natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka intelektuālo sistēmu piemērošana sniegs ievērojamu ieguldījumu sabiedriskā sektora energoefektivitātes, drošuma un drošības uzlabošanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotu un efektīvu intelektuālo sistēmu ieviešanu visā Savienībā un jo īpaši pilsētu teritorijās; norāda, ka pilsētas īpaši var sniegt būtisku ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām, piemēram, ar viedo vietējā sabiedriskā transporta sistēmu, enerģijas atjaunošanu ēkās, ilgtspējīgas pilsētu teritorijas plānošanu, samazinot attālumu uz darbu un pilsētā pieejamajiem pakalpojumiem, u. c.; saistībā ar šo atbalsta iniciatīvu “Civitas” un Pilsētas mēru paktu; uzsver pieejamā finansējuma izmantošanas nozīmi darbības programmu īstenošanā, lai veicinātu vietējā atjaunojamās enerģijas potenciāla izmantošanu, un aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs abas iniciatīvas nākotnē tiek atjauninātas;
Stresses that the application of intelligent systems can make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security in the public sector, and calls on the Commission and the Member States to ensure coordinated and effective deployment of intelligent systems in the Union as a whole, and particularly in urban areas; points out that cities, in particular, can make a major contribution towards combating climate change through, for instance, intelligent local public transport systems, energy refurbishment of buildings, and sustainable city-district planning which minimises distances to work, urban amenities etc.; in this context, supports the Civitas initiative and the Covenant of Mayors; stresses the importance of using available funding to implement programmes of action to promote the exploitation of local renewable energy potential, and calls on the Commission to ensure that both these initiatives are updated in the future;
uzsver kohēzijas politikas piemērotību sociālās jaunrades veicināšanai pilsētu teritorijā, īpaši nabadzīgajos kvartālos, nolūkā atbalstīt iekšējo kohēziju un cilvēku kapitālu, ievērojot iekļaujošu un iesaistošu pieeju, gan apmācības un izglītības jomā (īpaši atbalstot jauniešus), gan piekļuves mikrokredītam jomā vai nolūkā veicināt sociālo un solidāro ekonomiku;
Stresses the relevance of cohesion policy to promoting social innovation in urban areas, particularly in disadvantaged neighbourhoods, with a view to enhancing internal cohesion and human capital by means of an inclusive and participatory approach, whether in terms of training and education (particularly for young people), access to micro-credits or promotion of the social economy;
atkārtoti pauž uzskatu, ka galvenās Lisabonas stratēģijas nepilnības bija labi darbojošās vairāklīmeņu pārvaldības trūkums un nepietiekama reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana stratēģijas izstrādes, īstenošanas, saziņas un novērtēšanas posmos; uzsver nepieciešamību pēc uzlabotas stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldības sistēmas ar pastiprinātu ieinteresēto pušu integrāciju visos posmos;
Reiterates its view that one of the weaknesses of the Lisbon Strategy was the lack of well-functioning multi-level governance and the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation stages of the strategy; stresses the need for an improved governance system for the EU2020 Strategy, with greater integration of stakeholders at all stages;
aicina Komisiju jaunajā regulā nodrošināt, ka dalībvalstis oficiāli iesaista svarīgāko pilsētu teritoriju politiskos līderus un vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu asociācijas visos kohēzijas politikas lēmumu pieņemšanas posmos (stratēģiskā plānošana, ierosināto “partnerības līgumu attīstībai un ieguldījumiem” definēšana un sarunas par tiem), piemēram, izveidojot jaunus partnerības veidus, piemēram, katrai dalībvalstij izstrādātus teritoriālos līgumus; aicina Komisiju veicināt pilsētu un vietējo pārvaldes iestāžu apmācību ar mērķi sniegt informāciju par pilsētu politikas programmām un iniciatīvām un aicina vietējās pārvaldes iestādes attiecīgi izstrādāt konkrētas darbības programmas saskaņā ar to specifiskajām attīstības stratēģijām; uzskata, ka tas ir vienīgais veids, kā izskatīt vietējās vajadzības, vienlaikus novēršot stratēģisko mērķu un risinājumu sadrumstalotību;
Calls on the Commission to ensure in the upcoming regulations that Member States formally involve the political leaders of key urban areas and associations of local and regional authorities in all stages of Cohesion Policy decision-making (strategic planning, definition of, and negotiation on, the proposed ‘development and investment partnership contracts’), for example through the creation of new types of partnership such as Territorial Pacts devised for each Member State; calls on the Commission to promote the training of urban and local administrations with a view to providing information on urban policy programmes and initiatives, and calls on the local authorities accordingly to draw up concrete programmes of action under their specific development strategies; is of the opinion that this is the one and only way to reflect local needs while preventing fragmentation of strategic goals and solutions;
uzsver, ka pilsētu teritorijas nav izolētas daļas savos reģionos un tāpēc to attīstībai jābūt cieši saistītai ar apkārtējām funkcionālajām, piepilsētas vai lauku teritorijām; vēlas detalizētāku skaidrojumus attiecībā uz specifiskām situācijām, kas rodas lielpilsētu teritorijās, pilsētu reģionos un aglomerācijās, kur funkcijas ir cieši savstarpēji saistītas; uzskata, ka vairāklīmeņu pārvaldība, reģionālā plānošana un partnerības princips ir visefektīvākie instrumenti, lai novērstu attīstības politiku sadalījumu pa nozarēm un sadrumstalotību; taču atgādina, ka iekšējās sinerģijas netiek garantētas vienmēr; mudina Komisiju aicināt dalībvalstis īpaši veicināt kontaktus un labas prakses apmaiņu par pilsētulauku stratēģijām un plānošanas dokumentos sevišķi izklāstīt pilsētulauku saikni;
Stresses that urban areas are not isolated elements within their regions and that their development must therefore be closely linked to the surrounding functional, suburban or rural areas; seeks further clarification on specific situations such as those of metropolitan areas, urban regions and agglomerations, where functions are closely interlinked; considers that multi-level governance, regional planning and the partnership principle are the most effective tools to prevent sectorialisation and fragmentation of development policies; recalls, however, that internal synergies are not always guaranteed; urges the Commission to call on the Member States specifically to promote contacts and the exchange of good practices on rural-urban strategies and to set out urban-rural dimensions in planning documents to ensure good rural-urban links;
uzsver, ka “pilsētvides atjaunošanas” un “iekļaušanas” process varētu veicināt jaunas “pilsētu savienības” veidošanos, kurā apvienotu visas ieinteresētās puses, kas iesaistītas “pilsētas veidošanas” procesā; savienības pamatā arī turpmāk būtu vienprātība, un tajā oficiāli būtu ieviestas jaunas pārvaldības formas, kurās svarīga nozīme ir sociālajiem un pilsoniskajiem tīkliem, tās kopējais mērķis būtu uzlabot, atjaunot un no jauna izgudrot “pašreizējo pilsētu”, optimāli izmantojot cilvēku, sociālos, materiālos, kultūras un ekonomiskos resursus, kas gadu laikā attīstīti, un novirzot tos tādu pilsētu veidošanai, kuras pārvalda, ievērojot efektīvu, inovatīvu, viedu, ilgtspējīgāku un sociāli integrētu attīstību;
Underlines that the process of ‘urban regeneration’ and ‘mainstreaming’ could lead to a new ‘urban alliance’ that brings together all stakeholders involved in the ‘city building’ process; the alliance would continue to be based on consensus and formally established with new forms of governance in which social and civic networks play an important part, the common objective being to upgrade, regenerate and reinvent the ‘existing city’, making optimal use of human, social, material, cultural and economic resources developed over the years and channelling them into the construction of cities run on efficient, innovative, intelligent, more sustainable and socially integrated lines;
uzsver, ka vietējām ievēlētajām pārvaldes iestādēm ir tieša politiskā atbildība stratēģisko lēmumu pieņemšanas un valsts resursu ieguldīšanas jomā; ņemot to vērā, dalībvalstīm ir pienākums šīm iestādēm nodrošināt pietiekamus budžeta resursus; tāpēc uzskata, ka kohēzijas politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai vietējās ievēlētās struktūras obligāti jāiesaista stratēģisko lēmumu pieņemšanas procesā, tās arī cieši jāiesaista darbības programmu izstrādē un plaši jāizmanto atbildību deleģēšanas iespēja kohēzijas politikas īstenošanā un novērtēšanā, neskarot pārvaldes iestāžu un dalībvalstu finansiālo atbildību uzsver, ka vietējo varas iestāžu prioritāte ir labklājība un dzīves kvalitāte saviem pilsoņiem, kuri kopā ar visām ieinteresētajām pusēm jāiesaista vietējās attīstības stratēģijās;
Stresses that local elected authorities have direct political accountability in terms of strategic decision-making and investing public resources; with that in mind, takes the view that the Member States should guarantee these authorities sufficient budgetary resources; considers, therefore, that in order to reach the goals of the Cohesion Policy and EU 2020 Strategy there must be obligatory involvement of local elected bodies in the strategic decision-making process, close involvement in drawing up operational programmes and broad use of the option of subdelegated responsibilities in the implementation and evaluation of the Cohesion Policy, without prejudice to the financial responsibility of the managing authorities and Member States; stresses that the priority of the local authorities is the welfare and quality of life of their citizens who, together with all stakeholders, must be involved in local development strategies;
iesaka, lai nākamajā plānošanas periodā pilsētu dimensijas īstenošanā valsts līmenī tiktu izmantota viena no šādām iespējām: neatkarīgas darbības programmas, ko vadītu atsevišķas pilsētu teritorijas, kopējas darbības programmas, kas aptvertu atsevišķu dalībvalstu pilsētu teritorijas, vispārējas dotācijas vai pilsētattīstības pasākumu un resursu nodalīšana specifiskās reģionālās darbības programmās; atzīst, cik svarīgi ir nākotnē izstrādāt specifiskas darbības programmas konkrētām pilsētu teritorijām, kas tiecas realizēt savu attīstības potenciālu;
Recommends that in the next programming period one of the following options be used in implementation of the urban dimension at national level: independent operational programmes managed by particular urban areas, joint operational programmes covering the urban areas of particular Member States, global grants or ring-fencing of urban measures and resources within specific regional operational programmes; recognises the importance of drawing up specific operational programmes in future for certain urban areas seeking to realise their development potential;
brīdina, ka, tā kā urbanizācijas līmenis un dominējošā tendence visā ES ievērojami atšķiras, īpaši, ja reģions galvenokārt ir lauku reģions ar zemu urbanizācijas līmeni, pilsētu darbībām piešķirto resursu daļu, tāpat kā gadījumā ar darbības programmu vispārējo saturu un prioritātēm, jāatstāj programmas izveidotāju ziņā, kas darbojas attiecīgā reģiona vārdā;
Cautions that, as the scale and predominance of urbanisation differs greatly across the EU, particularly where a region is predominantly rural and weakly urbanised, the share of resources attributed to urban actions, as with the general content and priorities of Operational Programmes, must be left to the discretion of programme designers operating on behalf of the region in question;
atbalsta integrētas stratēģiskās plānošanas principus, jo tie var palīdzēt vietējām pārvaldes iestādēm mainīt domāšanas veidu no “individuāliem projektiem” uz stratēģiskāku starpnozaru domāšanu, lai izmantotu savu iekšējo attīstības potenciālu; uzsver šādas augšupejās pieejas pieaugošo vērtību un novatorisko raksturu, īpaši attiecībā uz nabadzīgajiem kvartāliem, kas, nodrošinot visu vietējo dalībnieku līdzdalību, ļauj labāk pielāgoties teritorijas reālajām vajadzībām un resursiem; Tajā pašā laikā izsaka nožēlu par neskaidro kopīgo definīciju, kas dažos gadījumos tiek piemērota tikai formāli; mudina Komisiju aicināt dalībvalstis nodrošināt atbalstu vietējo administratīvo spēju attīstībai integrētas stratēģiskās plānošanas nolūkos;
Advocates integrated strategic planning principles, as they can help local authorities move on from thinking in terms of ‘individual projects’ to more strategic intersectoral thinking in order to use their endogenous development potential; stresses the added value and innovative nature – particularly for disadvantaged neighbourhoods – of this ‘bottom-up’ approach, which by ensuring the participation of all local stakeholders would make it possible to respond better to the real needs and resources of the territory; at the same time, regrets the vague common definition which results only in formal application in some cases; urges the Commission to call on the Member States to ensure support for the development of local administrative capacities for the purposes of integrated strategic planning;
uzskata, ka pilsētu teritorijām ir būtiska loma makroreģionālu stratēģiju īstenošanā un funkcionālu ģeogrāfisko vienību veidošanā;
Considers that urban areas have an essential role to play in the implementation of macro-regional strategies and the establishment of functional geographical entities;
aicina Komisiju sagatavot pētījumu, kurā salīdzinātu atsevišķu dalībvalstu jaunāko praksi integrētās stratēģiskās plānošanas jomā un kura noslēgumā izstrādātu specifiskas ES vadlīnijas integrētas pilsētu attīstības plānošanas praksei, precizējot saistību starp šiem plāniem un citiem plānošanas dokumentiem un veicinot efektīvas un juridiski reglamentētas partnerattiecības, tostarp pārrobežu pilsētu partnerattiecības; aicina Komisiju integrētu pilsētplānošanu padarīt juridiski saistošu gadījumā, ja projektu līdzfinansēšanā tiek izmantoti ES līdzekļi; mudina dalībvalstu vietējās pārvaldes iestādes uzsākt jaunas valsts un privātās partnerības un inovatīvas pilsētas infrastruktūras attīstības stratēģijas, lai piesaistītu ieguldījumus un stimulētu uzņēmējdarbību; aicina uzlabot koordinēšanu starp vietējām un reģionālām pārvaldēm tā, lai atvieglotu jaunas partnerattiecības starp pilsētu un lauku teritorijām, no vienas puses, un starp mazām, vidējām un lielām pilsētām, no otras puses, ar mērķi nodrošināt līdzsvarotu reģionālo attīstību; vienlaikus aicina Komisiju palielināt tehnisko palīdzību, lai uzlabotu integrēto attīstības plānošanu, uz līdzdalību vērstu politikas veidošanu un stratēģisku pilsētattīstību;
Invites the Commission to prepare a study comparing the practice to date of individual Member States regarding integrated strategic planning and, on the basis of the outcome of the study, to draw up specific EU guidelines for integrated urban development planning practice that also clarify the relations between these plans and other planning documents, as well as promoting efficient, legally regulated partnerships, including cross-border urban partnerships; calls on the Commission to make integrated urban planning legally binding if EU funds are used for co-financing projects; urges the local authorities of the Member States to initiate new public-private partnerships and innovative urban infrastructural development strategies so as to attract investment and stimulate business activity; calls for improved coordination between local and regional administrations, so as to facilitate new partnerships between urban and rural areas on the one hand and between small, medium and large cities on the other, with a view to ensuring balanced regional development; at the same time calls on the Commission to step up technical assistance towards improved integrated development planning, participatory policy-making and strategic urban development;
atzinīgi uzņem Komisijas priekšlikumu par nākamo kopējo stratēģiju, kas norādīta 5. kohēzijas ziņojuma secinājumos un kas varētu palielināt sinerģijas starp fondiem, lai jo īpaši attiecībā uz pārskatītu pilsētu teritoriju saikni ar lauku un piepilsētu teritorijām; uzsver kohēzijas politikas horizontālās un integrētās pieejas Eiropas pievienoto vērtību un šajā ziņā mudina veidot jaunas sinerģijas ar enerģētikas, vides un transporta politikām, kas būtu vēl jo vairāk piemērotas pilsētu un piepilsētu teritorijās, kur pastāv ievērojamas problēmas šajā jomā;
Welcomes the Commission's idea on the future Common Strategic Framework as outlined in the Conclusions of the 5th Cohesion Report, which has the potential to boost synergies between the funds, particularly with a view to rethinking links between urban areas and rural and peri-urban areas; stresses the European added value of the horizontal and integrated approach to the cohesion policy and, to that end, encourages further synergies with energy, environment and transport policies, which would be particularly helpful to urban and peri-urban areas, where major challenges exist in this connection;
atkārtoti pauž pārliecību, ka tikai tad, ja būs pieejami pietiekami resursi specifiskām pilsētu darbībām, būs efektīvi izstrādāt integrētus pilsētu attīstības plānus un tāpēc iesaka pieejamos resursus koncentrēt uz specifiskām darbībām; ierosina noteikt minimālo atbalsta intensitātes līmeni pilsētu teritorijās esošiem mazattīstītiem rajoniem vienā plānošanas periodā;
Reiterates its belief that only if sufficient resources are available for specific urban actions will it be efficient to draw up integrated urban development plans, and therefore recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes the setting of a minimum level of aid intensity per programming period for deprived neighbourhoods of urban areas;
uzsver, ka neizbēgami taupības pasākumi visos valdības līmeņos Eiropas Savienībā rada nepieredzētu spriedzi attiecībā uz visiem valsts izdevumu veidiem, tostarp stratēģiskiem ieguldījumiem ekonomiskajā attīstībā; uzskata, ka uzlabotas ieguldījumu efektivitātes nolūkā ir nepieciešama labāka visu pieejamo sabiedrisko resursu (Eiropas, valstu, reģionālo, vietējo, privāto) koordinēšana un stratēģiskāka to piešķiršana;
Stresses that unavoidable austerity measures at all levels of government in the European Union put unprecedented stress on all types of public spending, including strategic investment in economic development; is of the opinion that in the interests of improved efficiency of investment, better coordination of all available public resources (European, national, regional, local, private) and more strategic allocation thereof is needed;
šajā ziņā atbalsta visaptverošu finanšu plānošanu vietējā līmenī kā integrētas attīstības plānošanas nedalāmu komponentu un aicina katru sabiedrisko resursu lietotāju saskaņā ar priekšstatu par orientāciju uz rezultātu atbalstīt principu “nauda projektiem, nevis projekti naudai”;
Advocates in this context comprehensive financial planning at local level as an indivisible component of integrated development planning, and calls on each user of public resources, in line with the concept of result orientation, to sign up strictly to the ‘money for projects, instead of projects for money’ principle;
uzsver ERAF un ESF šķērsfinansējuma Eiropas pievienoto vērtību elastības ziņā attiecībā uz sociālās iekļaušanas projektiem un vietējiem integrētas attīstības plāniem un stratēģijām; aicina Komisiju radīt elastīgākus nosacījumus šādam šķērsfinansējumam, lai veicinātu tā izmantošanu un šie noteikumi neradītu šķēršļus šo plānu un stratēģiju izstrādei un īstenošanai; vērš uzmanību uz šo fondu papildinošo raksturu; atzīmē, ka īpaši tajās pilsētu teritorijās, kas cieš no sociālās atstumtības vai vides piesārņojuma, ESF finansējumu varētu izmantot, lai atbalstītu kopējus pilsētu, trešā sektora un privātā sektora īstenotus vietējos projektus atstumtības novēršanai; norāda, ka pastāvošo Eiropas fondu apvienošana varētu būtiski palielināt pieejamo finansējumu;
Underlines the European added value of cross-financing between the ERDF and the ESF in terms of flexibility for social inclusion projects and integrated urban development plans/strategies; calls on the Commission to create more flexible conditions for such cross-financing so as to encourage its use and so that these rules do not create obstacles when designing and implementing these plans/strategies; draws attention to the complementary nature of these funds; notes that, particularly in urban areas suffering from social exclusion or environmental pollution, ESF funding could be used to support joint local projects by cities, the third sector and the private sector for the prevention of exclusion; points out that the pooling of existing European funds could substantially increase available financing;
uzskata, ka pilsētu teritoriju dinamismu var rosināt, pateicoties efektīvām sinerģijām starp dažādiem Eiropas finanšu instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz pētniecību un inovācijām;
Believes that the dynamism of urban areas can be stimulated by effective synergies between the various European funding instruments, particularly as regards research and innovation;
uzsver daudzsološo nozīmi, kāda ir jauniem finanšu inženierijas instrumentiem, kas izstrādāti saskaņā ar principiem “projekti naudai” un “nauda projektiem” un ieviesti pašreizējā plānošanas perioda laikā; uzsver nepieciešamību izveidot mērāmus finanšu inženierijas instrumentus, kas var būt dzīvotspējīgi un īstenojami mazāku pilsētu teritorijās; aicina Komisiju novērtēt ar šiem instrumentiem gūto pieredzi un vajadzības gadījumā tos pielāgot, lai uzlabotu to konkurētspēju finanšu tirgū salīdzinājumā ar parastiem komerciāliem ražojumiem, lai šie instrumenti kļūtu lietotājiem draudzīgāki, praktiskāki, pievilcīgāki un tādējādi arī efektīvāki; uzskata, ka EIB finanšu instrumentu procentu likmēm jābūt zemākām nekā komercaizdevumu likmēm šajā jomā; aicina dalībvalstis nolūkā gūt pozitīvus rezultātus ar esošo finanšu inženierijas instrumentu izmantošanu pastāvīgi nodrošināt, ka pēc iespējas efektīvāk tiek izmantoti potenciālie ieguvumi no šiem finanšu instrumentiem;
Stresses the promising role of new financial engineering instruments based on the principles of ‘projects for money’ and ‘money for projects’ put in place during the current programming period; stresses the need to create scalable financial engineering instruments that can be viable and feasible for much smaller urban areas; calls on the Commission to evaluate the experience with these tools and adapt them where necessary in order to improve their competitive position on the financial market in comparison with common commercial products with a view to making them more user-friendly, practical, attractive and, hence, effective; believes that the interest rates of EIB financial tools should be made lower in comparison with commercial loans to this end; calls on the Member States, in view of the positive results obtained from the use of existing financial engineering instruments, to ensure at all times that the most effective use is made of the potential benefits of these financial instruments;
aicina Komisiju nodrošināt, ka finanšu plūsmas starp Eiropas, valstu un valsts pārvaldes zemāko līmeni nākotnē tiek organizētas visefektīvākajā un elastīgākajā veidā; pauž bažas par esošo zemo pirmsfinansējuma līmeni projektiem un uzskata, ka nākotnē ar regulējuma palīdzību būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir skaidrāk noteikts pienākums izmantot pirmsfinansējumu maksājumiem tādiem valsts saņēmējiem kā pilsētu pārvaldes iestādes;
Calls on the Commission to ensure that financial flows between the European, national and sub-national level are organised in the most efficient and flexible way in the future; expresses its concern about the current low level of pre-financing of projects, and believes that in the future it should be ensured by means of regulations that Member States are more clearly obliged to use pre-financing for payments to public beneficiaries such as urban authorities;