natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka Eiropas Revīzijas palāta jau vairākus gadus ir ziņojusi, ka kohēzijas jomas maksājumos mēdz būt kļūdas, kas pārsniedz 5 %, taču norāda, ka to līmenis ir pazeminājies, jo kā liecina Revīzijas palātas gada pārskats iepriekšējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā tas sasniedza 11 %, turklāt arī uzraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz šiem maksājumiem ir tikai daļēji efektīvas; aicina arī padarīt skaidrāku kļūdu aprēķināšanas metodi, jo Eiropas Revīzijas palātas un Komisijas sniegto datu neatbilstība rada neskaidrību un neuzticēšanos oficiālajiem datiem;
Recalls that the European Court of Auditors has for many years reported that payments in the area of cohesion are affected by an error rate exceeding 5%, but notes that this fell from 11% for the last discharge procedure as shown by the ECA Annual Report, and that the supervisory and control systems are only partially effective; calls in addition for clarification on the method of calculating errors, as discrepancies in figures provided by the European Court of Auditors and by the Commission lead to confusion and to mistrust of official figures;
aicina pieņemt stingrākus uzraudzības noteikumus par nepilnībām struktūrfondu izlietojumā dalībvalstīs, kuras izceļas ar nepilnībām struktūrfondu līdzekļu izmantošanā, un noteikumus par sistemātiskas maksājumu pārtraukšanas un atcelšanas procedūru, tiklīdz tiek konstatēti pierādījumi, kas liecina par būtiskām nepilnībām apstiprināto iestāžu darbībā; vienlaikus aicina atcelt nevajadzīgas pārbaudes dalībvalstīs, kurās jau pastāv atbilstoša līdzekļu pārvaldības sistēma; uzskata, ka pēc iespējas biežāk ir jāpiemēro “uzticības līgums” un “vienreizējā audita” princips;
Calls for the adoption of stricter rules on the monitoring of irregularities in the use of the Structural Funds in respect of Member States that have a high level of irregularities in connection with the use of monies from the Structural Funds and on a procedure for the systematic interruption and suspension of payments as soon as evidence suggests significant deficiency in the functioning of the accredited authorities; calls, at the same time, for unnecessary controls to be done away with in those Member States that have a satisfactory fund management system; considers that the ‘contract of confidence’ and ‘single audit’ principles should be implemented wherever possible;
aicina attiecīgās dalībvalstis/valsts iestādes izraudzīties iestādes, kuras būtu pilnībā atbildīgas par struktūrfondu līdzekļu likumīgu pārvaldīšanu;
Calls on the Member States/public authorities to designate authorities or entities that will assume exclusive responsibility for the proper administration of monies from the Structural Funds;
uzskata, ka ikgadēji, pārbaudīti pārvaldības ziņojumi līdzekļus pārvaldošā biroja (maksājumu biroja/administratīvās iestādes) vadītāja līmenī ir atbilstošs veids, kā stiprināt ziņošanas un kontroles ķēdi, un uzsver, ka ir noteikti jānodrošina šo ziņojumu satura precizitāte; tādēļ aicina piemērot sodu sistēmu nepatiesiem ziņojumiem; turpina atbalstīt valsts ticamības deklarāciju mērķi;
Considers the annual, tested management declarations at the level of the head of the office administering the funds (payment office/administrative authority) to be an appropriate means of strengthening the reporting and control chain and highlights the absolute necessity for these declarations to be accurate in terms of content; calls, therefore, for a penalty system to apply to false declarations; continues to endorse the purpose of national statements of assurance;
aicina Komisiju jau sākot no nākamā plānošanas perioda sākuma paredzēt lielāku atbildību par valstu pārvaldības procesu uzlabošanu; šajā sakarā norāda, ka ir steidzami jāveic vienkāršojumi un precizējumi atbalsta programmu pārvaldīšanā, jo īpaši finansiālās īstenošanas un finanšu kontroles jomā; norāda, ka Komisijai ir pienākums veikt valstu vai pavalstu administrācijas un pārbaudes iestāžu akreditācijas procesu; uzskata, ka tiesības iesniegt vienkāršākus un retākus ziņojumus ir jāsaista ar veiksmīgu akreditāciju un kļūdu samazināšanos;
Calls for the Commission to have, from the start of the next programming period, greater responsibility for the improvement of national administrative procedures; considers, in this connection, that there is an urgent need for simplification and clarification of the administration of support programmes, in particular in the area of financial implementation and financial control; takes the view, therefore, that it will be incumbent on the Commission to implement accreditation procedures for national or federal-state administrative and auditing bodies; considers that entitlement to simplified and less frequent reporting should be linked to successful accreditation and a reduction in the error rate;
tādēļ prasa nostiprināt Komisijas uzraudzības funkcijas, ieviešot iespējas sistemātiski pārtraukt vai apturēt maksājumus, tiklīdz ir pieejamas drošas liecības, ka akreditēto iestāžu darbība ir būtiski nepilnīga; aicina Komisiju izveidot arī stingrākus plānus kļūdainu maksājumu atgūšanas līmeņa uzlabošanai;
Calls, furthermore, for the supervisory role of the Commission to be strengthened by introducing systematic interruption and suspension of payments as soon as well-established evidence suggests a significant deficiency in the functioning of the accredited authorities; calls on the Commission also to put in place more robust plans for increasing the rate of recoveries of erroneous payments;
aicina vienkāršot pārbaudes sistēmu un samazināt pārbaudes līmeņu skaitu, kā arī precizēt attiecīgos Komisijas un dalībvalstu pienākumus; aicina izmantot viena līmeņa pārbaudes procedūru, kuras ietvaros dalībvalstis pārbaudītu projektus un Komisija pārbaudītu dalībvalstu pārbaudes sistēmas;
Calls for the inspection system to be simplified and the number of inspection levels to be reduced and for the respective responsibilities of the Commission and Member States to be clarified; calls for the use of a single-level inspection procedure, under which Member States would inspect projects and the Commission would inspect the Member States' inspection systems;
uzskata, ka darbības programmu efektivitātes uzlabošanai ir vairāk jāpielieto konkurētspējīgas projektu izvēles procedūras reģionos;
Takes the view that, in order to improve the effectiveness of the operational programmes, greater use should be made of competitive procedures for project selection within the regions;
aicina pārvaldības vienkāršošanas nolūkā paplašināt standarta procedūru, paaugstinot vienības izmaksu standarta shēmas, ja šāda sistēma ir piemērota, kā arī kopējo izmaksu vienoto likmi; aicina vairāk ievērot samērīguma principu, t. i., mazāku programmu īstenošanai noteikt ievērojami mazāk ziņojumu un pārbaudes pienākumu;
Calls, in the interests of reducing red tape, for more general application of standardised procedures, with higher standardised units of cost and the declaration of overheads on a flat-rate basis where this system is appropriate; calls for greater account to be taken of the principle of proportionality, i.e. for the implementation of smaller programmes to be subject to significantly reduced reporting and auditing requirements;
aicina Komisiju saglabāt ikgadēju publisko “neveiksmju pārskatu”, iekļaujot tajā informāciju par neatbilstošu un/vai vēlu ziņošanas un informācijas izpaušanas prasību izpildi, nepilnībām, no struktūrfondiem saņemto līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu; aicina šo informāciju sakārtot pēc dalībvalstīm un fondiem;
Calls on the Commission to maintain an annual public ‘failure scoreboard’ of inadequate and/or late execution of reporting and disclosure requirements and of irregularities, abuse and fraud in the use of monies from the Structural Funds; calls for this information to be broken down by Member State and by fund;
pauž bažas par to, ka administratīvais slogs neļauj mazajiem uzņēmumiem un organizācijām pilnvērtīgi izmantot struktūrfondus; pieprasa nodrošināt pēc iespējas lielāku tiesību aktu un tehnisko dokumentu skaidrību;
Is concerned at the fact that red tape is preventing small companies and organisations from gaining access to structural funding; calls for the relevant rules and technical documentation to be made as clear as possible;
aicina noteikt tādas ikgadējās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras jaunajam plānošanas periodam, kas ietvertu arī daudzgadu programmas;
Calls for annual clearance of accounts procedures that also cover multiannual programmes to be established for the new programming period;
uzskata, ka visai īstenošanas un uzraudzības sistēmai ir nepieciešami efektīvāki e-pārvaldes risinājumi (saskaņotas formas); aicina dalībvalstis apmainīties ar pieredzi un Komisiju koordinēt šo procesu, kā arī aicina nodrošināt saskaņotu īstenošanu ar administratīvo un revīzijas iestāžu grupu starpniecību;
Considers more efficient e-government solutions (harmonised forms) to be necessary for the entire implementation and monitoring system; calls for exchanges of experience between the Member States coordinated by the Commission and for coordinated implementation through groupings of administrative authorities and auditing bodies;
atbalsta Komisijas priekšlikumu par izdevumu atlīdzināšanu valstu iestādēm tikai tad, kad atbilstošais ES finansējums ir izmaksāts līdzekļu saņēmējiem; uzskata, ka šādā veidā varēs paātrināt finansējuma izmaksas, kā arī sniegt izšķirošo impulsu stingriem valstu revīzijas pasākumiem; tomēr norāda, ka dalībvalstīm vai reģioniem varētu rasties likviditātes problēmas un ir jārod atbilstīgi riska ierobežošanas risinājumi;
Supports the Commission's proposal that national authorities should not receive reimbursement until the EU funding has been paid out to the beneficiaries; envisages that this will speed up payment procedures and will be a crucial incentive to carry out stringent national auditing; notes, however, that cash flow problems could potentially arise at Member State or regional level and that appropriate hedging arrangements will need to be made;
uzskata, ka Komisijas aicinājums nodrošināt maksājumu ciešāku sasaisti ar rezultātiem ir neloģisks, jo šādā veidā rezultāti tiks sasniegti tikai tādā gadījumā, ja projekti tiks finansēti; pauž bažas, ka uzraudzība var būt ļoti birokrātiska, tomēr uzskata par pieņemamām prasības, saskaņā ar kurām maksājumus nosaka pierādīta konsekvence starp projektu un, piemēram, stratēģiju “ES 2020”;
Regards the Commission's call for payments to be more closely geared to results as illogical, in that results will only be achieved by financing the projects in the first place; is concerned that the monitoring is likely to be highly bureaucratic, but regards as conceivable requirements which make payments contingent on proven consistency between the projects and, for example, the Europe 2020 strategy;
uzskata, ka, lai gan līdzekļu atlīdzināšanai ir jānotiek pēc ES finansējuma izmaksas projektos, nedrīkst radīt papildu slogu saņēmējiem procentu likmju ziņā, kuras neatspoguļo šādu banku vai citu finanšu iestāžu izsniegtu aizdevumu zemā riska faktoru;
Considers that, while reimbursement should arrive after EU funding has paid out for projects, no extra burdens should be placed on the beneficiaries, in the form of interest rates that do not reflect the low risk factor of such loans, by banks or other financial institutions;
aicina dažādot soda mehānismus, tostarp atlaižu sistēmas aspektus attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras ievēro īstenošanas prasības, īpaši administratīvo koncesiju veidā;
Calls for diversification of the penalty mechanisms, including among other aspects a bonus system for those Member States which comply with the implementation requirements, in particular through administrative concessions;
atgādina, ka atšķirībā no citiem struktūrfondiem ESF specifika ir cieši saistīta ar tā atbalstītajām mērķa grupām un ka tas jāveido tā, lai sniegtu atbalstu daudziem maziem vietējā mēroga projektiem; aicina dalībvalstis finansējumu nekavējoties nodot projektiem, lai mazajiem labuma guvējiem nerastos problēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt elastību finansiālajā programmu īstenošanā, ņemt vērā proporcionalitātes principu attiecībā uz laiku, intensitāti un finanšu iemaksām, nosakot kontroles un audita pienākumus, vienkāršot procedūras un samazināt pārmērīgās administratīvās izmaksas, kā arī projektu un saņēmēju interesēs novērst citus šķēršļus, lai ESF pilnvērtīgāk veicinātu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanu izaugsmes un darba vietu radīšanas jomā; aicina Komisiju palielināt pārvaldības iestāžu un labuma guvēju izvēles klāstu attiecībā uz finansēšanas iespējām un piedāvāt iespēju izvēlēties standarta izmaksas kopā ar tradicionālo uzskaiti;
Recalls that, unlike other structural funds, the specificity of the ESF is that it is closely linked to the target groups it supports and that it needs to be shaped in a way that allows for many small-scale, locally based projects; calls for the Member States to be required to pass on funding to projects immediately, so as to rule out problems for smaller beneficiaries; calls on the Commission and the Member States to ensure flexibility in the financial implementation of programmes, to take the principle of proportionality regarding time and efforts and financial contribution into account when fixing control and audit obligations, and to simplify procedures and reduce excessive administrative costs and any obstacles, for the benefit of the projects and the potential beneficiaries, thereby making the ESF better able to contribute to achieving the EU's objectives for growth and job creation; calls on the Commission to increase the choice for management authorities and beneficiaries as regards financing options and to propose the possibility of standard cost options alongside traditional accounting;
Kaimiņattiecību un paplašināšanās politika
Neighbourhood and enlargement policies
atkārto prasību par Reģionālās attīstības komitejas iesaistīšanu minēto instrumentu turpmākā pilnveidošanā;
Reiterates its call for the Committee on Regional Development to be involved in and share responsibility for determining the form that these instruments will take in future;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni ( 2010/2300(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on the future of EU budget support to developing countries ( 2010/2300(INI) )
ņemot vērā saistības, kuras 2005. gadā G8 valstis uzņēmās Glenīglsas sanāksmē un visās turpmākajās G8 un G20 sanāksmēs attiecībā uz atbalsta apjomu, atbalstu Subsahāras Āfrikai, kā arī atbalsta kvalitāti,
having regard to the commitments on aid volume, aid to sub-Saharan Africa and aid quality made by the G8 at the 2005 Gleneagles Summit and all subsequent G8 and G20 meetings,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000.gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,
having regard to the Millennium Declaration adopted by the United Nations on 8 September 2000,
un Eiropas Savienības rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā Padomes secinājumi 9558/07, 15.5.2007.
and the European Union Code of Conduct on Complementarity and Division of Labour in Development Policies Council Conclusions 9558/07, 15.5.2007.
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka “politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,
having regard to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which stipulates that ‘the Union shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries’,
ņemot vērā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktu,
having regard to Article 61(2) of the Cotonou Agreement,
ņemot vērā 2011. gada 3. februāra rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā Šajā dienā pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0030 .
having regard to its position of 3 February 2011 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation Texts adopted, P7_TA(2011)0030 .
ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 11/2010 “Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”,
having regard to Court of Auditors Special Report No 11/2010 entitled ‘The Commission's management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’,
ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotne” ( COM(2010)0586 ),
having regard to the Green Paper from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the future of budget support to third countries ( COM(2010)0586 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada ziņojumu “Budžeta atbalsts ‐ vai tas ir efektīvs veids, kā finansēt attīstību?”,
having regard to the Commission's 2008 report entitled ‘Budget support: The effective way to finance development?’
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par budžeta atbalstu kā līdzekli oficiālas attīstības palīdzības (OAP) nodrošināšanai ĀKK valstīm,
having regard to the report of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly's Committee on Economic Development, Finance and Trade on budgetary support as a means of delivering official development assistance (ODA) in ACP countries,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus ( A7–0206/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Budgetary Control ( A7-0206/2011 ),
tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības mazināšana un beigās tās izskaušana ir galvenais Eiropas Savienības attīstības politikas mērķis;
whereas the reduction and ultimate eradication of poverty is the European Union development policy's primary objective under the Lisbon Treaty,
tā kā budžeta atbalsts ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem atbalsta veidiem;
whereas budget support has become one of the key forms of aid,
tā kā daudzi līdzekļu devēji budžeta atbalstu uzskata par vispārīgu un nozaru līdzekli, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību attīstības politikā un ilgtspējīgu reformu procesā, stiprinātu valstu pārskatatbildības iestādes un sistēmas un veicinātu izaugsmi, nabadzības izskaušanu un attīstības jomas mērķu sasniegšanu;
whereas many donors consider general and sectoral budget support as a means of fostering partner countries' ownership of development policies and lasting reform processes, strengthening national accountability institutions and systems, and facilitating growth, poverty reduction and the achievement of development objectives,
tā kā ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana, lai vispirms radītu nepieciešamos priekšnosacījumus no programmām izrietošu darbību īstenošanai, tostarp budžeta atbalstam vai plašākiem modeļiem;
whereas operational capacity development is needed in order to create in the first place the preconditions for programme-based approaches, including budget support or more far-reaching models,
tā kā budžeta atbalsts ļauj novērst dažas tradicionālās projektu pieejas vājās vietas (augstas darījumu izmaksas, sadrumstalotas paralēlas sistēmas) un tādējādi stiprināt Lisabonas līgumā uzsvērto Savienības pasākumu vienotību un efektivitāti;
whereas budget support helps to overcome certain weaknesses of the traditional project-based approach (high transaction costs, fragmented parallel systems) and thus increase the coherence and efficiency of EU measures, aims which are stressed in the Lisbon Treaty,
tā kā budžeta atbalstam būtu jāuzlabo atbalsta kvalitāte un efektivitāte, jo īpaši līdzdalības un saskaņošanas principa piemērošanas jomā, jo ar politisku dialogu starp atbalsta devējiem un saņēmējiem ir iespējams iemaksas pielāgot prioritātēm, ko valstis noteikušas savās stratēģijās nabadzības samazināšanai;
whereas budget support should help to improve the quality and effectiveness of aid, with particular reference to the principles of ownership and harmonisation, given that political dialogue between donors and recipients makes it possible to tailor contributions to the priorities countries have set in their national poverty reduction strategies,
tā kā Eiropas Revīzijas palāta ziņojumos par budžeta atbalstu ir minējusi ar to saistītos riskus, tomēr “dinamiskā pieeja” vispārējos budžeta atbalsta nosacījumos joprojām ir ļoti svarīgs politiskā dialoga instruments; tā kā tomēr budžeta atbalstu nekādā gadījumā nevar uzskatīt par līdzekļu piešķiršanu bez nosacījumiem;
whereas, despite the risks mentioned by the European Court of Auditors in its reports on budget support, the ‘dynamic approach’ in the general conditionality of budget support is still a very important instrument of political dialogue; whereas budget support must nevertheless under no circumstances be considered as a ‘blank cheque’,
tā kā saistību kopums, ko saņēmējvalstis uzņemas attiecībā pret visiem saviem partneriem, laiku pa laikam var apgrūtināt līdzekļu izmantošanu, ņemot vērā to, ka līdzekļu devēju nosacījumi dažreiz izrādās pretrunīgi;
whereas the range of commitments made by beneficiary countries to all their partners may, in some cases, make their use difficult, given that the conditions imposed by donors are sometimes contradictory,
tā kā līdz šim Eiropas Savienība partnerības nolīgumos vairāk ir minējusi cilvēktiesību pārkāpumus (tā saucamie pirmās paaudzes pārkāpumi), nevis sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību pārkāpumus (tā saucamie otrās paaudzes pārkāpumi);
whereas the European Union has hitherto referred more frequently to violations of human rights (‘first-generation rights’) in partnership agreements rather than violations of social, economic and cultural rights (‘second-generation rights’),
tā kā visiem līdzekļu devējiem vajadzētu apspriesties, lai novērstu jebkādas atšķirības nosacījumos;
whereas all the donors should consult one another in order to prevent inconsistencies in conditionality,
tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma 2. panta 3. punktu Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un tam jāattiecas arī uz attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku;
whereas, pursuant to Article 2(3) of the Lisbon Treaty, it is an objective of the European Union to work for a sustainable social market economy, and whereas this should also apply with reference to development policy and relations under the neighbourhood policy,
tā kā partnervalsts valdības budžeta pārvaldības pārskatatbildība attiecībā uz tās iedzīvotājiem ir nozīmīgs faktors attiecīgās valsts spēju attīstībā, pateicoties tās parlamenta īstenotajai kontrolei, kā arī pilsoniskās sabiedrības izglītošanai publisko finanšu jomā,
whereas making a partner government publicly accountable for its budgetary management is an essential factor in the country's capacity building process through the exercise of scrutiny by its parliament and the provision of information to civil society in the field of public finance,