natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkārtoti norāda, cik svarīgi ir izvirzīt konkrētus un pārbaudāmus mērķus, kam piešķirts atbilstīgs finansējums, lai varētu īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” integrētās pamatnostādnes jauniešu bezdarba samazināšanai; tāpēc uzsver, ka dalībvalstīm nacionālajās reformu programmās ir jāapņemas līdz 2014. gadam par 10 % palielināt to jauniešu nodarbinātību, kuri ir vecumā no 15 līdz 25 gadiem, un līdz 2020. gadam līdz 75 % paaugstināt jauniešu nodarbinātības rādītāju (attiecībā uz jauniešiem, kuri nav iesaistīti mācībās);
Reiterates the importance of specific, verifiable objectives combined with adequate financial means for the implementation of the Europe 2020 strategy and the integrated guidelines to reduce youth unemployment; emphasises, therefore, that in their National Reform Programmes the Member States should commit themselves to raising the employment rate for young people between the ages of 15 and 25 by 10% by 2014 and to increase the youth employment rate (for those not in education) to 75% by 2020;
norāda ‐ tā kā apmēram 35 % no visām darbvietām, kas kļūs pieejamas no šā brīža līdz 2020. gadam, būs nepieciešama augsta kvalifikācija un pielāgošanās un inovācijas spējas, ir intensīvi jācenšas palielināt to cilvēku skaitu vecumā no 30 līdz 34 gadiem, kuriem ir akadēmiskais grāds vai līdzvērtīga kvalifikācija, panākot, ka viņu īpatsvars sasniedz vismaz 40 %;
Notes that, since some 35% of all jobs that will become available between now and 2020 will require high qualifications combined with the ability to adapt and innovate, intensive efforts must be made to increase the proportion of people aged between 30 and 34 with a university degree or equivalent qualification to at least 40%;
atzīst, ka dalībvalstis atbild par integrēto pamatnostādņu īstenošanu, savukārt Komisijai ir jāatbalsta un jāuzrauga pasākumi valstu mērogā, piemērojot atvērtās koordinācijas metodi (AKM); uzskata, ka ir jāuzrauga mērķgrupas un rādītāji, ko iniciatīvā ierosinājusi Komisija, un ka īstenošanas gaitā panāktā attīstība ir jāizmēra ar skaidriem rādītājiem;
Recognises that implementing the integrated guidelines is the responsibility of the Member States, whilst the Commission should support and monitor action at national level through the open method of coordination (OMC); takes the view that the target groups and indicators proposed by the Commission in the initiative should be monitored and that the progress made during implementation should be measured by means of clear indicators;
uzskata, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai sniegtu iespējami daudz informācijas, izvēles iespēju un apmācību, kas jauniešiem palīdzētu realizēt viņu potenciālu, taču stingri uzskata, ka to katrā dalībvalstī vislabāk paveiktu cilvēki vietējā līmenī, kuri strādā uz vietas;
Takes the view that measures must be taken by the Member States to provide as much information, choice and training as possible to help young people fulfil their potential, but strongly believes this is best delivered by people working on the ground at local level in each Member State;
uzskata, ka ir jāturpina pilnveidot kvalitatīvi profesionālās izaugsmes un ievirzes pakalpojumi; uzsver, cik svarīgi ir sociālos partnerus iesaistīt šo pakalpojumu izstrādē, organizēšanā, sniegšanā un finansēšanā, lai nodrošinātu atbilstību darba tirgum un efektivitāti;
Takes the view that quality career and vocational guidance services must be further developed; stresses the importance of involving the social partners in their design, organisation, delivery and funding in order to ensure labour-market relevance and efficiency;
uzsver ‐ uzņēmumu sociālās atbildības kontekstā ir svarīgi palīdzēt jauniešiem izdarīt pareizu profesijas izvēli, ņemot vērā gan valsts, gan Eiropas darba tirgus vajadzības, un norāda, ka šādas iniciatīvas varētu papildināt prakse darba vietā;
Stresses the importance in terms of corporate social responsibility of helping young people make sound career choices, taking account of the needs of both the national and the European employment market, and points out that such initiatives could be accompanied by work-experience placements;
uzskata, ka profesijas izvēles iespējas joprojām lielā mērā ir saistītas ar dzimumu un ka šis faktors palielina dzimumu nelīdztiesību; uzsver, ka tas ietekmē gan sieviešu bezdarbu, gan nabadzību; uzsver, ka šāda diskriminācija dzimuma dēļ ir jānovērš;
Takes the view that occupational choices are still strongly gender-based and that this is a factor adding to gender inequality; stresses that this has an impact both on female unemployment and on poverty; stresses that such gender-based discrimination needs to be overcome;
uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai sniegtu visaptverošu pārskatu par iespējamiem izglītības un apmācības veidiem un profesijas izvēli pēc izglītības iegūšanas, piemēram, ar līdztiesības konsultantu atbalstu, un ka ir jācenšas sniegt atbalstu, lai jau agrīnā vecumā meitenēm veidotos interese par eksaktiem priekšmetiem (matemātiku, informātiku, dabaszinātnēm un tehnoloģiju) un par jomām, kurām ir stratēģiska nozīme profesionālās attīstības ziņā, savukārt zēni ir jāieinteresē par profesijām, kas saistītas ar izglītību, aprūpi un sociālajiem pakalpojumiem;
Stresses that measures must be taken to present a comprehensive overview of possible educational and training paths and later career choices, for example with the help of equality advisers, and that an attempt must be made from an early age to interest and support girls, in particular, in taking MINT (Mathematics, Informatics, Natural sciences, and Technology) subjects and in areas of strategic importance in professional development terms, and boys in teaching, caring and social professions;
ņemot vērā, ka nākotnē pietrūks kvalificētu darbinieku, uzsver, ka ir jāveic īpaši pasākumi, lai palielinātu meiteņu un sieviešu potenciālu, jo īpaši īstenojot konkrētas atbalsta programmas, kas veicina meiteņu sagatavošanu zinātniskām un tehniskām profesijām;
Emphasises that, in the light of the future shortage of skilled workers, specific measures must be taken to foster the potential of girls and women, involving, in particular, specific support programmes which encourage the preparation of girls for scientific and technical professions;
atzinīgi vērtē to, ka aizvien pieaug EIB nozīme studentu finansēšanas programmu noteikšanā un jauniešu atbalstīšanā sava uzņēmuma izveidei; uzskata, ka EIB nozīmei jābūt vēl lielākai, mērķtiecīgi ieguldot dalībvalstu nozarēs ar augstu pievienoto vērtību un jo īpaši tādos uzņēmumos, kas īpaši cenšas pieņemt darbā jauniešus un sniegt viņiem kvalitatīvu apmācību;
Welcomes the greater role played by the EIB in establishing financing programmes for students and in supporting young people setting up their own businesses; believes that the EIB should play an even greater role by investing selectively in high added-value sectors in the Member States and particularly in enterprises that are making the greatest effort to hire young people and provide them with high-quality training;
uzskata, ka bezmaksas, valsts finansētas mācekļu vietas un standartizēta apmācības atbalsta sistēma var būt iedarbīgs instruments īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu integrācijai darba tirgū;
Considers that free, publicly-funded training places and a standardised system of training assistance can be one effective instrument for integrating particularly disadvantaged young people into the labour market;
tomēr uzsver, ka izšķiroša nozīme ir pirmajai iekļūšanai darba tirgū un ka jebkuru integrācijas pasākumu mērķim jābūt tradicionālā darba tirgus pieejamībai jau agrīnā posmā, to veicinot ar atbalsta pasākumiem un galveno uzmanību pievēršot individuālu personu vajadzībām;
Stresses, however, that integration into the first labour market is essential and that any integration measures should aim to promote access to the regular labour market from an early stage onwards, backed by support measures focusing on the needs of individuals;
uzsver, ka nabadzīgiem jauniešiem finansiālu un valodas barjeru un atsevišķos gadījumos arī diskriminācijas dēļ ir sevišķi grūti gūt pieredzi ārzemēs; ir pārliecināts, ka ar finanšu atbalstu jo īpaši ir jārisina visnelabvēlīgākajā situācijā esošo jauniešu vajadzības;
Stresses the specific difficulties poor young people face in spending time abroad, owing to financial and linguistic constraints and in some cases discrimination; is convinced that financial support must address the needs of the most disadvantaged in particular;
uzsver, cik būtiski ir radīt nodarbinātības iespējas jauniešiem ar invaliditāti, izveidojot atbilstoši pielāgotas apmācības programmas, un mudināt šai svarīgajai jauniešu grupai nodrošināt vairāk subsidēto darbvietu, lai viņiem palīdzētu integrēties un realizēt savu potenciālu sabiedrībā;
Stresses the importance of creating employment opportunities for disabled young people, by establishing suitably adapted training programmes, and of encouraging the provision of more employment grants for this important group of young people, in the interests of helping them to become more integrated and achieve their potential in society;
uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai valstu un Eiropas līmenī pilnībā noskaidrotu situāciju, kādā atrodas jaunieši, kuri nedz strādā, nedz mācās vai apgūst arodu; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm apzināt jauniešu atstumtības iemeslus un ieteicamos pasākumus viņu reintegrācijai un šīs problēmas izskaušanai, nākamo 10 gadu laikā sasniedzot attiecīgos mērķus Eiropas darbaspēka nodarbinātības un konkurētspējas jomā un samazinot to personu skaitu, kuras priekšlaicīgi pārtrauc mācības;
Stresses the need for measures to clarify fully the situation at national and European level regarding young people who are unemployed and not taking part in education or training; calls on the Commission, in cooperation with the Member States, to identify the reasons for the marginalisation of young people and recommend ways of reintegrating them and of taking action to remedy the problem through the achievement over the next 10 years of the relevant objectives with regard to the employability and competitiveness of the European workforce and a reduction in school drop-out rates;
uzsver, ka stažēšanās ir piemērots palīglīdzeklis pareizās profesijas izvēlē ikvienā darba meklēšanas posmā, un atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka ir jānosaka minimālie stažēšanās standarti, piemēram, attiecībā uz ienākumiem un sociālajām tiesībām, ietverot sociālo aizsardzību un sociālās drošības noteikumus, nolūkā uzlabot stažēšanās kvalitāti un nodrošināt tās izglītojošo vērtību;
Emphasises that traineeships are an appropriate aid in making the right career choice at all stages of the process of choosing an occupation, and draws attention once again to the need to lay down minimum standards for traineeships, for example as regards income and social rights, including social protection and social security arrangements, in order to improve the quality of traineeships and ensure their educational value;
atkārtoti pauž uzskatu, ka stažēšanās nedrīkst aizvietot faktiskās darba vietas un ir stingri jāierobežo tās ilgums; uzsver ‐ lai novērstu stažieru izmantošanu, steidzami ir vajadzīga juridiski saistoša Eiropas kvalitātes sistēma attiecībā uz stažēšanos, aptverot visu veidu izglītību un apmācību, un Komisijai ir jāiesniedz rīcības plāns kopā ar grafiku, ietverot īsu šīs kvalitātes sistēmas īstenošanas izklāstu;
Reiterates its view that traineeships must not replace actual jobs and must be strictly limited in duration; stresses that a legally-binding European quality framework for traineeships covering all forms of education and training is urgently needed in order to prevent trainees from being exploited and that the Commission should present an action plan, with a timetable, incorporating an outline of how this quality framework would be implemented;
uzsver, ka sevišķi būtiski jauniešu bezdarba novēršanas un integrējošas izaugsmes atbalsta elementi ir ES koordinēti aktīvie darba tirgus pasākumi, piemēram, publiski finansētas nodarbinātības programmas jauniešiem un jaunu, ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu (ar pienācīgu samaksu) un jaunu uzņēmumu radīšana, kā arī uzņēmējdarbības kultūras veicināšana skolās, jaunu iniciatīvu stimuli, tehniska palīdzība uzņēmējdarbības sākšanai, administratīvā vienkāršošana straujākai formalitāšu nokārtošanai, vietējo dienestu tīkli pārvaldības atvieglošanai un saiknes ar universitātēm un pētniecības centriem nolūkā sekmēt produktu un procesu inovāciju, brīvprātīgā darba atzīšana par profesionālo pieredzi un uzņēmējdarbības veicināšana;
Emphasises that the EU's coordinated active labour market measures, such as publicly funded work programmes for young people, and the creation of new, sustainable and good jobs – which are properly remunerated – and new businesses, as well as the promotion of a business culture in schools, incentives for new initiatives, technical assistance for start-ups, administrative simplification to speed up formalities, local service networks to facilitate management, and links with universities and research centres to promote product and process innovation, recognition of voluntary work as professional experience and the promotion of entrepreneurship, are all essential elements in the process of successfully tackling youth unemployment and supporting inclusive growth;
uzsver neformālās un informālās apmācības un izglītības un brīvprātīgā darba nozīmi jauniešu pilnveidošanā; uzsver, ka iegūtās prasmes ne tikai nodrošina jauniešiem izdevību iekļauties darba dzīvē, bet arī dod iespēju aktīvi iesaistīties sabiedrībā un uzņemties atbildību par savu dzīvi;
Emphasises the importance of non-formal and informal learning and education and voluntary work for the development of young people; stresses that the skills gained not only offer young people opportunities in terms of their entry into the world of work, but also enable them to be actively involved in society and to take responsibility for their lives;
uzsver, ka iniciatīvas “Jaunatne kustībā” galīgais mērķis ir ne tikai Eiropas izglītības sistēmu uzlabošana un jauniešu nodarbinātības palielināšana, bet arī tādas sociālās vides radīšana, kurā visi jaunieši spēj īstenot savu potenciālu un vēlmes;
Stresses that the ultimate goal of the YoM initiative is not only to improve European education systems and to increase youth employability, but also to create a social environment in which every young person will be able to realise his or her potential and aspirations;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūcija par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā ( 2010/2159(INI) )
European Parliament resolution of 12 May 2011 on Early Years Learning in the European Union ( 2010/2159(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu,
having regard to Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3., 18. un 29. pantu,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child, in particular Articles 3, 18 and 29 thereof,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Efektivitāte un vienlīdzīgums Eiropas izglītības un apmācības sistēmās” ( COM(2006)0481 ),
having regard to the Commission communication to the Council and to Parliament entitled ‘Efficiency and equity in European education and training systems’ ( COM(2006)0481 ),
ņemot vērā Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā pieņemtos secinājumus,
having regard to the conclusions of the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7-0099/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0099/2011 ),
tā kā bērnu agrīnā izglītošana ir pamats viņu sekmīgai mūžizglītībai, kas ir priekšnoteikums stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai;
whereas children's early learning lays the foundation for successful lifelong learning, which is central to the achievement of the Europe 2020 targets,
tā kā bērni agrīnā bērnībā ir īpaši zinātkāri, ar labām uztveres spējām un vēlas mācīties un tā kā šajā posmā izveidojas tādas svarīgas prasmes kā runasspēja un spēja izteikties, kā arī sociālās prasmes; tā kā šajā vecumā tiek likti pamati bērna turpmākajai izaugsmei izglītības un profesionālajā jomā;
whereas children in their earliest years are particularly curious, receptive and willing to learn, and whereas important skills such as the ability to speak and express oneself, as well as social skills, are formed at this age; whereas it is at this age that the foundations for the child's future educational and occupational career are laid,
tā kā Eiropas Savienībā agrīnās bērnības izglītība un aprūpe (ABIA) tiek sniegta dažādos veidos un atšķirīgā kvalitātē, kas ir ārkārtīgi atkarīga no valstu un reģionu kultūras vērtībām un jēdziena “bērnība” izpratnes;
whereas throughout the EU, early childhood education and care (ECEC) is provided in different ways, with various definitions of ‘quality’ which depend heavily on states' and regions' cultural values and their interpretation of ‘childhood’,
tā kā pastāv nepārprotama saikne starp nākšanu no nabadzīgas un sociāli neaizsargātas vides un nepietiekamu izglītības iegūšanu un tā kā konstatēts, ka ģimenēm no šādas vides piekļuve ABIA pakalpojumiem sniedz vislielāko labumu; tā kā šīs sociāli neaizsargātas grupas mazāk cenšas piekļūt ABIA pakalpojumiem to nepieejamības un izmaksu dēļ;
whereas there is a clear link between a poor and disadvantaged background and low educational achievement, and whereas families from such backgrounds have been shown to benefit most from access to ECEC services; whereas these disadvantaged groups are less likely to seek access to ECEC services owing to issues of availability and affordability,
tā kā ABIA tiek pievērsta mazāka uzmanība un tajā tiek ieguldīts mazāk nekā citos izglītības posmos, lai gan nepārprotami pierādīts, ka ieguldījumiem šā posma izglītībā ir labi rezultāti;
whereas ECEC tends to receive less attention and lower investment than any other stage of education, despite clear evidence that investment in it brings great returns,
tā kā ABIA mērķus bieži vien nosaka pieprasījums darba tirgū, pārāk lielu uzmanību pievēršot vajadzībai palielināt nodarbināto sieviešu skaitu un nepietiekami ņemot vērā bērna vajadzības un intereses;
whereas ECEC targets are often overly labour-market-driven, focusing too heavily on the need to increase the numbers of women in work and too loosely on the needs and best interests of the child,
tā kā daudzām mājsaimniecībām ir ļoti grūti ģimenes pienākumus saskaņot ar darba slodzi, un šādu situāciju radījušas pašreizējās izmaiņas darba tirgū, tādas kā nestandarta un elastīga darbalaika uzspiešana darba ņēmējiem un nestabilu darba attiecību pieaugums;
whereas many households have major difficulties in reconciling family obligations with the constraints of work linked to current changes in the labour market, such as the trend for employees to be required to work atypical and flexible hours and the rise of insecure jobs,
tā kā pastāv tieša saikne starp vecāku un bērnu labklājību un kvantitatīvo un kvalitatīvo piedāvājumu attiecībā uz agrīnā bērnībā pieejamām aprūpes iestādēm;
whereas there is a direct link between the well-being of parents and children and the provision, in terms of both quantity and quality, of early years services,
tā kā bērnu aprūpe tradicionāli tikusi uzskatīta par dabisku sievietes pienākumu, kā rezultātā ABIA jomā pārsvarā strādā sievietes;
whereas childcare has traditionally been seen as the natural activity of women, which has led to a predominance of women working in the ECEC field,
tā kā dalībvalstu un dažādo pakalpojumu sniedzēju nodarbinātā personāla kvalifikācija ir ļoti atšķirīga un tā kā vairākumā dalībvalstu pirmsskolas izglītības sniedzējiem nav izvirzīta prasība pieņemt darbā personālu ar specializētu kvalifikāciju;
whereas staff qualifications vary markedly between Member States and between types of providers, and whereas in most Member States there is no obligation on pre-school providers to employ staff with specific qualifications,
tā kā mazgadīgu bērnu izglītības joma ES mērogā ir ļoti maz pētīta, līdz ar to nav informācijas par ABIA politikas izstrādi un īstenošanu visā Eiropas Savienībā,
whereas there has been very little research undertaken at EU level on young children's education which can inform the development and implementation of EU-wide ECEC policies,
atzinīgi vērtē šādus Eiropadomes Barselonas sanāksmē izvirzītos mērķus: līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri jaunāki par 3 gadiem; tomēr uzskata, ka Padomei un Komisijai ir jāpārskata un jāatjaunina šie mērķi, ABIA politikas centrā izvirzot bērna vajadzības un intereses;
Welcomes the following targets set in the conclusions of the Barcelona European Council: ‘to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age’; argues, however, that the Council and the Commission must revise and update these targets, putting the needs and best interests of the child at the centre of their ECEC policies;
atzīst, ka stratēģijas “Eiropa 2020” (tās mērķis ir izveidot integrētu sabiedrību, palielinot nodarbinātību, pazeminot mācību priekšlaicīgas pamešanas rādītājus un samazinot nabadzību) īstenošana būs sekmīga vienīgi tad, ja visiem bērniem būs nodrošināts pienācīgs dzīves sākums;
Recognises that the Europe 2020 strategy, which seeks to create an inclusive society by raising employment, lowering school-drop out rates and reducing poverty, cannot be achieved unless all children are given an adequate start in life;
norāda, ka agrīnā bērnība ir izšķirošs posms, kurā notiek kognitīvā, sensorā un motoriskā attīstība, afektīvā un personības attīstība, kā arī tiek apgūta valoda, un šis posms arī veido mūžizglītības pamatu; atzīst, ka ABIA atbalsta veselīgu bērna garīgo un fizisko attīstību, sniedzot iespēju kļūt par līdzsvarotākām personām; tāpēc iesaka dalībvalstīm apsvērt iespēju ieviest obligātu prasību, ka pirms skolas gaitu uzsākšanas ir jāpavada viens gads bērnudārzā;
Notes that the early years of childhood are critical for cognitive, sensory and motor development, affective and personal development and language acquisition, and also lay the foundations for lifelong learning; recognises that ECEC supports children's healthy mental and physical development, enabling them to become more balanced human beings; recommends, therefore, that the Member States consider introducing a compulsory year of nursery schooling before the start of schooling proper;
uzsver, ka agrīnai radināšanai pie veselīga dzīvesveida, piemēram, pie veselīgiem uztura paradumiem un atbilstīgām un līdzsvarotām fiziskām aktivitātēm, ir liela ietekme uz fizisko un garīgo attīstību un tas var būt izšķirošais faktors, kas nosaka veselības stāvokli visas dzīves garumā; brīdina, ka bērnus nevajadzētu pārāk agri iesaistīt noteiktās, uz rezultātiem orientētās intensīvās sporta aktivitātēs;
Stresses that the early development of healthy lifestyle behaviours, such as good nutrition habits and appropriate and balanced exercise, can have a profound impact on physical and mental development and be a key determinant of health throughout life; warns against including children too early in certain intensive, results-oriented sports activities;
atkārtoti vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme visu veidu zināšanu apguvē ir agrīnai izglītošanai, jo īpaši attiecībā uz valodām, daudzvalodību un valodu daudzveidību;
Recalls the importance of all early learning in the acquisition of knowledge, particularly of languages, multilingualism and linguistic diversity;