natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir svarīgi turpināt transatlantisko ekonomisko attiecību nostiprināšanu, tomēr neapdraudot ES politiku tādās jomās kā vides standarti, kultūras daudzveidība, sociālās tiesības un sabiedriskie pakalpojumi; jo īpaši vēlas uzsvērt, cik svarīgi ir šajās pasaulē plašākajās tirdzniecības attiecībās panākt lielāku progresu, īpaši attiecībā uz standartiem un tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā; atzinīgi vērtē Transatlantiskās ekonomikas padomes (TEP) atjaunošanu un uzskata ‐ lai šis dialogs būtu veiksmīgs, tas ir jāpadara vēl intensīvāks visos līmeņos un ka augsta līmeņa Komisijas, Eiropas Parlamenta un to ASV kolēģu sanāksmēm jānotiek regulārāk; ierosina Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm strādāt pie tā, lai izveidotu izvērstu un visaptverošu Transatlantisko izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu, kurā iekļautu plānus līdz 2020. gadam panākt pārējo beztarifa barjeru atcelšanu tirdzniecībai un ieguldījumiem (“transatlantiskais tirgus”), un veikt pasākumus nulles tarifa piemērošanai noteiktām preču grupām, kā to šomēnes ierosināja ASV Tirdzniecības kamera; uzskata, ka šī iniciatīva būtu jāiekļauj gaidāmo Transatlantiskās ekonomikas padomes sanāksmju un ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā;
Stresses the importance of continuing with the strengthening of transatlantic economic relations but without threatening the EU policies in fields such as environmental standards, cultural diversity, social rights and public services; emphasises in particular the importance of achieving more progress in the world's biggest trade relationship, in particular in respect of standards and technical barriers to trade; welcomes the relaunching of the TEC and considers that, to be successful, this dialogue needs to be further intensified at all levels and that high-level meetings of the Commission, the European Parliament and their US counterparts should occur on a more regular basis; suggests that the European Union and the United States both work to develop the evolving, comprehensive ‘Transatlantic Growth and Jobs Initiative’, which would include plans for the removal of remaining non-tariff barriers to trade and investment by 2020 (‘the transatlantic market’), and that they take steps towards zero-tariff levels in some product areas, as proposed earlier this month by the US Chamber of Commerce; maintains that such an initiative should be included on the agendas for forthcoming meetings of the Transatlantic Economic Council (TEC) and for the EU/US Summit;
atzinīgi vērtē nenokārtoto divpusējo jautājumu atrisināšanu saistībā ar Krievijas pievienošanos PTO un par galveno prioritāti uzskata tās ātru uzņemšanu PTO; atzinīgi vērtē arī divpusējās sarunas par vispārēju ES un Krievijas nolīgumu un mudina Krieviju uzlabot tirdzniecības vidi Savienības uzņēmējiem Krievijā;
Welcomes the resolution of outstanding bilateral issues in the accession of Russia to the WTO and regards a quick accession to the WTO as key priority; also welcomes the bilateral negotiations on a comprehensive EU-Russia agreement and urges Russia to improve the trading environment for Union operators in Russia;
norāda, ka Parlaments ir ieinteresēts uzlabot ES un Japānas tirdzniecības attiecības, vispirms pievērošoties ārpustarifu tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu likvidēšanai; pauž neapmierinātību par niecīgo progresu šajā jomā pēdējo gadu laikā; prasa Komisijai pienācīgā laikā iesniegt Parlamentam vispārēju ietekmes novērtējumu, norādot ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīguma iespējamās priekšrocības un trūkumus pirms jebkādu saistību uzņemšanās;
Notes that Parliament is interested in improving the EU-Japan trade relationship by removing non-tariff barriers to trade and investment as a first step; is not satisfied with the negligible progress in this area during recent years; asks the Commission to present Parliament in due course with a comprehensive impact assessment with the possible advantages and disadvantages of an EU-Japan FTA before making any commitments;
atzīst sasniegumus Tirgus piekļuves stratēģijas īstenošanā un protekcionistisku pasākumu novēršanā finanšu krīzes laikā; tādēļ atzinīgi vērtē Tirgus piekļuves stratēģiju un Komisijas, dalībvalstu un ieinteresēto personu ciešo sadarbību; tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai veicinātu un sekmētu esošo pieejamo iniciatīvu un līdzekļu, piemēram, “tirgus piekļuves datu bāzes” un “eksporta atbalsta dienesta”, izmantošanu, lai pilsoņi un MVU varētu pilnībā izmantot ES tirdzniecības attiecības;
Acknowledges the achievements of the Market Access Strategy and the prevention of protectionist measures during the financial crisis; welcomes, therefore, the Market Access Strategy and the close cooperation between the Commission, the Member States and the stakeholders; calls, nevertheless, on the Commission and Member States to do more to promote and encourage the use of existing initiatives and tools available such as the ‘market access database’ and the ‘export helpdesk’, so that citizens and SMEs can take full advantage of the EU's trading relations;
uzsver, ka veiksmīgas ES ekonomikas pamatā ir dažādu uzņēmumu, tostarp MVU un daudznacionālu uzņēmumu, darbība; tādēļ prasa Komisijai visās tirdzniecības sarunās un jaunos iekšējos noteikumos atspoguļot dažādu uzņēmēju īpašās vajadzības un intereses;
Emphasises that the main reason for the EU's economic success is the activity of various economic operators, including both SMEs and multinationals; therefore urges the Commission to reflect in all trade negotiations and new internal regulations the specific needs and interests of different economic operators;
Taču, no otras puses, Savienībai kā samērā atvērtai tautsaimniecībai ir vajadzīgi efektīvi tirdzniecības aizsardzības instrumenti
But on the other hand the Union as a relatively open economy needs effective trade defence instruments
atkārtoti pauž savu nostāju, ka, turpinot tirdzniecības liberalizāciju, joprojām ir jāsaglabā iespēja aizstāvēt Eiropas ražotājus pret negodīgu komercpraksi; tādēļ uzskata, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti (TAI) ir nozīmīga ES stratēģijas daļa, tomēr tos nekad nedrīkst izmantot ļaunprātīgi protekcionisma nolūkos; atzinīgi vērtē visus centienus optimizēt un paātrināt šos instrumentus, tostarp palielinot pārredzamību, paredzamību un uzlabojot to pieejamību Savienības rūpniecības nozarei, jo īpaši MVU;
Reiterates that the pursuit of further trade liberalisation still requires an ability to protect European producers against unfair trading practices; regards Trade Defence Instruments (TDIs) therefore as an indispensable component of the EU's strategy even though they should never be used in bad faith for protectionist reasons; welcomes all efforts to streamline and speed up these instruments, including by improving transparency, predictability, and to improve their accessibility for Union industry, in particular for SMEs (e.g. the market access helpdesk complaint tool);
ES konkurētspēja un veiksmīga ekonomika nav iespējama bez pakalpojumiem un labi aizsargātiem tiešiem ārvalstu ieguldījumiem
EU competitiveness and economic success cannot exist without services and well-protected foreign direct investments
uzsver preču un pakalpojumu spēcīgi pieaugušo potenciālu starptautiskajā tirdzniecībā, taču vēlreiz norāda, ka piekļuve tirgum un tirdzniecības šķēršļu likvidēšana PTO līmenī un BTN sarunās nav tikusi līdzi šai attīstībai; apzinās, ka daudzus šķēršļus preču un pakalpojumu tirdzniecībā īpaši rada valstu noteikumi; atgādina, ka turpmāka šīs jomas liberalizācija nedrīkst negatīvi ietekmēt spēju attīstīt esošos un nākotnes sabiedriskos pakalpojumus, kas ir būtisks ilgtspējīgas attīstības elements visās valstīs;
Emphasises the strongly increased potential of goods and services in international trade, but reiterates that market access and the abolition of trade barriers at WTO level and in FTA negotiations has not been able to keep pace with these developments; is aware that many barriers to trade in goods and services may be caused in particular by national regulations; recalls that any further liberalisation in this area must not undermine the ability to develop existing and future services of general interest that are a key element of sustainable development in all countries;
prasa Komisijai darīt visu iespējamo, lai tirdzniecības partneri ES pakalpojumu sniedzējiem piešķirtu labāku piekļuvi tirgum, ņemot vērā, ka ES iekšējais tirgus jau ir samērā atvērts ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem; tomēr atzīmē, ka daži sabiedriskie pakalpojumi joprojām nav jāiekļauj, pamatojoties uz valstu vai reģionu kultūras atšķirībām;
Demands that the Commission does its utmost to ensure that our trading partners grant better market access to our service providers in industrialised countries or major emerging economies, bearing in mind that the EU internal market is already quite open to foreign service providers; notes, however, that some public services have to remain excluded on the basis of national or regional cultural diversities;
piešķir galveno prioritāti ieguldītāju aizsardzībai, ņemot vērā turpmāko Eiropas ieguldījumu politiku, un uzskata, ka ir jāgarantē un jāaizsargā arī valsts regulējuma noteikšanas spēja; tādēļ lūdz Komisiju nodrošināt juridisko noteiktību ES ieguldītāju aizsardzībai; aicina Padomi piešķirt Komisijai savas pilnvaras attiecībā uz turpmākiem ieguldījumu nolīgumiem, ņemot vērā Parlamenta uzskatus un nostāju, kas izklāstīta 2011. gada 6. aprīļa ziņojumā par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0141 .
Puts the protection of investors as the first priority in the light of the future European investment policy and considers that public regulation capacity must also be guaranteed and safeguarded; asks the Commission, therefore, to secure the legal certainty of the protection for EU investors; calls on the Council to give its mandates for future investment agreements to the Commission taking into account Parliament's views and positions as set out in the resolution of 6 April 2011 on the future European international investment policy Texts adopted, P7_TA(2011)0141 .
norāda, ka ES ir vēsturiska saikne ar Āfriku, Latīņameriku un Āziju un ka tādēļ attiecībā uz tām jāīsteno piemērota ieguldījumu politika, kas nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību;
Points out that the EU has historic ties with Africa, Latin America and Asia and that an appropriate investment policy should therefore be conducted there, with a view to sustainable development;
atzīst, ka fizisku personu pagaidu pārvietošanās (IV režīms) nozīme ES divpusējās sarunās ir būtiska; uzskata, ka ir svarīgi, lai IV režīms neierobežotu koplīgumu slēgšanas principu un minimālās algas tiesību aktus;
Recognises that the temporary movement of natural persons (Mode IV) has an important role to play within the EU's bilateral negotiations; believes that it is important that Mode IV does not undermine the principle of collective bargaining and minimum wage legislation;
pauž nožēlu, ka ES publiskā iepirkuma tirgus lielā atvērtības pakāpe visos pārvaldes līmeņos vairākos gadījumos nav proporcionāla ES piegādātāju piekļuvei ārvalstu publiskā iepirkuma tirgiem; norāda, ka daži sabiedriskie pakalpojumi joprojām nav jāiekļauj, pamatojoties uz valstu vai reģionu kultūras atšķirībām;
Regrets that the large degree of openness of EU public procurement markets at all levels of government are in many cases not matched by commensurate access for EU suppliers abroad; points out that some public services have to remain excluded on the basis of national or regional cultural diversities;
lūdz Komisiju rīkoties, lai šajā nozīmīgajā tautsaimniecības nozarē tiktu panākta pozitīva savstarpēja piekļuve tirgum, paturot prātā, ka savstarpējas piekļuves skaidra prioritāte ir nevis aizvērt mūsu tirgus, bet gan atvērt ārvalstu publiskā iepirkuma tirgus;
Asks that the Commission work towards positive reciprocal access in that important economic sector, bearing in mind that the clear priority in reciprocal access is not to close our markets, but to open up foreign public procurement markets;
Parlaments prasa vērienīgus centienus, lai novērstu regulējuma šķēršļus Eiropā un ārpus tās robežām
Parliament asks for an ambitious attempt to tackle regulatory barriers - within and outside Europe
uzsver, ka starptautiskajā tirdzniecībā arvien pieaug ar regulējumu saistīto jautājumu nozīme un tādēļ pieprasa lielāku saskaņotību starp ES un tās galveno tirdzniecības partneru noteikumiem un metodēm, paturot prātā, ka tam nevajadzētu pazemināt ES standartus, bet gan veicināt esošo daudzpusējo standartu pieņemšanu;
Stresses the increasing relevance of regulatory issues to international trade and therefore calls for greater consistency between EU rules and practices and those of our main trading partners, bearing firmly in mind that this should not bring down EU standards, but lead to a better acceptance of existing multilateral standards;
uzsver, ka starptautisko standartu un sertifikācijas procedūru saskaņošana ar trešām valstīm nedrīkst pazemināt tehniskos, veselības un drošības standartus, kā arī patērētāju aizsardzības standartus; aicina Komisiju aizsargāt ES standartus un tos efektīvi attiecināt arī uz importētājiem un uzņēmējiem, kuri savas preces realizē Eiropā;
Stresses that the harmonisation in international standards and certification practices with third countries cannot be carried out at the price of lower technical, health and safety and consumer protection standards; calls on the Commission to protect EU standards and to effectively enforce them vis-à-vis importers and economic operators who market their products in Europe;
atbalsta Vienotā tirgus aktā ietverto priekšlikumu sekmēt tiesiskā regulējuma konverģenci ar Eiropas Savienības galvenajiem tirdzniecības partneriem, it īpaši patērētāju tiesību aizsardzības un vides aizsardzības, dzīvnieku labturības, sanitāro standartu un darba standartu jomā; uzsver, ka šajās būtiskajās jomās ir svarīgi pieņemt augstus starptautiskus standartus; apstiprina, ka, risinot sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kā galvenie jautājumi jāskata standartizācijas politika, savstarpēja atzīšana, licences, pakalpojumi un iespējas piedalīties publiskajā iepirkumā;
Supports the Single Market Act proposal on regulatory convergence with the EU's major trading partners, in particular in the areas of consumer and environmental protection, animal welfare, health and labour standards; underlines the importance of adopting international standards at a high level in these crucial areas; confirms that standardisation policies, mutual recognition, licences, services and access to public procurement should be at the heart of FTA negotiations;
prasa Komisiju visos ar jauniem tiesību aktu priekšlikumiem saistītos ietekmes novērtējumos iekļaut starptautiskās konkurētspējas aspektu;
Asks the Commission to include the aspect of international competitiveness in all impact assessments related to new legislative proposals;
atgādina Eiropas Komisijai pievērst īpašu uzmanību “beztarifa barjeru” problēmai un regulatīvajiem šķēršļiem, kurus attiecībā uz Eiropas eksportu izmanto daudzās valstīs, tostarp tajās, kas ir PTO locekles, arī saistībā ar turpmākajiem tirdzniecības partnerības nolīgumiem; uzsver nepieciešamību sarunās apspriest rīcības instrumentu izveidi ar mērķi atjaunot vienotību un līdzsvaru starp pusēm, ņemot vērā vienpusējos pasākumus (“beztarifa barjeras”), arī tikai ar administratīvu raksturu (sertifikāti, inspekcijas), kas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu konkurenci un radīt uzņēmumu darbības nelīdzsvarotību; aicina ES veicināt sadarbību regulējuma jomā starptautiskā līmenī, lai atbalstītu starptautisko standartu atbilstību un konverģenci un tādējādi novērstu ar to saistītās pretrunas un tirdzniecības izmaksas;
Reminds the Commission to pay particular attention to the ‘non-tariff barriers’ and regulatory barriers used by many countries, including WTO members, vis-à-vis EU exports, not least with a view to future trade partnership agreements; points out that, during negotiations, provision should be made for intervention instruments aimed at restoring reciprocity and conditions of equilibrium between the parties in the event of unilateral measures (‘non-tariff barriers’) being taken, including merely administrative measures (certification, inspection), which may place EU businesses at a competitive disadvantage and give rise to asymmetrical operating conditions; calls on the EU to take steps at international level in favour of regulatory cooperation with a view to promoting equivalence and convergence of international standards and thereby limiting disputes and the associated trade costs;
atgādina, ka Parlaments ir apņēmies nodrošināt brīvu un taisnīgu tirdzniecību ‐ ne tikai dalībvalstīm, bet arī Savienībai kopumā ir sociālā atbildība; lai aizsargātu iedzīvotāju intereses un atbalstītu pastāvīgu jaunu konkurētspējīgu darbavietu radīšanu Savienībā, ir jāizmanto un tālāk jāattīsta gan ES Kohēzijas fonds, gan Globalizācijas pielāgošanās fonds;
Recalls that Parliament is committed to free and fair trade – not only the Member States but also the Union as a whole have a social responsibility; both the EU cohesion funds and the Globalisation Adjustment Fund have to be used and further developed in the interest of the people and to support the continued creation of new competitive jobs within the Union;
atgādina, ka mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi veido 90 % ES uzņēmumu un ka tiem ir liels potenciāls radīt jaunas darbavietas un inovācijas; tādēļ uzskata, ka iekšpolitikā un ārpolitikā ir labāk jārisina to specifiskās vajadzības, lai uzlabotu šo uzņēmumu konkurētspēju, un ka īpaša uzmanība jāpievērš ES kohēzijas fonda uzlabošanai pieejamības un pārredzamības ziņā, lai veicinātu MVU konkurētspēju;
Recalls that micro-enterprises and small and medium-sized enterprises represent 99 % of all enterprises in the EU and have great potential to create new jobs and innovation; considers, therefore, that internal and external policies should better address their specific needs to enhance their competitiveness, and that a special focus has to be laid on the improvement of the EU cohesion funds in terms of accessibility and transparency in order to boost the competitiveness of SMEs;
norāda, ka ārpolitikā Parlaments atbalsta Komisijas mērķi cita starpā veicināt ilgtspējīgu attīstību, brīvu un taisnīgu tirdzniecību, starptautiskos darba standartus un cilvēka cienīgu darbu, piemēram, slēdzot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, kas apvieno Eiropas un ĀKK intereses; uzsver, ka tirdzniecības politikai jāsekmē attīstība, jāveicina reģionālā sadarbība, jāsekmē ieguldījumi un jāuzlabo ekonomikas pārvaldība, atgādinot visām iesaistītajām personām, ka citi pasaules reģioni ir parādījuši, kā tirdzniecība var veicināt sociālo labklājību; prasa Komisijai īstenot integrētu pieeju attiecībā uz tirdzniecības, ārlietu, attīstības, sociālo, lauksaimniecības un vides politiku; atkārto iepriekšējo aicinājumu Komisijai nodrošināt koordinētu politiku taisnīgas tirdzniecības atbalstam;
Notes that, with regard to external policy, Parliament supports the Commission in its goal to promote – inter alia – sustainable development, free and fair trade, international labour standards and decent work, for example by negotiating EPAs, which combine European and ACP interests; points out that trade policy must promote development, permit better regional cooperation, encourage investment and improve economic governance, reminding all stakeholders that other regions of the globe have shown how trade can contribute to welfare; asks the Commission for an integrated approach on trade, foreign, development, social, agricultural and environmental policies; reiterates its earlier call on the Commission to ensure coordinated policies in support of Fair Trade;
norāda, ka jaunās tirdzniecības stratēģijas ietvaros ES īpaši svarīgi ir atbalstīt attālāko reģionu endogēnu attīstību to bioloģiskās daudzveidības un ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, kas ES sniedz piekļuvi jūrai, tropu mežiem, izmēģinājumu un kosmosa izpētes teritorijai;
Points out that, as part of its new trade strategy, the EU has a particular interest in supporting the endogenous development of the outermost regions, given their biodiversity and geographical location, which provides the EU with access to the sea, to tropical forests and to a space testing and research range;
aicina Komisiju saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ievērot Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par nepieciešamību būt elastīgiem sarunās ar mūsu partneriem un ievērot apņemšanos īpaši un atšķirīgi izturēties pret jaunattīstības valstīm;
Calls on the Commission, with regard to EPAs, to respect Parliament's past resolutions on the need to show flexibility in the negotiations with our partners and honour the commitment to special and differential treatment with developing countries;
norāda, ka Parlaments plāno pieņemt jaunu vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kurā pastiprināti pievērsta uzmanība tam, kā vistrūcīgākās valstis, kas atbilst mūsu tirdzniecības un citām prasībām, var gūt labumu no VPS;
Notes that Parliament intends to adopt a future GSP System which should include an improved focus on how the countries most in need and meeting our ‘Trade and’ requirements can benefit from the GSP;
aicina Komisiju izpētīt iespēju veikt ārkārtas tirdzniecības palīdzības pasākumus dabas katastrofu un konfliktu skartajām valstīm, lai tās varētu atjaunot savu ekonomiku; prasa Komisijai sniegt konkrētus piemērus pasākumiem, ar kuriem varētu atvieglot ārkārtas apstākļus īstermiņā, kā arī pasākumiem, ar kuriem varētu ietekmēt vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstību, pirms tā lūdz Parlamenta atļauju šādiem pasākumiem;
Calls on the Commission to look into the possibility of taking emergency trade aid measures for countries hit by natural disasters and conflicts to rebuild their economies; asks the Commission to present concrete examples of measures which could bring relief to an emergency in the short term as well as measures that could have an impact on mid- and long-term development before asking Parliament's consent for such measures;
uzsver, ka ārējā tirdzniecības politikā jāiekļauj ES spēja saglabāt spēcīgu lauksaimniecības nozari, lai 500 miljoniem ES patērētāju nodrošinātu pārtiku un pārtikas apgādes suverenitāti;
Emphasises that external trade policy must safeguard the EU's ability to maintain a strong agricultural sector in order to guarantee food security and food sovereignty for 500 million consumers in the EU;
aicina Komisiju ievērot konsekventu, ilgtspējīgu, visaptverošu un starppolitisku stratēģiju attiecībā uz izejmateriāliem ar mērķi novērst un izskaust negodīgu komercpraksi, piemēram, eksporta ierobežojumus, eksporta nodokļus un t. s. dubultās cenas noteikšanas mehānismus daudzpusējā un divpusējā līmenī, vienlaikus atzīstot, ka noteiktos apstākļos eksporta ierobežošana var tikt uzskatīta par lietderīgu, lai īstenotu attīstības mērķus, vides aizsardzību vai dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu tādās nabadzīgākās jaunattīstības valstīs kā vismazāk attīstītās valstis un mazās salu jaunattīstības valstis; aicina Komisiju paplašināt savu izejmateriālu piegādātāju loku un šajā jomā noslēgt ilgtermiņa divpusējus nolīgumus; uzskata, ka šajā politikā ir jāņem vērā ES attīstības politika un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPA) attīstības mērķi;
Calls on the Commission to pursue a consistent, sustainable, comprehensive and cross-policy strategy concerning raw materials with the aim of preventing and eliminating unfair trade practices such as export restrictions, export taxes and so-called dual pricing mechanisms at multilateral and bilateral level, while recognising that under certain circumstances export restrictions may be seen as important for the support of development objectives, the protection of the environment or the sustainable exploitation of natural resources in poorer developing countries such as LDCs and SIDs; calls on the Commission to diversify its raw material suppliers and to conclude long-term bilateral agreements in this area; considers that this policy has to take into account EU development policy and the development objectives of the economic partnership agreements (EPAs);