natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver saistības, ko uzņēmās augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisija, pieņemot kopīgo paziņojumu par partnerattiecībām demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu, lai, ņemot vērā pašreizējos vēsturiskos notikumus, šajā reģionā atbalstītu turpmākās demokrātiskās pārmaiņas un pilsonisko sabiedrību; aicina ES atbalstīt Vidusjūras un Persijas līča reģionos notiekošos demokrātiskos procesus, lai nodrošinātu, ka politiskajā dzīvē bez ierobežojumiem var piedalīties visi iedzīvotāji, jo īpaši sievietes, kurām bija izšķiroša nozīme prasībās īstenot demokrātiskas pārmaiņas;
Stresses the commitments by the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Commission in the Joint Communication on a Partnership for Democracy and Shared Prosperity within the Southern Mediterranean to further support democratic transformation and civil society in response to the current historic developments in the region; calls for EU assistance to democratic processes in the Mediterranean and Gulf regions to ensure full participation of all citizens – particularly women, who have played a crucial role in the demands for democratic change – in political life;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, Sīrijas Arābu Republikas valdībai un parlamentam un Jemenas Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy/Vice-President of the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Government and Parliament of the Kingdom of Bahrain, the Government and Parliament of the Syrian Arab Republic, and the Government and Parliament of the Republic of Yemen.
B7-0228 , 0229 , 0230 , 0231 , 0232 un 0233/2011
B7-0228 , 0229 , 0230 , 0231 , 0232 and 0233/2011
tā kā 1971. gadā ANO atzina vismazāk attīstītās valstis par “nabadzīgāko un vājāko” starptautiskās sabiedrības daļu,
whereas in 1971 the UN recognised the Least Developed Countries (LDCs) as the ‘poorest and weakest segment’ of the international community,
ņemot vērā ANO Attīstības politikas komitejas kritērijus vismazāk attīstīto valstu noteikšanai,
having regard to the criteria established by the UN Committee for Development Policy (CDP) to identify LDCs,
ņemot vērā 1990. gada septembrī pieņemto Parīzes deklarāciju par vismazāk attīstītajām valstīm,
having regard to the Paris Declaration for the Least Developed Countries adopted in September 1990,
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par 2001.–2010. gada rīcības programmas vismazāk attīstīto valstu atbalstam īstenošanu (A/65/80),
having regard to the UN Secretary-General's report on ‘Implementation of the Programme of Action for the LDCs for the decade 2001-2010’ (A/65/80),
ņemot vērā 2010. gada septembrī notikušās ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) rezultātus,
having regard to the results of the UN High-Level Meeting on the Millennium Development Goals (MDGs) held in September 2010,
ņemot vērā Briseles rīcības programmu attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, kuru pieņēma Briselē ANO Trešajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm 2001. gada maijā,
having regard to the Brussels Programme of Action (BPoA) for the LDCs adopted at the Third UN Conference on the LDCs (LDC-III) held in Brussels in May 2001,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada lēmumu sasaukt Ceturto konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm,
having regard to the decision taken in 2008 by the UN General Assembly to convene the Fourth UN Conference on the LDCs (LDC-IV),
ņemot vērā to, ka Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm tiks izvērtēti Briseles konferencē pieņemtās rīcības programmas rezultāti, jo tuvojas tās nobeigums, un tiks ierosināti jauni pasākumi (2011–2020), kuru mērķis ir rosināt apmaiņu ar labāko praksi un gūto pieredzi, kā arī apzināt politikas lēmumus, uzdevumus, ar kuriem vismazāk attīstītās valstis saskarsies nākamajos desmit gados, un nepieciešamo rīcību,
whereas LDC-IV will assess the results of the BPoA as it comes to an end and propose new actions (2011-2020) designed to encourage the sharing of best practices and lessons learnt and identify policy decisions and challenges that the LDCs will face in the next decade and the action required,
ņemot vērā 1986. gada ANO Deklarāciju par tiesībām uz attīstību,
having regard to the 1986 UN Declaration on the Right to Development,
ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzības rādītājus,
having regard to the MDG of reducing poverty by half by 2015,
tā kā pašlaik 48 valstis tiek klasificētas kā vismazāk attīstītās valstis, no kurām 33 ir Āfrikā, 14 Āzijā un viena Latīņamerikā; tā kā 16 valstīm ir tikai sauszemes robežas un 12 valstis ir nelielas salas;
whereas 48 countries are currently classified as LDCs, 33 in Africa, 14 in Asia and one in Latin America; whereas 16 of these countries are landlocked and 12 are small islands,
tā kā 75 % no vismazāk attīstīto valstu 800 miljoniem iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 dolāriem dienā, tā kā vismazāk attīstīto valstu skaits kopš 1971. gada, kad ANO izveidoja šādu kategoriju, ir pieaudzis no 25 līdz 48 valstīm 2011. gadā, un tā kā tikai trim valstīm līdz šim ir izdevies izkļūt no šīs kategorijas ‐ Botsvānai 1994. gadā, Kaboverdei 2007. gadā un Maldīvijai 2011. gada janvārī;
whereas 75% of the 800 milion habitants of the LDCs live on less than USD 2 per day, whereas since the establishment of this category by the UN in 1971 the number of LDCs has risen from 25 to 48, and whereas only Botswana in 1994, Cape Verde in 2007 and the Maldives in January 2011 have graduated from LDC status,
tā kā laikā no 2000. līdz 2010. gadam tautas attīstības indeksa vidējais vērtējums vismazāk attīstītajām valstīm palielinājās tikai no 0,34 līdz 0,39; tā kā vismazāk attīstītajām valstīm vidēji izdosies sasniegt tikai divus no septiņiem TAM;
whereas the average Human Development Index rating for the LDCs rose only from 0.34 to 0.39 between 2000 and 2010; whereas on average the LDCs are on track to achieve only two out of seven MDGs,
tā kā kopš Trešās konferences par vismazāk attīstītajām valstīm un Briseles rīcības programmas pieņemšanas veikti vairāki pozitīvi pasākumi, piemēram, ierosināta “Viss, izņemot ieročus” iniciatīva un sniegta oficiālā attīstības palīdzība, kas laikā no 2000. līdz 2008. gadam divkāršojusies, kā arī pieaugušas tiešās ārvalstu investīcijas, palielinoties no USD 6 miljardiem līdz USD 33 miljardiem, tādējādi ļaujot 19 valstīs sasniegt 3 % lielu izaugsmi;
whereas since LDC-III and the adoption of the BPoA some positive steps have been taken, for example the ‘Everything But Arms’ (EBA) initiative and the increases in Official Development Assistance (ODA), which doubled between 2000 and 2008, and direct foreign investment, which rose from USD 6 to USD 33 billions, enabling 19 countries to achieve a growth rate of 3%,
tā kā Ceturtās konferences par vismazāk attīstītajām valstīm ieteikumus varēs īstenot tikai tad, ja tiks pienācīgi risināti svarīgi jautājumi, kas skar vismazāk attīstītās valstis, piemēram, politikas saskaņošana tirdzniecības un attīstības jomā, lauksaimniecība, zivsaimniecība, ieguldījumi un klimata pārmaiņas, un tiks apspriesti svarīgi jautājumi, piemēram, pārvalde un cīņa pret korupciju, jo sevišķi “pārvaldības līguma” (it īpaši sociālā minimuma sliekšņa ieviešana) koncepcija starp partnervalstīm un devējām valstīm, kā arī cilvēkresursu veiktspējas palielināšana;
whereas the LDC-IV recommendation can only be achieved if crucial issues affecting LDCs, such as policy coherence between trade and development, agriculture, fisheries, investment and climate change, are properly addressed and important topics, such as governance and the fight against corruption, in particular the concept of the ‘governance contract’ (incorporating in particular a social threshold) between partner and donor countries, and human capacity-building, are put on the agenda,
tā kā Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm tiks atkārtoti apstiprināta kopēja apņemšanās īstenot partnerību, lai risinātu vismazāk attīstīto valstu vajadzības; tā kā sagatavošanās darbos Ceturtajai konferencei par vismazāk attīstītajām valstīm ietilpst valstu apspriedes, reģionālās sanāksmes un konferences, kurās piedalās dažādas ieinteresētās personas, piemēram, parlamentārieši, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvji;
whereas LDC-IV will reaffirm the global commitment to the partnership to address the needs of the LDCs; whereas the ongoing preparations for LDC-IV include national consultations, regional meetings and conferences involving a broad spectrum of stakeholders, such as parliamentarians, civil society and the private sector,
tā kā ilgtspējīgas attīstības atbalsts nozīmē atbalstu veselības aprūpei, izglītībai un apmācībai, kā arī demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kas ir ES attīstības politikas būtiskas sastāvdaļas;
whereas support for sustainable development implies support for health, education and training, the promotion of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms, which are essential components of the EU's development policy,
tā kā līdzās jau pastāvošajām strukturālajām problēmām stāvokli vismazāk attīstītajās valstīs pasliktināja arī nesenās pasaules mēroga finanšu, pārtikas, klimata pārmaiņu un enerģijas krīzes;
whereas, in addition to the existing structural challenges, the situation in the LDCs has been exacerbated by the recent global financial, food, climate change and energy crises,
tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir apdraudēta, lai gan lauksaimniecība ir daudzu vismazāk attīstīto valstu ekonomikas pamats un nodrošina līdz pat 90 % darba vietu;
whereas, although agriculture forms the basis of many LDC economies and provides up to 90% of jobs, food security is threatened,
tā kā nav iespējama nozīmīga attīstība, ja valstis neuzņemas būtisku lomu, kas pamatojas uz uzlabotu spēju iesaistīties ekonomikas attīstībā, labklājības radīšanā un tās taisnīgā pārdalē, privātā un publiskā sektora partnerībā un ārvalstu ieguldījumu pienācīgā plānošanā, pilnībā ievērojot SDO svarīgākos darba standartus un vides aizsardzības principus; tā kā valstīm ir jāuzņemas atbildība par stabilitātes un tiesiskā regulējuma nodrošināšanu;
whereas there can be no significant development without a significant role for States on the basis of an improved capacity to engage in economic development, wealth creation and the fair redistribution of wealth, private-public partnerships and properly planned foreign investment fully respecting ILO core labour standards and environmental protection principles; whereas the State must assume its responsibility for providing stability and a legal framework,
tā kā ikvienai vismazāk attīstītajai valstij ir jānosaka prioritātes un risinājumi atbilstoši šīs valsts situācijai, turklāt pamatojoties uz iedzīvotāju demokrātisku līdzdalību lēmumu pieņemšanā;
whereas each LDC needs to identify priorities and solutions appropriate to its national context, based on the democratic participation of the people in decision-making,
tā kā Stambulas konferences panākumi ir atkarīgi no konkrētiem rezultātiem (piemēram, pārvaldības līgums, sociālais slieksnis, parādu sloga atvieglošana, palīdzība attīstības jomā, novatoriski finansēšanas veidi) un no dalībnieku ieguldījuma kvalitātes,
whereas the success of the Istanbul conference depends on concrete results (e.g. governance contract, social threshold, debt alleviation, development aid, innovative financing) and the quality of the participants' input,
uzskata, ka Ceturtajai konferencei par vismazāk attīstītajām valstīm vajadzētu būt orientētai uz rezultātu sasniegšanu, pamatojoties uz precīziem rādītājiem un izvirzot mērķi laikā līdz 2020. gadam samazināt vismazāk attīstīto valstu skaitu uz pusi, vienlaikus īstenojot efektīvus un pārredzamus uzraudzības un kontroles mehānismus;
Considers that LDC-IV should be result-oriented, on the basis of clear indicators and the objective of reducing the number of LDCs by half by 2020, combined with efficient and transparent monitoring and follow-up mechanisms;
uzsver, ka ES atbalsts vismazāk attīstītajām valstīm būtu galvenokārt jāvirza labklājības radīšanai un tirgus ekonomikas attīstībai, kas ir galvenie priekšnoteikumi nabadzības novēršanai
Stresses that EU aid to LDCs should be geared primarily to wealth creation and the development of a market economy, which are basic prerequisites for poverty eradication;
aicina galveno uzmanību pievērst ekonomikas izaugsmei, jo tas ir svarīgākais elements, nodrošinot vismazāk attīstīto valstu izaugsmi un nabadzības samazināšanu tajās;
Calls for priority to be given to economic growth as a key element for development and overall poverty reduction in LDCs;
uzskata, ka konferencē būtu jāpievērš uzmanība attīstības politikas saskaņotībai, kas ir būtisks faktors politikas maiņai valsts un starptautiskā līmenī; tādēļ aicina politikas veidošanā visās jomās, piemēram, tirdzniecībā, zivsaimniecībā, vides aizsardzībā, lauksaimniecībā, klimata pārmaiņu, enerģētikas, ieguldījumu un finanšu jomā atbalstīt vismazāk attīstīto valstu attīstības vajadzības, lai cīnītos pret nabadzību un nodrošinātu pienācīgus ienākumus un iztiku;
Believes that LDC-IV should focus on Policy Coherence for Development as an important factor for policy shift, at national and international level; calls, therefore, for policy-making in all areas – such as trade, fisheries, the environment, agriculture, climate change, energy, investment and finance – to support the development needs of LDCs in order to fight poverty and guarantee decent incomes and livelihoods;
mudina ES pildīt savas saistības attiecībā uz piekļuvi tirgum un parādu sloga atvieglošanu; atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir sasniegt oficiālās attīstības palīdzības mērķi attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, proti, piešķirot tai 0,15-0,20 % no nacionālā kopienākuma, un šim mērķim mobilizējot gan vietējos resursus, gan kā papildu pasākumu izmantojot novatoriskus finansēšanas mehānismus;
Urges the EU to honour its commitments in terms of market access and debt alleviation; reaffirms the importance of reaching the ODA target of 0.15 to 0.20% of GNI for the LDCs, mobilising, for this purpose, domestic resources and, as a complementary measure, innovative financing mechanisms;
atgādina, ka mērķis ir izkļūt no vismazāk attīstīto valstu kategorijas, un vērš uzmanību uz TAM augstākā līmeņa sanāksmē 2010. gada septembrī izstrādāto sistēmu, lai paātrinātu nabadzības novēršanu, panāktu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, lai uzlabotu vismazāk attīstīto valstu iedzīvotāju dzīves līmeni, izveidotu labu pārvaldību un sekmētu veiktspējas palielināšanu;
Recalls the objective of graduation from the LDC category, and draws attention to the framework set by the MDG Summit in September 2010 with a view to speeding up poverty eradication, creating sustainable economic development aimed at improving the living standards of the LDCs' population, establishing good governance and fostering capacity-building;
uzsver nepieciešamību pēc jauniem pasākumiem, lai integrētu vismazāk attīstītās valstis pasaules ekonomikā un uzlabotu to piekļuvi ES tirgum; aicina Komisiju palielināt ar tirdzniecību saistīto palīdzību, lai palīdzētu nabadzīgākajām valstīm tikt galā ar konkurenci, kas radusies tirgus liberalizācijas rezultātā;
Stresses the need for new measures to integrate the LDCs into the global economy and improve their access to EU markets; calls on the Commission to increase its trade-related assistance to help the poorest countries deal with the competition resulting from market liberalisation;
atgādina, ka miers un drošība ir svarīgi attīstības politikas efektivitātei, un ka ES pieeja būtu jākoordinē ciešāk, lai risinātu stabilitātes jautājumus vismazāk attīstītajās valstis un atbalstītu centienus iegūt spējas miermīlīgu, demokrātisku un integrējošu valstu veidošanai;
Recalls that peace and security are vital to the effectiveness of development policies and that the EU should coordinate its approach more closely in order to address stability issues in the LDCs and support efforts to acquire the capacities to build peaceful, democratic and inclusive states;
atgādina par nepieciešamību vismazāk attīstītajās valstis dot priekšroku pārtikas nodrošinātības, lauksaimniecības, infrastruktūras, veiktspējas palielināšanas, integrējošas ekonomikas izaugsmes, tehnoloģiju pieejamības un cilvēku un sociālās attīstības jautājumiem;
Recalls the need to give priority to food security, agriculture, infrastructure, capacity-building, inclusive economic growth, access to technologies and human and social development in the LDCs;
aicina ieviest godīgus un vienlīdzīgus tirdzniecības noteikumus un īstenot integrētu politiku plašā ekonomikas, sociālo un vides jautājumu lokā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību;
Calls for the establishment of fair and equitable trade rules and the implementation of integrated policies across a wide range of economic, social and environmental issues in order to foster sustainable development;
atgādina par nepieciešamību veikt efektīvus pasākumus attiecībā uz cenu nepastāvību un pārredzamību un labāku finanšu tirgu regulējumu, lai atbalstītu vismazāk attīstītās valstis un mazinātu to neaizsargātību;
Recalls the need to take effective measures on price volatility and transparency and on better regulated financial markets in order to protect the LDCs and reduce their vulnerability;
atgādina par nepieciešamību dot ieguldījumu valstu nodokļu sistēmu attīstībā un labas pārvaldības izveidē nodokļu jomā un aicina ANO šajā sakarībā izveidot piemērotus mehānismus;
Recalls the need to contribute to developing national tax systems and good governance in tax matters, and calls on the UN to establish adequate mechanisms in this regard;
mudina ES un dalībvalstis Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm apspriest iespēju ieviest novatoriskus attīstības finansēšanas mehānismus, piemēram, finanšu darījumu nodokli; uzsver, ka oficiālās attīstības palīdzības saistības un novatoriski finansēšanas mehānismi ir jāuzskata par būtisku un papildu līdzekli cīņā pret nabadzību;
Urges the EU and Member States to discuss the implementation of innovative development financing mechanisms at the LDC IV such as a financial transaction tax; stresses that ODA commitments and innovative financing mechanisms must be seen as essential and complementary in the fight against poverty;
mudina ANO un ES Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm nopietni pievērsties lauksaimniecības zemju iegādes negatīvajai ietekmei, piemēram, mazo lauksaimnieku ekspropriācijai un zemes un ūdens resursu neilgtspējīgai izmantošanai;
Urges the UN and the EU seriously to address at LDC-IV the adverse impact of farmland acquisition, such as the expropriation of small farmers and the unsustainable use of land and water;
atgādina, ka attīstības sadarbības ilgtermiņa mērķim jābūt nosacījumu radīšanai ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai un taisnīgai labklājības pārdalei; tādēļ uzsver nepieciešamību noteikt vismazāk attīstīto valstu vajadzības un stratēģijas, lai īstenotu tirdzniecības dažādošanu, nodrošinot taisnīgu cenu vismazāk attīstīto valstu ražojumiem un novēršot piedāvājuma ierobežojumus, lai palielinātu vismazāk attīstīto valstu tirdzniecības spējas un spēju piesaistīt tādus ieguldījumus, saistībā ar kuriem tiek ievēroti SDO svarīgākie darba standarti un nodrošināta vides aizsardzība;
Recalls that the long-term goal of development cooperation must be to create the conditions for sustainable economic development and fair redistribution of wealth; therefore stresses the need to identify the LDCs' needs and strategies, to diversify trade by enhancing fair prices for LDC production and to address supply-side constraints to increase the LDCs' trading capacity and ability to attract investment which respects ILO core labour standards and protection of the environment;
apzinās, ka iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus” sākotnējie mērķi pilnībā nav īstenoti, un tādēļ tirdzniecības kvalitāte un apjoms no vismazāk attīstītajām valstīm uz ES tirgu nav sasniedzis iecerēto apjomu, jo īpaši tāpēc, ka trūkst atbilstīgas tirdzniecības un ostu infrastruktūras; atbalsta šādas infrastruktūras attīstību, kas ir svarīgākais priekšnoteikums tirdzniecības spēju palielināšanai;
Is aware that EBA has not fully achieved its original objectives and, therefore, that the quality and the volume of trade from LDCs to the EU market has remained below expectations, in particular because of a lack of adequate trade-related and port infrastructure; advocates the development of such infrastructure, which remains the key to increasing trade capacities;
uzsver nepieciešamību uzlabot attīstības palīdzības efektivitāti saskaņā ar Parīzes deklarāciju un Akras rīcības programmu;
Underlines the need to enhance aid effectiveness for development, in line with the Paris Declaration and the Accra Agenda;
uzsver Eiropas Parlamenta lomu un tā izšķirošo nozīmi, apstiprinot ES attīstības budžetu; tādēļ pauž pārliecību, ka Parlaments būtu vairāk jāiesaista ES attīstības stratēģijas sagatavošanā; turklāt uzskata, ka ir svarīgi ieviest atskaitīšanās mehānismu;
Emphasises the role played by the European Parliament and its decisive role in approving the EU development budget; is therefore convinced that Parliament should be more closely involved in preparing EU development strategy; considers it essential, furthermore, for a reporting-back mechanism to be put in place;
uzskata, ka nesen pieņemtais ASV likums par “konfliktu izrakteņiem” ir nozīmīgs solis cīņā pret izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību Āfrikā, kas veicina pilsoņkaru un konfliktus; uzskata, ka ANO vajadzētu ierosināt līdzīgu priekšlikumu, lai nodrošinātu ievesto izrakteņu izsekojamību pasaules tirgū;
Considers that the adoption of the new US ‘Conflict Minerals’ Law is a huge step forward in combating the illegal mining of and trading in minerals in Africa, which fuels civil war and conflicts; takes the view that the UN should put forward a similar proposal to ensure the traceability of imported minerals on the world market;
aicina veikt klimata pārmaiņu radītā riska novērtējumu attiecībā uz visiem attīstības politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas attiecīgajiem aspektiem, tostarp tirdzniecībā, lauksaimniecībā un nodrošinātībā ar pārtiku, un aicina šā novērtējuma rezultātu izmantot attīstības sadarbības politikas precīzu pamatnostādņu formulēšanai;
Calls for a climate-change risk assessment of the relevant aspects of development policy planning and decision-making, including trade, agriculture and food security, and calls for the outcome of this assessment to be used to formulate clear guidelines for development cooperation policy;
pauž bažas par vides katastrofu iespējamības palielināšanos, kas var izraisīt plašu migrāciju un padarīt par ļoti svarīgu ārkārtas palīdzību, kas sniedzama šīs jaunās kategorijas pārvietotajām personām;
Expresses its concern at the mounting likelihood of environmental disasters causing massive migrations and making emergency aid to help this new category of displaced persons essential;
uzsver reģionālās sadarbības un integrācijas nozīmi un aicina stiprināt reģionālās struktūras, kas galvenokārt mazākām valstīm ļauj iegūt līdzekļus, zināšanas un pieredzi;
Stresses the importance of regional cooperation and integration, and calls for the strengthening of regional frameworks which primarily enable smaller countries to obtain resources, know-how and expertise;