natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis par prioritāti uzskatīt uzdevumu palielināt iespējas sievietēm iekļauties zinātnes pasaulē un veicināt viņu karjeras izaugsmi pētniecības jomā, tostarp ar apstiprinošu darbību palīdzību; iesaka uzsākt Eiropas mēroga iniciatīvas, kuru mērķis būtu likvidēt kultūras stereotipus un barjeras, kas traucē sievietēm pievērsties zinātniskās izglītības jomai;
Calls on the European institutions and Member States to consider as a priority the promotion of women's access and career advancement in the field of research, including by means of affirmative action; proposes the launching of European initiatives aimed at removing cultural stereotypes and barriers which discourage women from following a scientific education path;
mudina dalībvalstis no jauna izvērtēt savas izglītības sistēmas, lai skolās un universitātēs veicinātu interesi par zinātni un atbalstītu tos studentus, kuri nodomājuši veidot karjeru šajā jomā;
Encourages Member States to reassess their education systems with a view to a greater take-up of science in schools and universities, and to support students intending to pursue careers in this area;
ir cieši pārliecināts, ka pretendentu atzinīgi novērtētā, veiksmīgā Marijas Kirī programma ir jāturpina ar esošo instrumentu palīdzību un ka tai būtu jānodrošina, ka augsta starptautiska līmeņa zinātnieki, tostarp jaunās paaudzes pārstāvji, izvēlas veikt pētniecības darbu Eiropā; atzīst ar Marijas Kirī programmu saistīto darbību panākumus un iesaka ievērojami palielināt tām paredzēto finansējumu;
Firmly believes that the successful Marie Curie Programme, which has been welcomed by applicants, should be continued with the existing instruments and ought also to ensure that top-level international scientists, including those of the younger generation, will opt for European research work; recognises the success of the Marie Curie actions and recommends a substantial increase in funding for them;
ir cieši pārliecināts, ka gan dalībvalstu, gan Eiropas Savienības līmenī jārada apstākļi visu līmeņu pētnieku mobilitātes uzlabošanai, padarot mobilitāti par "vispārēju parādību" gan attiecībā uz akadēmiskās karjeras zemākajiem līmeņiem saistībā ar negarantētām amata vietām, gan saistībā ar garantētām amata vietām, tostarp arī divvirzienu mobilitāti starp rūpniecību, universitātēm un pētniecības centriem, kā arī starp dažādām uzņēmējdarbības nozarēm; uzskata, ka pētnieku karjeru, atalgojuma un darba apstākļu saskaņošana ES līmenī ir noteicošais solis, lai pētnieku mobilitāti padarītu par Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni; šajā sakarā galvenais uzlabojums būtu skaidru kopēju Eiropas līmeņa standartu noteikšana attiecībā uz iespējām veidot akadēmisko karjeru un līdz ar to "Eiropas kvalifikācijas" piešķiršana, kas pētniekiem dotu iespēju strādāt dalībvalstu universitātēs un pētniecības centros;
Firmly believes that, both at Member State and EU level, conditions must be created for improving the mobility of researchers at all career levels, making mobility a "mass phenomenon", both for the lower levels of non-tenure-track academic careers, as well as the tenure-track levels, including two-way mobility between industry, universities and research centres and between different business sectors; considers harmonisation of researchers" careers and working conditions at EU level to be a key step forward in making mobility of researchers a pillar of the ERA; in this respect, a major improvement would be the setting of clear common standards at EU level for access to academic careers, and thus the awarding of a "European qualification" that would allow researchers to be hired by the universities and research centres of the Member States;
aicina dalībvalstis savstarpēji atzīt doktora diplomus, lai novērstu šķēršļus pētnieku un zinātnieku mobilitātei un ES nostiprinātu vienotu Eiropas pētniecības telpu;
Calls for the mutual recognition of Member States' doctoral diplomas in order to remove obstacles to the mobility of researchers and scientists and consolidate a single European research area in the EU;
mudina Eiropas universitātes, pētniecības iestādes un uz pētniecību orientētus uzņēmumus padarīt elastīgākas karjeras struktūras un hierarhijas, lai jaunajiem un visnovatoriskākajiem zinātniekiem sniegtu stimulus, tostarp pieeju nozīmīgiem finansiāliem apbalvojumiem papildu atlīdzības veidā un citiem pastiprinātas atlīdzības veidiem;
Urges European universities, research establishments and research-orientated companies to loosen up their career structures and hierarchies so as to provide their young and most innovative scientists with incentives, including access to major financial rewards in the form of spin-offs and other forms of enhanced compensation;
uzskata, ka septitajā pamatprogrammā īpaša uzmanība ir jāvelta tehnoloģiskajam novatorismam; uzskata par būtisku Eiropas pētniecības politikas saskaņošanu ar atbilstīgo uzņēmējdarbības un rūpniecības politiku;
Believes that technological innovation must be given particular attention in FP7; considers it essential that European research policy be coordinated with the corresponding enterprise and industrial policy;
atzinīgi vērtē priekšlikumu par Eiropas "tehnoloģijas platformām" un kopīgām tehnoloģijas iniciatīvām kā stratēģiskās pētniecības un attīstības darba kārtību īstenošanas instrumentiem specifiskās tehnoloģijas jomās; uzsver nozīmi, kāda piemīt tehnoloģiju platformām kā būtiskam mehānismam, lai apvienotu rūpniecību, pētniecības organizācijas, vietējās iestādes un citas ieinteresētās puses, kā arī uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi, kas veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību;
Welcomes the proposal of European "technology platforms" and Joint Technology Initiatives as tools to implement the strategic research and development agendas in specific technology areas; underlines the importance of technology platforms as a significant mechanism to bring together industry, research organisations, local institutions and other stakeholders, and stresses the need for measures to facilitate the participation of SMEs;
uzskata, ka, lai nodrošinātu saskaņotību, pētniecībai jābūt saistītai ar politikas prioritātēm;
Believes that research should be connected to policy priorities in order to ensure coherence;
aicina Komisiju atbalstīt tehnoloģijas platformu un "sociāli pamatotu pētniecības platformu" izstrādi, lai attīstītu sociāli pamatotus pētniecības konsorcijus nolūkā risināt galvenos sociālās jomas jautājumus Eiropā, t.i., kopējās demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā un problēmas vides jomā;
Calls on the Commission to support the development of technology platforms and "socially motivated research platforms" to develop socially motivated research consortia around major challenges in the societal sphere in Europe, i.e. common demographic changes in Europe and challenges in the environmental field;
atbalsta birokrātijas racionalizēšanu šajā programmā, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;
Supports the streamlining of bureaucracy in this programme, particularly in relation to SMEs;
novatorisma veicināšanas labā prasa, lai sadarbībai starp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un pētniecības iestādēm paredzētu noteiktu un ievērojamu līdzekļu apjomu sadarbības zinātniskajai pētniecībai, kas ir septitās pamatprogrammas vissvarīgākā daļa;
Calls, in the interest of promoting innovation, for a pre-determined, substantial proportion of the funds for "collaborative research", which makes up the most important part of FP7, to be reserved for cooperation between SMEs and research institutions;
aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis, iesaistot arī vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās organizācijas, veicināt reģionālo tehnoloģijas inkubatoru izveidi un, izmantojot valsts finansējuma instrumentus (EIF, struktūrfondus, reģionālos fondus), veicināt privātā riska kapitāla izmantošanu ("sviras efekts") ar nolūku izveidot reģionālos riska kapitāla fondus, kuri kā apvienotie valsts un privātie riska fondi, kas darbojas ciešā sadarbībā ar tehnoloģiju centriem, ir būtisks priekšnosacījums jauno uzņēmumu izstrādātu jaunu augsto tehnoloģiju projektu efektīvai finansēšanai;
Calls on the European institutions and Member States to promote, including with the involvement of local and regional authorities and other appropriate institutions, the establishment of regional technology incubators and, by means of their public financial instruments (EIF, Structural Funds, regional funds), to encourage the use of private risk capital (leverage effect) for the purpose of establishing regional risk capital funds (primarily venture-capital funds), which - as public-private risk funds operated in close cooperation with technology incubators - are an essential prerequisite for the effective financing of new high-technology projects devised by start-up entrepreneurs;
aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst situācijai rūpnieciskajā pētniecībā, jo tā veido lielu daļu no kopējiem pētniecībā iztērētajiem līdzekļiem;
Calls on the Commission to pay particular attention to the situation of industrial research, because this research accounts for a large proportion of the total resources spent on research;
aicina Komisiju ierosināt tādus noteikumus par ātrās pārbaudes sistēmas izveidošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ļautu tiem ātri izvērtēt pētniecības projektu finansējuma saņemšanas iespējamību;
Calls on the Commission to come forward with provisions on establishing a quick scanning system for SMEs which would enable them to rapidly assess the probability of funding for research projects;
stingri iesaka, ka pamatprogrammā jāveicina zinātnes grupu un reģionālo tīklu veidošana, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī jāatbalsta pašreizējās iniciatīvas dalībvalstīs;
Strongly recommends that the FP should promote the formation of scientific clusters and regional networks, with the involvement of SMEs, and should support existing initiatives in the Member States;
aicina Komisiju, iesniedzot septīto pamatprogrammu, izskaidrot "Eiropas pievienotās vērtības" jēdzienu un it īpaši pievērsties pētniecības jomām, kuru mērķus var sasniegt (un tam ir jābūt skaidram visu dalībvalstu iedzīvotājiem), dodot priekšroku kopīgiem Eiropas projektiem;
Calls on the Commission, in submitting FP7, to clarify the concept of European Added Value, and in particular to provide for research fields whose objectives - which should be evident to people in all Member States - can be achieved preferably through joint European projects;
atbalsta ciešāku sadarbību starp valstu pētniecības programmām; aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu saskaņā ar EK līguma 169. pantu;
Advocates enhanced cooperation between national research programmes; calls on the Commission to take initiatives pursuant to Article 169 of the EC Treaty;
aicina Komisiju vienoties ar rūpniecības nozares pārstāvjiem, lai veicinātu pētniecību stratēģiskās jomās;
Calls on the Commission to conclude agreements with industry so as to stimulate research in strategic areas;
uzskata, ka to tematisko prioritāšu noteikšanai, kuras jāiekļauj gaidāmajā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā par septito pamatprogrammu, jāatspoguļo Lisabonas programmas stratēģiskās prioritātes; turklāt tās jānosaka spraigās diskusijās starp Eiropas, dalībvalstu un reģionālām iestādēm, zinātnes aprindām un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām, ieskaitot un uzņēmējdarbības sektoru;
Believes that the definition of thematic priorities, to be included in the forthcoming decision of the European Parliament and the Council on FP7, should reflect the strategic priorities of the Lisbon agenda; moreover, it should be the result of an active debate among European, national and regional institutions, the scientific community and civil society stakeholders including the business sector;
uzskata, ka septītajai pamatprogrammai jāpamatojas uz sestās pamatprogrammas pētniecības virzieniem, lai saglabātu nepārtrauktību; tomēr par prioritāti jāuzskata zinātnes un tehnoloģiju galvenās jomas, kam ir liela nozīme Eiropas Savienības konkurētspējas veicināšanā, jaunu darba vietu radīšanā un pilsoņu labklājības uzlabošanā.
Considers that FP7 should build on the scope of the research areas within FP6, so as to maintain continuity; however priority should be given to key areas of science and technology which play a crucial role in increasing European competitiveness, creating new jobs and improving the well-being of citizens.
Šajā sakarā, piekrītot iekļaut arī kosmosa izpēti un salīdzinoši jauno pētniecību drošības jomā, uzskata, ka ar septīto pamatprogrammu vienlīdz ir jāatbalsta arī tādas pētniecības jomas kā:
In this respect, while agreeing to the inclusion of space research and the relatively new area of security research, believes that FP7 should adequately support research in the areas of:
zinātnes par dzīvību (tostarp biotehnoloģija, neirozinātnes, kā arī veselības aizsardzība un sabiedrības veselība),
life sciences (including biotechnology, neuroscience and preventive and public health),
visi pašreizējie un turpmākie enerģijas avoti, kas neizplata CO2 (it īpaši atjaunīgā enerģija un energoefektivitāte),
all existing and future non-CO2-emitting energy sources (particularly renewable energy and energy efficiency),
uzskata, ka, lai cīnītos ar visā pasaulē pieaugošajiem draudiem videi, ir būtiski, ka Eiropas pētniecības politika īpaši veicina pētniecību un attīstību attiecībā uz draudiem, ko rada daba;
Believes that, in order to cope with the growing worldwide environmental dangers, it is essential that European research policy strongly promotes R&D in the field of natural hazards;
uzskata, ka ES jānodrošina to slimību pašreiz vēl nepietiekami apropriētās pētīšanas finansēšana, kas skar jaunattīstības valstu iedzīvotājus;
Considers that the EU should ensure financing of currently underfunded research on illnesses that affect citizens of developing countries;
uzskata, ka septitajai pamatprogrammai ir arī jāatbalsta pētniecība un attīstība lēnāk attīstāmu zinātnes disciplīnu un tautsaimniecības nozaru ļoti novatoriskās jomās;
Considers that FP7 should also support R&D in highly innovative areas of slower-growing scientific disciplines and economic sectors;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāveic īpaši pasākumi, lai zinātne būtu pieejamāka pilsoņiem, piemēram, organizējot ar zinātni un tehniku saistītu jautājumu publisku apspriešanu, un tie ir jāatspoguļo Eiropas Savienības pētniecības politikā un gaidāmajā pamatprogrammā;
Stresses the need for the European Union to take specific actions to bring science closer to the citizen, for example by opening public debates on important scientific and technological issues, which should be reflected in European research policy and in the forthcoming FP;
aicina Komisiju izrādīt nopietnas rūpes par dzīvnieku aizsardzību, pirmkārt, atbalstot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, un, otrkārt, finansētajos projektos pēc iespējas samazinot to izmēģinājumu skaitu, kuros izmanto dzīvniekus;
Calls on the Commission to show a proper concern for animal protection firstly by supporting alternatives to animal testing and secondly by reducing to a minimum the number of animal tests in the projects it finances;
uzskata, ka pamatprogrammā vairāk jāapsver starpdisciplinārā pētniecība, lai sekmētu jaunas idejas un domu gājienu;
Considers that greater consideration should be given in the FP to inter-disciplinary research, in order to provide new impulses and lines of thought;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, as well as to the Governments and Parliaments of the Member States and candidate countries.
ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,
having regard to the Convention on Biological Diversity,
ņemot vērā Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību ("Putnu direktīva") OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.
having regard to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds OJ L 103, 25.4.1979, p.
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6-0049/2005 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Regional Development ( A6-0049/2005 ),
tā kā Eiropadomes sanāksmē Gēteborgā 2001. gada jūnijā Prezidentūras secinājumi Eiropadomes Gēteborgas sanāksmē 2001. gada 15. un 16. jūnijā.
whereas at the European Council meeting in Gothenburg in June 2001 Presidency Conclusions of the Gothenburg European Council 15 and 16 June 2001.
Eiropas valstu un valdību vadītāji apņēmās līdz 2010. gadam novērst bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropas Savienībā;
, European Heads of State and Government made a commitment to reverse the decline of biodiversity in the European Union by the year 2010,
tā kā Sestajā vides rīcības programmā ir minēts mērķis aizsargāt un, kur iespējams, atjaunot dabas sistēmu struktūru un finansējumu, kā arī apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu gan Eiropas Savienībā, gan visā pasaulē;
whereas the Sixth Community Environment Action Programme specifies the objective to protect and where necessary restore the structure and funding of natural systems and halt the loss of biodiversity, both in the European Union and on a global scale by 2010,
tā kā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notika Johannesburgā 2002. gadā, ir atzīts, ka bioloģiskai daudzveidībai ir izšķiroša nozīme vispārējā ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības izskaušanā, ka tā ir būtiska mūsu planētai, cilvēces labklājībai, cilvēku iztikai un kultūru integritātei, un tā kā Johannesburgas īstenošanas plānā ir apstiprināts globālais mērķis līdz 2010. gadam panākt, ka nozīmīgi samazinās pašreizējais bioloģiskās daudzveidības izzušanas līmenis;
whereas the World Summit on Sustainable Development in Johannesburg in 2002 recognised that biodiversity plays a critical role in overall sustainable development and poverty eradication, and is essential to our planet, human well-being and the livelihood and cultural integrity of people; and whereas the Johannesburg Plan of Implementation confirmed the global objective of achieving a significant reduction in the current rate of loss of biological diversity by 2010,
tā kā lauksaimnieki un mežu īpašnieki ar savu pārvaldības praksi var dot nozīmīgu ieguldījumu lauksaimniecībā izmantojamās zemes bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā, un daudzos gadījumos tas rada papildu izdevumus, kas atbilstīgi jākompensē;
whereas farmers and forest owners can make a significant contribution to the conservation and sustainable use of biodiversity on farmland through their management practices, and in many cases this results in additional spending which must be adequately compensated,
tā kā 2004. gadā ES finansējums lauksaimniecības tirgus izdevumiem un tiešajai palīdzībai sasniedza 40,2 miljardus eiru no kopējā ES budžeta 111,3 miljardiem eiru, salīdzinājumam - lauku attīstības politikai ir piešķirti 6,5 miljardi eiru; tā kā pašreizējā lauku attīstības politika joprojām ir vairāk pielāgota struktūrpolitikas mērķiem, nevis dabas aizsardzības nodrošināšanai un videi draudzīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses atbalstam;
whereas in 2004, out of a total EU budget of EUR 111.3 billion, EU funding for agricultural market expenditure and direct aid amounted to EUR 40.2 billion, compared to EUR 6.5 billion for rural development policy; whereas the present rural development policy is still geared towards structural policy objectives, rather than ensuring nature protection and supporting environmentally friendly and sustainable farming practices,
tā kā Komisijas priekšlikumos par finanšu plānu 2007.–2013. gadam ir ņemts vērā 2002. gadā Briselē pieņemtais lēmums iesaldēt lauksaimniecības izdevumus 2006. gada līmenī, pieļaujot 1% ikgadēju pielāgojumu inflācijas dēļ; tā kā šie priekšlikumi tādējādi paredz 301 miljardu eiru lauksaimniecības izdevumiem tirgus izdevumu un tiešo maksājumu vajadzībām (vidēji 43 miljardi eiru ik gadu) un 88,75 miljardus eiru lauku attīstības pasākumiem (vidēji 12,6 miljardi eiru ik gadu); tā kā summās, kas atvēlētas lauku attīstībai, ir iekļauti Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda pasākumi, ko iepriekš finansēja no struktūrfondiem;
whereas the Commission proposals for the financial perspective covering the period 2007-2013 respect the decision taken by the Council in 2002 in Brussels to freeze agricultural expenditure at the 2006 level, allowing for a yearly adaptation for inflation of 1%; whereas these proposals thus foresee an amount of EUR 301 billion for agricultural spending on market expenditure and direct payments (on average EUR 43 billion per year) and an amount of EUR 88.75 billion for rural development measures (on average EUR 12.6 billion); whereas the amounts for rural development include EAGGF measures formerly financed under Structural Funds,
tā kā dalībvalstis Malahidā 2004. gada 27. maijā vienojās, ka jānosaka pasākumi, kas nodrošina atbilstīgu un garantētu Kopienas līdzfinansējumu
whereas the Member States agreed in Malahide (27 May 2004) that arrangements need to be established which ensure adequate and guaranteed Community co-financing for the Natura 2000 network, and whereas the Message from Malahide also states that "this should include
Natura 2000
inter alia
tā kā atgādina, ka Komisija un Padome, 1992. gadā pieņemot Dzīvotņu direktīvu, skaidri apņēmās nodrošināt, ka zemes īpašniekiem un zemes lietotājiem nebūs jāsedz direktīvā iekļauto pasākumu izmaksas; tā kā noteikti mudina turēt šo solījumu,
whereas the Commission and the Council, in adopting the Habitats Directive in 1992, made a clear commitment to ensure that landowners and landusers would not bear the financial burden of the measures in the directive; strongly urging that this promise be kept,
atzīmē, ka veselīgas ekosistēmas nodrošina svarīgus sociālus un ekonomikas resursus, atpūtas iespējas, kā arī atbalstu lauksaimniecībai un zivsaimniecībai;
Notes that healthy ecosystems provide important social and economic resources as well as recreation opportunities and support for farming and fisheries;
uzskata, ka atbilstīgi jāpalielina tā fondu finansējums, jo nozīmīga daļa no Natura 2000 tīkla izdevumiem ir jāiekļauj lauku attīstības fondā un/vai struktūrfondos;
Believes that, as a significant part of Natura 2000 expenditure is to be included in the Rural Development Fund and/or the Structural Funds, the endowment of the funds needs to be increased accordingly;
prasa pēc 2006. gada izveidot īpašu ES fondu bioloģiskajai daudzveidībai saistībā ar LIFE + ierosinājumu, nodrošinot finansējumu Natura 2000 vadības pasākumiem, ko nevar finansēt ne no struktūrfondiem, ne no lauku attīstības fondiem;
Calls for the establishment after 2006 of a dedicated EU fund for biodiversity within the LIFE+ proposal, providing funding for Natura 2000 management activities that cannot be funded from either structural or rural development funds;
līdz šim bioloģiskās daudzveidības aizsardzība nav bijusi lauku attīstības fondu un struktūrfondu galvenais mērķis, un vietējā un reģionālā kontekstā tā var pat nonākt pretrunā ar citiem sociāli ekonomiskās attīstības mērķiem,
the programming and management of rural development and structural funds is geared towards fostering regional socio-economic development, and the administrations responsible for managing them have, at the moment, still limited nature conservation competencies, lacking the expertise and skills required to manage projects with nature conservation objectives;
tīklam, ne arī papildu finansējumu tiem instrumentiem, kuros šī prioritāte ir atspoguļota,
species located in areas of various types of ownership