natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā septītās ASEM (Āzijas un Eiropas sanāksmes) ārlietu ministru sanāksmes priekšsēdētāja paziņojumu Kioto 2005. gada 6. un 7 maijā,
having regard to the Chairman's Statement of the Seventh ASEM Foreign Ministers' Meeting held in Kyoto from 6 to 7 May 2005,
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu, jo īpaši 2005. gada 12. maija rezolūciju,
having regard to its previous resolutions on Burma, in particular that of 12 May 2005,
tā kā Birmas iedzīvotāji ir pakļauti cilvēktiesību pārkāpumiem, tādiem kā piespiedu darbs, disidentu vajāšana, bērnu iesaukšana dienestā, izvarošana un marodēšana, ko veic valdības karaspēka vienības, kā arī piespiedu pārvietošana;
whereas the people of Burma are subject to human rights abuses, including forced labour, persecution of dissidents, conscription of child soldiers, rape and pillage by government troops, and forced relocation,
tā kā īstenojot „četrvirzienu” stratēģiju, Birmas karaspēka vienības veic brutālas un represīvas darbības pret Birmas septiņu nacionālo valstu iedzīvotājiem;
whereas under its 'Four Cuts' strategy the Burmese military practise brutality and repression against the population in the seven ethnic states of Burma,
tā kā sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē Kildarē 2004. gada aprīlī noteica skaidrus nosacījumus Birmas dalībai ASEM , tostarp kā obligātu nosacījumu nosakot Aung San Suu Kyi atbrīvošanu, atļauju brīvi darboties Nacionālajai demokrātijas līgai ( NLD ) un skaidra politiskā dialoga uzsākšanu ar Birmas demokrātiskajām un etniskajām grupām;
whereas the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting held in Kildare in April 2004 laid down clear conditions for Burma's entry into ASEM, including the release of Aung San Suu Kyi as a minimum condition, allowing the National League for Democracy (NLD) to operate freely, and starting genuine political dialogue with pro-democracy and ethnic groups in Burma,
tā kā nevienu no šiem nosacījumiem Birmas diktatūra nav izpildījusi;
whereas none of these conditions have been fulfilled by the Burmese dictatorship,
tā kā 2005. gada jūlijā Birmas valdība atbrīvoja 249 politieslodzītos, tostarp disidentus un NLD aktīvistus; tomēr tā kā saskaņā ar ANO īpašā ziņotāja par cilvēktiesībām Mjanmā ziņojumu politisku apsvērumu dēļ apcietinājumā vēl aizvien atrodas vairāk nekā 1000 cilvēku;
whereas in July 2005 the Government of Burma released 249 political prisoners, including dissidents and NLD activists; whereas, however, according to the UN Special Rapporteur on the Situation of Human Rights in Myanmar, there are still over 1000 people imprisoned for political reasons,
tā kā Birmas Nacionālo konventu sasauks 2005. gada decembrī, nepiedaloties NLD un procesā pienācīgi neievērojot demokrātijas principu, tādējādi nenodrošinot Birmas iedzīvotāju pienācīgu pārstāvniecību;
whereas the National Convention in Burma will be convened in December 2005 without the participation of the NLD and without due democratic process, thus failing to guarantee the proper representation of the Burmese people,
tā kā 2005. gada 2. novembrī Birmas militārā diktatūra šanu Nacionālās demokrātijas līgas priekšsēdētājam Hkun Htun Oo piesprieda 90 gadus cietumā, šanu Valsts miera padomes priekšsēdētājam ģenerālim Hso Hten piesprieda 106 gadus cietumā un astoņiem citiem šanu līderiem 70 gadus cietumā, un visi apcietinātie atrodas cietumā kopš februāra, kā arī viņiem liegta iespēja izmantot viņu izraudzīto juristu pakalpojumus un tikties ar ģimeni;
whereas, on 2 November 2005, the Burmese military dictatorship sentenced Hkun Htun Oo, Chairman of the Shan Nationalities League for Democracy, to 90 years in prison, General Hso Hten, President of the Shan State Peace Council, to106 years in prison and eight other Shan leaders to 70 years in prison each, all of whom have been detained in prison since February and denied the possibility of being assisted by the lawyers of their choice and seeing their family,
tā kā 2005. gada jūnijā Starptautiskā darba organizācija ( ILO ) nolēma „reaktivizēt” tās 2000. gada jūnijā pieņemtos pasākumus, aicinot dalībvalstis pārskatīt to attiecības (saskaņā ar ILO konstitūcijas 33. pantu) ar Birmu, jo šī valsts ilgstoši plašā apjomā izmanto piespiedu darbu;
whereas, in June 2005, the International Labour Organisation (ILO) decided to 'reactivate' the measures that it had adopted in June 2000 calling for members to review their relations (under Article 33 of the ILO Constitution) with Burma because of its continuing large-scale use of forced labour,
tā kā bijušā Čehijas Republikas prezidenta Vaclav Havel un arhibīskapa Desmond Tutu ziņojumā „Miera apdraudējums — aicinājums ANO Drošības padomei rīkoties Birmā”, atklāti pausta nepieciešamība pēc ANO Drošības padomes rīcības;
whereas, the report commissioned by former Czech President Vaclav Havel and Archbishop Desmond Tutu, 'Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma', clearly demonstrates the need for UN Security Council action,
aicina ANO Drošības padomi situāciju Birmā vērtēt kā ārkārtēju un pilnvarot ANO ģenerālsekretāru būt par starpnieku Birmā, lai panāktu iekšēju izlīgumu un virzību uz demokrātiju, kā arī aicina ANO Drošības padomi veikt nepieciešamos pasākumus, lai pārmaiņu veicināšanas nolūkā Birmai noteiktu ekonomiskas sankcijas;
Calls on the UN Security Council to address the situation in Burma as a matter of urgency and to empower the UN Secretary-General to mediate in Burma in order to bring about national reconciliation and a transition to democracy, and calls on the UN Security Council to take the necessary measures to impose economic sanctions against Burma in an effort to force change;
nosoda militārās diktatūras absolūto nevērību attiecībā uz Birmas iedzīvotāju labklājību;
Condemns the total disregard of the military dictatorship for the welfare of the people of Burma;
nosoda Birmas karaspēka vienību brutālās darbības, piespiedu kārtā pārvietojot atsevišķas lielākās etniskās grupas, kas cīnās par autonomiju;
Condemns the Burmese military's brutal campaign involving forcible relocations against several major ethnic groups fighting for autonomy;
pieprasa Aung San Suu Kyi , Hkun Htun Oo , ģenerāļa Hso Hten un citu politisko līderu un visu Valsts miera un attīstības padomes ( SPDC ) apcietināto politieslodzīto tūlītēju atbrīvošanu un pilnīgu pārvietošanās un vārda brīvību;
Demands the immediate release and full freedom of movement and expression for Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, General Hso Hten, other political leaders and all political prisoners held by the State Peace and Development Council (SPDC);
pieprasa, lai SPDC nekavējoties uzsāk nopietnu dialogu ar Nacionālo demokrātijas līgu (NLD) un etniskajām grupām, lai atjaunotu demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, tostarp mazākumtautību un valstiskas pašnoteikšanās tiesību ievērošanu Birmā;
Insists that the SPDC immediately initiate a meaningful dialogue with the National League for Democracy (NLD) and ethnic groups to bring about a return to democracy and respect for human rights, including ethnic minority rights and state rights in Burma;
pieprasa, lai nekavējoties uzlabo ES kopējo politiku attiecībā uz Birmu:
Insists that the EU's Common Policy on Burma be strengthened immediately by
a) oficiāli paziņojot, ka ES noraidīs jebkādu militārās diktatūras Nacionālo konventu, līdz būs izpildīti obligātie nosacījumi, ko noteica sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē Kildarē 2004. gada aprīlī, procesā tiks nodrošināta pienācīga demokrātijas principa ievērošana, un tajā varēs piedalīties NLD un citu demokrātisko partiju pārstāvji;
(a) officially stating that the EU will not accept any outcome of the military's National Convention unless the minimum conditions laid down at the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting in Kildare in April 2004 are met, due democratic process is guaranteed and the NLD and other representative pro-democracy parties are free and able to attend;
b) Regulā (EK) Nr. 1853/2004 nosakot vispārēju aizliegumu ES reģistrētiem uzņēmumiem veikt jaunus ieguldījumus vai palielināt aizdevumus visiem Birmas valstij piederošajiem uzņēmumiem;
(b) encouraging a blanket prohibition in Regulation (EC) No 1853/2004 on EU-registered companies making new investments or extending loans to amyl Burmese state-owned enterprises;
aicina iecelt augsti stāvošu ES sūtni, lai censtos panākt Aung San Suu Kyi , Hkun Htun Oo un citu politisko līderu atbrīvošanu, izstrādāt vispārēju ES stratēģiju attiecībā uz Birmu, lai īstenojot pārrobežu stratēģiju, Birmas iedzīvotājiem varētu nosūtīt humāno palīdzību, un veicināt virzību uz demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu;
Calls for a high-ranking EU envoy to be appointed to work towards securing the release of Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo and other political leaders, to develop a comprehensive EU strategy on Burma enabling humanitarian aid to be delivered to the people of Burma from within Burma and through cross-border strategies, and to bring about a transition to democracy and respect for human rights;
pauž dziļu nožēlu, ka Birmas valdība vēl nav uzsākusi visus attiecīgos pasākumus, lai spēkā stātos Kopīgais Mjanmas savienības valdības un Starptautiskās darba organizācijas rīcības plāns piespiedu darba izskaušanai Mjanmā;
Deeply regrets the fact that the Government of Burma has not yet undertaken all the relevant measures to allow the Joint Government of the Union of Myanmar - International Labour Organization Plan of Action for the elimination of Forced Labour Practices in Myanmar to come into force;
aicina Eiropas Savienību apstiprināt ziņojuma un rezolūcijas priekšlikumu, kas izteikts ziņojumā „„Miera apdraudējums — aicinājums ANO Drošības padomei rīkoties Birmā”;
Calls on the European Union to endorse the report and resolution proposed in the report 'Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma';
prasa visām ILO dalībvalstīm ES, atsaucoties ILO aicinājumam, saskaņā ar ILO Konstitūcijas 33. pantu nopietni pārskatīt to attiecības ar Birmu;
Urges all members of the ILO within the EU to seriously review their relations, under Article 33 of the ILO Constitution, with Burma, as called for by the ILO;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASEAN valdībām un ASEM dalībvalstīm, ASEAN Parlamentārajai Mjanmas kopsapulcei, Aung San Suu Kyi , NLD , SPDC , ANO Ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašajam ziņotājam cilvēktiesību jautājumos Birmā.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the ASEAN and ASEM member states, the ASEAN Inter-Parliamentary Myanmar Caucus, Aung San Suu Kyi, the NLD, the SPDC, the UN Secretary-General, the UN High Commissioner for Human Rights and the UN Human Rights Special Rapporteur for Burma.
– Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,
– Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney and Bernd Posselt, on behalf of the PPE-DE Group
– Pasqualina Napoletano un María Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,
– Pasqualina Napoletano and María Elena Valenciano Martínez-Orozco, on behalf of the PSE Group
– Ignasi Guardans Cambó un Sarah Ludford ALDE grupas vārdā,
– Ignasi Guardans Cambó and Sarah Ludford, on behalf of the ALDE Group
– Raül Romeva i Rueda un Frithjof Schmidt Zaļo/ALE grupas vārdā,
– Raül Romeva i Rueda and Frithjof Schmidt, on behalf of the Verts/ALE Group
– Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā
– Willy Meyer Pleite, on behalf of the GUE/NGL Group
par Filipīnām
on the Philippines
ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 3. pantu,
having regard to Article 3 of the Universal Declaration of Human Rights,
ņemot vērā 1984. gadā pret spīdzināšanu pieņemto Konvenciju, kuru Filipīnas ratificēja 1986. gada 18. jūnijā,
having regard to the Convention against Torture of 1984, as ratified by the Philippines on 18 June 1986,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 6. jūnijā pieņemtās ES vadlīnijas par nāves sodu,
having regard to the EU guidelines on the death penalty adopted by the Council on 6 June 1998,
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. maija paziņojumu par Eiropas Savienības nozīmi cilvēktiesību un demokrātijas nodrošināšanā trešās valstīs ( COM(2001)252 ), uzskatot jautājumu par nāves soda atcelšanu par vienu no Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvu tematiskajām prioritātēm,
having regard to the Commission Communication of 8 May 2001 on the European Union's role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001) 252 ), which identifies the abolition of the death penalty as one of the thematic priorities for assistance under the European Initiative for Democracy and Human Rights,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta bijušā priekšsēdētāja Pat Cox un pašreizējā priekšsēdētāja Josep Borrell 2004. gada 10. maija un 2005. gada 6. jūnija vēstules Filipīnu prezidentei Gloria Macapagal-Arroyo , lūdzot viņu no jauna izskatīt Francisco Larrañaga lietu,
having regard to the letters addressed on 10 May 2004 and 6 June 2005 by the former and current Presidents of the European Parliament, Pat Cox and Josep Borrell, to the President of the Philippines, Gloria Macapagal-Arroyo, asking for a review of the trial of Francisco Larrañaga,
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas, ar kurām aicina atcelt nāves sodu un starplaikā noteikt moratoriju nāves soda izpildei, un it īpaši 2003. gada 18. decembra rezolūciju par nāves soda moratorija izbeigšanu Filipīnās,
having regard to its previous resolutions calling for the abolition of the death penalty and for a moratorium on executions in the meantime, and particularly its resolution of 18 December 2003 on 'Philippines: end of the moratorium on the death penalty',
ņemot vērā tā 2005. gada 5. aprīļa rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā un ES politiku šajā jomā,
having regard to its resolution of 5 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU's policy on the matter,
tā kā 2000. gada martā bijušais Filipīnu prezidents Estrada izsludināja moratoriju nāves soda izpildei;
whereas former Philippines President Estrada implemented a moratorium on the death penalty in March 2000,
tā kā pašreizējā prezidente Macapagal Arroyo izsludināja šī moratorija atcelšanu no 2004. gada 1. janvāra;
whereas current President Macapagal Arroyo announced the lifting of this moratorium as of 1 January 2004,
tā kā kopš 1993. gada, kad Filipīnās atkārtoti ieviesa nāves sodu, vairāk nekā 1916 cilvēki ir notiesāti uz nāvi un nāves sods izpildīts septiņas reizes Filipīnās; tā kā vismaz 18 nepilngadīgie joprojām ir notiesāti uz nāvi par noziegumiem, kurus tie izdarījuši, būdami jaunāki par 18 gadiem, lai gan Filipīnu likumos ir viennozīmīgi noteikts, ka nepilngadīgiem nedrīkst piespriest nāves sodu vai izpildīt to;
whereas since the death penalty was restored in 1993 more than 1916 people have been sentenced to death in the Philippines, and there have been seven executions; whereas at least 18 minors are still under sentence of death for crimes committed when they were under 18, although it is laid down clearly in the law of the Philippines that minors cannot be sentenced to death or executed,
tā kā to ieslodzīto vidū, kuriem pašlaik piespriests nāves sods, atrodas Eiropas Savienības pilsonis Francisco Larrañaga , kas apsūdzēts izvarošanā un slepkavībā;
whereas amongst the prisoners currently being held under sentence of death in the Philippines is the European citizen Francisco Larrañaga, accused of rape and murder,
tā kā par spīti tam, ka Larrañaga lieta liecina par visām negodīgas notiesāšanas pazīmēm saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, viņam 2005. gada jūlijā piesprieda nāves sodu un tālākas apelācijas iespējas nepastāv,
whereas despite the fact that his case has all the characteristics of an unfair trial according to international legal standards , the death sentence on Francisco Larrañaga was confirmed in July 2005 and there are no further possibilities of appeal,
atbalsta visas starptautiskās iniciatīvas, lai atceltu nāves sodu visā pasaulē, proti, Apvienoto Nāciju Cilvēktiesību komisijas rezolūciju Nr. 2005/59 par nāves sodu un Otro fakultatīvo protokolu Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī atkārtoti pieprasa atcelt nāves sodu visā pasaulē un starplaikā noteikt moratoriju nāves sodu izpildei;
Endorses all international initiatives which would lead to the abolition of capital punishment worldwide, notably United Nations Commission on Human Rights resolution No 2005/59 on 'The Question of the death penalty' and the Second Optional Protocol to the International Covenant on Civil and Political Rights, and reiterates its call for the universal abolition of the death penalty, and in the meantime for a moratorium on executions;
aicina Filipīnu prezidenti mainīt savu lēmumu par nāves soda moratorija izbeigšanu un nekavējoties aicina Filipīnu Kongresu atcelt likumu par nāves soda atkārtotu ieviešanu;
Calls on the President of the Philippines to reinstate her decision to end the moratorium on the death penalty, and urgently calls on the Philippines Congress to repeal the law on the reintroduction of the death penalty;
atbalsta Filipīnu Kongresa likumdošanas iniciatīvas, lai atceltu nāves sodu Filipīnās;
Supports the legislative initiative of the Philippines Congress for the abolition of the death penalty in the Philippines;
lūdz Filipīnu prezidentei Gloria Macapagal-Arroyo izmantot viņai dotās varas iespējas, lai pilnībā apžēlotu Francisco Larrañaga un nodrošinātu viņa tūlītēju atbrīvošanu, kā arī aizstātu nāves sodu ieslodzītajiem, kas gaida nāves soda izpildi, it īpaši 18 likumpārkāpējiem, kas ir bērni;
Asks the President of the Philippines, Mrs Gloria Macapagal-Arroyo, to exercise her powers by granting an absolute pardon to Francisco Larrañaga and securing his immediate release from prison, as well as commuting the death penalty of the prisoners on death row, particularly the 18 child offenders;
aicina atjaunot tiesas procesu, kura rezultātā šajā gadījumā ir piespriests nāves sods, un pieprasa taisnīgu tiesas procesu, ņemot vērā visas likumā paredzētās, krimināltiesību un tiesiskās garantijas;
Calls for a review of the legal procedure leading to the death penalty in this case, and asks for a fair trial to be held on the basis of respect for all legal, penal and jurisdictional guarantees;
aicina Filipīnu valdību un parlamentu uzsākt radikālas reformas valsts tiesību aizsardzības un krimināltiesas sistēmā;
Calls on the Government and Parliament of the Philippine to take radical steps for the reform of the national law enforcement and criminal justice system;
mudina Komisiju un Padomi īstenot visas nepieciešamās iniciatīvas, lai novērstu ES pilsonim piespriestā nāves soda izpildi;
Urges the Commission and Council to take all necessary initiatives to prevent the execution of this EU citizen;
aicina Padomi un Komisiju uzskatīt nāves soda atcelšanu un vispasaules moratoriju nāves soda izpildei par būtisku aspektu ES un trešo valstu savstarpējās attiecībās, izvirzot šo jautājumu gadījumos, kad tiek slēgti vai atjaunoti līgumi ar trešām valstīm;
Calls on the Council and Commission to consider the abolition of the death penalty and a universal moratorium on executions as an essential element in relations between the EU and third countries, raising this issue when concluding or renewing agreements with third countries;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Filipīnu valdībai un parlamentam, kā arī citu ASEAN valstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the Government and Parliament of the Philippines, and the other ASEAN governments.
– Robert Sturdy un Georgios Papastamkos PPE-DE grupas vārdā,
– Robert Sturdy and Georgios Papastamkos, on behalf of the PPE-DE Group
– Harlem Désir un Erika Mann PSE grupas vārdā,
– Harlem Désir and Erika Mann, on behalf of the PSE Group
par gatavošanos sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas ( PTO ) ministru konferencei Honkongā
on preparations for the Sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong
ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. oktobra secinājumus par PTO Dohas Attīstības programmu,
having regard to the Council conclusions of 18 October 2005 on the WTO Doha Development Agenda,
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par PTO ministru konferencēm, it īpaši par 2001. gada 25. oktobra un 2003. gada 3. jūlija rezolūciju;
– having regard to its previous resolutions on the WTO Ministerial Conferences, and in particular to those of 25 October 2001 and 3 July 2003,
ņemot vērā Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augustā pieņemto lēmumu par Dohas darba programmu,
having regard to the Decision adopted by the General Council on the Doha Work Programme on 1 August 2004,
ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto PTO ministru deklarāciju,
having regard to the Doha Ministerial Declaration of the WTO of 14 November 2001,
ņemot vērā Parlamentu savienības 2004. gada novembra PTO jautājumiem veltītās parlamentu konferences rezultātus,
having regard to the results of the November 2004 session of the Parliamentary Conference of the Inter-Parliamentary Union on the WTO,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 27., 36. un 133. pantu;
having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 36, 27 and 133 thereof,
tā kā PTO iemiesotā daudzpusējā tirdzniecības sistēma pēdējo piecdesmit gadu laikā ir devusi ievērojamu ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, attīstībā un nodarbinātībā, tomēr daudzās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, tās pozitīvie rezultāti nav tik jūtami;
whereas the multilateral trading system embodied in the WTO has contributed significantly to economic growth, development and employment throughout the past fifty years, but the benefits have been unequal, especially for many developing countries,
tā kā starptautiskā tirdzniecība var ievērojami veicināt ekonomisko attīstību un mazināt nabadzību; tā kā PTO ministri atzina to, ka visām tautām jāgūst labums no paplašinātajām iespējām un labklājības izaugsmes, ko var radīt daudzpusējā tirdzniecības sistēma, un ir apņēmušies Dohas darba programmā galveno uzmanību veltīt jaunattīstības valstu, it īpaši vismazāk attīstīto valstu vajadzībām un interesēm; šajā sakarā atzīmē, ka liela nozīme ir paplašinātai piekļuvei tirgum, līdzsvarotiem noteikumiem, konkrētai, pastāvīgi finansētai tehniskai palīdzībai un kapacitātes palielināšanās programmām;
whereas international trade can play a major role in the promotion of economic development and the alleviation of poverty; whereas WTO Ministers have recognised the need for all our peoples to benefit from the increased opportunities and welfare gains that the multilateral trading system can generate and have given a commitment to place the needs and interests of developing countries, and especially the least developed among them, at the heart of the Doha Work Programme; noting, in this context, that enhanced market access, balanced rules and well targeted, sustainably financed technical assistance and capacity-building programmes have important roles to play,
tā kā 2004. gada 1. augustā Ģenerālpadome vēlreiz apstiprināja Dohā pieņemtās ministru deklarācijas un lēmumus, kā arī visu dalībvalstu pilnīgu apņemšanos tos īstenot un izstrādāt sarunu sistēmu, lai pilnībā īstenotu Dohas darba programmu un veiksmīgi noslēgtu Dohā sāktās sarunas;
whereas the General Council reaffirmed on 1 August 2004 the ministerial declarations and decisions adopted at Doha and the full commitment of all members to give effect to them and set up a framework for negotiations in order to complete the Doha Work Programme and to conclude successfully the negotiations launched at Doha,