natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka nelabvēlīgie sociāli ekonomiskie faktori, piemēram, liekais svars, smēķēšana u.tml., veselības aprūpes sistēmu pieejamība (risks nesaņemt aprūpes un zāļu izdevumu atmaksu, nepietiekama profilakse un medicīniskās demogrāfijas sadrumstalotība) un efektīva diagnostika būtu jāuzskata par galvenajiem aspektiem nevienlīdzīgas veselības aprūpes novēršanas pasākumos un ka arī medikamentozās ārstēšanas pieejamība par pieņemamām cenām būtu jāuzskata par svarīgu aspektu atsevišķu cilvēku veselības aprūpē; tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pārskatāmības direktīva (89/105/EEK) tiek pareizi īstenota un ka pienācīgi tiek ņemti vērā secinājumi, kas iekļauti Eiropas Komisijas 2008. gada paziņojumā par farmācijas nozares apsekojumu;
Stresses that countering socio-economic factors such as obesity, smoking, etc., the accessibility of healthcare systems (jeopardised by the non-reimbursement of the cost of care and of medicines, inadequate prevention and the fragmentation of medical demography) and effective diagnosis should be considered key aspects of measures to combat health inequality and that, in addition, the accessibility and affordability of pharmaceutical treatments should also be regarded as a key aspect of individual people's health; therefore calls on Member States to ensure that the Transparency Directive (89/105/EEC) is being properly implemented and that the conclusions from the 2008 Commission Communication on the Pharmaceutical Sector Inquiry are being appropriately addressed;
uzsver, ka veselības aprūpe nav uzskatāma un to nedrīkstētu uzskatīt par vispārēju preci vai pakalpojumu;
Stresses that healthcare is not and should not be regarded as a general good or service;
aicina Padomi un dalībvalstis īstenot un izvērtēt jaunus pasākumus, lai nodrošinātu valsts izdevumu veselības aprūpes jomā efektivitāti, jo īpaši veicot ieguldījumus profilaktiskajā veselības aprūpē, lai izvairītos no ilgtermiņa izmaksām un sociālā sloga nākotnē, pārstrukturēt veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei (jo īpaši medicīniskai pamataprūpei) bez jebkādas diskriminācijas visā ES, un mudina Komisiju izpētīt iespējas izmantot esošos ES fondus, lai turpmāk atbalstītu ieguldījumus veselības aprūpes infrastruktūrā, pētniecībā un apmācībā, kā arī sekmētu un uzlabotu slimību profilaksi;
Calls on the Council and the Member States to evaluate and implement new measures to improve the effectiveness of their health expenditure, in particular by investing in preventive healthcare so as to reduce future longer-term costs and social burdens, and to restructure healthcare systems in order to provide equitable access to high-quality healthcare (in particular basic medical care) without discrimination throughout the EU, and encourages the Commission to study the use of existing European funds in order to further promote investment in health infrastructure, research and training and to promote and step up disease prevention;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka vecāka gadagājuma cilvēkiem paredzēta vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei un ārstēšanas iespējām ir iekļauta veselības politikā un programmās un ka saistībā ar 2012. gadu ‐ Eiropas aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gadu, prioritāte tiek piešķirta tam, lai nodrošinātu, ka vecāka gadagājuma cilvēki pienācīgi varētu saņemt veselības aprūpi un ārstēšanu; aicina dalībvalstis veicināt iniciatīvas vecāka gadagājuma pacientu sociālās izolācijas izskaušanai, jo tai ir liela ietekme uz pacienta veselību ilgtermiņā; uzsver, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm attiecīgā ilgtermiņa stratēģijā jāparedz sociālās un ekonomiskās sekas, ko rada Eiropas iedzīvotāju novecošana, lai nodrošinātu veselības aprūpes sistēmas finansiālo un organizatorisko ilgtspējību, kā arī aprūpes pakalpojumu vienlīdzīgu un pastāvīgu sniegšanu pacientiem;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that equitable access to healthcare and treatment options for older patients are included in their health policies and programmes and to make adequate access to healthcare and treatments for older people a priority for ‘2012 European Year for Active Ageing and Intergenerational Solidarity’; calls on the Member States to promote initiatives in order to tackle social isolation in elderly patients as it has a significant impact on patients' longer-term health; stresses the need for the European Union and its Member States to anticipate, through an appropriate long-term strategy, the social and economic impact of the ageing of the European population, in order to guarantee the financial and organisational sustainability of healthcare systems, as well as equal and continued delivery of care for patients;
aicina dalībvalstis panākt, lai valsts, reģionu un vietējā līmenī tiktu uzlabota krīzes ietekmes uz veselības un sociālo jomu uzraudzība;
Calls on the Member States to improve their capacity to monitor closely, at national, regional and local levels, the health and social impact of the crisis;
aicina Komisiju sekmēt pieredzes apkopošanu saistībā ar veselības izglītību, veselīga dzīvesveida popularizēšanu, profilaksi, agrīnu diagnostiku un pienācīgu ārstēšanu, jo īpaši saistībā ar alkohola lietošanu, smēķēšanu, uzturu un lieko svaru, kā arī narkotikām; aicina dalībvalstis, jo īpaši nelabvēlīgākos reģionos, popularizēt fiziskās aktivitātes, veselīgu uzturu un programmas “Veselīgas skolas”, kas paredzētas bērniem, un veicināt personīgās, sociālās un veselības izglītības līmeni, lai popularizētu veselīgu uzvedību un veicinātu pozitīvu uzvedību saistībā ar dzīvesveidu;
Calls on the Commission to foster the pooling of experience in connection with health education, healthy lifestyle promotion, prevention, early diagnosis and appropriate treatments, in particular in relation to drinking, smoking, diet and obesity and drugs; calls on Member States to promote physical activity, good nutrition and ‘Healthy Schools’ programmes targeted at children, in particular in more disadvantaged areas, and to improve levels of personal, social and health education, with view to promoting healthier behaviour and encouraging positive lifestyle-related behaviour;
mudina visas dalībvalstis ieguldīt sociālajā, izglītības, vides un veselības pakalpojumu infrastruktūrā saskaņā ar principu “veselības aspektu iekļaušana visās politikas jomās”, kā arī koordinēt savu rīcību attiecībā uz veselības aizsardzības speciālistu kvalifikāciju, apmācību un mobilitāti, tādējādi nodrošinot veselības infrastruktūrai un darbiniekiem darbspēju un stabilitāti ES un valsts līmenī;
Encourages all the Member States to invest in social, educational, environmental and health infrastructure in line with the principle of ‘health in all policies’,while coordinating measures concerning the qualification, training and mobility of health professionals, thus guaranteeing the capacity and sustainability of the health infrastructure and workforce at both EU and national level;
uzsver, ka Savienībā esošo nevienlīdzību veselības jomā nevarēs novērst bez tādas kopīgas un visaptverošas stratēģijas attiecībā uz Eiropas veselības aprūpes darbiniekiem, kurā tiktu iekļauta resursu pārvaldības koordinēta politika, izglītība un apmācības, obligāti kvalitātes un drošības standarti, kā arī speciālistu reģistrācija;
Emphasises that health inequalities in the Union will not be overcome without a common and overall strategy for the European health workforce, including coordinated policies for resource management, education and training, minimum quality and safety standards, and registration of professionals;
aicina dalībvalstis panākt, lai informācija par veselību, veselīgu dzīvesveidu, veselības aprūpi, profilakses iespējām, slimību agrīno diagnostiku un piemērotu ārstēšanu būtu pieejama ikvienam saprotamā formātā un valodā, izmantojot jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, īpašu vērību pievēršot medicīnas pakalpojumiem tiešsaistē;
Calls on the Member States to ensure that information on health, healthy lifestyles, healthcare, prevention opportunities, early diagnosis of diseases and suitable treatments is available in a form and in languages that everyone can understand, using new information and communication technologies, with particular reference to online health services;
aicina dalībvalstis sekmēt telemedicīnas tehnoloģiju ieviešanu, kas ievērojami samazinās “ģeogrāfisko nevienlīdzību” saistībā ar dažu veselības aprūpes veidu pieejamību, sevišķi pieminot specializēto aprūpi, jo īpaši pierobežas apgabalos;
Calls on the Member States to promote the introduction of telemedicine technologies, which can significantly reduce geographical disparities in access to certain types of healthcare, with particular reference to specialist care, in particular in border regions;
aicina dalībvalstis veicināt tādus valsts politikas virzienus, kuru mērķis ir nodrošināt veselīgus dzīves apstākļus ikvienam bērnam un pusaudzim, tostarp atbalstot veselības aprūpi pirms ieņemšanas, topošo un jauno māšu aprūpi, kā arī vecākus, un jo īpaši atbalstīt grūtnieces un sievietes, kas baro bērnu ar krūti, lai jaundzimušajiem nodrošinātu veselīgu dzīves sākumu, kā arī izvairītos no jebkādas turpmākas nevienlīdzības veselības jomā, turklāt atzīstot, ka ir svarīgi sniegt atbalstu bērna agrīnajā attīstības posmā, kā arī turpināt to visā dzīves garumā;
Calls on the Member States to promote public policies aimed at ensuring healthy life conditions for all infants, children and adolescents, including pre-conception care, maternal care and measures to support parents and, more particularly, pregnant and breast-feeding women, in order to ensure a healthy start to life for all newborns and avoid further health inequalities, thereby recognising the importance of investing in early child development and life course approaches;
aicina dalībvalstis visām grūtniecēm un bērniem neatkarīgi no statusa nodrošināt tiesības uz sociālo aizsardzību un atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem to patiešām saņemt;
Calls on the Member States to ensure that all pregnant women and children, irrespective of their status, are entitled to and actually receive social protection as defined in their national legislation;
atgādina, ka ES saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām ir pienākums nodrošināt šādām personām tiesības uz visaugstāko iespējamo veselības aprūpes līmeni, nepieļaujot diskrimināciju invaliditātes dēļ; uzstāj, ka izšķirošais solis, pildot šo pienākumu, ir iekļaut invaliditāti visos attiecīgajos veselības novērtēšanas rādītājos;
Recalls the EU's obligation, under the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, to guarantee the right of persons with disabilities to the highest attainable standard of health without discrimination on the grounds of disability; insists that the inclusion of disability in all relevant health measurement indicators is a key step towards meeting this obligation;
aicina ES un dalībvalstis līdz ar dzimumu līdztiesības principu iekļaut tādus aspektus kā sieviešu veselības stāvoklis un novecošana savā veselības politikā, programmās un pētniecībā un no izstrādes un sagatavošanas līdz pat ietekmes novērtēšanai ievērot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā ; aicina no ES līdzekļiem finansēto pētniecības pamatprogrammu organizatorus un valsts finansējuma aģentūras savā politikā iekļaut dzimumu dimensijas ietekmes novērtējumu un atļaut vākt un analizēt dzimumspecifiskus un vecumspecifiskus datus, lai noteiktu, kādas ir pamata atšķirības starp sievietēm un vīriešiem veselības ziņā, lai veicinātu politikas maiņu, kā arī ieviest un apkopot epidemioloģiskās metodes, kas dod iespēju analizēt vīriešu un sieviešu paredzamā dzīves ilguma atšķirību cēloņus;
Calls on the EU and the Member States to include the health status of women and the question of ageing (older women) as factors in gender mainstreaming and to use gender budgeting in their health policies, programmes and research, from the development and design stage through to impact assessment; calls on the EU-funded framework research programmes and public funding agencies to include a gender impact assessment in their policies and to provide for the compilation and analysis of gender- and age-specific data with a view to identifying key differences between women and men in relation to health, in order to support policy change, and to introduce and collate epidemiological tools to analyse the causes of the life-expectancy gap between men and women;
uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jānodrošina sievietēm vienkārša piekļuve kontracepcijas līdzekļiem un tiesības uz drošiem abortiem;
Considers that the EU and the Member States should guarantee women easy access to methods of contraception and the right to safe abortion;
aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm labas un labākās prakses piemērus, lai veicinātu, ka neauglības ārstēšanas pieejamība būtu vienmērīgāka;
Calls on the Commission to provide the Member States with examples of good and best practices to encourage more uniform access to fertility treatment;
aicina ES un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst sieviešu cilvēktiesībām, īpaši novēršot, aizliedzot un veicot kriminālvajāšanu, pret tiem, kas vainojami par sieviešu piespiedu sterilizāciju un dzimumorgānu apgraizīšanu;
Urges the EU and the Member States to focus on women's human rights, in particular by preventing, banning and prosecuting those guilty of the forced sterilisation of women and female genital mutilation;
aicina ES un dalībvalstis atzīt, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm neatkarīgi no vardarbības veida ir sabiedrības veselības jautājums;
Calls on the EU and the Member States to recognise male violence against women as a public health issue, whatever form it takes;
aicina ES un dalībvalstis veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecībā uz iespējām izmantot mākslīgās apaugļošanas tehnoloģijas novērstu sieviešu diskrimināciju ģimenes stāvokļa, seksuālās orientācijas vai etniskās un kultūras izcelsmes dēļ;
Calls on the EU and the Member States to take the necessary measures, in relation to access to assisted reproductive technologies (ART), to eliminate discrimination against women on the grounds of marital status, sexual orientation or ethnic or cultural origins;
aicina dalībvalstis sekot Pasaules Veselības organizācijas piemēram, atzīstot, ka liekais svars ir hroniska slimība, un tādējādi nodrošinot liekā svara profilakses programmu pieejamību un tādas ārstēšanas pieejamību cilvēkiem ar lieko svaru, kuriem vajadzīga ārstnieciskā palīdzība, kas nepārprotami sniedz ārstniecisko efektu, turklāt paturot prātā mērķi nepieļaut vēl citas slimības;
Calls on the Member States to follow the World Health Organisation in recognising obesity as a chronic disease and thus to provide access to obesity-prevention programmes and guarantee access to treatment with proven evidence of a positive medical outcome for persons suffering from obesity who require medical treatment, also with a view to preventing the onset of further diseases;
aicina ES un dalībvalstis iekļaut dzimumu līdztiesības principu tabakas kontroles pasākumos, kā to iesaka PVO Pamatkonvencija par tabakas kontroli, kā arī ieviest meitenēm un sievietēm paredzētas pretsmēķēšanas kampaņas;
Calls on the EU and the Member States to mainstream gender into tobacco control, as recommended by the WHO Framework Convention on Tobacco Control, and to introduce anti-smoking campaigns targeting young girls and women;
aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt to slimību medicīnisko un farmaceitisko pētniecību, kuras vairāk skar sievietes, uzmanību pievēršot visiem viņu dzīves posmiem un ne tikai reproduktīvajam vecumam;
Calls on the Member States to encourage and support medical and pharmaceutical research into illnesses that primarily affect women, with reference to all phases of their lives and not only their reproductive years;
aicina dalībvalstis atrisināt nevienlīdzības problēmas, kas saistītas ar piekļuvi tādiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kuri ietekmē cilvēku ikdienas dzīvi, piemēram, zobārsta un oftalmologa pakalpojumiem;
Calls on the Member States to solve problems of inequality in access to healthcare that affect people's everyday lives, for example in the areas of dentistry and ophthalmology;
iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ieviest saskaņotu politiku un solidaritātes pasākumus sievietēm, kas nestrādā vai kas strādā jomās, uz kurām neattiecas individuālā veselības apdrošināšana, un meklēt veidus, kā panākt, lai šīs sievietes būtu apdrošinātas;
Suggests that the EU and the Member States introduce coherent policies and supportive measures aimed at women who do not work or who hold jobs in sectors where they are not covered by personal health insurance and seek ways of providing such women with insurance;
ņemot vērā Komisijas sadarbību ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, mudina to veicināt labāko praksi zāļu cenu noteikšanā un zāļu izdevumu atmaksāšanā, tostarp atbalstīt izmantojamus zāļu cenu diferencēšanas modeļus, lai tādējādi optimizētu cenu pieņemamību un samazinātu zāļu nevienlīdzīgu pieejamību;
Urges the Commission, in the context of its collaboration with the competent authorities of the Member States, to promote best practices on pricing and reimbursement of the cost of medicines, including workable models for pharmaceutical price differentiation so as to optimise affordability and reduce inequalities in access to medicines;
atgādina, ka Eiropas ekonomikas atdzīvināšanā izšķiroša nozīme ir Eiropas patenta pieņemšanai ar atbilstošiem valodu lietošanas noteikumiem un vienotu strīdu izšķiršanas sistēmu;
Recalls that the adoption of a European patent, with appropriate language arrangements and a unified dispute-settlement system, is crucial for the revitalisation of the European economy;
atzīmē, ka Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas veikums arī produktu drošības un reklāmas jomā ir palīdzējis novērst dažus veselības jomā ES pastāvošās nevienlīdzības aspektus, un, ņemot to vērā, uzsver, ka liela nozīme ir ciešai tās informācijas uzraudzībai, kuru farmaceitiskie uzņēmumi sniedz pacientiem, it īpaši vismazāk aizsargātajām un sliktāk informētajām grupām, kā arī uzsver, ka vajadzīga efektīva un neatkarīga zāļu drošuma uzraudzība;
Notes that the work already done in the Committee on the Internal Market and Consumer Protection with regard to product safety and advertising, among other subjects, has helped to address certain aspects of health inequality in the EU, and, in that connection, stresses the importance of closely monitoring the information which pharmaceuticals firms provide to patients, particularly the most vulnerable and least well-informed groups, and the need for an effective and independent system of pharmacovigilance;
aicina dalībvalstis pielāgot savas veselības sistēmas visnelabvēlīgākā stāvoklī esošo personu vajadzībām, pilnveidojot veselības aprūpes speciālistu prasīto maksu noteikšanas metodes tā, lai visiem pacientiem nodrošinātu aprūpes pieejamību;
Calls on the Member States to adapt their health systems to the needs of the most disadvantaged by developing methods for setting the fees charged by healthcare professionals which guarantee access to care for all patients;
iesaka Komisijai darīt visu iespējamo, lai mudinātu dalībvalstis piedāvāt izdevumu atmaksu pacientiem un īstenot visus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai samazinātu nevienlīdzīgo medikamentozās ārstēšanas pieejamību, kad konstatēta patoloģija vai saslimšana ar pēcmenopauzes osteoporozi un Alcheimera slimību, kurām dažās dalībvalstīs medikamentozo ārstēšanos neatmaksā, un risināt šo jautājumu steidzami;
Urges the Commission to do its utmost to encourage Member States to offer reimbursements to patients and to do everything necessary to reduce inequalities in access to medication for the treatment of those conditions or illnesses, such as post-menopausal osteoporosis and Alzheimer's Disease, which are not reimbursable in certain Member States, and to do so as a matter of urgency;
uzsver, ka līdztekus valstu valdībām daudzās valstīs reģionālām iestādēm ir nozīmīga loma sabiedrības veselības, veselības veicināšanas, slimību profilakses un veselības aprūpes pakalpojumu jomā, un tāpēc tās ir aktīvi jāiesaista šajās darbībās; norāda uz to, ka būtisku ieguldījumu var sniegt arī reģionālās un vietējās pašvaldības, kā arī citas ieinteresētās personas, tostarp darba vietas un skolas, jo īpaši attiecībā uz veselības izglītību, veselīga dzīvesveida popularizēšanu, efektīvu slimību profilaksi, savlaicīgu skrīningu un slimību diagnozi;
Emphasises that, in addition to national governments, in many countries regional authorities play an important role in public health, health promotion, disease prevention and the provision of health services and thus need to be actively involved; points out that regional and local governments and other stakeholders also have a vital contribution to make, including within workplaces and schools; in particular as regards health education, the promotion of healthy lifestyles, effective disease prevention and early screening and diagnosis of diseases;
aicina dalībvalstis atbalstīt “vietējās aprūpes pieeju” un nodrošināt vispusīgu veselības aprūpi vietējā vai reģionālā līmenī, kas ļautu slimniekiem saņemt labāku aprūpi savā ierastajā un sociālajā vidē;
Calls on the Member States to support a ‘local care approach’ and to provide integrated healthcare, accessible at local or regional level, enabling patients to be better supported in their own local and social environment;
mudina visas dalībvalstis pārskatīt savas politiskās nostādnes, kuras būtiski ietekmē nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, piemēram, saistībā ar tabaku, alkoholu, uzturu, farmaceitiskiem līdzekļiem, kā arī sabiedrības veselību un veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanu;
Encourage all the Member States to re-evaluate their policies on matters which have a significant impact on health inequalities, such as tobacco, alcohol, food, pharmaceuticals and public health and healthcare delivery;
mudina dalībvalstis veidot partnerības pierobežas reģionos, lai dalītu infrastruktūras un personāla izmaksas, tajā pašā laikā samazinot nevienlīdzību veselības jomā, it īpaši rūpējoties par modernu iekārtu pieejamības iespējām;
Encourages the Member States to develop partnerships in border regions in order to share the cost of infrastructure and personnel and reduce inequalities with regard to health, particularly in respect of access to state-of-the-art equipment;
aicina Komisiju izpētīt to lēmumu ietekmi, kuru pamatā ir valstu un reģionu veiktie novērtējumi par zāļu un medicīnas ierīču efektivitāti iekšējā tirgū, tostarp par pacientu iespējām tās izmantot un par to jauno ražojumu un ārstniecības metožu inovitāti, kas ir vieni no galvenajiem faktoriem, no kuriem atkarīga vienlīdzība veselības jomā;
Asks the Commission to study the effects of decisions based on national and regional assessments of the effectiveness of medicines and medical devices on the internal market, including in terms of patient access, innovation in new products and medical practices, which are some of the main elements affecting health equality;
uzskata, ka, īstenojot Direktīvu Nr. 2011/24/ES par pārrobežu veselības aprūpi (2008/0142 (COD)), būtu jāveic ietekmes novērtēšana, lai iespējami precīzi noteiktu, kā minētā direktīva iespaido nevienlīdzības novēršanu veselības jomā, un nodrošinātu, ka tā saglabā pienācīgu iedzīvotāju aizsardzības līmeni un garantē pacientu drošību, īpaši attiecībā uz medicīnisko resursu (gan personāla, gan materiālo resursu) piešķiršanu pēc ģeogrāfiskā sadalījuma;
Considers that the implementation of Directive 2011/24/EU on Patients' Rights in Cross-Border Healthcare should be followed by impact assessments in order to measure as accurately as possible its effectiveness in combating health inequalities and to ensure that it maintains an adequate level of public protection and safeguards patient safety, particularly in terms of the geographical allocation of medical resources, both human and material;