natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā labāka koordinācija starp dažādām valsts politikām visos pārvaldes līmeņos un veiksmīga pārvaldība ir priekšnosacījumi teritoriju ilgtspējīgas attīstības progresam;
whereas both better coordination of the relevant public policies, at all the administrative levels concerned, and effective governance are essential if the sustainable development of territories is to be moved forward,
tā kā turpmāk integrētās pieejas koncepciju uzskata par nepieciešamu un to tagad vajadzētu reāli īstenot praksē;
whereas the concept of an integrated approach is now regarded as a necessity, and whereas it is now time to put that concept into practice,
tā kā struktūrpolitika pēc savas nozīmības pārstāv otro daļu ES budžetā 2000.–2006. gada plānošanas periodā un pieder pie galvenajām Eiropas Savienības politikas jomām 2007.–2013. gada periodā;
whereas structural policies accounted for the second largest share of the European Union budget in the programming period 2000-2006 and are the major policies of the European Union in the 2007-2013 period,
tā kā vajadzētu organizēt efektīvāku un pārredzamāku visu dalībnieku sadarbību starp dažādām valsts un privātajām iestādēm un organizācijām bez obligātas juridisko kompetenču pārnešanas un jaunu iestāžu izveides, ļaujot ikvienam darboties aktīvāk, pateicoties sadarbībai;
whereas arrangements should be made for more efficient cooperation and transparency for all among the various authorities and public and private bodies involved, without necessarily transferring legal powers and without creating new authorities, enabling each body to work more effectively as a result of that cooperation,
tā kā vajadzētu pēc iespējas savlaicīgi plānot reģionālo un vietējo iestāžu dalību sarunās par Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši sarunās par gaidāmo tiesību aktu paketi par kohēzijas politiku;
whereas the involvement of regional and local authorities must be envisaged at the earliest possible stage of negotiations on Community legislation and, in particular, in the negotiations on the next package of cohesion policy rules,
tā kā dzīves un nodarbinātības telpas koncepcija paredz ņemt vērā ierastās teritorijas, kur tiek attiecīgi risināti pilsoņu ikdienas dzīves pamatjautājumi (transports, sabiedriskie pakalpojumi, dzīves kvalitāte, darbavietas un vietējās saimnieciskās darbības, drošība u. tml.);
whereas applying the concept of "population and labour catchment areas" involves taking account of the relevant basic territorial units when addressing issues of fundamental importance to people's daily lives, (transport, public services, quality of life, jobs and local economic activity, security, etc.),
tā kā efektīvu pārvaldību var veicināt ar atbilstošu teritoriālo plānošanu;
whereas effective governance can be facilitated through the use of proper spatial planning,
tā kā zināšanas par "projektu vadību" dalībniekiem, kuri īsteno kohēzijas politiku, ir galvenais faktors pārvaldības uzlabošanai un atvieglošanai;
whereas the fact that the individuals involved in implementing cohesion policy have project management skills is a key factor in improving and facilitating governance,
tā kā atbilstošas komunikāciju struktūras un stratēģijas visās īstenošanas un novērtēšanas stadijās (lēmums, īstenošana un novērtējums) politikai, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm, izplatot informāciju visiem sabiedrības slāņiem, veicina pārredzamību, plašu līdzdalību un piešķīrumus;
whereas adequate communication structures and strategies at all policy, implementation and evaluation stages, designed in close cooperation with regional and local authorities, by promoting the spread of information to all sections of society, foster transparency, inclusive participation and full ownership,
aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes pilnībā izmantot dažādu Kopienas fondu (struktūrfonda, Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai) potenciālu, jo šo fondu mērķis ir reģionu un pilsētu attīstības veicināšana, lai atvieglotu integrētu finansēšanu;
Calls on the Member States and regional and local authorities to fully exploit the potential of the various Community funds (Structural Funds, Community framework programme for research and development, and European Agricultural Fund for Rural Development,) whose purpose is to promote regional and urban development with the aim of facilitating integrated funding;
aicina valsts, reģionālās un vietējās iestādes pašreizējā plānošanas periodā pastiprināti izmantot integrēto pieeju;
Calls on national, regional and local authorities to intensify their use of the integrated approach during the current programming period;
iesaka sakarā ar nākotnes kohēzijas politiku noteikt kā obligātu integrētās pieejas principu; uzskata, ka šī principa piemērošana ir jāuzsāk noteiktā termiņā;
Proposes, in the context of future cohesion policy, that the integrated approach should be made compulsory; considers that the application of this principle must be undertaken within a specific timeframe;
ierosina vienkāršības un efektivitātes labad veikt pētījumu, vai nākotnes kohēzijas politikā pēc 2013. gada būtu iespējams sapludināt dažādus Eiropas fondus, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai;
Proposes, for reasons of simplification and effectiveness, that a study should be carried out into the feasibility of merging the various Community funds, in particular the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, and the European Agricultural Fund for Rural Development, under the future cohesion policy for the period after 2013;
aicina Komisiju veicināt vispārējās struktūrfondu regulas 56. panta izmantošanu, kas ļauj atbalstīt ES līdzfinansētus projektus;
Calls on the Commission to promote the use of Article 56 of the General Regulation on the Structural Funds, which allows for contributions in kind to European Union co-financed projects;
iesaka Komisijai sagatavot un iesniegt Parlamentam bilanci, kā dalībvalstis īsteno partnerības principu, izstrādājot valstu stratēģiskās atsauces pamatprogrammas un darbības programmas, precizējot pārvaldības veiksmju un neveiksmju faktorus, kā arī izskatot, vai darbības programmu izstrādes laikā ir ņemti vērā partneru atzinumi un ierosinājumi;
Calls on the Commission to draw up and submit to itan assessment of the implementation of the partnership principle by the Member States in the context of the drafting of the National Strategic Reference Frameworks and the operational programmes, identifying the factors behind successful and unsuccessful governance, and also to examine in particular what account has been taken of opinions and proposals put forward by the partners in drawing up the operational programmes;
aicina Eiropas Komisiju izstrādāt norādījumus, kuros būtu ietverta skaidra definīcija un novērtēšanas kritēriji, kā arī instrumenti, rīki un paraugprakse (cita starpā partneru izvēlei), lai atvieglotu efektīvu partnerības īstenošanu saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu, ievērojot katrai dalībvalstij raksturīgo iestāžu struktūru;
Calls on the Commission to draw up a guide containing a clear definition and assessment criteria as well as setting out instruments, tools and good practices (among others for the selection of partners) designed to facilitate the implementation of effective partnerships in accordance with Article 11 of the General Regulation on the Structural Funds, in keeping with the institutional framework specific to each Member State;
atzīmē, ka partnerības process var notikt tikai ar partneriem, kuriem ir nepieciešamās kompetences un resursi, un aicina vadošās iestādes veicināt šo spēju nostiprināšanu, savlaicīgi nodrošinot partneriem saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu to pašu informāciju, kas pieejama iestādēm, kā arī piešķirot attiecīgos finanšu resursus no tehniskās palīdzības partnerības principa īstenošanai, piemēram, apmācības pasākumiem, sociālā kapitāla palielināšanai un partnerības pasākumu profesionālā līmeņa celšanai;
Notes that the partnership process can work only with partners which have the necessary capabilities and resources, and calls on the managing authorities to contribute to the strengthening of those capabilities by providing the partners, at an early stage and in accordance with Article 11 of the General Regulation on Structural Funds with the same information as is available to the authorities and by allocating appropriate financial resources totechnical assistance for implementing the partnership principle, for example training, building up social capital, and making their partnership activities more 'professional';
pauž nožēlu, ka pašreizējam plānošanas periodam nav noteikts kvantitatīvs struktūrfondu finansējuma apjoma minimums partnerības principa īstenošanai; aicina Padomi un Komisiju turpmākajos tiesību aktos noteikt kvantitatīvu struktūrfondu finansējuma apjoma minimumu partnerības principa īstenošanai;
Regrets that for the current programming period no quantifiable minimum amount of funding from the Structural Funds has been earmarked for implementation of the partnership principle; calls on the Council and the Commission to earmark in future legislation a quantifiable minimum amount of funding from the Structural Funds for implementation of the partnership principle;
atzīmē brīvprātības nozīmi partnerības procesā un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt vērtīgo brīvprātīgo darbu šajā procesā, kā arī aktīvāku cilvēku un pamatorganizāciju ciešāku iesaistīšanu vietējā demokrātijā daudzlīmeņu partnerībā;
Notes the important role that volunteering plays in the partnership process and calls on the Member States and the Commission to support and facilitate the valuable work done by volunteers in contributing to this process and the stronger engagement of people and grassroots organisations in local democracy in a multi-level partnership;
atgādina prasību publiski apspriesties ar pilsoņiem un organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, par plānošanas jautājumiem, lai atspoguļotu viņu priekšlikumus, un uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības dalība palīdz leģitimizēt lēmumu pieņemšanas procesu; norāda, ka centieni iesaistīt sabiedrību darbības programmu sagatavošanā periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam nav bijusi tik veiksmīga, kā cerēts; tādēļ aicina Komisiju apzināt paraugpraksi un veicināt tās piemērošanu, lai uzlabotu sabiedrības iesaistīšanos pirms nākamā plānošanas perioda;
Draws attention to the requirement to consult the general public and organisations representing civil society on the issue of programming with the aim of reflecting their proposals, and stresses that the participation of civil society helps to legitimise the decision-making process; notes that the efforts to involve the public in the preparations for the operational programmes for the period 2007-2013 were not as successful as hoped for; calls on the Commission, therefore, to identify good practices and to facilitate their application with a view to improving public involvement ahead of the next programming period;
aicina vadošās iestādes informēt partnerus, kā un kādā mērā ir ņemti vērā viņu ierosinājumi dažādās struktūrfondu plānošanas procesa fāzēs;
Calls on the managing authorities to inform partners of how and at what level suggestions made by them at the various stages in the Structural Fund programming process are taken into account;
atgādina, ka partnerība var veicināt efektivitāti, leģitimitāti un pārredzamību visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, kā arī apņēmību attiecībā uz programmas rezultātiem; tādēļ aicina dalībvalstis un vadošās iestādes iesaistīt ciešāk partnerus jau agrākā stadijā visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, lai labāk izmantotu viņu pieredzi un zināšanas;
Recalls that partnership can contribute to effectiveness, efficiency, legitimacy and transparency in all the phases of Structural Fund programming and implementation and can increase commitment to and ownership of programme outputs; calls, therefore, on the Member States and managing authorities to involve the partners more closely at an early stage in all the phases of Structural Fund programming and implementation, with a view to making better use of their experience and knowledge;
mudina dalībvalstis nodrošināt ciešāku sadarbību starp valsts un privāto sektoru, iedibinot valsts un privātā sektora partnerību struktūrfondu īstenošanai, jo valsts un privātā sektora partnerības potenciāls joprojām lielā mērā netiek izmantots;
Urges the Member States to ensure closer cooperation between public and private sectors through the establishment of public-private partnerships to implement structural funding, given that the potential benefits deriving from public-private partnerships are still largely underexploited;
norāda, ka jaunās dalībvalstis nav pilnībā ievērojušas partnerības principu un tādēļ varētu pakāpeniski veicināt šī principa ieviešanu;
Notes that new Member States have not fully complied with the partnership principle and that its introduction could therefore gradually be reinforced;
prasa iekļaut jaunajā Struktūrfondu regulā īpašus noteikumus, lai partnerības principa piemērošana būtu juridiski saistoša, paredzot skaidri pārbaudāmus kritērijus;
Requests that the next Structural Funds regulations contain specific provisions to make the application of the partnership principle legally binding, with clearly verifiable criteria;
aicina dalībvalstis pēc iespējas īsā laikā izstrādāt konkrētus pirmās rīcības programmas pasākumus Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai, īpaši saistībā ar tās 3.1. sadaļu, lai veicinātu daudzpakāpju pārvaldību;
Calls on the Member States to develop as quickly as possible the practical measures set out in the First Action Programme for the implementation of the Territorial Agenda of the European Union, in particular under heading 3.1, with a view to strengthening multi-level governance;
uzskata, ka veiksmīgas daudzlīmeņu pārvaldības pamatā ir jābūt "augšupējai" pieejai; aicina šajā kontekstā vietējās un reģionālās iestādes meklēt līdzekļus, kā pastiprināt sadarbību un kontaktu ar dalībvalstu valdībām, kā arī ar Komisiju, un iesaka organizēt regulāras sanāksmes amatpersonām no dalībvalstu, reģionālām un vietējām iestādēm;
Takes the view that successful multi-level governance needs to be based on a "bottom-up" approach; calls in this context upon local and regional authorities to investigate means to intensify their cooperation and contact with national governments as well as with the Commission, and recommends that regular meetings take place between officials from national, regional and local authorities;
aicina dalībvalstis decentralizēt kohēzijas politikas īstenošanu, lai daudzpakāpju pārvaldības sistēma labi darbotos, ievērojot partnerības un subsidiaritātes principu, kā arī aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos likumdošanas un budžeta pasākumus attiecībā uz decentralizāciju;
Urges the Member States to decentralise the implementation of cohesion policy, so that the system of multi-level governance can work effectively and in keeping with the principles of partnership and subsidiarity, and calls on them to take the decentralisation measures required, at both legislative and budgetary levels;
uzsver, ka reģionālā un vietējā administratīvā veiktspēja, kā arī tās stabilitāte un kontinuitāte ir priekšnosacījums efektīvai fondu apgūšanai un to maksimāla efekta nodrošināšanai; aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošas administratīvās struktūras un cilvēkkapitālu attiecībā uz pieņemšanu darbā, atalgojumu, apmācību, resursiem, procedūrām, pārredzamību un pieejamību;
Emphasises that regional and local administrative capacity as well as its stability and continuity constitute a precondition for the efficient absorption of funds and their impact maximisation; calls on Member States to ensure adequate administrative structures and human capital in terms of recruitment, remuneration, training, resources, procedures, transparency and accessibility;
aicina kontroles mehānismos piešķirt lielāku nozīmi dalībvalstu revīzijas palātām, lai nodrošinātu pareizu finansējuma izlietošanu, kā arī, lai palātas uzņemtos atbildību un paustu aktīvāku nostāju;
Calls for the national courts of auditors to play a stronger role in the control mechanisms, to ensure that funds are appropriately spent, thus acquitting themselves of their responsibilities and playing a more active part;
aicina dalībvalstis uzticēt struktūrfondu vadību reģionālām un vietējām iestādēm, pamatojoties uz noteiktiem termiņiem un kritērijiem, kas minētajām iestādēm ir jāievēro, lai tās labāk un ar oficiālu koordinācijas struktūru palīdzību iesaistītos darbības programmu izstrādē un īstenošanā, vai vismaz tām piešķirtu vispārējos piešķīrumus, pilnībā izmantojot struktūrfondu piedāvātās iespējas, kas ļautu reģionālām un vietējām iestādēm pilnībā iesaistīties daudzpakāpju pārvaldības mehānismā;
Urges the Member States to delegate responsibility for managing the Structural Funds to regional and local authorities on the basis of agreed terms and criteria which must be met by the authorities in question, with a view to involving them more closely and by means of formal coordination structures in the work of drafting and implementing the operational programmes, or, at the very least, to award them global grants; recommends that full use be made of the possibilities offered by these grants to enable regional and local authorities to play a full role in the multi-level governance arrangements;
aicina dalībvalstis, kas nav vēl pielāgojušas savus valsts tiesību aktus, lai tie ļautu izveidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), to izdarīt pēc iespējas drīz;
Calls on those Member States which have not yet amended their national law to make provision for the establishment of the European Grouping for Territorial Cooperation (EGTC) to do so as soon as possible;
dzīves un nodarbinātības telpas, t. i., pilsētas, piepilsētas zonas un apkārtējie lauku rajoni;
population and labour catchment areas, i.e. towns, suburban areas and the adjacent rural areas;
teritorijas, kurām ir pamatojums īpašām tematiskām pieejām, piemēram, kalnu masīvi, plašas mežu zemes, nacionālie parki, upju baseini, piekrastes rajoni, salu reģioni un ekoloģiski degradēti apgabali, lai izstrādātu attiecīgas pieejas;
territories which justify specific thematic approaches, such as mountain ranges, large wooded areas, national parks, river basins, coastal areas, island regions and environmentally degraded areas, to develop place-based approaches;
atzinīgi vērtē pieaugušo reģionālo un vietējo iestāžu atzīšanu un subsidiaritātes principa nostiprināšanu Lisabonas līgumā; aicina Eiropas Savienības iestādes no šā brīža domāt par šādas attīstības konkrētām sekām;
Welcomes the greater recognition of the role of regional and local authorities and the strengthening of the subsidiarity principle in the Lisbon Treaty; calls on the European institutions to start considering as of now the practical implications of such developments;
konstatē, ka Padomē, kas ir Eiropas Savienības galvenais budžeta postenis, nav struktūras, kas būtu īpaši veltīta kohēzijas politikai, lai nodrošinātu šīs politikas stratēģisku uzraudzību, un aicina dalībvalstis paredzēt Padomē īpašas sesijas ministriem, kuri nodarbojas ar kohēzijas politiku;
Notes that within the Council there is no department which has specific responsibility for the strategic monitoring of cohesion policy, which accounts for the largest volume of appropriations in the European Union budget, and calls on the Member States to schedule specific Council sessions involving the ministers responsible for cohesion policy;
atzinīgi vērtē dienestu sadarbības grupu, piemēram, "pilsētu politikas" un "integrētās pieejas" grupu izveidi Komisijā; aicina Komisiju izvērst šādu kopīgu pieeju un regulāri informēt Parlamentu un Reģionu komiteju par minēto grupu darba rezultātiem;
Welcomes the establishment within the Commission of interdepartmental groups such as that on "urban policy" and that on "the integrated approach"; calls on the Commission to develop this cross-departmental approach further and to keep Parliament and the Committee of the Regions regularly informed of the outcome of the work of the groups in question;
apņemas izpētīt Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu, lai būtu iespējams veikt kopīgu darbu par jautājumiem, kuros iesaistītas vairākas Parlamenta komitejas (pagaidu grupas vai citas) tieši sakarā ar darbu, ko veic parlamentārās reformas darba grupa;
Undertakes to consider changes to its Rules of Procedure to make provision, by means of temporary working groups or other bodies, for cross-departmental work on topics involving several parliamentary committees, in particular in the context of the proceedings of the Working Party on Parliamentary Reform;
aicina Reģionu komiteju veikt pasākumus, lai attīstītu pārvaldības praksi gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi;
Calls on the Committee of the Regions to step up its efforts to develop the practice of governance, in both quantitative and qualitative terms;
Veiksmīgas pārvaldības un partnerības veicināšanas rīki
Tools for promoting successful governance and partnership
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt apmācības pasākumu izstrādi pārvaldībai un partnerībai kopā ar valsts un privātajām izglītības un mācību iestādēm, lai stātos pie lielu Kopienas uzdevumu veikšanas;
Calls on the Member States and the Commission to support the development of governance and partnership training measures, involving all public and private education and training organisations, with a view to addressing the major challenges facing the Community;
aicina dalībvalstis izmantot teritoriālo plānošanu, lai veicinātu līdzsvarotu reģionālo attīstību;
Calls on the Member States to make proper use of spatial planning in order to assist in the facilitation of balanced regional development;
aicina vēlētos pārstāvjus un valstu, reģionālo un vietējo administrāciju ierēdņus un partnerus, kuri saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu ir iesaistīti kohēzijas politikas darbības programmu vadībā, izmantot finanšu resursus, kas pieejami šo programmu tehniskajai palīdzībai, lai veiktu apmācību pārvaldības formās, kas saistītas ar šīm programmām, īpaši ar projektu vadību; ierosina arī Komisijai prasīt no dalībvalstīm detalizētu pārskatu par veidu, kādā izmantotas to īpašās finanšu programmas;
Calls on elected representatives and national, regional and local civil servants and partners involved in managing operational programmes in the context of cohesion policy in accordance with Article 11 of the General Regulation on Structural Funds, to use the financial resources available under these programmes for technical assistance to acquire training in the forms of governance associated with these programmes, in particular project management; also calls on the Commission to request Member States to give detailed accounts of the manner in which their specific financial programmes are used;
uzskata, ka Eiropas paraugprakses apmaiņas tīkliem vajadzētu izvērst savu darbību pārvaldības un partnerības jomā, likt lielāku uzsvaru uz politisko un stratēģisko pieredzi, kas gūta iepriekšējos programmu ciklos, kā arī nodrošināt publisku piekļuvi pieredzes apmaiņai visās ES valodās un tādējādi palīdzēt nodrošināt paraugprakses reālu īstenošanu;
Takes the view that the European networks for exchanges of good practice should broaden their work in the area of governance and partnership, put more emphasis on political and strategic lessons learnt from previous programme cycles and should ensure public access to exchanges of experiences in all European Union languages and thus help to ensure that good practices are in fact implemented;
atzinīgi vērtē ES Francijas prezidentūras iniciatīvu uzsākt ilgtspējīgas un solidāras pilsētas standarta izstrādes procesu un aicina šajā standartā ņemt vērā pārvaldības dimensiju;
Welcomes the launching by the French Presidency of the European Union of a project to draw up a set of benchmarks for urban sustainability and solidarity and calls for the governance and partnership dimension to be included in those benchmarks;