natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā, lai gūtu rezultātus, Eiropas uzdevumi un atbildība ir labi organizētā veidā jāsadala starp Eiropas pārvaldības dažādajiem Eiropas, valstu, reģionāliem un vietējiem līmeņiem, visos līmeņos jānodrošina augstākā kvalitāte un pārskatatbildība un visiem uzņēmumiem un universitātēm, kas darbojas partnerībā ar vietējām un reģionālām iestādēm un pilsonisko sabiedrību un ir būtiski pārmaiņu veicinātāji, ir jākļūst par jaunā mehānisma virzītājspēku;
whereas, in order to achieve results, European tasks and responsibilities must be shared in a well orchestrated way between European, national, regional and local levels of governance, all levels of governance must be of the highest quality and accountability, and all the important drivers of change – businesses and universities working in partnership with local and regional authorities and civil society – should play a key role in the new delivery mechanism,
tā kā ir būtiski analizēt demogrāfisko krīzi un tās sekas un nākamās paaudzes nedrīkst ziedot tam, lai saglabātu iepriekšējās paaudzes ieviestās priekšrocības,
whereas it is important to consider the demographic crisis and its consequences, and future generations ought not to be sacrificed to maintain the established benefits of a previous generation,
pauž dziļu vilšanos par jaunās stratēģijas ’ES 2020’ pamatelementiem, par kuriem Eiropadome vienojās 2010. gada 26. martā; mudina Eiropadomi ņemt vērā pašreizējā krīzē gūto mācību un izstrādāt īsteni tālredzīgu, vērienīgu un saskaņotu stratēģiju;
Expresses its disappointment at the main elements of the new EU 2020 strategy agreed by the European Council on 26 March 2010; urges the European Council to draw lessons from the current crisis and to define a truly far-sighted, ambitious and coherent strategy;
aicina ES stratēģijā 2020. gadam ietvert plašu koncepciju par ES nākotni kā konkurētspējīgu, sociālu un ilgtspējīgu Savienību, kuras politikas veidošanas centrā ir iedzīvotāji un vides aizsardzība;
Calls for the EU 2020 strategy to pursue a broad political concept for the future of the EU as a competitive, social and sustainable Union putting people and the protection of the environment at the centre of policy making;
uzskata, ka dalībvalstīm jāuzlabo ekonomiskās darbības rādītāji, ieviešot strukturālas reformas nolūkā mazināt valsts izdevumus, samazināt birokrātiju, dot lielākas pilnvaras iedzīvotājiem, sekmēt uzņēmējdarbību un inovāciju, pielāgot tiesību aktus MVU vajadzībām un dot iedzīvotājiem iespēju pilnā mērā realizēt savu potenciālu;
Takes the view that Member States should step up their economic performance by introducing structural reforms in order to optimise public expenditure, decrease bureaucracy, empower citizens, encourage entrepreneurship and innovation, make legislation more SME-friendly and provide people with the opportunity to maximise their potential;
atzīst ‐ lai novērstu euro krīzes sekas, ko radīja ilgtermiņa ekonomiskā stagnācija, Savienībai vienlaikus ar reformām, kuru mērķis ir atjaunot un uzlabot konkurētspēju, ir jāīsteno stratēģija nolūkā paātrināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi;
Recognises that, to prevent the responses to the euro crisis resulting in a lengthy period of economic stagnation, the Union should, at the same time, implement a strategy to accelerate sustainable economic growth, alongside reforms aimed at restoring and improving competitiveness;
pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumos nav ņemta vērā vajadzība pašreizējo, vēl nestabilo atveseļošanās procesu pilnībā atspoguļot jaunajā stratēģijā 2020. gadam, nosakot saskaņotu politikas programmu un šajā stratēģijā visaptveroši iekļaujot makroekonomikas politiku, lai vajadzīgā budžeta konsolidācija neapdraudētu stratēģijas sekmīgu izpildi;
Deplores the fact that the European Council conclusions do not take into account the need to reflect the current fragile recovery process fully in a new 2020 strategy, by formulating a coherent policy agenda and comprehensively integrating macroeconomic policy into the strategy to ensure that it is not undermined by necessary budgetary consolidation;
pauž nožēlu, ka ar Parlamentu kā Eiropas iedzīvotājus pārstāvošu iestādi nav apspriesti rādītāji, kas ir pamatā ES Nacionālo reformu programmai 2020. gadam; mudina Padomi jūnija sanāksmē apstiprināt ES stratēģijas 2020. gadam pamatelementus, taču prasa Padomei, pienācīgi un pēc iespējas drīz neapspriežoties ar Parlamentu, nepieņemt galīgus lēmumus par ES stratēģijas 2020. gadam pamatinstrumentiem, mērķiem un rādītājiem; tāpat arī uzskata, ka stratēģijas izstrādē un īstenošanā ir aktīvi jāiesaista valstu parlamenti, reģioni, pašvaldības, sociālie partneri un NVO;
Deplores the fact that Parliament, as a representative institution of the citizens of Europe, has not been consulted on the indicators that are the basis of the EU 2020 National Reform Programme; urges the Council to endorse the key elements of the EU 2020 strategy at its June meeting but insists that it should not adopt final decisions on the key instruments, targets and indicators of the EU 2020 strategy without having properly consulted Parliament as soon as possible; in the same spirit, takes the view that national parliaments, regions, municipalities, the social partners and NGOs should be actively involved in defining and implementing the strategy;
Vājās vietas un galvenie mērķi
Bottlenecks and headline targets
atzīmē Eiropadomes apstiprinātos piecus galvenos mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni, pētniecību un izstrādi, siltumnīcefekta gāzu emisiju, izglītības līmeni un sociālo integrāciju; uzsver, ka šie galvenie mērķi ir jānoformulē saistībā ar konsekventu un saskaņotu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas ietver ekonomikas, sociālās jomas un vides politikas programmas;
Notes the five headline targets agreed by the European Council on employment rate, research and development, greenhouse gas emissions, education levels and social inclusion; stresses that these headline targets should be formulated in the framework of a consistent and coherent sustainable development strategy combining the economic, social and environmental policy agendas;
Vienotā tirgus izveides pabeigšana
Relaunching the single market
uzsver, ka vienotais tirgus ir viens no Eiropas izaugsmes galvenajiem veicinātājiem un joprojām tā izveide pilnībā nav pabeigta; norāda arī, ka atsevišķu šķēršļu pastāvēšana, kas traucē iedzīvotāju, preču, pakalpojumu un kapitāla apriti, liek visām Eiropas iestādēm īstenot turpmākus centienus, lai izveidotu taisnīgu, labāku, konkurētspējīgāku un efektīvāku vienoto tirgu;
Emphasises that the single market is one of the main drivers of European growth and that it still needs to be fully completed; points out, too, that the persistence of certain obstacles to the free circulation of people, goods, services and capital calls for a further effort on the part of all European institutions so as to create a fair, better, more competitive and more effective single market;
uzsver, ka ir būtiski par politikas veidošanas pamatu saglabāt brīvo tirdzniecību un piekļuvi globālajam tirgum un neveikt nekādus protekcionistiskus pasākumus, jo brīva un globāla tirgus uzplaukumu var nodrošināt inovatīvi uzņēmēji un firmas;
Emphasises that it is important to keep free trade and access to the global market at the core of policy making and to eschew any movement towards protectionism, as innovative entrepreneurs and companies can thrive in a free and global market;
‐ ietver interesantus priekkšlikumus, lai panāktu konsensu un izveidotu spēcīgāku vienoto tirgu;
, contains interesting proposals for building consensus and delivering a stronger single market;
uzskata ‐ lai izveidotu efektīvi funkcionējošu vienoto tirgu, Komisijai ir jānosaka skaidras politiskās prioritātes, pieņemot Vienotā tirgus aktu, kurā jāiekļauj gan normatīvas, gan nenormatīvas iniciatīvas ar mērķi izveidot sevišķi konkurētspējīgu sociālā tirgus ekonomiku;
Believes that, in order to establish an effective single market, the Commission must produce a clear set of political priorities through the adoption of a ’Single Market Act’, which should cover both legislative and non-legislative initiatives designed to create a highly competitive social market economy;
uzsver, ka ES ir jāstimulē un jāmudina MVU un uzņēmēji, kuriem ir izšķiroša nozīme darbavietu saglabāšanā un radīšanā, kā arī ir jāvienkāršo administratīvie un regulatīvie slogi un noteikumi, lai MVU varētu straujāk attīstīties, brīvi tirgojot savus produktus/ pakalpojumus 500 miljoniem patērētāju, kas veido ES vienoto tirgu, un arī turpmāk ir jāsamazina birokrātija; tāpat arī uzsver, cik būtiski ir pilnībā īstenot Mazās uzņēmējdarbības aktu, veicot politiskus centienus visos līmeņos;
Emphasises that the EU should stimulate and encourage SMEs and entrepreneurship, which are crucial to job conservation and creation, that it should reduce administrative and regulatory burdens and simplify rules so that SMEs can grow more rapidly by freely commercialising their products/services to the 500 million consumers who make up the EU single market, and that it must further reduce red tape; likewise, stresses the importance of achieving full implementation of the Small Business Act through political efforts at all levels;
uzsver, ka MVU ir mūsu sociālās tirgus ekonomikas pamats un darbavietu radītāji, un tiem ir izšķiroša nozīme ekonomikas un ilgtspējīgas izaugsmes nostiprināšanā, tādēļ par prioritāriem ir jānosaka turpmākie centieni MVU vajadzībām piemērotu normatīvo reformu jomā, radot labvēlīgu vidi uzņēmumu veidošanai, iedrošinot uzņēmējus un uzlabojot piekļuvi finansējumam; turklāt uzskata, ka ES stratēģijā 2020. gadam ir jāietver mērķi un iniciatīvas, kas mudina uzņēmumos palielināt vidējo pašu kapitāla un riska kapitāla īpatsvaru;
Underscores the fact that SMEs are the backbone of the social market economy, creators of jobs and essential players in reinvigorating sustainable economic growth, and that priority should therefore be given to further efforts in the area of reform, such as SME-friendly legislation, creating a vibrant environment for start-ups, encouraging entrepreneurship and improving access to finance; is furthermore of the opinion that the EU 2020 strategy should include targets and initiatives to encourage increased average levels of equity and venture capital in companies;
norāda, ka mikrouzņēmumi bieži vien ir veids, kā mazināt bezdarbu, un uzņēmuma nodibināšana nereti ir veids, kā gūt panākumus pat inertā sabiedrībā, turklāt pirmais priekšnoteikums MVU izaugsmei ir to spēja pienācīgi palielināt darbībai nepieciešamos līdzekļus, kā arī, saglabājot garantijas mehānismus MVU, dinamiskus otrreizējos tirgus un banku sektoru, kas veicina ekonomisko darbību Eiropā, tiks radīti priekšnoteikumi MVU izaugsmei;
Points out that micro-businesses can often help in combating unemployment, and setting up a business is often a way to succeed despite social inertia, that the first pre-condition for the development of SMEs is their ability to raise adequate funds for their activities, and that maintaining guarantee mechanisms for SMEs, dynamic second markets and a banking sector that promotes economic activity in Europe are prerequisites for the development of SMEs;
atkārtoti pauž uzskatu, ka kvalitatīvai nodarbinātībai ir jābūt stratēģijas 2020. gadam galvenajai prioritātei un ka nolūkā uzlabot nodarbinātības rādītājus izšķiroša nozīme ir spēcīgākai virzībai uz pareizi funkcionējošiem darba tirgiem un sociāliem apstākļiem; tādēļ aicina izstrādāt jaunu programmu, lai sekmētu pienācīgu darbavietu radīšanu, visā Eiropā nodrošinātu darba ņēmēju tiesības un uzlabotu darba apstākļus;
Reiterates that high-quality employment should be a key priority in a 2020 strategy and that a stronger focus on properly functioning labour markets and on social conditions is vital to improve employment performance; calls, therefore, for a new agenda to promote decent work, ensure workers’ rights throughout Europe and improve working conditions;
uzskata, ka jaunajā stratēģijā lielāka uzmanība jāpievērš pienācīgām darbavietām, tostarp cīņai pret nedeklarēto darbu, un jānodrošina, lai darba tirgū atgrieztos tie cilvēki, kuri pašreiz no tā ir izslēgti;
Believes that the new strategy must put more emphasis on decent work, including the fight against undeclared work, and on ensuring that people who are currently excluded from the labour market can gain access to it;
uzskata, ka jaunajā stratēģijā jāsekmē tādu darba tirgu izaugsme, kas gan rada stimulus, gan uzlabo darba apstākļus darbiniekiem, vienlaikus aktīvāk stimulējot darba devējus pieņemt darbā un saglabāt personālu;
Believes that the new strategy should encourage labour markets which improve incentives and conditions for people at work while, at the same time, increasing the incentives for employers to recruit and retain staff;
mudina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk 3 % no IKP atvēlēt pētniecības un izstrādes mērķiem; aicina dalībvalstis konstruktīvāk izmantot sinerģijas potenciālu starp kohēzijas politikas fondu un pētniecības un izstrādes fondu un nodrošināt, ka šie instrumenti rada inovāciju, kas sniedz reālu labumu sabiedrībai;
Urges the Commission and the Member States to retain the overall target of 3% of GDP for R&D; calls on the Member States to make better use of the potential for synergy between cohesion-policy funding and R&D funding and to ensure that these instruments translate into innovation that delivers real benefits to society;
uzsver, ka lielākie pētniecības un izstrādes projekti, galvenie enerģētikas infrastruktūras ieguldījumi, jaunā ES kompetence kosmosa politikā, kā arī ES inovācijas politika prasa stabilu, uzticamu un ilgtspējīgu ES finansiālo atbalstu, lai sasniegtu Savienības galvenos 2020. gada mērķus;
Emphasises that major R&D projects, key energy infrastructure investments and the new EU competence on space policy, as well as EU innovation policy, require solid, credible and sustainable EU financial support if the Union's key 2020 objectives are to be met;
norāda, ka Eiropai jānostiprina tās potenciāls tādās jomās kā kvalificēts darbaspēks, zinātne, pētniecība un tehnoloģija un līdz ar to tās inovācijas spēja, kas ir konkurētspējas pamatelements, un šīm trim zināšanu pamatnozarēm arī turpmāk jābūt ES stratēģijas 2020. gadam kodolam;
Points out that Europe must further strengthen its potential in terms of skilled workers, science, research and technology, and thus its capacity to innovate, as key aspects of competitiveness, and that the knowledge triangle must remain at the heart of the EU 2020 strategy;
uzskata ‐ lai Eiropas pētniecība kļūtu efektīvāka, izšķiroša nozīme ir pašreizējo struktūru labākai saskaņošanai, kā arī gan publiskajā, gan privātajā sektorā ir jārada pētniecībai un inovācijai labvēlīgāka ieguldījumu vide; aicina Komisiju izstrādāt praktiskus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi finansējumam, jo īpaši nodrošinot labāku pieejamību riska kapitālam;
Takes the view that, to make European research more efficient, it is crucial that existing structures are better streamlined and that a more research-friendly and innovation-friendly investment climate is created in both the public and the private sector; calls on the Commission to put forward practical measures to improve access to financing, and especially the availability of risk capital;
Klimata/ enerģētikas mērķi
Climate/energy targets
pauž nožēlu, ka Eiropadomes galvenie mērķi tādās jomās kā siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunīgie enerģijas avoti un energoefektivitāte nav pietiekami vērienīgi un līdz ar to nav vērsti uz to, lai ES uzņemtos vadību pasaulē, kurā notiek klimata pārmaiņas, būtiska dabas resursu samazināšanās un pasaules ekosistēmām draud iznīcība; tādēļ aicina nekavējoties un vienlaicīgi noteikt šādus Eiropas Savienībai saistošus mērķus:
Deplores the fact that the European Council's headline targets on greenhouse gas emissions, renewables and energy efficiency lack ambition and, in this respect, are not geared towards leadership in a world which is facing climate change and serious natural resource depletion and where global ecosystems are on the verge of collapse; calls, therefore, for the immediate and simultaneous adoption of the following binding targets for the EU:
iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums par 30 % līdz 2020. gadam un būtiska samazinājuma turpināšana ilgtermiņā, ar noteikumu, ka arī citas valstis ir gatavas uzņemties pienācīgas saistības;
a domestic greenhouse gas reduction target of 30% for 2020 and substantial further reduction in the long run provided that other countries are also ready to commit themselves to taking adequate action;
resursu efektivitātes uzlabošanas mērķis;
a resource-efficiency improvement target;
līdz 2020. gadam par 20 % samazināt enerģijas patēriņu un vismaz par 20 % palielināt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru, likvidējot tehniskos un citāda veida šķēršļus turpmākai atjaunīgās enerģijas attīstībai, kas ir pirmais uzdevums ceļā uz sevišķi efektīvu ekonomiku, kas nerada CO2 emisijas un kuras pamatā galvenokārt ir atjaunīgā enerģija;
a 20% reduction target for energy consumption and an increase in the share of renewable energies to at least 20% by 2020, while removing technical and non-technical barriers to the further development of sustainable renewable energies, as a first step towards creating, by 2050, a non-CO2-emitting, highly efficient economy mostly based on renewable energies;
izmērāmi mērķi, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu nodrošināto pakalpojumu samazināšanos, cenšoties tos atjaunot līdz 2020. gadam;
measurable targets geared towards halting the loss of biodiversity and ecosystem services and restoring them where possible by 2020;
norāda uz galveno mērķi uzlabot izglītību; nosoda to, ka nav noteikti mērķi skaitliskā izteiksmē, un mudina Eiropadomi izvirzīt 100 % mērķi vidējās izglītības ieguves jomā, kā arī noteikt skaidrus kvalitatīvos mērķus un rādītājus sākuma un vidējās izglītības jomā;
Notes the headline target on improving education; deplores the absence of numerical targets and urges the European Council to set a 100% target for secondary education, as well as clear qualitative targets and indicators for primary and secondary education;
prasa dalībvalstīm apstiprināt Komisijas paziņojumā par EU stratēģiju 2020. gadam noteiktos vērienīgos mērķus, kas paredz, ka līdz 2020. gadam to skolēnu skaits, kuri pamet mācības, būs zem 10 % attiecīgajā vecuma grupā, un vismaz 40 % iedzīvotāju būs ieguvuši augstāko vai līdzvērtīgu izglītību;
Asks Member States to adopt the ambitious targets set out in the Commission's communication on EU 2020 so that, by 2020, school drop-out rates should be below 10% of the age cohort and at least 40% of the population should have completed tertiary or equivalent education;
uzsver, ka ir jāizstrādā pamatīga mūžizglītības politika, mudinot izmantot apmācības iespējas, kurām iedzīvotājiem ir jābūt pieejamām visas profesionālās dzīves garumā; norāda, ka būs nepieciešams paturēt darba tirgū daudzus aktīvus cilvēkus un nostiprināt viņu sociālo integrāciju;
Stresses the need for robust lifelong-learning policies whereby training opportunities should be encouraged and should be available to individuals throughout their professional life; points out that it will be necessary to maintain the number of active people on the labour market and to strengthen social inclusion;
Nabadzības izskaušanas mērķis
Poverty target
prasa, lai stratēģijā ’ES 2020’ iekļautu mērķi, paredzot uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri ES dzīvo nabadzībā, un norāda, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju, kuri pašlaik dzīvo nabadzībā vai kuriem draud dzīve nabadzībā, ir sievietes, sevišķi vecāka gadagājuma sievietes, migrantes, vientuļās mātes un ģimenes aprūpētājas;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers;
īpaši atzinīgi vērtē Eiropadomes priekšlikumus par sociālo integrāciju, par prioritāti nosakot nabadzības samazināšanu, un uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri mērķi un iniciatīvas; uzskata, ka šis mērķis ir viens no ES stratēģijas 2020. gadam pamatuzdevumiem; aicina izstrādāt vērienīgu ilgtermiņa stratēģiju nabadzības izskaušanai, nosakot tālejošus mērķus tādās jomās kā nabadzības samazināšana, sociālā integrācija ‐ tostarp sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku integrācija ‐ un strādājošo nabadzības apkarošana; uzsver, ka ir jānosaka mērķis, lai samazinātu to mājsaimniecību skaitu, kurās visi pieaugušie ir bez darba;
Welcomes the European Council proposals on social inclusion, particularly and as a priority through the reduction of poverty, and stresses the need for clear targets and initiatives; considers this goal as one of the main objectives of the EU 2020 strategy; calls for an ambitious long-term strategy against poverty, with far-reaching targets for poverty reduction, social inclusion – including for women, children and the elderly – and for combating in-work poverty; stresses the need for a target for reducing the number of jobless households;
pauž nožēlu, ka Eiropadomes noteiktie galvenie mērķi neietver dzimumu līdztiesību; aicina izstrādāt dzimumu līdztiesības programmu, lai izskaustu atalgojuma atšķirības, kādas pastāv starp sievietēm un vīriešiem, un pilnībā nodrošināt sieviešu līdzdalību darba tirgū un politikā, vienlaikus sekmējot sieviešu profesionālās izaugsmes iespējas; uzsver, ka ir jānodrošina labāki apstākļi, lai darbu saskaņotu ar ģimenes dzīvi;
Deplores the fact that the headline targets defined by the European Council do not include gender equality; calls for a programme for gender equality to eradicate the existing pay gap between men and women and to ensure full participation by women in the labour market and in politics, while promoting women's career opportunities; stresses the need for better conditions with a view to reconciling work and family life;
Pamatiniciatīva: ’Inovācijas Savienība’
Flagship initiative: ’Innovation Union’
uzskata, ka ir ļoti svarīgi veiksmīgi īstenot jauno pamatiniciatīvu ’Inovācijas Savienība’, lai veicinātu uz zināšanām balstītu ekonomiku; aicina Komisiju palielināt Kopienas budžetā paredzēto kopējo finansējumu pētniecībai un inovācijai;
Considers that successful implementation of the new flagship ’Innovation Union’ initiative is vital in order to boost the knowledge-based economy; calls on the Commission to increase the total financial envelope earmarked for research and innovation in the Community budget;
uzsver, ka ir svarīgi vienkāršot finansējuma piešķiršanu pētniecībai un izstrādei un likvidēt birokrātiju, lai palielinātu uz zināšanām balstītas uzņēmējdarbības efektivitāti un sekmētu jaunas nodarbinātības iespējas;
Underlines the importance of simplifying research and development funding and cutting red tape, so that knowledge-driven businesses can maximise their effectiveness and new employment opportunities can be encouraged;
mudina Komisiju uzlabot apstākļus inovācijai, šai nolūkā, piemēram, izveidojot vienotu ES patentu; apgalvo, ka labi iecerētas programmas, kuru mērķis ir veicināt konkurētspēju un veidot ilgtspējīgu ekonomiku, pienācīgi nedarbojas, un uzskata, ka ir jāveicina MVU, augstskolu un uzņēmumu līdzdalība Eiropas programmu īstenošanā;
Urges the Commission to improve conditions for innovation, e.g. by introducing the single EU patent; argues that well-intended programmes aimed at boosting competitiveness and shaping a sustainable economy are not working properly, and believes that SMEs, universities and businesses should be encouraged to participate in European programmes;
uzskata, ka MVU piemērotiem finansēšanas instrumentiem būtu jānosaka skaidri mērķi, lai garantētu digitālo sadarbspēju un pieejamību, un tajos ir precīzi jāiekļauj ekoloģiskās inovācijas jomā paredzētie ES mērķi;
Considers that explicit targets should be set for SME-compatible funding tools, to guarantee digital interoperability and accessibility, and that they should clearly include EU targets for eco-innovation;