natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, cik nozīmīga ir izvērsta divpusējā un daudzpusējā ekonomiskā sadarbība starp EKP partnervalstīm, jo tas sniegtu taustāmus labumus iedzīvotājiem, uzlabotu politisko klimatu attiecīgajā reģionā un veicinātu partnervalstu ekonomisko attīstību; tāpēc mudina starp partnervalstīm izveidot brīvās tirdzniecības zonas;
Underlines the importance of increased bilateral and multilateral economic cooperation among ENP partners, as this would result in tangible benefits for citizens, would improve the political climate in the region and would contribute to the economic development of the partner countries; encourages, therefore, the establishment of free trade areas between the partner countries;
atzīmē Ķīnas aizvien lielāko ekonomisko klātbūtni Austrumu partnerības valstīs;
Notes the growing economic presence of China in the Eastern Partnership countries;
uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt pilsoņu mobilitāti, uzturēt savstarpējos kontaktus un pārvaldīt migrācijas plūsmas ar vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, lai pakāpeniski virzītos uz pilnīgu vīzu režīma atcelšanu, ar noteikumu, ka ir pilnībā izpildīti attiecīgie nosacījumi; aicina ES aktīvi un strauji vest sarunas par šiem jautājumiem, vienlaikus jau nodrošinot, ka nolīgumi par vīzu režīma atvieglošanu tiek labāk īstenoti; iesaka ‐ divpusējos nolīgumos ir jāparedz noteikumi par migrācijas jomā pieņemto tiesību aktu atjaunināšanu EKP valstīs; uzstāj, ka jāīsteno šādus nolīgumus un politikas virzienus, jo īpaši patvēruma piešķiršanu, pilnībā ievērojot starptautiskās saistības un pienākumus, kā arī ES standartus, īpaši cilvēktiesību jomā;
Stresses the importance of supporting the mobility of citizens, maintaining people-to-people contacts and managing migration flows, particularly through visa facilitation and readmission agreements, with a view to gradually moving towards full visa liberalisation, provided that all relevant conditions are fully met; invites the EU to actively and speedily pursue negotiations to this end, while at the same time ensuring better implementation of the visa facilitation agreements; recommends that bilateral agreements should include provisions on the updating of national migration laws in ENP countries; insists that the implementation of such agreements and policies, in particular the provision of asylum, must be fully in line with international obligations and commitments and with EU standards, especially in the human rights field;
vēl vairāk uzsver to, ka vīzu režīma atvieglošanu var izmantot kā spēcīgu stimulu demokratizācijas un cilvēktiesību reformu veicināšanai partnervalstīs, un var izmantot arī kā līdzekli, lai atzītu konkrētus soļus politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas virzienā ar ES saistībā ar EKP;
Stresses, furthermore, the fact that visa liberalisation can be used as a strong incentive to promote democratisation and human rights reforms in the partner countries, as well as a means of acknowledging concrete steps taken towards political association and economic integration with the EU within the ENP framework;
ierosina, lai Komisija publicē ikgadēju novērtējuma ziņojumu attiecībā uz Eiropas atpakaļuzņemšanas nolīgumiem;
Proposes that the Commission should publish an annual evaluation report concerning the European readmission agreements;
uzskata, ka starp FRONTEX un EKP valstīm jābūt labākai sadarbībai;
Believes enhanced cooperation to be necessary between the ENP countries and FRONTEX;
mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību studentu, augstskolu pasniedzēju, pētnieku un uzņēmēju mobilitātei, nodrošinot pietiekamus resursus un stiprinot un paplašinot jau pieejamās stipendiju programmas; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt Austrumu partnerības ietvaros jaunus projektus, kuros galvenā uzmanība būtu pievērsta strukturētākai sadarbībai augstākās izglītības un pētniecības jomā, veicinot apmaiņu starp universitātēm un valsts–privātā sektora partnerību pētniecības jomā; atzinīgi vērtē mobilitātes partnerību ar Moldovu un Gruziju un atbilstīgi ES vispārējai pieejai migrācijai mudina noslēgt šādu partnerību arī ar citiem austrumu partneriem; uzskata, ka šajā sakarā varētu labāk izmantot un piemērot Šengenas vīzu kodeksu, lai atvieglotu mobilitāti šo kategoriju personām;
Urges the Commission to pay particular attention to the mobility of students, academics, researchers and businessmen by ensuring that sufficient resources are available and by strengthening and broadening existing scholarship programmes; stresses, in this connection, the importance of developing within the EaP new projects focusing on more structured cooperation in the field of higher education and research that promotes university exchanges and public-private partnerships in the field of research; welcomes the establishment of mobility partnerships with Moldova and Georgia and encourages the conclusion of such partnerships with other eastern partners as part of the EU's Global Approach to Migration; considers, in this connection, that the flexibilities existing within the Schengen Visa Code should be better used and applied in order to facilitate the mobility of these groups;
atkārtoti pauž vislielāko atbalstu EK finansētiem stipendiju projektiem universitāšu beidzējiem no EKP valstīm un ES, mācībām Eiropas Koledžā; uzskata, ka šādā veidā būs iespējams sagatavot sarunu partnerus no kaimiņvalstīm, piemēram, personālu darba vietām, kas saistītas ar ES EKP, kurš pilnībā un profesionāli pārzinās Eiropas politikas, tiesību aktu un iestāžu būtību;
Reaffirms its strong support for the EU-funded project involving the provision of scholarships to the College of Europe for university graduates from the ENP and the EU; believes that this will make is possible to train future discussion partners in EU and neighbouring countries – i.e. personnel for EU-ENP-related jobs – who are fully and professionally acquainted with the substance and spirit of EU policies, laws and institutions;
uzsver nozaru sadarbības nozīmīgumu, ņemot vērā augošo savstarpējās atkarības līmeni, īpaši tādās jomās, kā energoapgādes drošība, vide un klimata pārmaiņas, izglītība, informācijas tehnoloģijas, pētniecība, transports, sociālā attīstība un integrācija, nodarbinātība un darba vietu radīšana un sadarbība veselības jomā; uzsver, ka ciešāka nozaru sadarbība varētu veidot sinerģiju starp ES iekšpolitiku un EKP; šajā sakarībā uzskata, ka jāmudina lielāks skaits partnervalstu parakstīt protokolus ar ES par dalību Kopienas programmās un aģentūrās; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Moldāvijas Republikas un Ukrainas pievienošanos Enerģētikas kopienai;
Emphasises the importance of sectoral cooperation, given the growing level of interdependence, particularly in areas such as energy security, environment and climate change, education, information technology, research, transport, social development and inclusion, employment and job creation and health cooperation; stresses that enhanced sectoral cooperation could foster synergies between EU and ENP internal policies; considers, in this context, that more partner countries should be encouraged to conclude protocols with the EU on participation in Community programmes and agencies; welcomes, in this connection, the accession of the Republic of Moldova and Ukraine to the Energy Community;
uzskata, ka ir jāpastiprina sadarbība enerģētikas, energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas resursu veicināšanas jomā, kas būtu galvenie mērķi sadarbības nolīgumos ar EKP partnervalstīm; uzsver, ka Nabucco projekts ir stratēģiski nozīmīgs un jāīsteno vistuvākajā laikā, tas pats attiecas arī uz sašķidrinātās dabas gāzes transportēšanu AGRI projekta ietvaros;
Considers it necessary to step up energy cooperation, energy efficiency and the promotion of renewable energy, which will constitute key objectives of the cooperation arrangements with the ENP partners; emphasises the strategic significance of the Nabucco project and of its swift implementation, as well as of liquefied natural gas (LNG) transportation under the AGRI project;
uzsver nepieciešamību nodrošināt adekvātu ES finansējuma līmeni sadarbībai ar kaimiņvalstīm un atgādina EKPI kā EKP finansēšanas instrumenta nozīmi, kurš ir jāpārveido, lai elastīgāk reaģētu uz kaimiņvalstu un to reģionu dažādajām vajadzībām, un nodrošinātu tiešu saikni ar EKP mērķiem un EKPI plānošanu, kā arī atspoguļotu nākotnē paredzēto uz rezultātu orientēto EKP būtību; tomēr uzsver, ka nepieciešama lielāka elastība un spēja reaģēt uz krīzes situācijām, kā arī mērķtiecīgāka palīdzība, jo īpaši pilsoniskajai sabiedrībai un vietējā līmenī, nodrošinot augšupēju pieeju, un nodrošinot, ka finansiālā palīdzība nav saistīta ar nepamatotu valsts iejaukšanos; uzsver dažādu EKPI programmu pārvaldības un īstenošanas uzraudzības nozīmi un uzsver, ka finansēto projektu pamatkritērijiem jābūt vietējās ekonomikas attīstības pievienotajai vērtībai, ņemot vērā patiesās izmaksas un katra projekta patieso ieguldījumu; aicina Komisiju un EĀDD, sagatavojot nākamo instrumentu, rīkot iepriekšējas apspriedes ar Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām;
Underlines the need to provide an adequate level of EU funding for cooperation with the neighbourhood and reiterates the value of the ENPI as the ENP financing instrument, which needs to evolve in such a way as to respond more flexibly to the different needs of the neighbouring countries and regions, ensure that there is a direct linkage between the ENP policy objectives and ENPI programming and reflect the performance-based character of the future ENP; emphasises, however, the need to ensure greater flexibility and crisis-responsiveness, as well as better-targeted assistance, aimed in particular at civil society and local levels, ensuring a bottom-up approach and making sure that the financial assistance is not subject to unjustified state interference; underscores the value of monitoring the management and implementation of the various programmes under the ENPI and emphasises that a fundamental criterion for the funding of projects must be their added value for local economic development, taking into account the actual cost of, and the real contribution made by, each project; calls on the Commission and the EEAS to conduct early consultations with Parliament and the civil society stakeholders during the upcoming drafting of the successor instrument;
aicina palielināt Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta finansējumu, kā arī izmantot to efektīvāk, lai nostiprinātu pilsoniskās sabiedrības spēju veicināt cilvēktiesības un demokrātisko reformu, kā arī nevalstisko dalībnieku instrumenta finansējumu, ar ko atbalsta nelielus vietējus attīstības pasākumus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši Baltkrievijā;
Calls for more funding to be provided under, and better use to be made of, the Instrument for Democracy and Human Rights in order to strengthen civil society's capacity to promote human rights and democratic reform, as well as under the Non-State Actors Instrument supporting small-scale local development activities to be implemented by civil society organisations, in particular in Belarus;
uzsver, ka ir svarīgi saglabāt atbilstīgu finansēšanas līmeni, un pauž gandarījumu par starptautisko finanšu institūciju un citu donoru darba saskaņotības uzlabošanos, lai palielinātu efektivitāti un radītu sinerģiju; uzsver, ka ES ir arī jāsniedz ieguldījums partnervalstu esošo resursu labākā izmantošanā, pievēršot lielāku uzmanību praktiskai sadarbībai, lai paaugstinātu šo valstu iestāžu spēju īstenot reformas un ievērot saistības, kas noteiktas dažādos nolīgumos, kuri noslēgti ar ES; norāda, ka jāpastiprina tiešā saikne starp rezultātiem un finansiālo palīdzību (piemēram, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta “pārvaldības mehānismu”), jo īpaši tādās jomās kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums;
Stresses the importance of maintaining appropriate levels of financing, and is encouraged by the improved coordination of the work carried out by international financial institutions and other donors with a view to improving efficiency and generating synergies; stresses that the EU should also contribute to better use of existing resources by partner countries through a stronger focus on practical cooperation, so as to better empower those countries' institutions to implement the reforms and meet the commitments stemming from the various agreements concluded with the EU; points out that the direct link between performance and financial assistance (e.g. the Governance Facility within the ENPI) needs to be enhanced, especially in the area of democracy, human rights and the rule of law;
uzskata, ka budžeta atbalstu varētu apspriest kā lietderīgu iespēju, kas nākotnē varētu radīt reālus stimulus; tomēr uzskata, ka tā pamatā jābūt diferenciācijas principam un ka tam ir jāpiemēro nosacījumi, tostarp saņēmējvalstīm ir jāievēro kopīgu vērtību principi, jāveic efektīvas budžeta pārvaldības un kontroles procedūras, jānodrošina zems korupcijas līmenis un spēja izmantot šo atbalstu pārredzamā, efektīvā un atbildīgā veidā;
Considers that budget support could be discussed as a useful option that could provide real incentives in the future; believes, however, that it should be based on the differentiation principle and should be subject to conditionality, including the adherence of beneficiary countries to shared values and principles, effective budgetary management and control procedures, low levels of corruption, and the ability to use such support in a transparent, effective and accountable manner;
uzskata, ka būtiski jāpaaugstina griestus vispārējā budžeta 4. izdevumu kategorijai, konkrēti Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam, ņemot vērā, ka pēdējos gados attiecībā uz Eiropas Savienību un partnervalstīm gan tika sasniegts zināms progress sadarbības veicināšanā un to ekonomiku pakāpeniska integrācija, tomēr vēl ir daudz darāmā, jo parādās jauni uzdevumi un sadarbības jomas;
Insists that there should be a sizeable increase in the heading 4 ceiling within the overall budget, in particular for the ENPI, given that, despite there having been some progress over the last few years in promoting enhanced cooperation and progressive economic integration between the European Union and the partner countries, more needs to be done as new challenges and areas for cooperation emerge;
aicina Komisiju ‐ gan ne uz Savienības Vidusjūrai finansējuma rēķina ‐ palielināt finansiālo palīdzību Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijai, lai sasniegtu Austrumu partnerības mērķus un nodrošinātu tās efektīvu īstenošanu;
Calls on the Commission to increase financial support, albeit not at the expense of funding for the Union for the Mediterranean, for the eastern component of the ENP, in order to fulfil the objectives and secure effective implementation of the EaP;
norāda, ka, lai gan palīdzība var sniegt atbalstu valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, ar to nepietiek, lai garantētu ilgtspējīgu un ilgstošu attīstību; tādēļ aicina jaunattīstības valstis stiprināt un mobilizēt iekšzemes resursus, aktīvi iesaistīt privāto sektoru, pašvaldību iestādes un pilsonisko sabiedrību Eiropas kaimiņattiecību politikas darba kārtībā, kā arī aicina šīs valstis uzņemties vairāk atbildības par saviem Eiropas kaimiņattiecību politikas projektiem;
Points out that, although aid can act as a lever for ENP countries, it is not enough to guarantee sustainable and lasting development; calls, therefore, on ENP countries to strengthen and mobilise their domestic resources, actively involve the private sector, local governments and civil society in the ENP agenda and ensure greater ownership of ENP projects;
norāda, ka Austrumu partnerības jaunatnes dimensijas stiprināšana ir būtisks ieguldījums ES un austrumu kaimiņvalstu attiecībās, kam nākamajos gados paveras liels potenciāls, un šo partnervalstu demokratizācijā un to tiesību aktu saskaņošanā ar Eiropas standartiem; atkārtoti uzsver, ka 2011. gadā ES 2011. gada budžetā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam piešķirto papildu 1 000 000 miljonu Komisijai vajadzētu izdot Austrumu partnerības jaunatnes dimensijas stiprināšanai, nodrošinot:
Notes that strengthening the Youth dimension of the Eastern Partnership represents a major investment in the future of EU-Eastern Neighbourhood relations, with great potential for the years to come, and in the democratisation of those partners and the harmonisation of their legislation with European standards; reiterates that the additional EUR 1 000 000 allocated to the ENPI for 2011 within the EU budget for 2011 should be spent by the Commission on strengthening the Youth dimension of the Eastern partnership by providing:
nelielas dotācijas, kas piešķiramas, izmantojot Komisijas vai ES delegācijas izsludinātus Eiropas un Austrumu partnerības valstu jaunatnes organizācijām adresētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus par kopīgiem projektiem;
small grants to be awarded through calls for proposals issued by the Commission or an EU delegation and addressed to EU and EaP countries' youth organisations, for common projects;
stipendijas studentiem no Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas valstīm;
scholarships for students from ENP-East countries;
atzinīgi vērtē 2011. gada 2. februārī Baltkrievijas atbalstam organizētās donoru konferences iznākumu, kurā tika iegūti apmēram EUR 87 miljoni, kas izmantojami cilvēktiesību aizstāvju pārstāvju atbalstam, arodbiedrību, pētniecības centru un studentu organizāciju nostiprināšanai;
Welcomes the outcome of the donor conference held on 2 February 2011 for Belarus, with some EUR 87 million to be spent on supporting human rights spokespersons and strengthening trade unions, research centres and students organisations;
atzīmē ES aktīvāku iesaistīšanos drošības jomā austrumu kaimiņvalstīs, izveidojot ES Robežu palīdzības misiju Moldovā un Eiropas Savienības Uzraudzības misiju Gruzijā; aicina ES augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un EĀDD pastiprināt iesaistīšanos Piedņestras un Dienvidkaukāza ieilgušo konfliktu risināšanā, pamatojoties uz starptautisko tiesību principiem, jo īpaši spēka neizmantošanu, pašnoteikšanos un teritoriālo integritāti, aktīvāk piedaloties pastāvīgās un
Notes the EU's stronger engagement in security issues in the Eastern Neighbourhood with the establishment of the EUBAM in Moldova and the EUMM in Georgia; calls on the VP/HR and the EEAS to step up their involvement in finding a solution to the protracted conflicts in Transnistria and the South Caucasus based on the principles of international law – in particular non-use of force, self-determination and territorial integrity – through more active policy stances, more active participation and a more prominent role in permanent and
struktūrās konfliktu risinājuma meklēšanai, tostarp līdzšinējos sarunu formātos, jo īpaši EDSO;
conflict resolution structures, including already existing negotiating formats, particularly those of the OSCE;
aicina augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un EĀDD izstrādāt vairāk uzticības veicināšanas pasākumu un programmu, tostarp uzsākot jaunas misijas un iedzīvotājiem paredzētas komunikācijas stratēģijas un apsverot pragmatiskas sadarbības iniciatīvas, piemēram, kontaktēšanos ar pilsonisko sabiedrību, vienlaicīgi paturot spēkā ES neatzīšanas politiku, lai atbalstītu pilsonisko kultūru un kopienu dialogu; uzsver, ka ir svarīgi ar EKP, Austrumu partnerību un asociācijas nolīgumu sarunām stiprināt labu kaimiņattiecību principu, kā arī attīstīt reģionālo sadarbību; uzskata, ka ES īpašajiem pārstāvjiem joprojām ir svarīga loma, jo īpaši, ja viņu pilnvarās ietilpst reģionālais aspekts, kā tas ir attiecībā uz Dienvidkaukāzu; uzsver, ka jāīsteno vairāk un kvalitatīvāki pasākumi, kas risinātu reģiona ilgstošos konfliktus, kuri ir šķēršļi daudzpusējai dimensijai;
Calls on the VP/HR and the EEAS to develop more confidence-building measures and programmes, including the launching of new missions and public communication strategies and the consideration of pragmatic initiatives and innovative approaches such as informal contacts and consultations with the societies of the breakaway territories, while conserving the EU's non-recognition policy, in order to support civic culture and community dialogue; underlines the importance of strengthening the principle of good neighbourly relations, as well as developing regional cooperation through the ENP, the EaP and the negotiations on Association Agreements; considers that the EU Special Representatives (EUSRs) still have a significant role to play, particularly where their mandate has a regional dimension, such as in the South Caucasus; considers that more and better measures should be implemented with a view to solving the protracted conflicts in the region, which are hindering the multilateral dimension;
šajā sakarā vērš uzmanību uz faktu, ka jebkāda progresa trūkums Dienvidkaukāza neatrisināto konfliktu atrisināšanā ir kavējis reģionā jebkādu sadarbību (izņemot Reģionālā vides centra sadarbību) un attiecīgi ir vājinājis EKP; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir apzināt, kādās sadarbības jomās iesaistīt šīs trīs valstis, jo īpaši attiecībā uz dialogu, ko savā starpā risina šo valstu pilsoniskās sabiedrības, jaunatnes organizācijas un neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi, kā arī uz ekonomisko sadarbību, un aicina EEAS pielikt visas pūles, lai šajā iniciatīvā iesaistītu arī Krievijas Federāciju un Turciju;
Draws attention, in this regard, to the fact that the lack of any progress as regards the resolution of the unsolved conflicts in the South Caucasus has hindered the development of all kinds of cooperation in the region, except for the Regional Environment Centre (REC), and consequently weakened the ENP; takes the view that it is of the utmost importance to identify areas of cooperation in which to involve the three countries with regard, in particular, to the dialogue between civil societies, youth organisations and independent media organs as well as economic interaction and calls on the EEAS to make every effort also to engage the Russian Federation and Turkey in this initiative;
pauž nopietnas bažas par to, ka piespiedu kārtā pārvietotām personām (gan bēgļiem, gan valsts iekšienē pārvietotām personām) partnervalstīs notikušu bruņotu konfliktu dēļ joprojām ir liegtas tiesības, tostarp tiesības uz atgriešanos, īpašumtiesības un tiesības uz personīgo drošību; aicina visas puses nepārprotami un bez nosacījumiem atzīt minētās tiesības, vajadzību tās nekavējoties īstenot un rast steidzamu šīs problēmas risinājumu, kas atbilstu starptautisko tiesību principiem; šajā sakarā aicina Komisiju un ES dalībvalstis joprojām sniegt un palielināt ES palīdzību un finansiālo atbalstu tām Austrumu partnerības valstīm, kas risina šo situāciju, jo īpaši palīdzot atjaunot un būvēt vajadzīgās ēkas un ceļus, ūdensapgādes un elektroapgādes infrastruktūru, slimnīcas un skolas;
Expresses concern at the fact that forcibly displaced persons (both refugees and internally displaced persons (IDPs)) are still being denied their rights, including the right to return, property rights and the right to personal security, as a result of armed conflicts in the territories of the partner countries; calls on all parties to unambiguously and unconditionally recognise these rights and the need for their prompt realisation and for a prompt solution to this problem that complies with the principles of international law; calls, in this respect, on the Commission and the EU Member States to continue and step up the provision of EU assistance and financial support to those EaP countries dealing with this situation, in particular by helping to renovate and construct necessary buildings and roads, water and electricity supply infrastructure, hospitals and schools;