natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž bažas par atšķirīgajiem ražīguma līmeņiem eiro zonā un mudina vajadzības gadījumā veikt labošanas pasākumus valsts līmenī;
Is alarmed by the divergence of productivity rates inside the eurozone and urges corrective measures to be taken at the national level wherever necessary;
noraida jebkāda veida protekcionismu gan reālajā ekonomikā, gan finanšu nozarē kā atbildi uz ekonomikas lejupslīdi un pasaules tirdzniecības apjomu straujo samazināšanos; uzsver, ka neviens ierosinātais noteikums nedrīkst pieļaut protekcionismu un pārrobežu ietekmi;
Rejects any form of protectionism both in the real economy and in the financial sector as a reaction to the economic downturn and falling world trade; stresses that any proposed regulations should avoid protectionist and extra-territorial impacts;
atzinīgi vērtē SVF resursu ievērojamo palielinājumu, jo šis fonds ir galvenais finanšu palīdzības sniedzējs valstīm, tostarp ES dalībvalstīm, kurām ir problēmas ar maksājumu bilanci, un tas atbalsta jauno tirgu ekonomikas valstu izaugsmi un jaunatīstības valstu attīstību;
Welcomes the substantial increase in the resources of the IMF, which is the main supplier of financial assistance to countries with balance of payments problems, including EU Member States, and which acts to support growth in emerging markets and developing countries;
aicina Komisiju apsvērt, vai varētu būt nepieciešama papildu summu SVF īpašajām aizņēmumtiesībām, kā arī aicina ECB izvērtēt šīs palielināšanas ietekmi uz cenu stabilitāti visā pasaulē;
Asks the Commission for an assessment of the additional amount of the IMF's Special Drawing Rights that may become necessary, and for an evaluation by the ECB of this expansion's effects on worldwide price stability;
atzinīgi vērtē to, ka no ESAO sastādītā nodokļu oāžu saraksta tika svītrotas visas četras tur vēl minētās valstis, jo tās drīz pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmes piekrita ievērot nodokļu pārredzamības noteikumus;
Welcomes the removal of all four countries that remained on the OECD blacklist of tax havens as they agreed to tax transparency rules shortly after the G20 summit;
aicina Komisiju saistībā ar pārdomām par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas nākotni, sākt nepieciešamās izstrādes, lai pilnībā ņemtu vērā klimata pārmaiņu ietekmi uz visām esošajām politikas jomām; aicina Komisiju novērtēt iespējas efektīva atjaunīgās enerģijas iekšējā tirgus izveidei;
Asks the Commission to launch, in the context of the reflection on the future of the Sustainable Development Strategy, the necessary processes aimed at fully taking into account climate-change consequences for all the existing policies; asks the Commission to assess the possibility of creating an efficient internal market for renewable energy;
uzsver nepieciešamību efektīvi īstenot klimata pārmaiņām un enerģētikai veltīto tiesību aktu kopumu un vairāk ieguldīt līdzekļus atjaunīgās enerģijas avotos, enerģijas resursos ar zemu oglekļa emisijas līmeni un energoefektivitātē, kam jābūt vienai no Enerģētikas rīcības plāna 2010.–2014. gadam centrālajām daļām;
Stresses the need for the effective implementation of the Climate and Energy Package and more investments in renewables, low-carbon energy and energy efficiency, which should be a central part of the Energy Action Plan for 2010-2014;
uzsver nepieciešamību iekļaut ekoinovāciju visās atbilstīgajās politikas jomās, lai ātri un plaši to veicinātu, un aicina Komisiju izvērtēt reglamentējošos noteikumus, kā arī reglamentējošos šķēršļus un tirgus nepilnības, kas varētu traucēt videi draudzīgu tehnoloģisko paņēmienu izmantošanai un novatorisma veicināšanai;
Stresses the need to integrate eco-innovation into all relevant policies so as to promote it rapidly on a broad scale, and asks the Commission to examine regulatory frameworks, as well as regulatory obstacles and market failures that may hamper the uptake of environmental technologies and further innovation;
iesniedza Graham Watson, Wolf Klinz un Margarita Starkevičiūtė
by Graham Watson, Wolf Klinz and Margarita Starkevičiūtė
par G 20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī
on the London G20 Summit of 2 April 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ar G 20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī
European Parliament resolution on the London G20 Summit of 2 April 2009
ņemot vērā valstu līderu paziņojumu G 20 Londonas augstākā līmeņa sanāksmē, kā arī viņu deklarācijas „Finanšu sistēmas stiprināšana” un „Līdzekļu sniegšana, izmantojot starptautiskās finanšu iestādes”,
having regard to the Leaders' statement of the London G20 Summit as well as their declarations on 'Strengthening the financial system' and 'Delivering resources through the international financial institutions',
ņemot vērā 2009. gada 2. aprīlī publiskoto ESAO sarakstu, kurā tā iekļāvusi valstis, kas neievēro starptautiskās normas par nodokļu informācijas apmaiņu,
having regard to the OECD list of countries which do not comply with international standards for exchange of tax information published on 2 April 2009,
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas publiskoti pēc 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmes,
having regard to the Presidency Conclusions issued following the European Council meeting of 19 and 20 March 2009,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumu „Impulsi Eiropas atveseļošanai” (COM(2009)114),
having regard to the Commission communication of 4 March 2009 entitled 'Driving European Recovery' (COM(2009)114),
ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Jacques De Larosière vadītā ES finanšu uzraudzības augsta līmeņa grupa,
having regard to the report by the High-Level Group on EU Financial Supervision chaired by Jacques De Larosière,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. oktobra paziņojumu „No finanšu krīzes augšupejai — Eiropas rīcības programma” (COM(2008)0706),
having regard to the Commission communication of 29 October 2008 entitled 'From financial crisis to recovery: a European framework for action' (COM(2008)706),
ņemot vērā 2009. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu,
having regard to its resolution of 11 March 2009 on a European Economic Recovery Plan,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu „Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā” (COM(2009)160),
having regard to the Commission communication of 8 April 2009 entitled 'Supporting developing countries in coping with the crisis' (COM(2009)160),
ņemot vērā nesen publiskoto SVF ziņojumu „Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem”,
having regard to the recently released IMF report 'The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries',
tā kā pasaules mēroga saimnieciskās darbības rezultāti 2009. gadā strauji pasliktinās un saskaņā ar visoptimistiskajām prognozēm 2010. gadā ir gaidāma tikai lēna atveseļošanās;
whereas worldwide economic performance is declining fast in 2009 and only slow recovery is expected in 2010 under the most optimistic projections,
tā kā reālajā ekonomikā finanšu krīzes sekas ir radījušas ārkārtējus saimnieciskos apstākļus, kuros ir nepieciešami savlaicīgi, mērķtiecīgi, uz noteiktu laiku piešķirti un proporcionāli pasākumi un lēmumi, lai atrastu risinājumus nepieredzētai vispārējai ekonomikas un nodarbinātības situācijai;
whereas the impact of the financial crisis on the real economy has resulted in exceptional economic circumstances that require timely, targeted, temporary and proportionate measures and decisions in the interests of finding solutions to an unprecedented global economic and employment situation,
tā kā tagad starptautiskās un Eiropas ekonomikas lejupslīdes novēršanā galvenā problēma ir neuzticēšanās finanšu un kapitāla tirgiem, kā arī bezdarba pieaugums;
whereas in countering the downturn of the international and the European economy the main challenge is now the lack of confidence on financial and capital markets as well as rising unemployment,
tā kā vispārējā ekonomikas atveseļošanas un reformu plānā ir paredzēti šādi mērķi: 1) atjaunot uzticību, izaugsmi un nodarbinātību, 2) labot finanšu sistēmu, lai atjaunotu kreditēšanu, 3) stiprināt finanšu noteikumus, lai atjaunotu uzticību, 4) finansēt un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai pārvarētu šo krīzi un novērstu nākamās, 5) veicināt pasaules mēroga tirdzniecību un atteikties no protekcionisma, lai sekmētu labklājību, un 6) veidot integrētu, videi draudzīgu un ilgtspējīgu atveseļošanu;
whereas the Global Plan for Recovery and Reform encompasses the following aims: (1) restore confidence, growth and jobs; (2) repair the financial system to restore lending; (3) strengthen financial regulation to rebuild trust; (4) fund and reform the international financial institutions to overcome the crisis and prevent future ones; (5) promote global trade and investment and reject protectionism, to underpin prosperity; and (6) build an inclusive, green and sustainable recovery,
tā kā gan pasaules ekonomikas atdzīvināšanā, gan tās atjaunošanā būtiska nozīme ir starptautiskai makroekonomikas koordinācijai;
whereas international macroeconomic coordination is essential for both resurrecting and then rebuilding the global economy,
tā kā ir apstiprinājies, ka dalība euro zonā uzlabo attiecīgo dalībvalstu ekonomikas stabilitāti, kas panākta, šīm valstīm cenšoties ievērot Māstrihtas kritērijus un Stabilitātes un izaugsmes paktu, kā arī tāpēc, ka tās ir pasargātas no valūtas kursa svārstībām;
whereas membership of the euro area has proven to enhance economic stability in the relevant Member States, which is due to their efforts to abide by the Maastricht criteria and the Stability and Growth Pact as well as being shielded from currency fluctuations,
tā kā vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar nopietnām maksājumu bilances problēmām un dažas no tām ir spiestas lūgt palīdzību SVF un ES;
whereas several Member States have encountered severe balance-of-payments problems, some of them having to resort to the IMF and the EU for relief,
tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi, jo īpaši galējas nabadzības un bada izskaušana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi un principi sniedz skaidru redzējumu un tiem jābūt ĀKK un ES sadarbības pamatā, kura notiek saskaņā ar Kotonū nolīgumu;
whereas the Millennium Development Goals, in particular the eradication of extreme poverty and hunger, as well as the development targets and principles agreed at United Nations Conferences, provide a clear vision and must underpin ACP-EC cooperation under the Cotonou Partnership Agreement,
tā kā finanšu krīzes rezultātā dažas līdzekļu devējas valstis ir samazinājušas savu finansiālo ieguldījumu oficiālajā attīstības palīdzībā, kas paredzēta jaunattīstības valstīm, kurām jau ir samērā nestabilas tautsaimniecības;
whereas, as a result of the financial crisis, some donor countries have reduced their financial contribution to Official Development Assistance (ODA) to developing countries, which already have rather fragile economies,
tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas nodrošina vairāk nekā 50 % no šo valstu ienākumiem ārvalstu valūtā, un tā kā finanšu krīzes rezultātā samazinās eksports no daudzām jaunattīstības valstīm un finanšu pārskaitījumu plūsmas uz tām, ierobežotas ir kreditēšanas iespējas, samazinās ārvalstu tiešie ieguldījumi un strauji krītas preču cenas;
whereas the ACP countries are dependent on exports of commodities which account for over 50% of their foreign currency revenue, and the financial crisis is resulting in decreasing exports from and remittance flows into many developing countries, reduced access to credit, reduced foreign direct investment and the plummeting of commodity prices,
tā kā starptautiskās tirdzniecības izaugsme samazinās kredītu un finansējuma trūkuma, kā arī pasaules ekonomikas vispārējās palēnināšanās dēļ;
whereas international trade growth is slowing down due to the lack of credit and finance and to the general slowdown of the world economy,
tā kā ir nepieciešama stingra daudzpusēja sadarbība, lai novērstu protekcionistiskus pasākumus, uz kādiem var mudināt finanšu/ekonomikas krīze,
whereas strong multilateral cooperation is needed to prevent protectionist measures which the financial/economic crisis may provoke,
atzinīgi vērtē G 20 vispārējo ekonomikas atveseļošanas un reformu plānu; atzīmē, ka G 20 augstākā līmeņa sanāksmē tika izklāstīti daudzi mērķi, kas bija noteikti ES pavasara augstākā līmeņa sanāksmē, un ir gandarīts, ka šis vispārējais plāns atbilst Eiropas Savienībā jau veiktajiem centieniem pieņemt plašāku koncepciju un izvairīties no pretrunīgiem politikas virzieniem, kuru rezultāti cits citu neitralizē; atzīst vadošo lomu, ko ES uzņēmās šajā augstākā līmeņa sanāksmē, taču uzstāj, ka jāturpina uzlabot ES koordināciju;
Welcomes the G20 Global Plan for Recovery and Reform; notes that the G20 Summit delivered many of the aims which had been set by the EU Spring Summit and is satisfied that the Global Plan is in line with the efforts already undertaken within the European Union to adopt a more global approach and avoid conflicting policies whose effects cancel each other out; recognises the leading role which the EU took at the summit but insists on the need to further enhance EU coordination;
uzsver, ka visas uzņemtās saistības gan valsts, gan starptautiskā līmenī ir pilnībā jāievēro, ātri jāīsteno un jāturpina izstrādāt sīkāk, lai atjaunotu uzticību un iegūtu maksimālu rezultātu; atzīmē, ka FRB un SVF uzdevums ir uzraudzīt, kā veicas saskaņotā rīcības plāna īstenošana, un aicina šīs institūcijas iesniegt Eiropas Parlamentam savu ziņojumu;
Underlines that all the commitments entered into must be respected in full, put in place rapidly and further detailed, at national and international level, in order to rebuild confidence and maximise effectiveness; takes note of the FSB and IMF assignment to monitor progress made on the agreed Action Plan and invites them to present their report to the European Parliament;
atzīst, ka šajā darbā būtiska nozīme ir centrālajām bankām un procentu likmju samazināšanai, ko tās ātri veikušas, un atzinīgi vērtē G 20 apņemšanos atturēties no konkurences izraisītas valstu valūtu devalvācijas, kas varētu radīt apburto loku; atzinīgi vērtē ECB vairākkārt veikto procentu likmes samazināšanu, lai sekmētu izaugsmi, un to, ka ECB ātri nodrošinājusi īstermiņa finanšu mehānismus, lai atdzīvinātu banku savstarpējo kreditēšanu; atgādina, ka jārada apstākļi, kas atvieglo procentu likmes samazinājuma attiecināšanu uz aizņēmējiem;
Recognises the essential role of central banks in this effort and their rapid reduction of interest rates, and welcomes the G20 commitment to refrain from competitive devaluation of national currencies, which could trigger a vicious circle; welcomes the ECB's successive rate cuts to foster growth, and its fast provision of short-term financial facilities destined to revive inter-bank lending; recalls the necessity to create conditions that facilitate the passing-on to borrowers of interest rate cuts;
pauž bažas par to, ka valdības ļoti plaši izmanto aizņēmumus; brīdina par šādas politikas sekām, jo īpaši uz vidēja un ilgtermiņa inflāciju, un uzsver, ka aizņēmumi jāizlieto produktīviem kapitālieguldījumiem; uzsver, ka svarīgi ir pēc iespējas ātrāk atgriezties pie stabilas valsts finanšu politikas un nodrošināt ilgtermiņa fiskālo stabilitāti, lai novērstu pārāk smaga sloga uzlikšanu nākamajām paaudzēm, un atzīmē, ka katrā atsevišķā gadījumā tas jāvērtē kopējo parādsaistību kontekstā;
Is concerned about the massive recourse of governments to borrowing; warns against the impact of such a policy especially on medium- and long-term inflation and insists that borrowing should be for productive capital investment; stresses the importance of returning to sound State finances as soon as possible and ensuring long-term fiscal sustainability in order to avoid imposing too heavy a burden on future generations, noting that individually this should be considered in the context of total indebtedness;
atzinīgi vērtē G 20 valstu līderu lēmumu vienoties par precīzu un labi formulētu plānu, kā uzlabot finanšu tirgu reglamentējošo sistēmu un darbību; cer, ka šī vēl nebijuša līmeņa starptautiska reglamentējoša koordinācija, kuras pamatā ir rūpīga pašreizējo nepilnību novērtēšana, radīs nozīmīgas pozitīvas izmaiņas un samazinās šādas krīzes atkārtošanās risku;
Welcomes the G20 leaders' decision to agree on a precise and well-defined blueprint for improving the regulatory framework and functioning of financial markets; hopes that this unprecedented degree of international regulatory coordination, based on an accurate assessment of the current shortcomings, will lead to major positive changes and will reduce the risk of a recurrence of such a crisis;
pilnībā atbalsta lēmumu saskaņotā plāna koordinēšanā galveno lomu piešķirt nesen pārdēvētajai un paplašinātajai Finanšu stabilitātes padomei; atbalsta G 20 lēmumu nodrošināt tai stingrāku institucionālo pamatojumu un labāku veiktspēju;
Fully supports the decision to assign the central role of coordinating the agreed agenda to the newly renamed and expanded Financial Stability Board; supports the G20's decision to provide it with a stronger institutional basis and an enhanced capacity;
uzsver, ka svarīgi ir atjaunot uzticību finanšu sistēmā un ka tas ir izšķirošs faktors, lai atjaunotu kreditēšanu reālajā ekonomikā, kā arī starptautiskās kapitāla plūsmas; uzsver, ka steidzami jārisina jautājums par banku aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies un kuri ierobežo kreditēšanu; mudina ES valstu valdības panākt, ka bankas, ņemot vērā Komisijas pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē, pilnībā un pārredzami publisko datus par bilanču vērtības samazināšanos, un mudina rīkoties saskaņoti, vienlaikus ievērojot konkurences noteikumus; aicina G 20 valstu valdības paziņot, kā darbojas samazinātas vērtības aktīvu programmas, ko tās pieņēmušas, un kādi ir šo programmu rezultāti; iesaka maksimāli palielināt starptautisko sadarbību un atteikties no finansiāla un regulatīva protekcionisma;
Stresses the importance of rebuilding confidence in the financial sector, which is the key to restoring lending to the real economy as well as international capital flows; insists on the need to urgently deal with impaired banking assets which are constraining lending; urges EU governments to obtain from banks full and transparent disclosure of the impairment of balance sheets, taking into consideration the Commission guidelines on the Treatment of Impaired Assets in the Community Banking Sector, and to act in a coordinated manner while respecting competition rules; calls on G20 governments to disclose how their impaired asset programmes work and what their results are; recommends maximising international cooperation and rejecting financial and regulatory protectionism;
atzīst, ka dalībvalstu savlaicīgie rekapitalizācijas pasākumi ir novērsuši finanšu nozares sabrukumu, taču atgādina, ka atbalstam, ko valdības sniedz bankām, jābūt pagaidu pasākumam un tajā jāiekļauj saistības izstrādāt labi formulētas pārtraukšanas stratēģijas;
Recognises that early recapitalisation measures taken by Member States have averted a financial meltdown but recalls that government support to banks should be temporary and must include commitments to develop well-defined exit strategies;
uzskata, ka finanšu stabilitātes atjaunošanā būtiska nozīme ir savlaicīgai brīdināšanai par makroekonomikas un finanšu riskiem, kā arī konsultatīvās uzraudzības uzlabošanai makrolīmenī un mikrolīmenī; tāpēc stingri iesaka kompetentajām iestādēm ievērot G 20 valstu līderu ieteikumu par informācijas apmaiņu un aktīvi piedalīties tādu kolēģiju veidošanā, kuras uzraudzītu visas pārrobežu finanšu grupas;
Considers that early warning of macroeconomic and financial risks as well as the enhancement of macro- and microprudential supervision are essential to restore financial stability; to this end, strongly encourages competent authorities to follow the G20 leaders' recommendation to exchange information and actively contribute to the mandatory establishment of colleges of supervisors for all cross-border financial groups;
uzskata, ka steidzami jāīsteno augsta līmeņa principi par pārrobežu sadarbību krīzes pārvarēšanā; ņemot vērā, ka palielinās valstu finanšu sistēmu mijiedarbība, mudina attiecīgās iestādes sadarboties starptautiskā līmenī, lai sagatavotos finanšu krīzēm un tās pārvarētu;
Takes the view that high-level principles for cross-border cooperation on crisis management need to be urgently implemented; in the light of the growing interactions between national financial systems, urges relevant authorities to cooperate at international level to prepare for and manage financial crises;
ir vienisprātis, ka jāierobežo sistēmiska riska veidošanās, un atzīst, ka atbilstīgam regulējumam un uzraudzībai ir jāpakļauj visas sistēmiski nozīmīgās institūcijas un iesaistītās puses, tostarp alternatīvie ieguldījumu fondi, kas lielā apjomā izmanto līdzekļu piesaistīšanu; pauž nožēlu, ka šie pasākumi attiecas tikai uz sistēmiski nozīmīgām institūcijām; atzīmē, ka uzmanība jāpievērš un regulējums jāattiecina uz funkciju, nevis uz struktūru; uzsver, ka jāpilnveido efektīvi valstu iestāžu sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismi, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu uzraudzību, vienlaikus aizsargājot atvērtos tirgus;
Shares the view that the building-up of systemic risk needs to be limited and recognises that all systemically relevant institutions and actors, including alternative investment funds which employ high levels of leverage, have to be subject to appropriate regulation and oversight; regrets that this is limited to systemically relevant institutions only; observes that attention and regulation should focus on function rather than entity; insists on the need to develop efficient cooperation and information-sharing mechanisms between national authorities to ensure effective cross-border supervision while defending open markets;
atbalsta G 20 valstu lēmumu pieņemt Bāzeles II kapitāla sistēmu un atbalsta centienus pēc iespējas ātri pastiprināt reglamentējošus piesardzīgas uzraudzības standartus; atzīmē, ka, kaut gan šīs valstis aicināja uzlabot stimulus vērtspapīru izstrādes riska pārvaldībai, kopīgi nav noteikta neviena kvantitatīva norma par riska apjomu vērtspapīru izstrādes procesā, ne arī izteikts kāds ierosinājums par kopējām uzticamības pārbaudes sistēmām;
Approves the G20 countries' decision to adopt the Basel II capital framework and the efforts to strengthen prudential regulatory standards as soon as possible; notes that, while they have called for the improvement of incentives for risk management of securitisation, no quantitative retention rate has been commonly set in the securitisation process nor any suggestion made for common due diligence regimes;
atzinīgi vērtē G 20 valstu lēmumu veicināt finanšu tirgu integritāti un pārredzamību, kā arī finanšu tirgus dalībnieku lielāku atbildību; atzinīgi vērtē G 20 solījumu, pārskatot finanšu sistēmas regulējumu, ilgtspējīgākā veidā mainīt arī kompensāciju režīmus, un uzsver, ka svarīgi ir saistīt stimulus ar ilgtermiņa rezultātiem, izvairoties no stimuliem, kas rada bezatbildību, un garantējot jauno principu piemērošanu visā nozarē, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus;
Welcomes the G20's decision to promote integrity and transparency in the financial markets as well as increased responsibility of financial actors; welcomes the G20 pledge to reform compensation regimes in a more sustainable way as part of the financial regulatory review and insists on the importance of linking incentives to long-term performance, avoiding incentives that induce irresponsibility and guaranteeing industry-wide application of the new principles in order to ensure a level playing field;