natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Padomes lēmumu veikt operāciju EUFOR Libya, lai atbalstītu humānās palīdzības operācijas, kā to pieprasīja ANO OCHA; aicina Padomi nekavējoties nodrošināt humāno palīdzību Misrātai un citām apdzīvotām vietām, it īpaši ar kuģu palīdzību; pauž dziļas bažas par pieaugošo upuru skaitu Lībijas konfliktā un ziņojumiem par to, ka Kadafi režīms pret civiliedzīvotājiem izmantojis kasešu munīciju un citu ieročus; pauž dziļu nožēlu, ka EUFOR pilnvaras aprobežojas ar humānajiem aspektiem, lai gan tā bija acīmredzama iespēja ES uzņemties vadošo lomu kuģošanas uzraudzības jomā (embargo ieviešana un atbalsts Frontex), humānās palīdzības sniegšanā un Lībijas civiliedzīvotāju aizsardzībā; šajā sakarā atgādina 2011. gada 10. marta rezolūciju, kurā PV/AP aicināta izpētīt iespēju īstenot embargo, izmantojot KDAP gaisa un jūras spēku aktīvus; pauž nožēlu par dažu dalībvalstu lēmumu uzlikt veto EUFOR Libya plašākam mandātam, vienlaikus veicot šādas operācijas patstāvīgi; pieprasa sākt iespējamas KDAP vidēja termiņa līdz ilgtermiņa operācijas plānošanu Lībijā drošības sektora reformu, iestāžu veidošanas un robežu pārvaldības jomās;
Welcomes the decision of the Council to conduct the operation EUFOR Libya in support of humanitarian assistance operations if requested by UN OCHA; appeals to the Council to provide immediate humanitarian support to Misrata and other population centres, specifically by naval means; is profoundly concerned about the increasing number of victims of the conflict in Libya and the Gaddafi regime's reported use of cluster munitions and other arms against the civilian population; deeply regrets that the mandate of EUFOR was limited to humanitarian aspects when there was a clear case for the EU to take the lead in maritime surveillance (embargo enforcement and assistance to Frontex) and in humanitarian assistance and protection of civilians in Libya; recalls in this regard its resolution of 10 March 2011 calling on the HR/VP to explore the option of enforcing the embargo by using air and naval CSDP assets; regrets the decision of some Member States to veto a broader mandate for EUFOR Libya while at the same time conducting such operations on their own; calls for a start to be made on planning a potential CSDP operation in the medium to long term in Libya in the areas of security sector reform, institution-building and border management;
pieprasa veikt labāku koordināciju uz vietas, kurā izšķiroša loma ir delegāciju vadītājiem (šobrīd EĀDD, nevis vairs Komisijas amatpersonas) un ES speciālajiem pārstāvjiem; uzskata, ka šī koordinācija jāveic vairākos līmeņos, jo īpaši:
Calls for closer coordination on the ground, in which the Heads of Delegation (now EEAS officials and no longer Commission officials) and the EUSRs will have a crucial role to play; considers that such coordination should apply at several levels, in particular:
starp dažādām misijām vienā reģionā, lai novērstu iepriekš pieļautās neatbilstības un spēku dublēšanos, piemēram, Bosnijā un Hercegovinā bija atšķirības starp operācijas EUFOR Althea un ES Policijas misijas pilnvarām cīņā pret organizēto noziedzību;
between missions operating in the same theatre, so as to avoid inconsistencies and overlapping of forces of the kind that occurred in the past, for example, in Bosnia-Herzegovina because of the divergences in the mandates of EUFOR Althea and the EUPM mission to combat organised crime;
starp KDAP misijām un citiem ES dalībniekiem un instrumentiem, galvenokārt Palestīnā un Āfrikas misijās;
between CSDP and other EU actors and instruments, especially in Palestine and in the African missions;
starp attīstības sadarbības projektiem un KDAP misijām KĀDP ietvaros;
between development cooperation projects and CSDP missions as a part of CFSP;
starp ES un citiem starptautiskiem dalībniekiem, kas darbojas vienā teritorijā, lai tādējādi uzlabotu sadarbības kvalitāti stratēģiskā līmenī (piemēram, Afganistānas drošības spēku apmācībās, ko veic ES, ASV un NATO) un operatīvā līmenī (īpaši attiecībā uz nolīgumiem, ar kuriem reglamentē rīcības brīvību uz vietas un ļauj apmainīties ar konfidenciālu informāciju un tādu informāciju, kas attiecas uz NATO spēku Eiropas personāla aizsardzību);
between the EU and other international players operating in the same area, so as to make for the best possible cooperation from the strategic point of view (for instance as regards the training of Afghan security forces, the activities being split between the EU, the United States and NATO) and in operational terms (with particular reference to agreements to regularise freedom of action on the ground, in order to allow the exchange of classified information, or concerning the protection of European personnel by NATO troops);
iesaka veikt pasākumus, lai novērstu grūtības piesaistīt profesionāļus civilajās misijās (piemēram, kā tas bija ES Tiesiskuma misijā Kosovā un ES Policijas misijā Afganistānā), kas ir visbiežāk izmantotais intervences pasākuma veids, un paredzēt līdzekļus ātrai izvietošanai un ilgtspējībai;
Recommends that steps be taken to remedy the difficulty of finding professionals for civilian missions (as in the case of the EULEX Kosovo and EUPOL Afghanistan missions), which have proved to be the most frequent form of intervention, and that the necessary provision be made for rapid deployment and sustainability;
iesaka dzimumu līdztiesības virzienu saskaņot ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 un, lai palielinātu civilo un militāro misiju efektivitāti, atbilstoši iesaistīt sieviešu personālu visos krīzes pārvaldības līmeņos; uzsver vajadzību iesaistīt sievietes augstākajos lēmumu pieņemšanas amatos, regulāri apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, tostarp sieviešu organizācijām, un pastiprināt misijās iespējas risināt dzimumu līdztiesības problēmas; pieprasa izveidot attiecīgas sūdzību procedūras sabiedrībai KDAP misiju kontekstā, kas īpaši palīdzētu ziņot par seksuālu un uz dzimumu balstītu vardarbību; aicina PV/AP KDAP misiju sešu mēnešu novērtējumā iekļaut sīki izstrādātu ziņojumu par sievietēm, mieru un drošību; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES ieceltu KDAP misiju policijas amatos un militārpersonu sastāvā vairāk sieviešu, un šajā sakarā par piemēru uzskata ANO miera uzturēšanas spēku Libērijā sieviešu policijas virsnieku kontingentu;
Recommends, as regards gender mainstreaming in line with UNSCR 1325 and to make civilian and military missions more effective, that female personnel be involved in the appropriate manner at every level of crisis management; emphasises the need for women to be included in senior-level decision-making positions, regular consultations with civil society, including women's organisations, and that capacity to work on gender issues within missions be enhanced; calls for the establishment of adequate public complaint procedures in the context of CSDP missions, which would particularly assist the reporting of sexual and gender-based violence; calls on the VP/HR to include a detailed report on women, peace and security in the six-monthly evaluation of CSDP missions; stresses that it is important that the EU should appoint more female police officers and soldiers to CSDP missions, in which connection the contingent of female police officers within the UN peace-keeping force in Liberia could be used as a model;
aicina PV/AP veikt atbilstošus pasākumus, lai uzlabotu Eiropas resursu un spēju izmantošanu civilās misijās, ar bažām norādot uz augstām drošības pasākumu izmaksām ES misijā tiesiskuma sekmēšanai Irākā un ES Policijas misijā Afganistānā, ko uzticēts veikt privātiem drošības uzņēmumiem;
Calls on the VP/HR to take the steps required to optimise the potential use of European resources and capabilities for civilian missions and notes with concern that high costs are being incurred for the security of the EUJUST LEX Iraq and EUPOL Afghanistan missions, the measures in question having been entrusted to private security companies;
atbalsta nepieciešamību iestāžu līmenī izveidot stingrākas procedūras, lai regulāri un atbilstīgi kopējiem kritērijiem uz vietas novērtētu misiju reālo darbību; uzskata, ka tas ļautu novērtēt pieredzes izmantošanu no politiski stratēģiskā, tehniskā, tiesiskā un operatīvā viedokļa un ilgtermiņā izveidot pamatu, lai uzlabotu esošās darbības, un kritērijus, ko piemērot ārkārtas krīzes gadījumos, labāk līdzsvarojot stratēģiskās intereses un pieejamos resursus;
Endorses the need for more robust procedures, officially established at institutional level, to enable assessment – on a regular basis and based on common criteria – of the conduct of missions on the ground; believes that this would enable the experience acquired to be turned to account from a political, strategic, technical, legal and operational point of view, and in the long term could provide a starting point for improving interventions under way and for criteria to be applied to emerging crises so as to make for the best possible balance between strategic interests and available resources;
apstiprina, ka daudzpolu starptautiskās sistēmas attīstības tendence un stratēģisko partnerattiecību izveide jāīsteno, aktīvi uzņemoties atbalstīt multilaterālismu kā raksturīgāko tendenci, ņemot vērā vispārējo tiesiskuma ievērošanu, ES īpašo raksturu un globalizācijas procesam raksturīgo pieaugošo savstarpējo atkarību;
Maintains that the trend towards multipolarity in the international system and the establishment of strategic partnerships must be encompassed within an active commitment to promoting multilateralism, given that this is the dimension most consistent with respect for the universal rule of law, the specific nature of the EU and the growing interdependence which characterises globalisation;
atkārtoti uzsver, ka ES pilnībā ievēro ANO Statūtu noteikumus un principus, un atzīst, ka par starptautiskā miera un drošības uzturēšanu pasaulē galvenokārt ir atbildīga ANO Drošības padome;
Reiterates that the EU fully respects the provisions and principles of the United Nations Charter and recognises that the primary responsibility for the maintenance of international peace and security in the world lies with the UN Security Council;
norāda, ka Lisabonas līgums paredz, ka ES jāatbalsta multilaterāli risinājumi, it īpaši ANO ietvaros, un ES starptautiskās darbībās jābalsta uz ANO Statūtu principiem, starptautiskajām tiesībām un ES principiem un vērtībām;
Notes that the Lisbon Treaty imposes an obligation on the EU to promote multilateral solutions, in particular within the UN, and that EU international action must be based on the principles of the UN Charter; international law and EU principles and values;
atzīst, ka ar Lisabonas līgumu tiesiskā ziņā pārvarēts iepriekšējais dalījums starp Savienības un Kopienas politikām, nosakot, ka Savienība ir unikāls tiesību subjekts, un nostiprinot ES tiesiskās kārtības autonomiju starptautisko tiesību aspektā, pat ja ir apdraudēta starptautiskā drošība, kā jau Eiropas Savienības Tiesa noteica Kadi lietā (saskaņā ar kuru ’starptautiskās tiesības var iespiesties ES tiesību sistēmā tikai atbilstoši nosacījumiem, kurus izvirza Kopienas konstitucionālie principi’);
Acknowledges that, from a legal point of view, the Lisbon Treaty has overcome the previous dichotomy between Union and Community policies by conferring a unique legal personality and by strengthening the autonomy of the EU legal order vis-à-vis international law, even when international security is at stake, as already stated by the Court of Justice case law in the Kadi case (according to which ’international law can permeate the EU legal order only under the conditions set by the constitutional principles of the Community’);
aicina ANO Drošības padomē esošās ES dalībvalstis aizsargāt ES kopējās nostājas un intereses un veicināt ANO reformu, kuras rezultātā ES iegūtu pastāvīgu vietu ANO Drošības padomē;
Calls on those Member States which have seats on the UN Security Council to defend common positions and interests of the EU and to work towards a reform of the UN whereby the EU as such could have its own permanent seat;
uzsver vajadzību stiprināt ES un ANO sadarbību krīžu pārvaldības jomā, jo īpaši krīzes agrīnā posmā un atjaunošanas procesos pēc konfliktiem, ciešā saistībā ar nesen nodibinātā EĀDD attiecīgajām struktūrām;
Stresses the need to strengthen the cooperation between the EU and UN in the area of crisis management, notably during the early stages of a crisis and post-conflict reconstruction, in close connection with the appropriate structures of the newly established EEAS;
aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai racionalizētu ES efektīvo dalību ANO Ģenerālās asamblejas sanāksmēs;
Calls on the Member States to take the necessary steps in order to streamline the EU's effective participation in the meetings of the UN General Assembly;
atzīst, ka NATO saglabā galveno lomu tās dalībvalstu kopējā aizsardzībā un attiecas arī uz valstīm, kas nav tās dalībvalstis; atgādina par nepieciešamību pēc konstruktīvas sadarbības starp ES un NATO, it īpaši tajās operāciju zonās, kur abas organizācijas vienlaikus izvērš aktīvu darbību; ar nepacietību gaida augstās pārstāves priekšlikumus saistībā ar 2010. gada septembra Eiropadomes secinājumiem attiecībā uz ES un NATO sadarbību krīžu vadības jomā;
Recognises that NATO constitutes the foundation of collective defence for those Member States which belong to it and reaches beyond its Member States; recalls the need for constructive cooperation between the EU and NATO, particularly where the two organisations are active in the same theatres of operations; looks forward to the proposals of the High Representative as tasked by the European Council conclusions of September 2010 referring to EU-NATO cooperation in crisis management;
uzsver Āfrikas kontinenta nozīmīgo lomu ES drošībā, miera uzturēšanā un konfliktu novēršanā; atbalsta ciešu ES un Āfrikas Savienības (ĀS) sadarbību Miera un drošības partnerības ietvaros saistībā ar Āfrikas un ES apvienoto stratēģiju; mudina vairāk iesaistīt Āfrikas Savienību un noteikt tai lielāku atbildību, galvenokārt attiecībā uz krīžu pārvaldību, un vēlreiz apstiprina, ka Komisijai un dalībvalstīm jāapņemas veikt konkrētus pasākumus cīņā pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību un izplatīšanu; atbalsta Tripoles deklarācijā minēto uzdevumu izveidot pilnībā funkcionējošu Āfrikas miera un drošības sistēmu;
Points to the fundamental importance of the African continent for the EU's security and for peacekeeping and conflict prevention; supports close cooperation between the EU and the African Union within the Peace and Security Partnership in conjunction with the Africa-EU Joint Strategy; favours greater involvement and responsibility of the African Union, especially where crisis management is concerned, and reaffirms the need for the Commission and the Member States to play their part by taking practical measures to combat trafficking in, and the spread of, light weapons and small arms; endorses the pledge in the Tripoli Declaration to make the African peace and security architecture fully operational;
īpaši iesaka attīstīt Āfrikas agrās brīdināšanas un konfliktu novēršanas spējas, stiprināt padomdevēju grupas starpniecības spējas un izskatīt iespēju īstenot Prodi ziņojuma ieteikumus attiecībā uz Āfrikas miera uzturēšanas operāciju finansējumu; mudina attīstīt sadarbības attiecības un stiprināt Āfrikas subreģionālo organizāciju iespējas;
Recommends in particular that African early warning and conflict prevention capabilities be developed, that the ’panel of the wise’ be placed in a more effective position to mediate, and that ways be studied of giving effect to the recommendations in the Prodi report on the financing of African peacekeeping operations; urges that relations be pursued on a collaborative basis and that the capabilities of African sub-regional organisations be enhanced;
uzskata, ka šādā dialogā jāizskata attiecīgo draudu novērtējums, jāietver (attiecīgos gadījumos) trešo valstu dalība ES operācijās un apmācībās un jāveicina ciešāka iesaistīšanās visos aspektos; uzskata, ka, lai veicinātu sadarbību ar trešām valstīm un izvairītos no kavēšanās, ko var izraisīt katra konkrētā ieguldījuma apspriešana, ir jānovērš procedurāli šķēršļi; uzskata, ka šajā nolūkā ar dažām trešām valstīm varētu noslēgt pamatnolīgumus un noteikt standarta procedūras, lai veicinātu šo valstu ieguldījumu;
Considers that such a dialogue should address respective threat assessment, involve (where relevant) the participation of third countries in EU exercises and training activities and lead to closer mutual engagement across the board; believes that procedural obstacles should be tackled in order to facilitate cooperation with third countries and avoid the delays that negotiating each specific contribution may entail; takes the view that framework agreements and standard procedures could be established, to this end, with some third countries to facilitate their contribution;
uzsver, cik svarīga KDAP jomā ir sadarbība ar ES kaimiņvalstīm, kurai jābūt reģionāli līdzsvarotai un jāsniedz plašs iespēju klāsts, kas rosinātu drošības sektora reformas partnervalstīs, un tas ne tikai palīdzētu palielināt civilās un militārās spējas, lai ļautu ES austrumu un dienvidu partneriem piedalīties KDAP misijās, bet arī piešķirtu tai lielāku atbalstu reģionālās drošības nodrošināšanā;
Underlines the importance of cooperation on CSDP with the EU's neighbours, which should be regionally balanced and provide a broad range of opportunities that would catalyse security sector reforms in the partner states and would not only help generate civilian and military capabilities to enable the EU's Eastern and Southern partners to participate in CSDP missions but also give it stronger support in managing regional security;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūcija par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās ( 2010/2298(INI) )
European Parliament resolution of 11 May 2011 on the EU as a global actor: its role in multilateral organisations ( 2010/2298(INI) )
ņemot vērā Savienības un dalībvalstu lojālas sadarbības principu, kas minēts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā,
having regard to the principle of sincere cooperation between the Union and the Member States, expressed in Article 4 (3) of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktu un 2. punkta h) apakšpunktu, kuros Savienība aicināta veicināt kopīgu problēmu risināšanu daudzpusējās struktūrās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā, un sasniegt augstu sadarbības līmeni, lai sekmētu starptautisku sistēmu, kuras pamatā būtu ciešāka daudzpusēja sadarbība un laba pasaules līmeņa vadība,
having regard to Article 21(1) and (2)(h) of the Treaty on European Union, which call on the Union to promote multilateral solutions to common problems, in particular in the framework of the United Nations, and to achieve a high degree of cooperation to promote an international system based on stronger multilateral cooperation and good global governance,
ņemot vērā ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 65. sesijā, ko Padome pieņēma 2010. gada 25. maijā Eiropas Savienības Padome, 10170/10.
having regard to the EU priorities for the 65th United Nations General Assembly adopted by the Council on 25 May 2010 Council of the European Union 10170/10.
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada septembrī noteiktos iekšējos pasākumus, lai uzlabotu Eiropas Savienības ārpolitiku, izmantojot integrētāku pieeju EUCO 21/01/10 REV 1, I pielikums.
having regard to the internal arrangements set out by the European Council of September 2010 to improve the European Union's external policy through a more integrated approach EUCO 21/01/10 REV 1 Annex I.
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju ’Droša Eiropa labākā pasaulē’ un Padomes 2008. gada 12. decembra ziņojumu ’Sniegt drošību mainīgā pasaulē’ par šīs stratēģijas īstenošanu,
having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled ’A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and its implementation report by the Council entitled ’Providing Security in a Changing World’ of 12 December 2008,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ’Eiropas Savienība un ANO ‐ daudzpusējas sadarbības izvēle’ ( COM(2003)0526 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ’The European Union and the United Nations: The Choice of Multilateralism’ ( COM(2003)0526 ),
ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par EDSO pilnveidošanu ‐ ES loma Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0399 .
having regard to its resolution of 11 November 2010 on strengthening the OSCE – a role for the EU Texts adopted, P7_TA(2010)0399 .
ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0377 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 with recommendations to the Commission on improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area Texts adopted, P7_TA(2010)0377 .
ņemot vērā 2010. gada 19. maija rezolūciju par institucionālajiem aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0184 .
having regard to its resolution of 19 May 2010 on the institutional aspects of the accession of the European Union to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms Texts adopted, P7_TA(2010)0184 .
ņemot vērā 2010. gada 25. marta ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesiju OV C 4 E, 7.1.2011., 49. lpp.
having regard to its recommendation of 25 March 2010 to the Council on the 65th Session of the United Nations General Assembly OJ C 4 E, 7.1.2011, P. 49.
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7–0181/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0181/2011 ),
tā kā globalizācijas procesi rada gan plašas iespējas, gan problēmas un draudus pasaules līmeņa vadībai, vienlaikus atklājot sociālās sistēmas nepilnības un trūkumus, tostarp finanšu tirgos, energoapgādes drošības, nabadzības izskaušanas, klimata pārmaiņu politikas un cilvēktiesību pārkāpumu jomā; tā kā, lai risinātu globālus problēmas un draudus, nepieciešama pasaules mēroga sadarbība un kopēja rīcība, kā arī efektīvas institūcijas un saistoši noteikumi; tā kā ‐ lai starptautiskās organizācijas būtu leģitīmas un efektīvas, tām jāņem vērā visu globalizētās pasaules valstu likumīgās intereses;
whereas the processes of globalisation carry a wide range of opportunities, challenges and threats for global governance whilst revealing social loopholes and failures, including in financial markets, energy security, the fight against poverty, climate change policy and the violation of human rights; whereas global challenges and threats require worldwide cooperation and collective action to tackle them, as well as effective institutions and legitimate rules; whereas, if international organisations are to be legitimate and effective, they will have to reflect the interests of all states in the multipolar world,