natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā uz noteikumiem balstīta daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko izveidoja Pasaules tirdzniecības organizācija (PTO), ir vispiemērotākā struktūra atvērtas un godīgas tirdzniecības regulēšanai un veicināšanai;
A. whereas the rule-based multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting open and fair trade,
B. tā kā ir svarīgi saprast, ka daudzpusējie un divpusējie nolīgumi ir daļa no starptautisko pasākumu kopējiem līdzekļiem, kā arī līdzsvarotu un papildinošu politisko un tirdzniecības attiecību standarta pazīmes;
B. whereas it is essential to understand multilateral, plurilateral and bilateral agreements as parts of a common toolbox of international affairs, and thus standard features of balanced and complementary political and trade relations,
C. tā kā ES būtu jāpilda saistības attiecībā uz līdzsvarota rezultāta panākšanu Dohas attīstības programmā, kas būtu vēlamā pieeja, tā atbalstot jaunattīstības valstu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, vienlaicīgi turpinot divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus ar citām rūpnieciski attīstītajām valstīm, kurās savstarpējos ieguvumus un ekonomikas izaugsmi var reāli panākt īsākā laika periodā;
C. whereas the EU should remain committed to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA) as its preferred approach, which would support developing countries' integration into the international trading system, while progressing in parallel with bilateral and plurilateral trade agreements with other industrialised countries where mutual benefits and economic growth can be realistically delivered in a shorter timeframe,
D. tā kā 2009. gadā ES un Japāna kopā veidoja vairāk nekā vienu ceturtdaļu no pasaules kopējā IKP un vairāk nekā 20 % no pasaules tirdzniecības;
D. whereas in 2009 the EU and Japan represented together more than a quarter of world GDP and more than 20% of world trade,
E. tā kā Japāna un ES veic būtiskus savstarpējus ieguldījumus ekonomikā, ārējo tiešo ieguldījumu kopējam apjomam 2009. gadā sasniedzot EUR 200 miljardus;
E. whereas Japan and the EU are significant investors in each other's economy with a combined volume of foreign direct investment worth €200 billion in 2009,
F. tā kā 2010. gadā ES un Japānas divpusējās tirdzniecības kopējais apjoms bija EUR 120 miljardi un Japāna IKP ziņā ir trešā lielākā tautsaimniecība pasaulē; Japāna ir sestā lielākā ES tirdzniecības partnere un ES ir Japānas trešā lielākā tirdzniecības partnere;
F. whereas in 2010 the total amount of bilateral trade between the EU and Japan, the third biggest national economy in the world in terms of GDP, was worth €120 billion; Japan being the sixth biggest trading partner for the EU, and the EU ranking third biggest trading partner to Japan,
G. tā kā Padome un Komisija atzīmējušas, ka Japānas spēja atcelt regulatīvās barjeras tirdzniecībai ir priekšnoteikums sarunu sākšanai par ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumu, tā veicinot abu stratēģisko tirdzniecības partneru ciešāku ekonomisko integrāciju;
G. whereas both the Council and Commission have noted that Japan’s capacity to remove regulatory barriers to trade is a precondition for launching negotiations on the EU-Japan FTA, thus fostering closer economic integration between the two strategic trading partners,
H. tā kā ES un Japāna saskaras ar tādām līdzīgām problēmām kā Ķīnas politiskā un ekonomiskā spēka pieaugums, palēnināta ekonomikas izaugsme pēc pasaules finanšu krīzes, palēnināti demogrāfiskie procesi un steidzama nepieciešamība piekļūt izejmateriāliem un enerģijas avotiem, kā arī nodrošināt cenu stabilitāti, lai sekmētu attiecīgo nozaru attīstību;
H. whereas the EU and Japan are facing common challenges, such as the political and economic rise of China, economic slowdown in the aftermath of the global financial crisis, decreasing demographics, and a pressing need to access raw materials and energy sources, as well as ensuring price stability thereof, to boost their respective industries,
I. tā kā atvērta un godīga tirdzniecība ir iedarbīgs līdzeklis, lai sekmētu izaugsmi un sabiedrības labklājību, pamatojoties uz katras ekonomikas salīdzinošajām priekšrocībām un iespējamo sinerģiju, kas rodas no lielākas ekonomiskās integrācijas un jauniem ieguldījumiem uz zināšanām balstītā ekonomikā;
I. whereas open and fair trade is a powerful tool to create more growth and societal well-being, building on the comparative advantages of each respective economy and potential synergies flowing from a greater economic integration and new inputs to a knowledge-driven economy,
J. tā kā gan ES, gan Japānai kopumā ir zemi tarifi precēm, turklāt divas trešdaļas Savienības eksporta uz Japānu un vairāk nekā viena trešdaļa Japānas eksporta uz ES netiek aplikta ar muitas nodokli;
J. whereas both the EU and Japan have generally low tariffs on goods with more than two thirds of the Union’s export value to Japan being duty-free and more than one third of Japan’s export value to the EU,
K. tā kā, neraugoties uz šiem zemajiem tarifiem, ES un Japānas divpusējās tirdzniecības apjomi atpaliek no tiem, kurus ES īsteno ar citiem svarīgākajiem tirdzniecības partneriem, galvenokārt tāpēc, ka Japānas beztarifu barjeras negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu iespējas piekļūt tirgum;
K. whereas despite these low tariffs, bilateral trade volumes between the EU and Japan lag behind the bulk of the EU's trade exchanges with its other main trading partners, mostly because of the negative effects of Japanese non-tariff barriers (NTBs) on market access opportunities for European businesses,
L. tā kā „ Copenhagen Economics ” 2009. gada novembrī veiktajā pētījumā konstatēts, ka ar beztarifu barjerām saistītās tirdzniecības izmaksas ir augstākas par pašreizējiem tarifu līmeņiem un ka visvairāk ekonomika varētu gūt no šo barjeru atcelšanas; tā kā pētījumā norādīts, ka varētu panākt iespējamu ES eksporta pieaugumu uz Japānu EUR 43 miljardu apjomā un Japānas eksporta pieaugumu uz ES EUR 53 miljardu apjomā, ja tarifi un beztarifu barjeras pēc iespējas vairāk tiktu samazinātas;
L. whereas the Copenhagen Economics study of November 2009 estimates that the trade costs associated with non-tariff barriers are higher than the existing tariff levels and that most of the potential economic gains reside in the removal of those NTBs; whereas the study estimates potential increases in EU exports to Japan of €43 billion and €53 for Japanese exports to the EU if tariffs and non-tariff measures are reduced to their fullest possible extent,
M. tā kā Komisijas 2011. gada ziņojumā par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem norādīts uz šķēršļiem piekļuvei publiskajam iepirkumam, nepietiekamu starptautisko standartu atzīšanu saistībā ar medicīnas iekārtām un preferenciālas attieksmes izrādīšanu valsts vadošajiem finanšu pakalpojumu uzņēmumiem (piemēram, pasta pakalpojumiem) un tās ir trīs galvenās Japānas beztarifu barjeru jomas, par kurām ES rodas bažas;
M. whereas the Commission in its Trade and Investment Barriers Report 2011 has identified obstacles to access to public procurement, insufficient recognition of international standards with respect to medical devices, and preferential treatment for national champions in the financial services (e.g. postal service) as three major areas of EU concern with respect to Japan's NTBs,
N. tā kā valda uzskats, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un ievērošana Japānā ir augstā līmenī; Japānai un ES ir kopēji mērķi un pieejas ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītās jomās, izņemot attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un tās abas kā viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma parakstītājas ir apņēmušās dažādos veidos apkarot viltošanu un pirātismu;
N. whereas IPR protection and enforcement are judged to be of high quality in Japan; Japan and the EU share common objectives and approaches on matters related to IPR apart from on GIs, and have both committed to the plurilateral fight against counterfeiting and piracy as Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) signatories,
O. tā kā intelektuālā īpašuma tiesību jomai ir augsta pievienotā vērtība un piemīt izaugsmes potenciāls gan ES, gan Japānā, jo īpaši saistībā ar viedo produktu un pakalpojumu izstrādi;
O. whereas the ICT industry is a high-added value sector and a source of growth in both the EU and in Japan, especially with respect to further development of smart products and services,
P. tā kā visās tirdzniecības sarunās ar Japānu ir jārisina jautājumi par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību, nodrošinot, ka tirgus atvēršana nav pretrunā ne Eiropas, ne Japānas noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzību;
P. whereas questions of investment and trade in services need to be raised in all trade discussions with Japan, ensuring that market opening does not compromise either European or Japanese rules on the protection of public services and cultural diversity,
Q. atkārtoti pauž solidaritāti Japānas iedzīvotājiem saistībā ar nesenajām dabas katastrofām;
Q. reaffirming its solidarity with the Japanese people following the recent natural disasters,
5. uzskata, ka tirdzniecības sarunās ar Japānu Komisijai prioritāri būtu jākoncentrējas uz šādu barjeru un šķēršļu novēršanu, jo tie visvairāk traucē Eiropas MVU ienākšanai Japānas tirgū;
Considers that, in trade negotiations with Japan, the Commission should concentrate, as one of its priorities, on removing those barriers and obstacles that are of greatest hindrance to market access for European SMEs;
9. aicina dalībvalstis un Komisiju visās tirdzniecības sarunās ar Japānu atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir popularizēt cilvēktiesības un sociālos un vides standartus;
Calls on the Member States and the Commission, in all trade discussions with Japan, to support and promote initiatives aimed at promoting human rights and social and environmental standards;
11. iesaka ES un Japānas brīvas tirdzniecības nolīgumā ieviest efektīvus divpusējos drošības pasākumus, lai novērstu, ka ES vai Japānas rūpniecībai tiek vai var tikt nodarīts nopietns kaitējums, jo īpaši tādās ļoti jutīgās nozarēs kā automobiļu, elektronikas, aviācijas un mašīnbūves ražošanas nozare;
Recommends that effective bilateral safeguard measures be included in the design of an EU-Japan FTA to prevent a surge in imports that would cause, or threaten to cause, serious injury to EU and Japanese industry, especially in sensitive sectors such as the automotive, electronics, aviation and machinery industries;
4.5.2011 B7-0288/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0220/2011 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.5.2011 B7-0288/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0220/2011
par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
on EU-Japan trade relations
PE465.594v01-00 B7‑0288/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
PE465.594v01-00 B7‑0288/2011 European Parliament resolution on EU-Japan trade relations
– ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 .
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
– ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0445 .
– having regard to its resolution of 25 November 2010 on trade policy in the context of climate change imperatives Texts adopted, P7_TA(2010)0445 .
– ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0446 .
– having regard its resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements Texts adopted, P7_T7(2010)0446.
– ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko starptautisko ieguldījumu politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0141 .
– having regard its resolution of 6 April 2011 on the future international investment policy Texts adopted, P7_TA(2011)0141 .
– ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum OV C 184E, 6.8.2009.
– having regard to its resolution of 19 February 2008 on the EU’s Strategy to deliver market access for European companies OJ C 184E, 6.8.2009, p.
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises – Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” COM(2010)0612 /3,
– having regard to the Communication from the Commission entitled ‘Trade, Growth and World Affairs – Trade Policy as a core component of the EU’s 2020 strategy’ ( COM(2010)0612 /3),
– ņemot vērā 1991. gada Hāgas kopējo deklarāciju par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu attiecībām ar Japānu,
– having regard to the joint declaration on relations between the European Community and its Member States and Japan of 18 July 1991 done at the Hague,
– ņemot vērā „ Copenhagen Economics” 2009. gada 30. novembrī publicēto ziņojumu „Novērtējums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un Japānu”,
– having regard to the report by Copenhagen Economics entitled ‘Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan’, published on 30 November 2009,
– ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā un publicēti 2011. gada 21. februārī,
– having regard to the results of the Commission’s public consultation on EU-Japan trade relations published on 21 February 2011,
A. tā kā uz noteikumiem balstīta daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko izveidoja Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO), joprojām ir vispiemērotākā struktūra godīgas un līdztiesīgas tirdzniecības regulēšanai un veicināšanai, izstrādājot attiecīgus noteikumus un nodrošinot šo noteikumu ievērošanu;
A. whereas the rule-based multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), continues to represent the most suitable framework for regulating and promoting fair and equitable trade by developing appropriate rules and ensuring compliance with those rules,
B tā kā ES par prioritāti arī turpmāk būtu jānosaka līdzsvarota rezultāta panākšana sarunās par Dohas attīstības programmu, lai atbalstītu jaunattīstības valstu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā;
B whereas the EU should continue to give priority to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA), which should support developing countries’ integration in the international trading system,
C. tā kā ir būtiski noteikt pareizo līdzsvaru starp daudzpusējiem, divpusējiem un citiem nolīgumiem;
C. whereas it is essential to identify the right balance between multilateral, bilateral and plurilateral agreements,
D. tā kā Japāna IKP ziņā ir trešā lielākā tautsaimniecība pasaulē;
D. whereas Japan is the third biggest national economy in the world in terms of GDP,
E. tā kā 2009. gadā ES un Japāna kopā veidoja vairāk nekā vienu ceturtdaļu no pasaules kopējā IKP un vairāk nekā 20 % no pasaules tirdzniecības;
E. whereas together the EU and Japan represented in 2009 more than one fourth of world GDP and more than 20% of world trade,
F. tā kā Komisija ir konstatējusi, ka Japāna ir viena no lielajām ekonomikām, kurai ES tirdzniecības politikā jāierāda īpaša vieta, un ir secinājusi, ka Japānas spēja atcelt regulatīvos šķēršļus tirdzniecībai ir galvenais priekšnoteikumus ciešākai ES un Japānas ekonomiskajai integrācijai;
F. whereas the Commission has identified Japan as one of the large economies that the EU’s trade policy needs to pay particular attention to and has established that Japan’s capacity to demonstrate that it can remove regulatory barriers to trade as the key condition for closer economic integration between the EU and Japan,
G. tā kā ES un Japānai ir tādi kopēji uzdevumi kā cīņa par ekonomikas izaugsmi, sarežģīta demogrāfiskā situācija un mainīga vide pasaules tirdzniecībā;
G. whereas the EU and Japan are facing common challenges, such as struggling economies, difficult demographics and a changing global trade landscape,
H. tā kā Japāna ir ES ceturtais lielākais tirdzniecības partneris un piektā lielākā eksporta valsts un ES ir Japānas trešais lielākais eksporta un importa partneris;
H. whereas Japan is the EU’s fourth import partner and fifth export destination; and the EU is Japan’s third export and import partner,
I. tā kā Japāna un ES veic būtiskus savstarpējus ieguldījumus ekonomikā;
I. whereas Japan and the EU are significant investors in each other’s economy,
J. tā kā gan Eiropas Savienībai, gan Japānai visumā ir zemi preču tarifi un jau vairāk nekā divas trešdaļas no Savienības eksporta apjoma un vairāk nekā trešdaļa Japānas eksporta uz ES ir atbrīvotas no muitas nodokļa;
J. whereas both the Union and Japan have generally low tariffs on goods; and already more than two thirds of the Union’s export value to Japan is duty-free, and more than one third of Japan’s export to the EU is duty-free,
K. tā kā visās tirdzniecības sarunās ar Japānu ir jārisina jautājumi par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību, nodrošinot, ka tirgus atvēršana neietekmē ne Eiropas, ne Japānas spēju regulēt sabiedrības interešu jomu un nav pretrunā noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzību;
K. whereas questions of investment and trade in services need to be raised in all trade discussions with Japan, ensuring that market opening does not compromise either European or Japanese ability to regulate in the public interest, or their rules on the protection of public services and cultural diversity,
L. tā kā, neraugoties uz šiem zemajiem tarifiem, ES un Japānas divpusējās tirdzniecības apjomi ir nelieli salīdzinājumā ar tiem, kurus ES īsteno ar dažiem citiem svarīgākajiem tirdzniecības partneriem;
L. whereas despite these low tariffs, bilateral trade volumes between the EU and Japan are inferior to those that the EU has with some of its other main trading partners,
M. tā kā „ Copenhagen Economics ” 2009. gada novembrī veiktajā pētījumā konstatēts, ka ar beztarifu pasākumiem saistītās tirdzniecības izmaksas ir augstākas par pašreizējiem tarifu līmeņiem un ka visvairāk ekonomika varētu gūt no šo barjeru atcelšanas;
M. whereas the Copenhagen Economics study of November 2009 estimates that the trade costs associated with non-tariff measures (NTMs) are higher than the existing tariff levels and that most of the potential economic gains reside in the removal of those NTMs,
N. tā kā Eiropas uzņēmumi uzskata Japānas normatīvo vidi, standartus un atbilstības novērtēšanu par lielākajiem šķēršļiem, kas traucē iekļūt Japānas tirgū, jo tie palielina sarežģītību un nenoteiktību uzņēmējdarbības veikšanai šajā valstī, kā arī papildu izmaksas,
N. whereas the regulatory environment, technical standards and conformity assessment procedures of Japan have been identified by European firms as the biggest obstacles for accessing the Japanese market, in that they increase the complexity and uncertainty of doing business there and generate additional costs,
2. uzskata, ka tālejoša un līdzsvarota rezultāta panākšana sarunās par Dohas attīstības programmu ir svarīga Savienības uzņēmumiem un šim jautājumam jābūt Savienības pārstāvju prioritātei; uzskata, ka Savienība un Japāna kopīgi var sekmēt minēto sarunu sekmīgu noslēgumu;
Considers that achieving an ambitious and balanced outcome of the DDA negotiations is crucial for the Union companies and should be considered a priority by the Union negotiators; believes that the Union and Japan can together contribute towards a successful conclusion of the negotiations;
5. vērš uzmanību uz tādām būtiskām problēmām kā augstas beztarifu barjeras un pieeja tirgum, tostarp pieeja publiskā iepirkuma tirgum, kas būtu jārisina Savienības un Japānas tirdzniecības attiecībās, pirms tiek definēta turpmāko tirdzniecības sarunu joma;
Draws attention to the significant problems – such as substantial non-tariff barriers (NTBs) and market access, including access to public procurement market – that will need to be addressed in the Union and Japan trade relations, before defining the scope of the future trade talks;
7. aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt jaunas iniciatīvas, kuru mērķis visās tirdzniecības sarunās ar Japānu ir dot ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā, cilvēktiesību, sociālo un vides standartu popularizēšanā, kā arī sekmēt uzņēmumu sociālo atbildību ;
Calls on the Member States and the Commission, in all trade discussions with Japan, to support and promote initiatives aiming to trade contributing to tackling climate change, promoting human rights and social and environmental standards, and promoting corporate social responsibility;
10. stingri prasa nedrošināt efektīvu drošības līdzekļu pieejamību gadījumā, ja pēc tirdzniecība atvēršanas importa apjomi starp Savienību un Japānu pieaugtu tiktāl, ka tie radītu vai varētu radīt iespējamu kaitējumu ES rūpniecībai;
Strongly insists that effective safeguards should be made readily available if, as a result of possible trade opening between the Union and Japan, imports increase to such an extent that they cause, or threaten to cause injury to the EU industry;
4.5.2011 B7-0289/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0000/2011, uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.5.2011 B7-0289/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2011
PE465.595v01-00 B7‑0289/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
PE465.595v01-00 B7‑0289/2011 European Parliament resolution on EU-Japan trade relations
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises – Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” COM(2010)0612 /3,
– having regard to the Communication from the Commission entitled 'Trade, Growth and World Affairs - Trade Policy as a core component of the EU's 2020 strategy' COM(2010)0612 /3,
– ņemot vērā Eiropadomes 25. marta pavasara sanāksmē pieņemto secinājumu 30. punktu attiecībā uz iespēju sākt sarunas ar Japānu par brīvās tirdzniecības nolīgumu;
– having regard to Paragraph 30 of the Conclusions of the spring meeting of the European Council of 25 March, regarding the potential launch of negotiations with Japan for a free trade agreement,
– ņemot vērā ES un Japānas nolīgumu par savstarpējo atzīšanu OV L 284, 29.10.2001.
– having regard to the Mutual Recognition Agreement between the EU and Japan OJ L 284, 29.10.2001.
– ņemot vērā Eiropas Kopienas un Japānas nolīgumu par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās OV L 62, 6.3.2008., 24. lpp.
– having regard the Agreement on Co-operation and Mutual Administrative Assistance in Customs Matters between the European Community and Japan OJ L 62, 6.3.2008 p, 24.
– ņemot vērā desmit gadu rīcības plānu, kas pieņemts ES un Japānas 10. augstākā līmeņa sanāksmē Briselē 2001. gada 8. decembrī,
– having regard to the 10-year Action Plan adopted at 10th EU-Japan Summit, held in Brussels in 8 December 2001,
– ņemot vērā kopējos paziņojumus divās pēdējās ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmēs, proti, Tokijā 2010. gada 28. aprīlī un Prāgā 2009. gada 4. maijā,
– having regard to the joint statements of the last two EU-Japan Summits - Tokyo, 28 April 2010, Prague, 4 May 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 30. novembra ziņojumu „ Copenhagen Economics: assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan ”,
– having regard to the report 'Copenhagen Economics: assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan', of 30 November 2009,
– ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā,
– having regard to the results of the Commission's public consultation on EU-Japan Trade relations,