natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā pasaules pārtikas krājumi ir kritiski samazinājušies — ja pēc Otrā Pasaules kara krājumu pietika vienam gadam, tad 2007. gadā to pietika tikai 57 dienām un 2008. gadā — 40 dienām;
G. whereas world food stocks have fallen to critically low levels, from one year’s supply of food in stock after World War II to just 57 days in stock in 2007 and only 40 days in 2008,
H. tā kā šiem un citiem faktoriem ir tieša un nopietna ietekme uz lielu cilvēku skaitu; tā kā pārtikas cenu krīze pasaulē ir novedusi miljoniem cilvēku nabadzībā un badā; tā kā šī notikumu attīstība pasaulē ir izraisījusi dumpjus un politiskus nemierus, vēl vairāk destabilizējot valstis un reģionus visā pasaulē;
H. whereas these and other factors have had immediate and serious consequences for a significant number of people; whereas, globally, the food price crisis has pushed millions more into poverty and hunger; whereas these developments have sparked riots and unrest around the world, further destabilising countries and regions around the globe;
I. tā kā saskaņā ar pašreizējām to organizāciju aplēsēm, kuras cīnās pret badu pasaulē, pašlaik jaunattīstības valstīs katrs piektais iedzīvotājs nesaņem pārtiku pietiekamā daudzumā un cieš pastāvīgu badu un katru dienu pasaulē vairāk nekā 30 000 bērnu mirst no bada un nabadzības;
I. whereas, according to current estimates from organisations fighting world hunger in developing countries, one person in five is currently undernourished and suffering from chronic hunger and each day over 30 000 children in the world die of hunger and poverty,
J. tā kā veselība ir attīstības un ekonomiskā uzplaukuma priekšnoteikums, jo slikta veselība rada nopietnus sociālus un ekonomiskus šķēršļus ģimenēm un sabiedrībai, un tā kā piekļuvei tīram dzeramajam ūdenim, sanitārai sistēmai un nodrošinātībai ar pārtiku ir izšķiroša nozīme veselības veicināšanā visā pasaulē;
J. whereas health is a prerequisite for development and economic prosperity, as poor health places huge social and economic burdens on families and society, and whereas access to safe drinking water, sanitation and food security are vital for the promotion of health throughout the world,
K. tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina darbu un iztikas līdzekļus vairāk nekā 70 % strādājošo iedzīvotāju un daudzās Āfrikas valstīs vairāk nekā 80 % strādājošo iedzīvotāju un tādēļ lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme, lai efektīvi cīnītos pret nabadzību un badu;
K. whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries and for more than 80 % in many African countries and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively,
L. tā kā papildus dalībvalstu ieguldījumiem Eiropas Savienība tradicionāli finansē aptuveni 10 % no vispasaules attīstības sadarbības; to apliecina pašreizējais ieguldījums, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi — EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu pieaugumu jaunattīstības valstīs, un pārējais, izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humanitārās palīdzības instrumentus);
L. whereas the European Union traditionally finances around 10 % of worldwide development cooperation, in addition to Member States' contributions, a figure confirmed by the current contribution through EC instruments (of around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
M. tā kā saskaņā ar FAO prognozēm pietiktu ieguldīt EUR 30 miljardus gadā, lai iedzīvotājiem, kuru skaits 2050. gadā sasniegs 9 miljardus, būtu garantēta nodrošinātība ar pārtiku;
M. whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure the food security of a world population which will reach 9 billion by 2050,
1. norāda, ka nodrošinātība ar pārtiku un pašapgāde nav viens un tas pats un efektīvai lauksaimniecības preču piegādei patērētājiem visā pasaulē joprojām jābūt galvenajai prioritātei, vienlaikus visā pasaulē veicinot centienus palielināt ražošanu;
Notes that food security and self-sufficiency are not the same thing and that, whilst efforts to increase production around the world must be encouraged, the efficient supply of agricultural goods to consumers throughout the world must remain a top priority;
7. prasa, lai visas iesaistītās puses sadarbotos, tā nodrošinot PTO Dohas sarunu kārtas sekmīgu noslēgumu un uzskata, ka multinacionāls nolīgums ir būtiski svarīgs sekmīgai lauksaimniecības nozaru attīstībai jaunattīstības valstīs;
Calls for all parties to work together to ensure that the WTO Doha Round can be successfully completed, and considers an agreement at multi-national level to be vitally important for the successful development of agricultural sectors in the developing world;
9. uzsver, ka kopš 2007. gada lauksaimniecības preču cenas ir ievērojami svārstījušās un ka no 2007. gada vidus līdz 2008. gada vidum cenas strauji pieauga, un pēc tam šis straujais pieaugums bija vērojams arī patēriņa cenās; norāda, ka pēc plaša patēriņa preču cenu straujā pieauguma tās strauji kritās;
Stresses that since 2007, agricultural commodity prices have fluctuated dramatically and that from mid-2007 to mid-2008, prices rose sharply, followed by a sharp increase in consumer prices; notes that this steep increase in basic commodity prices was followed swiftly by a sharp fall in commodity prices;
15. uzsver starptautiskās sadarbības nozīmi, kā arī nepieciešamību neizmantot vienpusējus pasākumus, kuri neatbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem un kuri apdraud nodrošināšanu ar pārtiku;
Stresses the importance of international cooperation as well as the necessity of refraining from unilateral measures that are not in accordance with international law and the Charter of the United Nations and that endanger food security;
16. pauž bažas par pašreizējo pasaules finanšu krīzi; aicina Eiropas Komisiju analizēt finanšu krīzes ietekmi uz lauksaimniecības nozari un apsvērt priekšlikumus nozares stabilitātes nodrošināšanai, ietverot arī pieeju aizdevumiem un kredīta garantijām;
Is alarmed by the current global financial crisis; calls on the European Commission to analyse the effects of the financial crisis on the agricultural sector and to consider proposals to ensure the stability of the sector, including the issue of access to loans and credit guarantees;
23.11.2009 B7-0169/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
23.11.2009 B7-0169/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par nodrošinātību ar pārtiku — izskaust badu pasaulē
on the FAO World Summit on Food Security - Eradicate hunger from the face of the earth
PE432.785v01-00 B7‑0169/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par nodrošinātību ar pārtiku — izskaust badu pasaulē
PE432.785v01 B7‑0169/2009 European Parliament resolution on the FAO World Summit on Food Security - Eradicate hunger from the face of the earth
– ņemot vērā Pasaules Pārtikas organizācijas 1996. gada augstākā līmeņa sanāksmes secinājumos un Tūkstošgades deklarācijā pausto apņēmību līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš badu,
– having regard to the conclusions of the 1996 World Food Summit and the Millennium Declaration on reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
– ņemot vērā ANO Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām noteiktās saistības, jo īpaši tā 11. pantu par tiesībām uz pārtiku un to, ka visas Eiropas Savienības valstis pievienojušas šim dokumentam,
– having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, to which all EU Member States are party, particularly Article 11 thereof on the right to food,
– ņemot vērā 2008. gada 22. maijā Ženēvā notikušo ANO Cilvēktiesību padomes īpašo sesiju par to, kā tiesību uz pārtiku īstenošanu negatīvi ietekmē pasaules pārtikas krīze, kuras viens no iemesliem bija augošās pārtikas cenas,
– having regard to the Special Session of the UN Human Rights Council of 22 May 2008 in Geneva on ‘The negative impact on the realisation of the right to food of the worsening of the world food crisis, caused inter alia by soaring food prices’,
– ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumus,
– having regard to the reports of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC),
– ņemot vērā pašlaik notiekošās sarunas par Dohas Attīstības sarunu kārtu,
– having regard to the current negotiations in the Doha Development Round,
– ņemot vērā 2007. gada 22. novembra Kigali deklarāciju par attīstības mērķiem atbilstošiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, kuru pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,
– having regard to the Kigali Declaration of 22 November 2007 for development-friendly Economic Partnership Agreements (EPAs), adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly,
– ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu,
– having regard to its resolution of 25 October 2007 on rising feed and food prices,
– ņemot vērā 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs,
– having regard to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1337/2008, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs,
– having regard to Regulation (EC) No 1337/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries,
– ņemot vērā 2009. gada 10. jūlija L’Akvilas kopīgo paziņojumu par nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the Joint Statement on Food Security made in L'Aquila on 10 July 2009,
– ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta 2009. gada 16.–18. novembrī Romā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the declaration of the World Summit on Food Security in Rome on 16-18 November 2009,
A. tā kā aptuveni 1,02 miljardi cilvēku cieš badu un ik dienu vairāk nekā 17 000 bērnu mirst no nepietiekama uztura, kas nozīmē, ka ik gadu badā mirst seši miljoni bērnu;
A. whereas approximately 1.02 billion people are facing severe hunger and more than 17 000 children die of starvation every day, equating to six million children each year,
B. tā kā pārtikas un degvielas krīzes tiešs rezultāts ir nabadzībā dzīvojošo cilvēku skaita pieaugums par 130-155 miljoniem salīdzinājumā ar 2008. gadu;
B. whereas as a direct result of the food and fuel crises an additional 130-155 million people are now living in poverty compared to 2008,
C. tā kā pašreizējo situāciju vēl saasinās klimata pārmaiņas, ūdens trūkums, iedzīvotāju skaita palielināšanās un migrācija no laukiem uz pilsētām;
C. whereas the current situation will only be exacerbated by climate change, water scarcity, population growth and rural-urban migration,
D. tā kā laika posmā no 1980. gada līdz 2006. gadam lauksaimniecības palīdzībai atvēlētā oficiālās attīstības palīdzības daļa samazinājusies no 17 % līdz 3,8 % un tāda pati tendence vērojama arī valstu budžetos;
D. whereas agricultural assistance as a share of official development assistance (ODA) fell from 17% in 1980 to 3.8% in 2006, and the same trends have been observed in national budgets,
E. tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs,
E. whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors,
4. atzīmē, ka tikai sešpadsmit valstis sasniegušas mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš badu, taču uzsver, cik cīņā ar badu ir svarīga labvēlīga ekonomiskā vide, mērķtiecīgi ieguldījumi un atbildīga plānošana;
Notes that only 16 countries have so far achieved the goal of reducing hunger levels by 50% by 2015; underlines, however, the importance of a favourable economic environment, targeted investment and sensible planning to be successful in the fight against hunger;
23.11.2009 B7-0170/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
23.11.2009 B7-0170/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku
on the FAO World Summit and food security
PE432.786v01-00 B7‑0170/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku
PE432.786v01-00 B7‑0170/2009 European Parliament resolution on the FAO World Summit and food security
un 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0229 .
, and its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and the developing countries Texts adopted, P6_TA(2008)0229 .
– ņemot vērā 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu – priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0577 .
– having regard to its resolution of 29 November 2007 on Advancing African Agriculture - Proposal for agricultural development and food security in Africa Texts adopted, P6_TA(2007)0577 .
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai un Reģionu komitejai — Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana: Norādījumi par ES rīcību ( COM(2008)0321 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - Tackling the challenge of rising food prices - Directions for EU action ( COM(2008)0321 ),
– ņemot vērā ziņojumu par Kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku ( M. McGuinness ziņojumu) ( 2008/2153(INI) ,
– having regard to the Common Agricultural Policy and Global Food Security report (McGuinness Report) ( 2008/2153(INI) ),
– ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izplatītās Lauksaimniecības perspektīvas 2008.-2017. gadam,
– having regard to the Agricultural Outlook 2008-2017 released by the Food and Agricultural Organisation (FAO) and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD),
– ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudes” reformas rezultātus,
– having regard to the outcome of the ‘Health Check’ reform of the common agricultural policy,
– ņemot vērā aizvien notiekošās sarunas par Dohas Attīstības sarunu kārtu,
– having regard to the ongoing WTO negotiations on the Doha Development Round,
– ņemot vērā 2009. gada 16. –18. novembra Romas augstākā līmeņa sanāksmē par pārtikas nodrošinātību pieņemto deklarāciju,
– having regard to the declaration of the World Summit on Food Security held in Rome on 16‑18 November 2009,
A. tā kā Eiropas Savienība ir galvenā attīstības un humānās palīdzības sniedzēja pasaulē, bet starptautiskā līmenī kopš 80. gadiem lauksaimniecības atbalsta, jo īpaši Eiropas Savienības piešķirtā atbalsta daļa ir nepārtraukti samazinājusies;
A. whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but at international level the share of aid allocated to agriculture, particularly from the European Union, has constantly diminished since the 1980s,
B. tā kā pašreizējā krīze vissmagāk ietekmē mājsaimniecības ar maziem ienākumiem gan Eiropas Savienībā, gan jaunattīstības valstīs, kur pārtikas vajadzībām mājsaimniecības patērē 60 % līdz 80 % no kopējiem ienākumiem (salīdzinājumam — ES tie vidēji nepārsniedz 20 %);
B. whereas the present crisis impacts most heavily on low-income households in both the European Union and the developing world, where the proportion of household income spent on food represents between 60 % and 80 % of total income, in comparison to the EU average of less than 20 %,
C. tā kā Parlaments un Padome ir atkārtoti aicinājuši aktīvi reaģēt uz šo globālo problēmu, īpaši nodrošinot finansējumu, kas nepieciešams lauksaimniecības resursu un palīdzības finansēšanai, izmantojot tirgus pārvaldības instrumentus;
C. whereas Parliament and the Council have called repeatedly for a strong response to the global problem, providing, in particular, the necessary financing for agricultural inputs and assistance in using market-based management instruments,
D. tā kā Eiropas Savienība aizvien ir lielākā pārtikas ražotāja, kas nodrošina 17 % no pasaulē saražotā kviešu daudzuma, 25 % no pasaulē saražotās piena produkcijas, 20 % no pasaulē saražotās cūkgaļas produkcijas un 30 % no pasaulē saražotās liellopu gaļas produkcijas; tā kā ES ir arī lielākā lauksaimniecības produkcijas importētāja, tās piegāžu līmenis ir ievērojami zemāks par daudzu lauksaimniecības pamatpreču pašapgādes slieksni;
D. whereas the European Union remains a major food producer, accounting for 17 % of the world’s wheat, 25 % of world’s milk production, 20 % of the world’s pigmeat production and 30 % of the world’s beef production; whereas it is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
E. tā kā dzīvnieku barības cenu pieaugums palielina ražošanas izmaksas un tādēļ var samazināties lopkopības produkcijas ražošanas apjoms, ja pieprasījums pēc šīs produkcijas palielinās un saskaņā ar prognozēm turpinās palielināties, jo īpaši jaunajās tirgus ekonomikas valstīs;
E. whereas the rise in the prices of animal feed increases the cost of production, which entails the risk that production of stockfarming products will fall when demand for them is rising and is forecast to continue doing so, particularly in the emerging economies,
F. tā kā ļoti lielas preču cenu svārstības var kļūt par aizvien izteiktāku un regulārāku pasaules tirgus iezīmi; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus ienākumus lauku saimniecībām, galvenokārt ņemot vērā ātrumu, ar kādu palielinās lauksaimniecības resursu izmaksas, kā arī aizvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām;
F. whereas dramatic fluctuations in commodity prices may be a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm input costs increase and the increasing divergence developing between producer and consumer prices,
G. tā kā pasaules pārtikas krājumi ir kritiski samazinājušies — pēc Otrā Pasaules kara krājumu pietika vienam gadam, 2007. gadā — 57 dienām, bet 2008. gadā — tikai 40 dienām;
G. whereas world food stocks have fallen to critically low levels, from one year’s supply of food in stock after World War II to just 57 days in stock in 2007, and to only 40 days in 2008,
H. tā kā šiem un citiem faktoriem ir tieša un nopietna ietekme uz lielu cilvēku skaitu; tā kā pārtikas cenu krīze pasaulē ir novedusi miljoniem cilvēku nabadzībā un badā; tā kā šī notikumu attīstība pasaulē ir izraisījusi dumpjus un politiskus nemierus, vēl vairāk destabilizējot valstis un reģionus visā pasaulē; tā kā pat ES krājumi ir tā samazinājušies, ka ārkārtas pārtikas programmas rīcībā šobrīd ir mazāk pārtikas izdalīšanai;
H. whereas these and other factors have had immediate and serious consequences for a significant number of people; whereas, globally, the food price crisis has pushed millions more into poverty and hunger; whereas these developments have sparked riots and unrest around the world, further destabilising countries and regions around the globe; whereas, even in the EU, stocks have been depleted in such measure that the emergency food programme has, at present, less food to distribute,
I. tā kā saskaņā ar pašreizējām to organizāciju aplēsēm, kuras cīnās pret badu pasaulē, pašlaik jaunattīstības valstīs katrs piektais iedzīvotājs nesaņem pārtiku pietiekamā apjomā un cieš pastāvīgu badu un katru dienu pasaulē vairāk nekā 30 000 bērnu mirst no bada un nabadzības;
I. whereas, according to current estimates from organisations fighting world hunger in developing countries, one person in five is currently undernourished and suffering from chronic hunger and each day over 30 000 children in the world die of hunger and poverty,
J. tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina darbu un iztikas līdzekļus vairāk nekā 70 % strādājošo iedzīvotāju un daudzās Āfrikas valstīs vairāk nekā 80 % strādājošo iedzīvotāju un tādēļ lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme, efektīvi cīnoties pret nabadzību un badu;
J. whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries, and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively,
K. tā kā papildus dalībvalstu ieguldījumiem Eiropas Savienība tradicionāli finansē aptuveni 10 % no vispasaules attīstības sadarbības; tā kā to apliecina pašreizējā iemaksa, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi — EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs, un pārējais, izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humānās palīdzības instrumentus);,
K. whereas the European Union traditionally finances around 10 % of worldwide development cooperation, in addition to Member States’ contributions; this is confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
L. tā kā, ņemot vērā ietekmi uz dabas resursiem, tiek paredzēts, ka pārtikas pieprasījums pasaulē līdz 2050. gadam dubultosies un līdz ar to pasaulē būs nepieciešams palielināt arī pārtikas ražošanu;
L. whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
N. tā kā līdz šim ar starptautiskiem un reģionāliem nolīgumiem nav izdevies normalizēt tirgus piedāvājumu un tirdzniecību; tā kā valdībām visā pasaulē nesenais pārtikas cenu pieaugums ir jāuztver kā nepieciešamība saprast, ka lauksaimniecības produkciju nedrīkst uztvert kā pašu par sevi saprotamu,
N. whereas present international and regional agreements have proved incapable of normalising market supply and trade; whereas the recent surge in food prices should be a wake-up call for governments throughout the world that agricultural production is not to be taken for granted,
4. uzsver, ka kopš 2007. gada lauksaimniecības preču cenas ir ievērojami svārstījušās un ka no 2007. gada vidus līdz 2008. gada vidum cenas strauji pieauga, un pēc tam šis straujais pieaugums bija vērojams arī patēriņa cenās; norāda, ka pēc pamatpreču cenu straujā pieauguma tās strauji kritās un kļuva nestabilas;
Stresses that since 2007, agricultural commodity prices have fluctuated dramatically and that from mid-2007 to mid-2008, prices rose sharply, followed by a sharp increase in consumer prices; notes that this steep increase in basic commodity prices was followed swiftly by a sharp fall in commodity prices to unsustainable levels;
11. norāda, ka vairāk nekā 860 miljoni pasaules iedzīvotāju dzīvo pastāvīgā badā; atzīmē, ka Pasaules Banka paredz, ka pārtikas cenu pieaugums varētu iegrūst dziļākā nabadzībā vēl 100 miljonus cilvēku;
Points out that over 860 million people globally experienced chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices could push an additional 100 million people into deeper poverty;