natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā līdz šim ES un Kamerūnas tautsaimniecību konkurence ir ierobežota, jo ES pārsvarā eksportē preces, kuras Kamerūna neražo, bet kuras tai ir vajadzīgas vai nu tiešam patēriņam, vai vietējās rūpniecības izejvielām; tā kā tas neattiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību ‐šajā jomā ES eksporta subsīdijas ir nopietns šķērslis ĀKK valstu ražotājiem lauksaimniecības, lopkopības un piensaimniecības nozarēs, kurš traucē un bieži sagrauj gan vietējo, gan reģionālo tirgu ‐, un tāpēc ES bez kavēšanās būtu pakāpeniski jāatsakās no visām eksporta subsīdijām; tā kā iespējamajam eksporta pieaugumam no ES uz Kamerūnu pēc ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīguma (EPPN) noslēgšanas nevajadzētu ierobežot vietējo ražošanu un jaunās rūpniecības nozares, jo ar EPN būtu jāveicina ĀKK tautsaimniecību diversifikācija;
whereas there is so far limited competition between the EU and Cameroonian economies, as EU exports consist of goods Cameroon does not produce but needs either for direct consumption or as inputs for domestic industry; whereas this is not the case with regard to trade in agricultural goods, where EU export subsidies represent a serious obstacle for ACP producers in the agricultural, livestock and dairy sectors, disrupting and often destroying both local and regional markets, and the EU should therefore phase out all kinds of export subsidies without delay; whereas the possible increase of EU exports to Cameroon following the Interim EPA (IEPA) should not hinder local production and infant industries, since EPAs should contribute to the diversification of ACP economies,
atzīst, ka PTO noteikumos bija paredzēts noslēgt nolīgumu līdz 2007. gada 31. decembrim; tomēr atzīmē, ka Komisija pieprasīja noslēgt pilnus EPN pirms šā datuma, kaut gan nolīguma attiecināšana tikai uz precēm būtu ļāvusi izpildīt Eiropas Kopienas saistības Pasaules Tirdzniecības organizācijā;
Recognises that WTO rules required the conclusion of an agreement by 31 December 2007; notes however that the Commission pushed to conclude comprehensive EPAs before that date, when limiting the agreement to goods alone would have made it possible to comply with European Community commitments to the WTO;
uzskata, ka prasītais tirdzniecības liberalizācijas līmenis 80 % apjomā 15 gadu laikā, ir GATT XXIV panta tāda interpretācija, kurā pietiekami netiek ņemts vērā tas, ka ES risina sarunas ar vienām no pasaules visnabadzīgākajām valstīm, kuras ir atšķirīgas attīstības līmeņa un jutīgo nozaru ziņā;
Considers that to demand 80% liberalisation by value of trade is an interpretation of Article XXIV of the GATT that does not take sufficient account of the fact that the EU is negotiating with some of the poorest countries in the world, which have differences in their level of development and sensitive sectors;
atzīst priekšrocības, kādas rodas eksportētājiem EPPN parakstīšanas rezultātā, paplašinot eksporta iespējas uz Eiropas Savienību pēc Kotonū tirdzniecības režīma beigšanās 2007. gada 31. decembrī un tādējādi izvairoties no zaudējumiem, kādi varēja rasties ĀKK eksportētājiem, ja tie būtu spiesti rīkoties saskaņā ar mazāk izdevīgām tirdzniecības sistēmām;
Recognises the benefits that the signing of the IEPA has had for exporters, by expanding the possibilities for exports to the European Union after the expiration on 31 December 2007 of the preferential tariff treatment provided for under the Cotonou Agreement, and therefore avoiding the damage which could have been caused to ACP exporters had they been obliged to operate under less favourable trade systems;
norāda, ka gadījumā, ja šo nolīgumu apstiprinātu, būtu jāpieliek lielas pūles, kā arī būtu vajadzīgs nozīmīgs ES atbalsts un tehniskā palīdzība, lai Kamerūnas tautsaimniecībā panāktu vajadzīgo līmeni;
Points out that, if the agreement were confirmed, major efforts as well as substantial EU aid and technical assistance would be required to bring the Cameroonian economy up to standard;
norāda, ka lielās atšķirības, kādas pastāv starp Eiropas Savienības un ĀKK valstu tautsaimniecību publisko izdevumu līmeņiem lauksaimniecības subsīdiju jomā, rada neizdevīgu stāvokli zemniekiem ĀKK valstīs, samazinot viņu konkurētspēju gan vietējā mērogā, gan ārvalstīs, jo viņu ražojumi ir dārgāki reālā izteiksmē;
Notes that the large gap between levels of public spending on agricultural subsidies between the EU and ACP economies disadvantages farmers in the ACP countries by decreasing their competitiveness both domestically and abroad, as their products are more costly in real terms;
uzskata – lai garantētu Kamerūnas un attiecīgā reģiona nodrošinātību ar pārtiku, ir jāīsteno vietējās lauksaimniecības ilgtermiņa atbalsta politika, ieskaitot tirdzniecības politikas instrumentus, kas sekmē tirgus regulāciju un ilgtspējīgas ģimenes lauksaimniecības aizsardzību, un šajā nozarē nedrīkst ierobežot valsts intervences apjomu; uzsver, ka sarunās šiem tematiem jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu tirdzniecības politikas un pārējo ES politikas jomu saskaņotību attiecībā uz neatkarību pārtikas apgādes jomā un tiesībām uz pārtiku;
Considers that, in order to guarantee food security in Cameroon and in the region, a policy of long-term support for local agriculture needs to be put in place, including trade policy instruments which enable market regulation and the protection of sustainable family agriculture; considers that the potential for State intervention in this area should not be restricted; stresses that these topics must be placed at the centre of the negotiations in order to guarantee the coherence of trade policy and all the EU's policies with regard to food sovereignty and the right to food;
mudina puses, kas iesaistījušās sarunās par jebkādu pilnu EPN, pilnībā ņemt vērā dabas resursu pārredzamu apsaimniekošanu un izklāstīt paraugpraksi, kas nepieciešama, lai attiecīgās valstis varētu gūt maksimālu labumu no šiem resursiem;
Urges the negotiators of any comprehensive EPA to account fully for the transparent management of natural resources and to outline the best practices necessary in order that the relevant countries may make the maximum gains from such resources;
uzskata, ka ir jāievēro Eiropas finansējuma saistību un maksājumu grafiks, par ko panākta vienošanās nacionālajās un reģionālajās indikatīvajās programmās, jo šie līdzekļi ir nepieciešami, lai atbalstītu ĀKK valstis liberalizācijas procesā;
Believes that the timetable for committing and paying out EU funds should be respected, as agreed in the regional and national indicative programmes, since such funds are essential to accompany the ACP countries in the liberalisation process;
atgādina, ka Eiropas Parlaments vairākkārt ir prasījis Eiropas Savienības budžetā iekļaut Eiropas Attīstības fondu (EAF); nosoda to, ka EAF tiek izmantots kā primārais avots EPN Reģionālā fonda finansēšanai, kaut gan būtu jāsagaida papildu finansējums; uzsver, ka saskaņā ar Kamerūnas nacionālo indikatīvo programmu un Reģionālo indikatīvo programmu piešķirtās summas ir nepietiekamas, lai varētu līdz vajadzīgajam līmenim attīstīt Kamerūnas ekonomiku, kā to paredzētu EPN parakstīšana;
Recalls Parliament's repeated requests for the EDF to be incorporated into the EU budget; criticises the use of the EDF as the primary source of financing for the Regional EPA Fund, when additional financing was anticipated; points out that the amounts allocated under the National Indicative Programme for Cameroon and the Regional Indicative Programme are insufficient to bring the Cameroonian economy up to standard, which the signing of an EPA would entail;
uzsver, ka Eiropas finansējumam jāpalīdz gan attīstīt ĀKK valstu tautsaimniecības līdz vajadzīgajam līmenim, gan kompensēt muitas ienākumu zaudējumus; aicina Komisiju iespējami agrāk paziņot, kādas aprēķinu metodes tā izmantos, lai noteiktu EPN tīro fiskālo ietekmi;
Emphasises that EU financing must help both to bring ACP countries" economies up to standard and to offset the losses in customs revenue; calls on the Commission to indicate as soon as possible its methods for calculating the net fiscal impact of the EPAs;
uzstāj, ka saskaņā ar principiem, kas noteikti Parīzes deklarācijā par atbalsta efektivitāti, atbalstam jābūt atkarīgam arī no pieprasījuma, un tāpēc aicina ĀKK valstis darīt zināmu, kāds papildfinansējums ir vajadzīgs saistībā ar EPN, jo īpaši attiecībā uz tiesisko regulējumu, drošības pasākumiem, tirdzniecības veicināšanu, palīdzību starptautisko sanitāro, fitosanitāro un intelektuālā īpašuma standartu izpildīšanā un attiecībā uz EPN uzraudzības mehānisma izveidošanu;
Insists that, in keeping with the Principles set out in the Paris Declaration on Aid Effectiveness, aid must be, inter alia, demand-driven, and calls on the ACP countries, therefore, to state what additional EPA-related funds are needed, particularly with regard to regulatory frameworks, safeguard measures, trade facilitation, support in meeting international sanitary and phytosanitary and intellectual property standards and the composition of the EPA monitoring mechanism;
mudina attiecīgās valstis nodrošināt skaidru un pārredzamu informāciju par savu ekonomisko un politisko situāciju un attīstību, lai uzlabotu sadarbību ar Komisiju;
21 Urges the relevant countries to provide clear and transparent information about the economic and political situation and development in these countries, in order to improve cooperation with the Commission;
atzinīgi vērtē nolīgumā paredzētos drošības pasākumus, taču uzsver, ka mehānismi, kādi noteikti to pieņemšanai, ir sarežģīti un tas varētu samazināt iespējas tos īstenot; aicina abas puses izvairīties no šo pasākumu nevajadzīgas ļaunprātīgas izmantošanas; aicina Komisiju turpmākajās sarunās, kuru mērķis ir noslēgt pilnu EPN, piekrist, ka tiek pārskatīti pagaidu EPN iekļautie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu to atbilstošu, pārredzamu un ātru izmantošanu, ja ir izpildīti kritēriji to piemērošanai;
Welcomes the safeguard measures provided for in the agreement, but points out that the instruments provided for their adoption are complex, which could limit the chances of implementing them; calls on both parties to avoid unnecessary abuse of these safeguards; calls on the Commission to accept, within the framework of the ongoing negotiations with a view to concluding a comprehensive EPA, a revision of the safeguards contained in the interim EPA in order to guarantee appropriate, transparent and quick utilisation provided that the criteria for their application are met;
uzsver, ka valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam un pilsoniskajai sabiedrībai pēc EPN īstenošanas jānovērtē šo nolīgumu vispārējā ietekme; aicina noteikt iespēju pārskatīt liberalizācijas grafiku, ja vajadzīgs;
Underlines the need for a global-impact assessment of the EPA, after its implementation, by national parliaments, the European Parliament and civil society; calls for the possibility of revising the liberalisation timetable if necessary;
aicina atbalstīt tādu produktu ražošanu un eksportu, kam ir augstāka pievienotā vērtība, jo īpaši vienkāršojot un padarot elastīgākus izcelsmes noteikumus, kuros jāņem vērā EU un ĀKK valstu rūpnieciskās attīstības atšķirības, kā arī atšķirības starp ĀKK valstīm;
Calls for the production and export of higher value-added processed products to be supported, in particular by simplifying and making more flexible the rules of origin, which should take into account the differences in industrial development between the EU and the ACP countries and between the ACP countries themselves;
atzinīgi vērtē to, ka EPPN nosaka pārejas periodus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai tie varētu pielāgoties nolīguma radītajām pārmaiņām, un mudina attiecīgo valstu iestādes turpināt atbalstīt MVU intereses sarunās par pilnu EPN;
Acknowledges the establishment of transition periods within the IEPA for small and medium-scale enterprises (SMEs) in order for them to be able to adapt to the changes put in place by the agreement, and urges the authorities of the states concerned to continue to support the interests of SMEs in their negotiations on a comprehensive EPA;
uzsver, ka reģionālajā EPN nedrīkst vienkārši transponēt ar Kamerūnu noslēgtā pagaidu nolīguma noteikumus; norāda, ka Kamerūna nav raksturīga reģiona astoņu valstu dažādības pārstāve ‐ tām ir citas prioritātes un vajadzības attiecībā uz liberalizācijas grafikiem, pārejas periodiem un paaugstināta riska ražojumiem; aicina izstrādāt pietiekami elastīgu reģionālo EPN, lai ņemtu vērā šīs īpatnības;
Emphasises that the regional EPA cannot simply transpose the IEPA with Cameroon; points out that Cameroon is not representative of the diversity of the eight countries in the region, which do not have the same priorities and needs with regard to liberalisation timetables, transition periods and lists of sensitive products; calls for the regional EPA to be sufficiently flexible in order to take these specific features into account;
uzskata, ka spēkā esošais Centrālās Āfrikas reģiona piedāvājums par tirdzniecības liberalizāciju 71 % apjomā 20 gadu laikposmam ar 5 gadu sagatavošanās periodu ir pretrunā PTO noteikumiem, kas paredz liberalizāciju 80% apjomā 15 gadu laikposmā;
Considers that the current offer by the Central African region to liberalise 71% of its trade over a 20-year period, with a 5-year preparatory period, is not compatible with WTO requirements, which provide for 80% liberalisation over a 15-year period;
iesaka elastīgu, asimetrisku un pragmatisku pieeju notiekošajās sarunās par pilnu EPN; šajā sakarībā aicina Komisiju jo īpaši ņemt vērā Centrālās Āfrikas reģiona lūgumu par attīstības aspektiem nolīgumā; šajā ziņā atzinīgi vērtē VLĀAP 2008. gada maija secinājumus;
Recommends a flexible, asymmetric and pragmatic approach in the ongoing negotiations for a full EPA; calls on the Commission, in this context, to take particular account of the request by the Central African region concerning the development aspects of the agreement; welcomes in this regard the Conclusions of the GAERC of May 2008;
aicina Komisiju bez iepriekšējiem nosacījumiem un elastīgi atsaukties uz ĀKK valstu aicinājumiem pārskatīt EPPN satura jautājumus, tostarp definīciju "visa tirdzniecība", vislielākās labvēlības režīma klauzulu, ar eksporta nodokļu atcelšanu saistītos pienākumus, pārtraukšanas klauzulu, kā arī divpusējos un īpašos aizsardzības pasākumus;
Calls on the Commission to respond unconditionally and in a flexible way to demands by ACP countries to review contentious issues in the IEPAs, including the definition of "substantially all trade"; the Most Favoured Nation (MFN) clause, obligations concerning the elimination of export taxes, the standstill clause and bilateral and special safeguards;
aicina Komisiju gadījumā, ja Centrālās Āfrikas valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis, nevēlētos parakstīt EPN, izskatīt visas alternatīvās iespējas, lai nodrošinātu šīm valstīm jaunu tirdzniecības sistēmu, kas atbilst PTO noteikumiem;
Calls for the Commission, in the event that Central African States which are not among the LDCs do not wish to sign an EPA, to examine all alternative possibilities in order to provide those countries with a new framework for trade which is in conformity with WTO rules;
atgādina, ka EPN ir jāatbilst PTO noteikumiem, kuros netiek prasīts vai aizliegts uzņemties pakalpojumu vai tā saukto Singapūras jautājumu liberalizācijas saistības;
Recalls that EPAs should be compatible with the WTO rules, which do not require or forbid liberalisation commitments on services or the so-called 'Singapore Issues';
aicina Komisiju ekonomisko partnerattiecību nolīgumos neiekļaut noteikumus par intelektuālo īpašumu, kas apgrūtinātu nepieciešamāko zāļu pieejamību; aicina Eiropas Savienību izmantot EPN sistēmu, lai palīdzētu ĀKK valstīm īstenot elastības iespējas, kas paredzētas Dohas deklarācijā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un sabiedrības veselību;
Calls on the Commission not to include provisions on intellectual property in the EPAs, which would hinder access to essential medicines; calls on the European Union to use the EPA framework to help ACP countries apply the flexibilities provided for in the Doha Declaration on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS) and Public Health;
uzsver, ka Parlaments ir regulāri jāinformē un aktīvi jāiesaista EPN sarunu procesā; šajā sakarībā norāda, ka Parlamentam ir uzraudzības un agrīnās brīdināšanas misija, kā arī to, ka deputāti ir gatavi sākt plašāku dialogu starp Eiropas iestādēm un ĀKK valstu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;
Stresses that Parliament should be kept informed on a regular basis and actively participate in the EPA negotiating process; points, in this context, to Parliament's role of scrutiny and early warning, as well as the willingness of Members to trigger a more in-depth dialogue between the European institutions and representatives of the ACP countries and civil society;
iesaka Parlamenta darba kalendārā, saglabājot zināmu elastību, ņemt vērā ĀKK valstu parlamentu nostājas par EPN sarunu rezultātiem un tikai tad dot savu piekrišanu;
Recommends that Parliament's timetable, while maintaining a certain degree of flexibility, should take into account the opinions of the parliaments of the ACP countries on the results of the EPA negotiations before giving its assent;
īpaši uzsver ĀKK valstu parlamentu un nevalstisko organizāciju izšķirošo lomu EPN uzraudzībā un pārvaldībā un aicina Komisiju garantēt to līdzdalību notiekošajās sarunu procedūrās; uzskata, ka tāpēc ir vajadzīgs skaidrs turpmāko sarunu plāns, par kuru jāvienojas ĀKK valstīm un Eiropas Savienībai un kura pamatā jābūt līdzdalības principam;
Stresses in particular the crucial role of ACP parliaments and non-state actors in the monitoring and management of EPAs, and asks the Commission to guarantee their involvement in the ongoing negotiation procedures; takes the view that this requires a clear agenda for further negotiations, to be agreed by ACP countries and the European Union and be based on a participatory approach;
uzskata, ka ir svarīgi, lai EPN īstenošanas gaitā tiktu izveidota atbilstoša uzraudzības sistēma, kuru koordinētu Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas locekļu veidota attiecīga parlamentārā komiteja, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp Starptautiskās tirdzniecības komitejas vadošās lomas saglabāšanu un tirdzniecības un attīstības politikas virzienu vispārēju saskaņošanu; uzskata, ka šai parlamentārajai komitejai vajadzētu darboties elastīgi un sadarboties ar ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju; uzskata, ka šādai uzraudzībai jāsākas pēc katra pagaidu EPN pieņemšanas;
Considers it important that, in the implementation of EPAs, an appropriate monitoring system should be established, coordinated by the relevant parliamentary committee and involving members of the Committee on International Trade and of the Committee on Development, ensuring an adequate balance between the maintenance of the leading role of the Committee on internal trade and overall consistency on trade and development policies; considers that this parliamentary committee should operate in a flexible manner and actively coordinate its work with the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA); considers that this monitoring should start after the adoption of each interim EPA;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Padomei, kā arī ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Governments and Parliaments of the Member States and of the ACP countries, the ACP-EU Council of Ministers and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt piekrišanu, ko tā iesniegusi saskaņā ar EK Līguma 57. panta 2. punktu, 133. panta 1. un 5. punktu un 181. pantu saistībā ar 300. panta 3. punkta otro daļu ( C6-0054/2009 ),
having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Articles 57(2), 133(1) and (5) and 181 of the EC Treaty in conjunction with the second subparagraph of Article 300(3) thereof ( C6-0054/2009 ),
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6-0117/2009 ),
having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6-0117/2009 ),
Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīguma noslēgšanu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (5535/2009 – COM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC) )
European Parliament legislative resolution of 25 March 2009 on the proposal for a Council decision concluding the stepping stone Economic Partnership Agreement between Côte d'Ivoire, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part (5535/2009 – COM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC) )
ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2008)0439 ),
having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0439 ),
ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (5535/2009),
having regard to the stepping stone Economic Partnership Agreement between Côte d'Ivoire, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part (5535/2009),
ņemot vērā lūgumu dot piekrišanu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar EK līguma 133. un 181. pantu saistībā ar 300. panta 3. punkta otro daļu ( C6–0064/2009 ),
having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Articles 133 and 181 in conjunction with the second subparagraph of Article 300(3) of the EC Treaty ( C6-0064/2009 ),
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6-0144/2009 ),
having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6-0144/2009 ),
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kotdivuāras valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and Côte d'Ivoire.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2007. gada pārskatiem ( 2008/2155(INI) )
European Parliament resolution of 25 March 2009 on the 2007 Annual Reports of the European Investment Bank and the European Bank for Reconstruction and Development ( 2008/2155(INI) )
ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2007. gada pārskatu,
having regard to the 2007Annual Report of the European Investment Bank (EIB),
ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) 2007. gada pārskatu,
having regard to the 2007Annual Report of the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD),
ņemot vērā EK līguma 9., 266. un 267. pantu un Protokolu Nr. 11 par Eiropas Investīciju bankas statūtiem,
having regard to Articles 9, 266 and 267 of the EC Treaty and the Protocol No 11 on the Statute of the EIB,
ņemot vērā ERAB dibināšanas līgumu, kas parakstīts 1990. gada 29. maijā,
having regard to the Agreement Establishing the EBRD of 29 May 1990,
ņemot vērā EK līguma 230. un 232. pantu par Tiesas darbības jomu,
having regard to Articles 230 and 232 of the EC Treaty on the role of the Court of Justice,
ņemot vērā EK līguma 248. pantu par Revīzijas palātas darbības jomu,
having regard to Article 248 of the EC Treaty on the role of the Court of Auditors,
ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2007. gadā ( COM(2008)0590 ),
having regard to Commission's report to Parliament and the Council on borrowing and lending activities of the European Communities in 2007 ( COM(2008)0590 ),
ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2006. gada pārskatu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0132 .
having regard to its resolution of 22 April 2008 on the European Investment Bank's annual report for 2006 Texts adopted, P6_TA(2008)0132 .