsniedz atbalsts, lai tā varētu būt gan ilgtspējīgas enerģijas ražotāja, gan patērētāja;
Reminds the Commission, however, that every Member State should also be given support to be a producer, as well as a consumer, of sustainable energy, for both security and economic reasons;
norāda, ka elektroenerģijas ražošanas attīstīšana reģionos ir būtisks līdzeklis, ar ko nodrošināt dažādu Eiropas daļu pašpietiekamību ar enerģiju, jo īpaši Baltijas reģionā, kas joprojām ir izolēts un atkarīgs no viena piegādes avota; norāda, ka reģionu rīcībā ir plašs resursu klāsts, tostarp iespējas, ko sniedz dabas resursi, un ka nākotnes mērķim vajadzētu būt to pilnīgai izmantošanai, lai dažādotu enerģijas ražošanu;
Maintains that developing regional power generation is an important means of guaranteeing self-sufficiency in energy in the various parts of Europe, especially in the Baltic region, which remains isolated and dependent on a single source of supply; notes that the regions have a wide range of resources to tap, including the possibilities offered by natural resources, and that the aim in future should be to exploit these to the full in order to diversify energy production;
atzīst efektīvu gāzes infrastruktūru nozīmi piegādes dažādošanas un drošības veicināšanā, labākā iekšējā enerģijas tirgus funkcionēšanā un līdz ar to energoatkarības mazināšanā, vienlaikus atzīstot arī vajadzību līdz 2050. gadam krasi samazināt enerģētikas nozares radītās emisijas; uzsver, ka gāzes infrastruktūrai ir jānosaka papildu elestīguma prasības un tās pareizi jāīsteno, jo īpaši nolūkā nodrošināt reverso plūsmu un starpsavienojumus, un uzsver, ka gāzes infrastruktūra ir jāattīsta, pilnībā ņemot vērā ieguldījumu, ko nodrošina sašķidrinātas dabasgāzes/ saspiestas dabas gāzes termināli, transporta kuģi un uzglabāšanas iekārtas, kā arī gazificētas biomasas un biogāzes attīstība;
Endorses the importance of efficient gas infrastructure in enhancing diversification and security of supply, in contributing to better internal energy market functioning, and thus in reducing energy dependence, while respecting the need substantially to reduce emissions from the energy sector by 2050; highlights the need for additional and correct implementation of flexibility requirements in gas infrastructure, in particular with a view to ensuring reverse flows and interconnections, and stresses that gas infrastructure should be developed, with full account being taken of the contribution of LNG and CNG terminals, transport ships and storage facilities, as well as the development of gasified biomass and biogas;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka dabasgāzei būs svarīga nozīme kā rezerves kurināmajam; tomēr uzsver, ka citu veidu enerģijas avotiem un uzglabāšanas iekārtām arī būs svarīga nozīme, ja vēlamies nodrošināt apgādes drošību; uzsver, ka plašs energoavotu sadalījums arī turpmāk būs drošas un rentablas energoapgādes pamats;
Welcomes the Commission's announcement that natural gas will take on an important role as a backup fuel; stresses, however, that other forms of energy and energy storage facilities will also have to take on this role if security of supply is to be ensured; underlines the fact that a broad energy mix will continue to be the basis for secure, cost-effective energy supply;
atzīmē, ka pretstatā visiem citiem ieguldījumiem infrastruktūrā, kurus ES plāno stimulēt, obligāta infrastruktūra ir gāzes tīklu starpsavienojumi un uzglabāšanas iekārtas, kas paredzētas 2009. gada regulā par gāzes piegādes drošību; prasa Komisijai izvērtēt, vai daļa no 2009. gada regulā infrastruktūras uzlabojumiem paredzētā ES finansējuma patiesi ir vajadzīga;
Notes that, in contrast to all other infrastructure investment which the EU plans to incentivise, gas interconnections and storage under the 2009 Security of Gas Supply Regulation are compulsory infrastructure; asks the Commission to evaluate whether some EU funding of the infrastructure improvements required under the 2009 regulation is needed;
mudina Komisiju izvērtēt netradicionālo gāzes avotu, ņemot vērā tiesiskos jautājumus, aprites cikla novērtējumu, pieejamos līdzekļus, ietekmi uz vidi un ekonomisko dzīvotspēju; prasa Komisijai, pamatojoties uz primāro enerģijas avotu līdzvērtīguma principu, rūpīgi izvērtēt potenciālos ieguvumus un riskus, ko rada netradicionālo gāzes avotu izmantošana ES;
Urges the Commission to evaluate unconventional gas sources, taking into account legal issues, life-cycle assessment, available reserves, environmental impact and economic viability; asks the Commission to conduct, on the basis of the principle of equal treatment of primary energy sources, a thorough evaluation of the potential benefits and risks of using unconventional gas sources in the EU;
uzskata ‐ lai gan ekonomikas dekarbonizācija palīdzēs pakāpeniski samazināt fosilās enerģijas izmantošanu, nafta vēl daudzus gadus būs nozīmīga ES energoapgādes daļa, un tādēļ pārejas periodā ir jāsaglabā konkurētspējīga Eiropas naftas transportēšanas un pārstrādes infrastruktūra, lai ES patērētājiem nodrošinātu drošu piegādi par pieņemamām cenām;
Considers that, although the decarbonisation of the economy will lead to a progressive decrease in fossil energy use, oil will remain a significant part of EU energy supply for many years and therefore a competitive European oil transport and refining infrastructure must be maintained during the transition in order to ensure secure and affordable product supplies to EU consumers;
uzsver, cik svarīgi ir plānot integrētu enerģētikas infrastruktūru, kurā ietvert lauksaimniecības un nelielus lauku enerģijas avotus, lai veicinātu decentralizētu enerģijas ražošanu, līdzdalību tirgū un lauku attīstību; uzsver, cik svarīga ir atjaunojamās enerģijas avotu prioritāra piekļuve tīklam, kā tas norādīts Direktīvā 2009/28/EK;
Stresses the importance of integrated energy infrastructure planning for agricultural and small-scale rural energy sources, so as to favour decentralised energy production, market participation and rural development; emphasises the importance of priority access to the grid for renewables, as outlined in Directive 2009/28/EC;
norāda, ka, reformējot kopējo lauksaimniecības politiku, tīkli ir jāsagatavo un jāpielāgo tādu enerģijas veidu ražošanai kā elektroenerģija, kas iegūta no lauksaimniecības un mežu resursiem;
Points out the need to prepare and adapt grids for the production of forms of energy such as electricity and biogas from agriculture and forestry sources, as a result of a reformed common agricultural policy;
uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība jauniem tehnoloģiskiem risinājumiem, lai varētu izmantot rūpniecības atliekenerģiju, t. i, deggāzi, atkritumsiltumu u. c.;
Considers that attention should be paid to new technological solutions for the use of waste energy from industry, i.e. flared gas, waste heat, etc.;
uzsver, cik svarīga ir sadales līmeņa infrastruktūra un profesionālo patērētāju un sadales sistēmas operatoru (SSO) nozīme, integrējot sistēmā decentralizētus enerģijas produktus un pieprasījuma efektivitātes pasākumus; uzsver, ka lielākas prioritātes piešķiršana pieprasījuma pārvaldībai un pieprasītās enerģijas ražošanai ievērojami nostiprinātu decentralizētu enerģijas avotu integrēšanu un palīdzētu sasniegt vispārējos enerģētikas politikas mērķus; uzskata, ka tas attiecas arī uz valsts infrastruktūras projektiem, kuri sniedz pozitīvus rezultātus arī ārpus valsts robežām attiecībā uz piegādi vai iekšējā enerģijas tirgus starpsavienojumiem;
Emphasises the importance of infrastructure at distribution level and the important role that prosumers and distribution system operators (DSOs) play during the integration into the system of decentralised energy products and demand-side efficiency measures; points out that according higher priority to demand-side management and demand-side energy generation would considerably strengthen the integration of decentralised energy sources and would advance the achievement of overall energy policy objectives; believes that this also applies to national infrastructure projects which have a positive impact beyond the national borders in terms of supply or interconnection of the internal energy market;
mudina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt konkrētas iniciatīvas, ar kurām palielināt enerģijas uzkrāšanas jaudu (ietverot daudzfunkcionālas gāzes/ ūdeņraža iekārtas, reversās plūsmas elektromobiļu viedakumulatorus, hidroenerģijas sūkņu stacijas, decentralizētas biogāzes uzglabāšanas iekārtas, augstas temperatūras solārās iekārtas, saspiesta gaisa uzglabāšanas iekārtas un citas inovatīvas tehnoloģijas); iesaka Komisijai izvērtēt turpmākās iniciatīvas par enerģijas uzglabāšanu, lai maksimāli sekmētu atjaunojamās enerģijas integrāciju;
Urges the Commission to present, by 2012, concrete initiatives to promote the development of energy storage capacities (including multi-use gas/hydrogen facilities, smart reverse-flow electric vehicle batteries, hydropower pumping storage stations, decentralised biogas storage, high-temperature solar installations, compressed air storage facilities and other innovative technologies); suggests that the Commission assess further initiatives for energy storage in order to maximize the integration of renewable energy;
uzskata, ka pilsētu apkures un dzesēšanas tīklu modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai ir jābūt ES prioritātei, un tā jāatspoguļo un jāatbalsta saistībā gan ar pašreizējās finanšu shēmas pārskatīšanu, gan ar nākotnes finanšu perspektīvu;
Considers that modernising and improving the efficiency of urban heating and cooling networks must be a priority for the EU and should be reflected and supported in relation to both the review of the existing financial framework and the future financial perspective;
atzinīgi vērtē līdz šim izstrādātos CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas projektus; aicina Komisiju steidzami sagatavot termiņa vidusposma ziņojumu, ietverot tehniskos un ekonomiskos aspektus un novērtējot rezultātus, kas sasniegti, izmantojot ES finansētas eksperimentālas oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, kas paredzētas ogļu spēkstacijām;
Welcomes the CO2 capture, transport and storage projects developed so far; calls on the Commission as a matter of urgency to draw up a mid-term report, including from a technical and economical point of view, evaluating the results obtained from the use of EU-subsidised experimental carbon capture and storage (CCS) technologies for coal-fired power stations;
mudina Komisiju sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ar attiecīgajiem tīkla un tirgus operatoriem, kritiski izvērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt nepieciešamo ieguldījumu apmērus, kas norādīti paziņojumā par enerģijas infrastruktūras prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz pieprasījuma samazināšanu, īstenojot energoefektivitātes pasākumus, un prasa Komisijai ziņot Padomei un Parlamentam par ieguldījumiem, kas varētu būt vajadzīgi;
Urges the Commission – in cooperation with all relevant stakeholders, including the relevant network and market operators – to assess critically and review, wherever necessary, the figures for investment needs given in the communication on energy infrastructure priorities, particularly in relation to demand reduction through energy efficiency measures, and asks it to report to the Council and to Parliament on the investments likely to be needed;
norāda, ka bez kapitāla un darbības izmaksām ievērojamas vides aizsardzības izmaksas rada arī enerģētikas infrastruktūras būvniecība, darbība un ekspluatācijas pārtraukšana; uzsver, ka ir svarīgi šādas vides aizsardzības izmaksas ņemt vērā izmaksu un ieguvumu analīzē, izmantojot pilna cikla izmaksu aprēķināšanas pieeju;
Notes that, apart from the capital and operational costs, significant environmental costs arise from the construction, operation and decommissioning of energy infrastructure projects; emphasises the importance of accounting for these environmental costs in the cost-benefit analysis using the life-cycle costing approach;
uzskata, ka pārvades sistēmas operatoriem (PSO) pilnībā ir jānodod tirgus rīcībā visas pārvades līnijas, tādējādi novēršot pārvades jaudas rezervēšanu pārrobežu līdzsvara nodrošināšanai utt., un šī prasība ir jāievieš saistošos tiesību aktos, pamatojoties uz Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) pašreizējām labas prakses pamatnostādnēm;
Considers that TSOs should be required to place all transmission lines fully at the disposal of the market, thereby preventing the reservation of transmission capacity for cross-border balancing, etc., and that this requirement needs to be established in binding legislation based on the current European Regulators' Group for Electricity and Gas (ERGEG) guidelines on good practice;
atbalsta pastiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā izveidot vairākām dalībvalstīm kopīgas reģionālās regulatoru iestādes; atzinīgi vērtē līdzīgas iniciatīvas, kas paredz vienota reģionālā PSO izveidi;
Supports enhanced cooperation between Member States towards the creation of regional regulatory authorities for a number of Member States; welcomes similar initiatives towards creating single regional TSOs;