natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka transatlantisko attiecību kontekstā ir svarīgi pievērst uzmanību datu aizsardzības jautājumiem; atzīmē, ka ņemot vērā nepietiekamo datu aizsardzību transatlantiskās apmaiņas atsevišķos aspektos, ir lietderīgi izvērtēt tās jomas, kurās ir vērojama efektīva informācijas apmaiņa ar trešām valstīm (piemēram, privātās dzīves aizsardzības principi), lai izplatītu veiksmīgus risinājumus arī citās jomās;
Stresses the importance of focusing on data protection issues in the context of transatlantic relations; notes, in view of the lack of data protection in transatlantic exchanges in certain respects, that it is appropriate to evaluate those areas in which the exchange of information with third countries appears to work well (such as the Safe Harbour Privacy Principles) in order to disseminate successful solutions to more areas;
atzinīgi vērtē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) jaunāko pētījumu par makroekonomiskajiem ieguvumiem, veicinot turpmāku ES un ASV ekonomisko integrāciju, kurā aprēķināts, ka, būtiski samazinot šķēršļus tirgus pieejamībai, šķēršļus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un tirdzniecībai IKP pieaugums uz vienu iedzīvotāju ES un ASV būtu attiecīgi no 2 % līdz 3,5 % un no 1 % līdz 3 %;
Welcomes the recent study conducted by the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) into the macroeconomic benefits of promoting further economic integration between the EU and the US, estimating the gains in GDP per capita of significant reductions in the barriers to market access, foreign direct investment and trade in the EU and the US at 2 to 3.5 per cent and 1 to 3 per cent respectively;
pieprasa, lai ES veiktu detalizētāku un visaptverošāku pētījumu kurā: (a) noteiktu, kādas būtu sekas, ja atceltu atlikušās tarifu un beztarifu barjeras tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un ASV; (b) abās pusēs izpētītu iespējas attiecīgajos gadījumos ex ante vai ex post reglamentējošajai nolīdzināšanai; (c) izvērtētu ES – ASV reglamentējošās nolīdzināšanas vai konverģences ietekmi uz trešām valstīm; (d) izpētītu iespējas "reglamentējošā tilta" izveidei, saskaņā ar kuru, ja reiz prece vai pakalpojums tiek akceptēts, tas ir akceptējams jebkur transatlantiskajā tirgū;
Requests that the EU carry out a more detailed and comprehensive study that: (a) identifies the consequences of removing remaining tariff and non-tariff barriers to trade and investment between the EU and the US;( b) examines across the board the potential for, as appropriate, ex ante or ex post regulatory alignment;( c) evaluates the impact of EU-US regulatory alignment or convergence on third countries;( d) examines the feasibility of a "regulatory bridge" according to which once a good or service is approved, it becomes acceptable everywhere in the transatlantic market;
uzsver transatlantisko dialogu nozīmību, stiprinot saites starp ES un ASV; atzīmē, ka strādājot pie būtiskiem jautājumiem attiecīgās jomās, un nozīmīgi atbalstot transatlantisko attiecību veidošanos, tās mērķus un darbības, dialogi ir nozīmīgi transatlantisko lēmumu pieņemšanā un palīdz nodrošināt, lai centieni dažādās jomās patiesi atbilstu tam, kas pilsoņiem ir nepieciešams;
Stresses the importance of the transatlantic dialogues in fostering ties between the EU and the US; notes that by working on major issues within their respective areas, and making valuable contributions to the shaping of the transatlantic relationship, its objectives and activities, the dialogues are closely involved in transatlantic decision-making and help to ensure that efforts in the various fields are genuinely responsive to the real needs of citizens;
atzīmē, ka Transatlantiskais likumdevēju dialogs (TLD) ir palīdzējis nostiprināt ES un ASV parlamentārās attiecības; atkārto, ka nepieciešams veidot centienu saskaņotību starp Transatlantisko likumdevēju dialogu un citiem Jaunās transatlantiskās programmas dialogiem, cita starpā, uzsākot jaunas kopīgi finansētas programmas likumdošanas jomā strādājošo apmaiņai, un izveidojot nelielu TLD sekretariātu;
Notes that the Transatlantic Legislators Dialogue (TLD) has helped to strengthen interparliamentary relations between the EU and the US; reiterates the need to build synergies between the TLD and the other NTA dialogues, inter alia by launching new jointly-funded programmes for exchanges between legislative staffers and by creating a small TLD secretariat;
uzsver, ka Transatlantiskā likumdevēju dialoga ietvaros 2006. gada 18.-21. aprīlī Vīnē notikusī 61. sanāksme ir apstiprinājusi mūsu dalībnieku milzīgās priekšrocības, kas ir radušās, novēršot šķēršļus, kuri kavē transatlantisko ekonomisko attiecību attīstību, un minētās sanāksmes rezultātā ir konstatēts, ka ASV un ES savstarpējās attiecības ir jāatjauno, aizstājot līdzšinējo struktūru ar ES un ASV partnerības nolīgumu;
Stresses that the 61st Meeting of the Transatlantic Legislators' Dialogue, held in Vienna on 18-21 April 2006, reaffirmed the enormous advantages for our constituents that could result from the removal of barriers impeding transatlantic economic relations and noted that the relationship between the United States and the European Union should be renewed by replacing its current structure with an EU/US Partnership Agreement;
atzīmē, ka Transatlantiskais uzņēmumu dialogs ir veiksmīgi mainījis darbības veidus, lai nodrošinātu efektīvāku uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos, ar nolūku stiprināt ekonomiskās partnerattiecības;
Takes note of the fact that the Transatlantic Business Dialogue (TABD) has successfully reshaped its format to provide more efficient business input with a view to strengthening the economic partnership;
uzsver, ka Transatlantiskā darbaspēka dialoga abām pusēm jākļūst aktīvākām un redzamākām, reaģējot uz notiekošo, un izstrādājot ieteikumus par kopīgiem jautājumiem; iesaka Transatlantiskajam darbaspēka dialogam pievērsties būtiskām sadarbības jomām, izmantojot uz nozarēm orientētu pieeju;
Stresses that both sides of the Transatlantic Labour Dialogue should become more proactive and visible in shaping responses and recommendations on common issues; recommends that the Transatlantic Labour Dialogue focus on critical areas of cooperation through a more sector-oriented approach;
atzīmē, ka ES – ASV Zinātnes un tehnoloģijas nolīgums ir galvenais instruments ES – ASV attiecību tālākai attīstīšanai zinātnes jomā; aicina izveidot oficiālu Transatlantisko pētniecības dialogu, lai veicinātu un koordinētu sadarbību pētniecībā un jaunas iniciatīvas noteiktās zinātnes nozarēs, kuras neaptver pašreizējās struktūras;
Notes that the EU-US Science and Technology Agreement is a key instrument for advancing EU-US scientific relations; calls for the creation of an official transatlantic research dialogue to promote and coordinate research collaboration and new initiatives in selected scientific fields that go beyond existing structures;
atzīmē, ka citi transatlantiskie dialogi, kas notiek ārpus oficiālajiem nolīgumiem, arī palīdz stiprināt saites starp ES un ASV; iesaka pārskatīt pašreizējo transatlantisko dialogu struktūru un izpētīt jaunas daudzsološas jomas ciešākai sadarbībai;
Notes that other transatlantic dialogues existing outside the official agreements also contribute to foster ties between the EU and the US; recommends that the current structure of the transatlantic dialogues be reviewed and new promising areas for enhanced cooperation be explored;
uzsver, ka, lai gan Ekonomikas iniciatīvā atspoguļotie atsevišķie uzdevumi pirmām kārtām attiecas uz regulējošām iestādēm, pilnībā integrēta transatlantiskā tirgus īstenošanai būs nepieciešama abu pušu likumdevēju aktīva iesaistīšana; uzsver, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmēs jābūt pietiekami reprezentatīvai parlamentu pārstāvībai, lai varētu sniegt parlamentu ieguldījumu šajā administratīvajā procesā, kurā vadošā loma ir abu pušu izpildvarām; aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par Darba programmas attīstību;
Stresses that while the tasks mapped out in the Economic Initiative concern the regulators first and foremost, in order to achieve an integrated transatlantic market, the active involvement of the legislatures on both sides is also desirable; stresses that EU-US Summits should incorporate an adequate level of parliamentary participation to provide parliamentary input into this administrative process led by the two executives; calls for a meeting prior to every summit between the TLD and the Senior-Level Group to exchange views on the progress of the Work Programme;
aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par attiecīgiem ekonomiskajiem jautājumiem un it sevišķi par Darba programmas attīstību;
Calls for a meeting prior to every summit between the TLD and the Senior-Level Group to exchange views on relevant economic issues and in particular on the progress of the Work Programme;
iesaka, lai vismaz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un ASV Kongresa vadība piedalītos nākamajā ES – ASV augstākā līmeņa sanāksmē un, lai tas būtu parasti, ka Eiropas Parlaments un ASV Kongress būtu iesaistīts ES – ASV augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē;
Recommends that at least the President of the European Parliament and US Congressional leaders participate in the next EU-US summit and, as a general rule, that the European Parliament and the US Congress be associated with the preparation and actual holding of all future EU-US summit meetings;
atzinīgi vērtē centienus stiprināt TLD starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu, tostarp jo īpaši, efektīva "agrīnās brīdināšanas" mehānisma un ziņošanas sistēmas īstenošanu starp parlamentārajām komitejām abos Atlantijas okeāna krastos;
Welcomes efforts aimed at strengthening the Transatlantic Legislators' Dialogue (TLD) between the European Parliament and the US Congress including, in particular, the implementation of an effective "early warning' mechanism and a reporting system between parliamentary committees on both sides of the Atlantic;
lūdz Pārstāvju Palātu apsvērt pastāvīgās delegācijas izveidošanu, lai nodrošinātu, ka TLD turpinās; turklāt jāizveido regulārs dialogs starp Eiropas Parlamentu un ASV Senātu;
Asks the House of Representatives to consider setting up a permanent delegation in order to ensure continuity to the TLD; furthermore, a regular dialogue should also be instituted between the European Parliament and the US Senate;
aicina tā attiecīgo komiteju 2007. gada budžetā paredzēt nepieciešamos līdzekļus Eiropas Parlamenta pastāvīgā oficiālā pārstāvja amata izveidošanai Vašingtonā, kas nodrošinātu attiecīga oficiāla rakstura piešķiršanu paša Parlamenta darbībai un labāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu;
Calls on its relevant committee to use the budget for 2007 to provide the necessary funds for establishing a permanent European Parliament official post in Washington DC that ensures proper institutionalisation of Parliament's own activities and allows for improved liaison between the EP and the US Congress;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the President and Congress of the United States of America.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Euro zonas paplašināšanos ( 2006/2103(INI) )
European Parliament resolution on the enlargement of the euro zone ( 2006/2103(INI) )
ņemot vērā EK līguma 121. pantu,
having regard to Article 121 of the EC Treaty,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS - 2005 ( COM(2005)0231 ),
having regard to the Commission communication on public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
ņemot vērā Komisijas konverģences ziņojumu par 2004. gadu ( COM(2004)0690 ),
having regard to the Commission convergence report 2004 ( COM(2004)0690 ),
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) konverģences ziņojumu par 2004. gadu,
having regard to the European Central Bank (ECB) convergence report 2004,
ņemot vērā Komisijas otro ziņojumu par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro zonas turpmākai paplašināšanai ( COM(2005)0545 ),
having regard to the second Commission report on the practical preparations for the future enlargement of the euro zone ( COM(2005)0545 ),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0191/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0191/2006 ),
tā kā ir jāstiprina Ekonomikas un monetārā savienība (EMS), lai sasniegtu tās mērķus attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību;
whereas the Economic and Monetary Union (EMU) must be strengthened in order to meet its objectives in terms of growth and employment,
tā kā euro zonas ekonomikas izaugsmes koeficients pašlaik ir 1,8%, kamēr ES kopumā ekonomikas izaugsme ir 2% gadā;
whereas the rate of economic growth in the euro zone is currently at 1,8%, while that of the EU as a whole is 2% per year,
tā kā dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā (jaunās dalībvalstis), paredz ieviest euro pēc Līgumā noteikto prasību izpildīšanas; tā kā Apvienotā Karaliste un Dānija gūst labumu no izvēles klauzulas;
whereas the Member States that joined the EU in 2004 (the new Member States) are due to adopt the euro when they meet the conditions set out in the Treaty; whereas the UK and Denmark benefit from an opt-out clause,
tā kā lielākā daļa jauno dalībvalstu ir sasniegušas strauju izaugsmi, pietuvojoties veco dalībvalstu līmenim, un tā kā vēl joprojām tiek strādāts, lai sasniegtu patiesas konverģences līmeni;
whereas the majority of new Member States have experienced rapid growth enabling some catching up; and whereas the level of their real convergence remains work in progress,
tā kā uz Apvienoto Karalisti un sešām jaunajām dalībvalstīm - Kipru, Čehijas Republiku, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovākiju - attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un divām no tām - Kiprai un Maltai - valdības aizņemtā kapitāla daļa ir vairāk nekā 60% no šo valstu IKP,
whereas the UK and six of the new Member States - Cyprus, the Czech Republic, Hungary, Malta, Poland, and Slovakia - are subject to an excessive deficit procedure and two of them - Cyprus and Malta - have a government debt ratio over 60% of their GDP,
Euro zonas turpmākās paplašināšanās vispārējie priekšnoteikumi
General preconditions for the future enlargement of the euro zone
atgādina, ka visām dalībvalstīm ar atkāpi ir jāizpilda Māstrihtas Līguma kritēriji, pirms tās pievienojas euro zonai, un uz visām dalībvalstīm attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības; ir pārliecināts, ka valstu gatavības ieviest euro pārbaude ir jāpamato ar tādām pat definīcijām un principiem, kas noteikti iepriekšējos konverģences ziņojumos, lai garantētu nepārtrauktību un visu dalībvalstu vienlīdzīgu vērtēšanu;
Recalls that all Member States with a derogation need to fulfil the Maastricht criteria before they can join the euro zone, and that the requirements of the stability and growth pact apply to all Member States; is convinced that an examination of Member States" preparedness to adopt the euro shall be built on the same definitions and principles as set out in past convergence reports, so as to guarantee continuity and the equal treatment of all Member States;
mudina Komisiju, izvērtējot ekonomiskos un fiskālos datus, izmantot kopīgus kritērijus; norāda uz Komisijas atbildību attiecībā uz statistikas datu uzticamību un uzstāj, ka nevajadzētu pieņemt lēmumu, kamēr pastāv šaubas par datu patiesumu; uzsver, ka cenu stabilitātes analīzei nepieciešams plašs references noteikšanas metožu klāsta novērtējums, ņemot vērā atšķirīgās pieejas, kuras Komisija piemērojusi konverģences ziņojumiem kopš 1993. gada;
Urges the Commission to use common criteria when assessing economic and fiscal data; points to the Commission's responsibility as far as the reliability of statistical data is concerned and insists that no decision should be taken for as long as doubts about their veracity persist; stresses that the analysis of price stability requires a broad assessment of the range of reference-setting methods given the different approaches applied by the Commission in its convergence reports since 1993;
atzīmē, ka Komisija, katru reizi pēc novērtējuma veikšanas, publicē tās viedokli par valstīm, par kurām tiek uzskatīts, ka tās pašlaik vēl nav gatavas pievienoties euro zonai, un tas jādara zināms Parlamentam, lai nodrošinātu ES līmeņa likumdošanas procesa augsta līmeņa pārredzamību un izsekojamību.
Points outs that the Commission shall publish its findings on countries that are considered not yet to be ready to join the euro zone every time an evaluation is carried out, and shall present these to the Parliament in order to ensure a high level of transparency and accountability in the decision-making process at EU level.
lai uzlabotu ekonomiku reālu konverģenci un ierobežotu asimetriskā šoka riskus monetārajā savienībā, uzsver vajadzību euro zonas dalībvalstīm stiprināt ekonomisko un monetāro politiku efektīvas koordinācijas pasākumus, it īpaši nostiprinot to kopīgās stratēģijas Eirogrupā; atzīmē, ka šādi pasākumi varētu sākties ar budžeta kalendāra koordināciju un budžetu projektu sagatavošanu saskaņā ar euro-dolāra maiņas kursa svārstību un naftas cenu prognozēm;
In order to improve real convergence of economies and to limit the risks of asymmetric shock in the monetary union, stresses the necessity for Member States within the euro zone to strengthen their efforts towards the effective coordination of economic policies notably through the reinforcement of their common strategies within the Eurogroup; notes that such efforts could start with the coordination of the budgetary calendar and drafting budgets on the same hypothesis on the development of the euro-dollar exchange rate and oil prices;
uzsver, ka euro ieviešanu nedrīkst veikt un plānot vienkārši kā tehnisku valūtas maiņu, bet kā nozīmīgu konversiju ar būtiskām ekonomiskām, monetārām un sociālām sekām;
Stresses that euro changeover should not be tackled and projected as simply a technical currency change but as a major conversion with significant economic, monetary and social effects;
Euro zonas paplašināšanās tehniskie priekšnoteikumi
The technical preconditions for enlargement of the euro zone
norāda uz to, ka netraucētai euro ieviešanai ir vajadzīgi valstu detalizētie naudas maiņas plāni; uzskata, ka šajos plānos jāiekļauj to pašvaldību un valsts iestāžu saraksts, kuras atbild par euro ieviešanu, un detalizēts termiņš grozījumiem valsts tiesību aktos un administratīvajos noteikumos, kā arī valsts iestāžu pielāgošanai; uzskata, ka pilnībā jāņem vērā pieredze, kas iegūta euro zonas paplašināšanās pirmā viļņa laikā, kā arī pārejas uz euro raksturīgās pazīmes šajās pievienošanās pieteicējvalstīs, kad euro jau būs apgrozībā un tiks plaši izmantots;
Points out that detailed national plans for the changeover are necessary for a smooth adoption of the euro; believes that these plans must list the local and national bodies responsible for implementing the introduction of the euro and must include a detailed timeframe for the amendment of national laws and administrative rules and for the adaptation of public bodies; considers that lessons learnt as a result of the introduction of the euro during the first wave of euro-zone membership, as well as the characteristics of the transition to the euro while it is already in circulation and widely used in the applicants, for accession must be thoroughly taken into account;
prasa pievienošanās pieteicējvalstīm savlaicīgi nodrošināt euro naudas zīmju pieejamību bankām, pēc iespējas stingri ierobežot abu valūtu paralēlās apgrozības periodu un rūpīgi organizēt nacionālās valūtas izņemšanu no apgrozības, lai veicinātu netraucētu naudas nomaiņu;
Asks applicants for accession to ensure the early availability to banks of euro notes, to keep the phase of dual-currency circulation short, and to organise strictly the taking out of circulation of national currency units in order to facilitate a smooth changeover;
prasa pievienošanās pieteicējvalstīm vērst īpašu uzmanību uz patērētāju aizsardzību naudas nomaiņas laikā; prasa tām īstenot tiesību aktus, ar ko nosaka obligāti lietot cenas atainojumu abās valūtās pietiekami ilgu laiku, un izstrādāt efektīvu kārtību, lai aizsargātu patērētājus pret nepamatotu cenu paaugstināšanu naudas nomaiņas laikā vai ilgākā laikā; pieprasa skaidras sabiedrības informēšanas kampaņas, kurās norādītu, ka vienīgais līdzeklis pret nepamatotu cenu paaugstināšanu ir patērētāju vara brīvi izvēlēties pārdevējus; norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš cenu noteikšanai valsts vai privātā monopola apstākļos un valsts iestādēs; aicina tās uz vismaz diviem gadiem iecelt novērotāju, kas būtu atbildīgs par tādu datu publicēšanu, kuri atspoguļotu patērētājiem nozīmīgu apmēram desmit cenu izmaiņas;
Asks applicants for accession to pay particular attention to consumer protection during the changeover phase; asks them also to implement legislation requiring mandatory dual-pricing displays for a sufficiently long duration and to establish effective procedures for protecting consumers against unjustified price increases during the changeover phase or longer; asks for clear public campaigns which point out that the only weapon against unjustified price increases is consumer power to choose their suppliers freely; points out that special attention should be paid to price setting in public or private monopoly situations and by public authorities; invites them to put into place for a period of at least two years an observatory responsible for publishing data on the evolution of about ten particularly significant consumer prices;
atgādina vajadzību uzsākt savlaicīgas un visaptverošas iedzīvotāju informēšanas kampaņas pievienošanās pieteicējvalstīs, lai veicinātu uzticību pārejas procesam, un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pārejas posmā rīkojas taisnīgi, lai euro ieviešana būtu veiksmīga; uzskata, ka jāsniedz vairāk informācija iedzīvotājiem un jau agrīnā stadijā jāorganizē plašsaziņas līdzekļu informācijas kampaņas;
Recalls the necessity to start early and extensive citizen information campaigns in applicants for accession, generating confidence in the changeover process, and to ensure that the changeover phase is managed in a fair manner by all involved, with a view to making the euro a success; judges that the information deficit of citizens needs to be reduced and the use of the media for information campaigns needs to be organised at an early stage;
norāda, ka nesagatavotu valstu pievienošanās euro zonai var novest pie negaidītiem pavērsieniem ekonomiskās konverģences norisē;
Points out that a premature accession to the euro zone could lead to unexpected developments in the economic convergence process;
atzīmē, ka ekonomiskā konverģence nav vēl pietiekami attīstīta, lai dažām pievienošanās pieteicējvalstīm ļautu ātri pievienoties euro zonai, jo tajās ir augsts inflācijas līmenis un pārmērīgs fiskālais deficīts; atzīst, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas stingru pamatu ātrai euro ieviešanai, nodrošinot ilgstošu fiskālo stabilitāti;
Notes that economic convergence has not progressed far enough to allow rapid accession in some of the applicants for accession, as demonstrated by high inflation rates and excessive fiscal deficits observed in some of them; recognises that several Member States have built a solid base for the speedy introduction of the euro by ensuring long-term fiscal sustainability;
apsveic Slovēniju kā jauno euro zonas dalībvalsti un uzskata, ka šī euro zonas paplašināšanās pozitīvi ietekmēs Eiropas ekonomiku kopumā;
Welcomes Slovenia as a new member of the euro zone and considers that this enlargement of the euro zone will have a positive effect on the European economy as a whole;