natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina sociālos partnerus pievērsties jaunajām nozarēm un izstrādāt stratēģijas, lai sociālajā partnerībā iesaistītu nozaru asociācijas;
Calls on the social partners to embrace new sectors and develop strategies to include sector associations in the social partnership;
aicina ES un dalībvalstis valsts subsīdijas un publisko iepirkumu ciešāk saistīt ar sociālo standartu obligāto minimumu dalībvalstu līmenī, un veicināt sociālo partneru pārstāvības struktūru izveidošanu;
Calls on the EU and Member States to link public subsidies, as well as public procurement, more closely to minimum social standards at Member State level and to advance the creation of representative bodies of the social partners;
norāda, ka jaunas darba vietas tiek radītas, arī nodrošinot apmācību un mūžizglītību darbiniekiem, kurus skārušas pārmaiņas uzņēmuma vai nozares ražošanas procesos; aicina ES izstrādāt sistēmu pārmaiņu un jo īpaši ražošanas pārstrukturēšanas plānošanai, sniedzot visiem pārmaiņu skartajiem darba ņēmējiem tiesības piedalīties apmācības un mūžizglītības shēmās; aicina dalībvalstis, darba devējus un darba ņēmējus atzīt prasmju pārvaldību, apmācību un mūžizglītību par kopīgu pienākumu, kā tas ir atzīts sociālo partneru 2002. gada vispārējās vienošanās dokumentā par mūžizglītību; aicina Komisiju mūžizglītības ietvarstruktūrā iekļaut devīto pamatkompetenci, kas būtu saistīta ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību un kura ir nepieciešama zināšanu sabiedrībā; aicina dalībvalstis ilgtspējības jēdzienu iekļaut pamatapmācības, izglītības un mūžizglītības programmās;
Points out that training and lifelong learning for employees affected by changes in a company's or industry's production processes also creates new jobs; calls on the EU to develop a framework for anticipating change and restructuring, in particular of production, providing the right for all affected workers to take part in training and lifelong learning schemes; calls on the Member States, employers and employees to recognise skills management, training and lifelong learning as a shared responsibility, as acknowledged in the social partners' 2002 framework agreement on lifelong learning; calls on the Commission to incorporate a ninth key competence relating to the environment, climate change and sustainable development – which is essential in a knowledge society – into the framework for lifelong learning; calls on the Member States to incorporate the concept of sustainability into basic training, education and lifelong learning;
Nepieciešamo prasmju nodrošināšana
Facing skills needs
norāda, ka dalībvalstīm jāpielāgo savas apmācības un izglītības sistēmas, kā arī jāizstrādā un jāīsteno mērķtiecīgi rīcības plāni darba ņēmēju pārkvalificēšanai nozarēs, kuras skars vietējās ekonomikas pārtapšana par jaunu ilgtspējīgu ekonomiku, un lai nodrošinātu, ka viņiem ir pieejamas jaunās “zaļās” ilgtspējīgās darba vietas, lai nodrošinātu, ka darbaspēks varētu pielāgot savas prasmes darba tirgus vajadzībām ilgtspējīgā ekonomikā, kuras pamatā ir uz kompetenci balstītas apmācības pieeja; šai sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu “Jaunas prasmes jaunām darba vietām” un atzīst, ka sadarbība ar ES dalībvalstīm ir solis pareizajā virzienā; tomēr norāda, ka šī iniciatīva ir ciešāk jāsaista ar mērķiem, kas noteikti Padomes lēmumā par ilgtspējīgu attīstību, un tā ir jāīsteno ar reāliem pasākumiem gan ES līmenī, gan ES dalībvalstīs;
Points out that the Member States must adapt their training and education systems and devise and implement targeted action plans for retraining workers in sectors which will be affected by the transformation of local economies towards a new sustainable economy, to ensure that they have access to new green sustainable jobs, to ensure that the workforce can adjust their skills to the labour-market needs of a more sustainable economy founded on competence-based training concepts; welcomes, in this context, the Commission's ‘New Skills for New Jobs’ initiative and acknowledges cooperation with the EU Member States as a step in the right direction; points out, however, that this initiative must be more closely linked to the objectives of the Council Decision on sustainable development and taken further with tangible measures both at EU level and in the EU Member States;
uzsver nepieciešamību stiprināt atklāto koordinācijas un paraugprakses apmaiņas metodi attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, “zaļajām” darba vietām un mūžizglītību, tā cenšoties veiksmīgi un efektīvi pārvaldīt ekonomikas pārveides procesu un vienlaikus arī jaunās vajadzības apmācības jomā un nelabvēlīgas sociālās sekas, ko rada šāds pārveides process;
Underlines the need to reinforce the open method of cooperation and exchanges of best practice with regard to sustainable development, green jobs and lifelong learning, so as to ensure successful and effective management of the economy's transformation and, by extension, of the new training needs and adverse social consequences resulting from this kind of transition;
aicina dalībvalstis apkarot diskrimināciju vecuma dēļ un mācību piedāvājumus un mūžizglītības stratēģijas pielāgot vecāka gadagājuma darba ņēmēju vajadzībām, lai nodrošinātu 55 un vairāk gadus sasniegušu darbinieku, tostarp šīs vecuma grupas sieviešu, plašu iesaistīšanos;
Calls on the Member States to combat discrimination on grounds of age and adapt the training offer and lifelong learning strategies to the requirements of older employees, in order to ensure high participation rates for workers over 55 years of age as well, including women over 55;
aicina ES un dalībvalstis sīki izstrādātu novatorisma un jaunrades politiku, jo īpaši izglītības un apmācības, tostarp profesionālās izglītības un apmācības, politiku, pieņemt par “zaļās” ekonomikas, konkurētspējas un labklājības pamatu;
Calls on the EU and Member States to adopt detailed policies on innovation and creativity, in particular on education and training, including vocational education and training, as a basis for a green economy, competitiveness and prosperity;
norāda ‐ krīzes laikos ir svarīgi piesaistīt jauniešus jaunajām “zaļajām” darba vietām un nodrošināt, lai kvalifikācijas programmas veicinātu darba pieejamību jauniešiem un viņi varētu veiksmīgi izmantot nodarbinātības potenciālu, jo tā varētu gan cīnīties pret augstu bezdarba līmeni to pilsoņu vidū, kas jaunāki par 25 gadiem, gan izmantot jaunās paaudzes ar jauno tehnoloģiju lietošanu saistītās prasmes; pauž nožēlu, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Jaunatne kustībā” neattiecas uz jauniešiem, kuri nav iesaistīti augstākās izglītības sistēmā; uzsver ‐ lai kaut ko patiešām mainītu, šī iniciatīva ir īstenojama, pievēršoties tieši tiem jauniešiem, kuriem pašlaik iespēju ir vismazāk un kurus apdraud nabadzība;
Notes that in times of crisis, it essential to attract young people to the new type of green jobs and to ensure that skill programmes promote the access of young people to the labour-market, so that young people can profit from the job potential, to combat high unemployment among citizens under 25 years of age and in order to capitalise on the young generation's skills in using new technologies; regrets the fact that the EU 2020 flagship initiative ‘Youth on the move’ excludes young people who are not involved in higher education; stresses that, in order to make a real change, it needs to focus on the young people that have now the least opportunities and are at risk of poverty;
aicina dalībvalstis sadarbībā ar darba tirgus partneriem izstrādāt un īstenot jauniešiem paredzētas profesionālās orientācijas programmas zinātnes un tehnoloģijas disciplīnās, tā cenšoties veicināt noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību, kā arī ar ekoloģijas un vides tematiku saistītus informatīvos un izpratnes veidošanas pasākumus gan formālās izglītības sistēmā, gan vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumu struktūrā;
Calls on the Member States to devise, in cooperation with the social partners, and implement vocational guidance programmes for young people in science and technology disciplines to promote the development of a viable and sustainable economy, and information and awareness-raising measures in relation to ecological and environmental issues, both through the formal education system and in the framework of measures by local and regional authorities;
aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes par darba tirgū pieprasītajām prasmēm, un veicināt augstskolu un uzņēmējdarbības nozares partnerību, lai sekmētu jauniešu iekļaušanos darba tirgū, vienlaicīgi veicinot uz zināšanām balstītu sabiedrību, lietišķo pētījumu attīstību un radot labākas izglītības iestāžu absolventu izredzes darba tirgū;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create a knowledge-based society, develop applied research and create better employment-market prospects for graduates;
aicina dalībvalstis un darba tirgus partnerus noteikt mērķi nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu līdzdalību, sniegt vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz izglītību, apmācību, mērķtiecīgām darbā pieņemšanas shēmām, specializētas prakses iespējām un apmācību iniciatīvām sievietēm, migrantiem, ilgstošiem bezdarbniekiem un citām darba tirgu attiecībās diskriminētām grupām;
Calls on the Member States as well as social partners to establish targets to achieve equal participation of women and men, to provide equal opportunities to education, training, targeted recruitment schemes, specialised apprenticeships and training initiatives for women, migrants, the long-term unemployed and other groups discriminated against by the employment market;
mudina dalībvalstis izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai īstenotu Eiropas mērķus ‐ veicināt jaunu iemaņu apguvi, tostarp to iemaņu, kas nepieciešamas jaunām ilgtspējīgām “zaļām” augsti kvalificētām darba vietām;
Encourages the Member States to use the European Globalisation Adjustment Fund to implement European objectives, to promote new skills, including for new sustainable ‘green’ high-quality jobs;
aicina atbildīgās iesaistītās puses uzraudzīt nodarbinātības attīstību, lai padarītu atbilstīgāku profesionālo pamatizglītību un mūžizglītību; šajā sakarā aicina dalībvalstis izvērtēt iespējas izmantot pārejas fondus jaunu iemaņu nodrošināšanai;
Calls on the responsible stakeholders to monitor employment with a view to making basic vocational training and lifelong learning more relevant; calls in this context on the Member States to assess the feasibility of Transition Funds to manage skills needs;
aicina ES un dalībvalstis noteikt, ka viens no Eiropas Sociālā fonda mērķiem ir veicināt spēju pielāgoties ilgtspējīgai ekonomikai, lai atbalstītu ekonomisko darbību un infrastruktūras attīstības ilgtspējības veicināšanu;
Calls on the EU and the Member States to make promotion of adaptability to a sustainable economy one of the objectives of the European Social Fund, in order to contribute to increasing sustainability of economic activities and infrastructure development;
atgādina, ka ilgtspējības dimensijai nevajadzētu aprobežoties ar apmācībām tikai ar vidi saistītajās darba vietās, to nepieciešams integrēt visās izglītības un apmācību programmās, lai veicinātu ilgtspējīgas attīstības un vides izpratnes kultūru;
Recalls that the sustainable dimension should not be restricted to training in environment-related jobs, but needs to be incorporated into all education and training programmes in order to promote a culture of sustainable development and environmental awareness;
uzsver mūžizglītības idejas pievienoto vērtību un aicina dalībvalstis rūpīgi izzināt vietējās iespējas, lai, saskaņojot pieejamos resursus ar faktiskajām vajadzībām, varētu organizēt uz pieprasījumu balstītu apmācību un lai, nodrošinot augstus mācību standartus, atjaunotu vidējās profesionālās izglītības prestižu, jo īpaši reģionos, kur vietējais potenciāls un tradicionālās nodarbinātības jomas nosaka vajadzību pēc pilnīgi apgūtām īpašām prasmēm un zināšanām; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm pietiekamu tehnisko atbalstu vietējo vajadzību izzināšanā un norāda, ka vidējās profesionālās izglītības iestādes ar augstiem mācību standartiem var veicināt bezdarba mazināšanu skolu beidzēju vidū un ilgtspējīgas nodarbinātības sasniegšanu;
Highlights the added value of life-long learning and calls on the Member States to conduct a thorough mapping of local potential in order to organise demand-driven training that matches available resources to actual needs and to re-establish the prestige of vocational secondary education by providing high-standard education, particularly in regions where local potential and traditional work areas require special skills and knowledge to be fully developed; calls on the Commission to provide the Member States with sufficient technical support on how to map local needs and notes that high-standard vocational secondary schools could help reduce graduate unemployment and lead to sustainable employment;
uzsver, cik nozīmīgi ir tas, ka dalībvalstis izmanto Eiropas Sociālo fondu, lai investētu prasmju uzlabošanas, nodarbinātības, apmācības un pārkvalificēšanās pasākumos ar mērķi radīt vairāk labu darbavietu, īstenojot valsts, reģionāla un vietēja līmeņa projektus; uzskata, ka šajās iniciatīvās var noderēt arī vecāka gadagājuma cilvēku darba pieredze, ņemot vērā to, ka ES iedzīvotāju vidū pieaug vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars; iesaka reģionālajām un vietējām varas iestādēm veidot piemērotus, pastāvīgus kontaktus ar uzņēmējiem, darba devēju organizācijām, arodbiedrībām un NVO tā, lai plānotu darba tirgus vajadzības vidējā termiņā un ilglaicīgi;
Stresses the importance of Member States using the European Social Fund to invest in skills, employment, training and retraining activities with a view to creating more and better jobs through national, regional and local projects; believes that the professional experience of older people may also make a contribution to these initiatives, bearing in mind the growing proportion of older people in the EU population; recommends that regional and local authorities should have appropriate, permanent contacts with the business environment, employers' organisations, trade unions and NGOs with a view to projecting the needs of the labour market in the medium and long term;
atzīst būtisko lomu, kāda ir vietējām un reģionālajām varas iestādēm izglītībā, kas ir pamats turpmāko zināšanu un nākotnē nepieciešamo prasmju apguvei, tostarp sniedzot mūžizglītības un pārkvalificēšanās iespējas; norāda, ka daudzās valstīs jauniešu, tostarp skolu pametušo nekvalificēto jauniešu, izglītības un turpmākās apmācības vispārējie nosacījumi ir reģionālo un vietējo varas iestāžu ziņā; tādēļ mudina reģionus izmantot struktūrfondus izglītības infrastruktūras izveidei, jo īpaši nelabvēlīgos pilsētu rajonos un reģionos, kā arī lai ar šo atbalstu nodrošinātu, ka skolu izglītība ir vispārēja un iekļaujoša; norāda uz būtiskajām iespējām (izglītības un apmācības jomā), ko rada sadarbība starp vietējām un reģionālajām varas iestādēm un uzņēmumiem un asociācijām, īstenojot mērķi radīt ilgtspējīgas darbavietas vietējā transporta, pilsētu mobilitātes, izglītības, kā arī pētniecības un izstrādes jomā un pievēršot īpašu uzmanību vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai;
Recognises the important role of local and regional authorities in education, which forms the basis for the acquisition of further, future-oriented skills, including through lifelong learning and retraining; points out that the general conditions governing education and the further training of young people, including school leavers with no qualifications, in many countries are the responsibility of the regional and local authorities; therefore encourages the regions to use the Structural Funds for educational infrastructure, especially in disadvantaged urban areas and regions and to make comprehensive and inclusive school education possible using this support; points to the significant (educational and training) potential offered by networking between local and regional authorities and firms and associations, in terms of creating sustainable jobs in the fields of local transport, urban mobility, education, and research and development, and placing emphasis on equal opportunities;
norāda, ka dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un augstākās izglītības iestādēm ir jāsadarbojas, lai izstrādātu pirmsdiploma un pēcdiploma studiju kursus un izveidotu uz ekonomikas ekoloģisku pārveidošanu orientētas tematiskās studiju programmas;
Notes the need for cooperation between the Member States, the social partners and tertiary education providers with a view to setting up undergraduate and postgraduate courses and to creating subject areas geared towards the ecological transformation of economies;
uzskata, ka demogrāfisko problēmu risināšanai ir vajadzīga plašāka stratēģija, kas ietver gan darba vietu radīšanu, gan jaunu turpmāko vajadzību nodrošināšanu Eiropas darba tirgū; uzskata, ka šajā sakarībā ir jāturpina centieni ES darba ņēmēju, tostarp pētnieku un citu speciālistu, mobilitātes uzlabošanā, lai izveidotu tādu Eiropu, kuras ES iekšējā tirgū nav šķēršļu;
Believes that the demographic challenges require a broader strategy combining job creation and meeting new and emerging needs on the European labour market; considers that, in this respect, further progress must be made in improving the mobility of EU workers, including researchers and other professionals, with a view to achieving a Europe without barriers within the EU internal market;
atzīmē, ka ekonomisko darbību ilgtspējības palielināšana var būt saistīta ar izmaiņām visā rūpniecības nozarē; aicina ES un dalībvalstis rīkoties piesardzīgi, lai nepieļautu, ka pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku notiek uz sociālās jomas rēķina, un izstrādāt pamatnosacījumus sociāli taisnīgai pārveidošanai, kas mazina pārmaiņu riskus un optimizē ieguvumus visiem darba ņēmējiem; uzsver, ka sociāli taisnīga pārveidošana ir ilgtspējīgas attīstības pamatelements un būtisks priekšnoteikums tam, lai Eiropas iedzīvotāji atbalstītu pārveidošanas procesu;
Notes that increasing sustainability of economic activities may involve changes in whole industrial sectors; calls on the EU and the Member States to take care to avoid social sacrifices in moving to a sustainable economy and to work towards framework conditions for a socially fair transformation which minimises the risks of change and optimises gains for all employees; emphasises that socially just transformation is a basic component of sustainable development and an essential prerequisite if people in Europe are to give transformation their support;
uzsver, ka pārveidošanas procesa pārvaldības trūkuma dēļ radušās izmaksas var būt daudzkārt lielākas nekā paredzamie ieguldījumi; aicina Komisiju, dalībvalstis un darba tirgus partnerus kopīgi uzņemties atbildību par preventīvu transformācijas pārvaldību;
Stresses that the consequential costs of a lack of transformation management may be many times higher than anticipatory investments; calls on the Commission, the Member States and the social partners to confront the responsibilities of preventive transformation management together;
uzsver, ka ilgtspējīgai ekonomikai jāiekļūst par daļu no korporatīvās un sociālās atbildības vides jomā, un ka ilgtspējīgas attīstības kultūru un ilgtspējīgu ekonomiku var veicināt ar mācību programmām uzņēmumu sociālās atbildības kontekstā;
Underlines the need to integrate the sustainable economy in the framework of corporate and social environmental liability and the possibility of promoting a culture of sustainable development and a sustainable economy through training programmes in the context of corporate social responsibility;
atgādina, ka nepieciešamo apstākļu radīšana, kas ļauj darba ņēmējiem piedalīties tālākapmācībā un pielāgoties jaunām tehnoloģijām, lai nepieļautu darba vietu skaita samazināšanos, un koplīgumu veicināšana un to atbalsts, lai plānotu pārmaiņas un novērstu bezdarbu, kā arī sociālās drošības veicināšana, ienākumu atbalsta sistēmu un aktīvāku konkrētām nozarēm paredzētu mācību iniciatīvu izveide ir izšķirošas nozīmes preventīvi pasākumi;
Recalls that creating the necessary conditions for workers to undertake further training and adapt to new technologies, in order to prevent job losses, and the promotion of and support for collective agreements to anticipate change and avoid unemployment, together with the strengthening of social security, income support systems and proactive sectoral training initiatives, are crucial prevention measures;
aicina Komisiju ES līmenī sniegt atbalstu nākotnes profesiju pētniecībai, lai nepieļautu darbinieku skaita samazināšanu un Eiropas Savienībā saglabātu darba vietas;
Calls on the Commission to provide EU-level support for research into the careers of the future so as to prevent redundancies and retain jobs in the European Union;
uzsver, ka ir vajadzīga starptautisko organizāciju cieša un efektīva sadarbība un savstarpēja papildināmība, un aicina Pasaules Tirdzniecības organizāciju rīkoties attiecībā uz tiem sociālajiem un vides jautājumiem, kas skar investīcijas un tirdzniecību;
Underlines the need for close and effective cooperation and complementarity between international organisations, and calls on the World Trade Organisation to take action concerning the social and environmental dimensions of investment and trade;
atzīst, ka videi draudzīgu darba vietu sniegto iespēju attīstībā NVO un arodbiedrībām kā darba devējiem un sabiedrības informētības veicinātājiem ir svarīga loma attiecībā uz atbalsta sniegšanu lēmumu pieņemšanas procesā.
Recognises that NGOs and trade unions have an important role to play in developing green job potential, in terms of contributing to the decision-making process, as employers and in raising public awareness;
norāda, ka organizācijas, kas iegulda ekoefektīvās darbībās, palīdzēs radīt labāku darba vidi personālam un darba ņēmējiem un tādējādi, iespējams, uzlabosies to darba ražīgums; aicina dalībvalstis veicināt Eiropas vides vadības un audita sistēmu (EMAS) un mudināt visas ekonomikas nozares censties nodrošināt EMAS reģistrāciju; aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus būtiski svarīgus vides jautājumus iekļaut sociālajā dialogā visos apspriešanās līmeņos, jo īpaši starpnozaru sarunu procesos; uzsver ‐ lai pāreja būtu sociāli taisnīga, darba ņēmējiem šajā procesā būtu jāpiedalās kā partneriem; prasa iesaistīt darbinieku pārstāvjus, kuri būtu atbildīgi par darba vietu padarīšanu par videi saudzīgākām, kā to noteikusi ILO, un saskaņā ar valstu praksēm viņi aktīvi palīdzētu savas darbavietas, uzņēmumus un nozares veidot ilgtspējīgākas; aicina dalībvalstis un darba tirgus partnerus sistemātiski sadarboties ar iesaistītajām pusēm un ekspertiem vides jomā, un izmantot viņu padomus šīs pārejas pārvaldībā;
Points out that those organisations that invest in eco-efficient practices will help create a better working environment for staff and employees, and may consequently be more productive; calls on the Member States to promote the European Eco-Management & Audit Scheme (EMAS) and to encourage all economic sectors to strive to achieve EMAS registration; calls on the Commission, the Member States and the social partners to include essential environmental issues in the social dialogue, at all levels of consultation, with emphasis on sectoral negotiations; emphasises that, in order for transition to be socially just, workers should have a participative partnership role to play in the process; calls for the involvement of employees' representatives in charge of greening the workplace, as defined by the ILO, according to national practices in order to make workplaces, companies and industries more sustainable; calls on the Member States and the social partners to cooperate in a structured manner with environmental stakeholders and experts, to make use of their advice in managing transition;