natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nozīmi, jo tā ir līdzeklis, lai nodrošinātu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā; uzskata, ka KLP kopš tās ieviešanas 1962. gadā ir nodrošinājusi ES pilsoņiem pārtikas piegāžu drošību, kā arī lauku vides aizsardzību un uzlabošanu un ES pārtikas ražošanas standartus, kas ir augstākie pasaulē; uzsver, ka Kopienas lauksaimniecībai arī turpmāk ir jāpilda šī loma;
Stresses the importance of the common agricultural policy (CAP) as the means of securing food production in the European Union; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protecting and enhancing the rural environment and EU food production standards which are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
uzsver, ka kopš 2007. gada lauksaimniecības preču cenas ievērojami svārstījušās, un ka no 2007. gada vidus līdz 2008. gada vidum cenas strauji pieauga, izraisot arī strauju patēriņa cenu kāpumu; norāda, ka pēc pamatpreču cenu straujā pieauguma tās strauji kritās un kļuva nestabilas; pauž bažas, ka pārtikas cenas atkal var paaugstināties pasaules ekonomikai atveseļojoties, jo daudzas strukturālās problēmas tā arī nav atrisinātas, tostarp ir nepietiekami liels ieguldījumu līmenis un augsts pieprasījums dažos reģionos;
Stresses that since 2007 agricultural commodity prices have fluctuated dramatically and that between mid-2007 and mid-2008 prices rose steeply, followed by a sharp increase in consumer prices; notes that this steep increase in basic commodity prices was followed swiftly by a sharp fall in commodity prices to unsustainable levels; remains concerned that food prices may surge again as the global economy recovers, as many of the structural problems, including lack of investment and high demand in certain regions, persist;
ar bažām atzīmē lauksaimniecības resursu pieaugošās izmaksas (piemēram, mēslojuma un sēklu cenu pieaugums), kuru dēļ ir palielinājušies maksājumi, kas visiem lauksaimniekiem netiek kompensēti vienādā mērā (īpaši lopkopības nozarē) un kuru dēļ būtiski samazinājušies iespējamie lauku saimniecību ienākumi no preču un pārtikas cenu palielināšanās, tādējādi mazinot stimulus palielināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu; pauž bažas par to, ka ievērojamais resursu cenu pieaugums varētu samazināt to izmantošanu un, iespējams, samazināt produkcijas daudzumu, kas padziļinātu pārtikas krīzi Eiropā un pasaulē;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (for instance increases in prices of fertilisers and seeds ) which have translated into a rise in costs for which not all farmers (particularly in the livestock sector) have been equally compensated and which has significantly eroded any potential increase in farm incomes stemming from higher commodity and food prices, thus lessening the stimulus to increase sustainable agricultural production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less use of inputs and potentially reduced output, which would exacerbate the food crisis in Europe and the world;
uzsver, ka neseno gadu cenu svārstības (gan to straujš pieaugums, gan strauja samazināšanās) īpaši apgrūtinājušas pārtikas nodrošinātības sasniegšanu; uzsver, ka lauksaimnieki pārtrauks ražošanu, ja nesaņems atbilstošu samaksu par saviem ražojumiem; vēlreiz norāda, ka ES lauksaimnieki saražo 17–30 % no pasaules kviešu, piena un liellopu gaļas produkcijas; uzsver, ka turpmākajos gados dzīvotspējīgas ES lauku saimniecības būs ārkārtīgi svarīgas pārtikas nodrošinātībai ES un pasaulē;
Points out that the price volatility of recent years - both the highs and the lows - has made guaranteeing food security a particularly elusive goal; stresses that if farmers do not receive a fair price for their produce they will cease production; points out once again that EU farms produce between 17 % and 30 % of the world's wheat, milk and beef; stresses that maintaining viable farms in the EU will be of paramount importance for food supplies in the EU and throughout the world in the years to come;
vērš uzmanību uz ilgtermiņa strukturālajiem iemesliem, kuriem bija būtiska nozīme saistībā ar neseno lauksaimniecības preču cenu pieaugumu, tostarp tam, ka pieprasījums pasaulē arvien pieauga, bet ieguldījumi lauksaimnieciskajā ražošanā pastāvīgi samazinājās; atzīmē, ka no šiem faktoriem tieši enerģijas cenu (bet jo īpaši naftas cenu) pieaugumam bija lielākā ietekme uz pasaules lauksaimniecības ražošanu (palielinot lauksaimniecības ražošanas un pārtikas izplatīšanas izmaksas) un pārtikas krīžu atkārtošanos nabadzīgajās valstīs (ietekmējot izmaksas saistībā ar pārtikas preču transportēšanu valstu iekšienē);
Draws attention to the longer-term structural causes at play in the recent increase in prices of agricultural commodities, including steadily rising global demand and sustained reductions in investment in productive agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing production and food-distribution costs) and on the frequency of food crises in poor countries (owing to higher food transport costs within those countries);
atzīmē, ka, lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā pārsniegs 9 miljardus, lauksaimniecības produkcijas apjomam līdz tam laikam ir jāpalielinās par 70 %; norāda, ka vairāk nekā 860 miljoni pasaules iedzīvotāju cieš no pastāvīga bada; atzīmē Pasaules Bankas prognozi, ka pārtikas cenu pieaugums un pašreizējā pārtikas un degvielas krīze iegrūdīs dziļākā nabadzībā vēl 130–155 miljonus cilvēku salīdzinājumā ar 2008. gadu;
Notes that to feed a world population expected to surpass 9 billion in 2050, agricultural output will have to increase by 70 % between now and then; points out that over 860 million people globally suffer from chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices and the current fuel and food crisis will push an additional 130-155 million people into deeper poverty compared to 2008;
uzskata, ka ES pārtikas nodrošinātības politikas pamatā arī turpmāk vajadzētu būt KLP un ka to vajadzētu turpināt pielāgot ar pārtikas nodrošinātību saistītajām problēmām Eiropā un pasaulē; pauž bažas par tirgus atbalsta pasākumu likvidēšanu un lauksaimnieku atbalsta maksājumu samazināšanu, ņemot vērā ārkārtīgi svārstīgās preču cenas un ar to saistīto lauku saimniecību ienākumu nepastāvību;
Believes that the CAP should remain the cornerstone of EU food security policy and that it should be further adapted to meet food security concerns in Europe and at world level; cautions against the dismantling of market-support measures and cuts in farm-support payments in the light of the extreme volatility of commodity prices and, hence, farm incomes;
uzsver starptautiskās sadarbības un solidaritātes nozīmi, kā arī nepieciešamību atteikties no vienpusējiem pasākumiem, kuri neatbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem un kuri apdraud nodrošinātību ar pārtiku; aicina slēgt līdzsvarotus tirdzniecības nolīgumus, jo tie ir būtiski svarīgi, risinot problēmas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku;
Stresses the importance of international cooperation and solidarity and the need to refrain from taking unilateral measures not in accordance with international law and the Charter of the United Nations which endanger food security; calls for balanced trade agreements, as they are an essential element of a global food security response;
aicina Komisiju un dalībvalstis gaidāmajās Kopenhāgenas sarunās apspriest arī jautājumus par taisnīgiem finanšu mehānismiem un koncepcijas par to apgrūtinājumu sadali, kuri saistās ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, īpaši atbalstot klimatam draudzīgu lauksaimniecības praksi kā saskaņotu instrumentu cīņai ar badu, veikt saskaņotus pasākumus, lai apturētu turpmāku augsnes auglības un bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, kas ir divas īpaši būtiskas pārtikas ražošanas sistēmu sastāvdaļas, palielināt kopējo efektivitāti un samazināt atkritumu daudzumu pārtikas apritē pasaulē un uzlabot piekļuvi vietējam tirgum;
Urges the Commission and the Member States to include equitable financial mechanisms and concepts of burden-sharing in the context of climate adaptation in the forthcoming negotiations in Copenhagen, paying special attention to support for climate-friendly agricultural practices as a coherent means of fighting hunger, to take coordinated measures to halt any further loss of soil fertility and biodiversity, two essential components of food production systems, to increase overall efficiency and reduce waste in global food chains, and to improve local market access;
pauž bažas par pašreizējo pasaules finanšu krīzi, jo tā var izraisīt lauksaimniecībai pieejamā finansējuma apjoma samazināšanos; aicina Komisiju analizēt finanšu krīzes ietekmi uz lauksaimniecības nozari un apsvērt priekšlikumus nozares stabilitātes nodrošināšanai, ietverot arī pieeju aizdevumiem un kredīta garantijām; uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši savstarpēji saistīta ar finanšu krīzi, jo tās laikā centrālo banku īstenotā finanšu palīdzība bankrotu novēršanai var būt palielinājusi spekulatīvos ieguldījumus dažādās precēs; aicina Starptautisko Valūtas fondu un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un ņemt to vērā, iesakot vispārējus risinājumus;
Is alarmed by the current global financial crisis, which may result in a reduction in the amount of funding available for farming; calls on the Commission to analyse the effects of the financial crisis on the agricultural sector and to consider proposals to ensure the stability of the sector, also in terms of access to loans and credit guarantees; points out that the food crisis is closely bound up with the financial crisis, in the context of which liquidity injections made by central banks to prevent bankruptcies may have increased speculative investments in commodities; calls on the International Monetary Fund and the Financial Stability Forum to assess this side-effect and take it into account when proposing global remedies;
uzskata, ka KLP ir svarīgs elements, īstenojot politiku ES nodrošinātībai ar pārtiku gan pašlaik, gan pēc 2013. gada; uzskata, ka KLP vajadzētu ieņemt svarīgu vietu attīstības politikas virzienos, jo īpaši ārpolitikā pārtikas nodrošinātības jomā; uzskata, ka funkcionējošas ekosistēmas, auglīga augsne, pastāvīgi ūdens resursi un daudzfunkcionāla lauku ekonomika ir svarīgi elementi, cenšoties panākt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; uzskata, ka KLP ne tikai nodrošina pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā, bet var palīdzēt arī apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas pasaulē, neizjaucot tirgus līdzsvaru; aicina veikt pasākumus, lai stabilizētu vietējās un reģionālās lauksaimniecības sistēmas, kas balstās uz ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un nodrošina pārtikas stratēģiskās rezerves;
Believes that the CAP is an important element of EU food security policy now and beyond 2013 and that it should play a significant role in development policies, with specific regard to external food security policy; considers that functioning ecosystems, fertile soils, stable water resources and a diverse rural economy are essential in the interests of long-term food security; believes that, besides securing the European Union's food production, the CAP can contribute to meeting the increased demand for food globally without distorting the market; calls for measures to stabilise local and regional farming systems which are based on sustainable farming practices and provide strategic food reserves;
uzskata, ka finanšu mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ir pirmais solis, lai sniegtu palīdzību tiem, kurus vissmagāk skar pārtikas krīze; uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, kā tiek tērēta nauda, un jānodrošina tās izmantošana tajās jomās, kurās tā visvairāk vajadzīga, kā arī regulāri jāsniedz ziņojumi Parlamentam;
Considers that the financing facility for rapid response to soaring food prices in developing countries is a necessary first step towards meeting the immediate needs of those most affected by the food crisis; takes the view that the Commission should audit how the money is spent, ensuring that it is always used where the need is greatest, and that it should submit regular reports to Parliament;
aicina Komisiju pastiprināt tās pašreizējās programmas, kas paredzētas pārtikas nodrošinātības garantēšanai Eiropā un pasaulē; aicina palielināt finansējumu Nodrošinātības ar pārtiku tematiskajai programmai (2007-2010), kuras pašreizējais budžets ir EUR 925 miljoni visam plānošanas periodam; aicina Komisiju veikt ES politikas virzienu un programmu ietekmes pilnīgu novērtējumu lauksaimniecības, attīstības un tirdzniecības jomās, lai nodrošinātu saskaņotu un ilgtspējīgu politiku pasaules nodrošinātībai ar pārtiku;
Calls on the Commission to strengthen its existing programmes designed to ensure food security in Europe and the world; calls for funding for the Food Security Thematic Programme (2007-2010), currently endowed with a budget of EUR 925 million for the entire programming period, to be increased; calls on the Commission to conduct a full impact assessment of the EU's policies and programmes in the areas of agriculture, development and trade in order to guarantee a coherent, sustainable policy approach to global food security;
atkārtoti norāda, ka nodrošinājums ar pārtiku ir dalībvalstu atbildības joma un jebkādi plāni saistībā ar nodrošinājumu ar pārtiku veicamajiem uzdevumiem ir jāizstrādā, jāsaskaņo, jāuztur un jāpārvalda dalībvalsts līmenī, kā arī jāveido, apspriežoties ar visām svarīgākajām iesaistītajām pusēm; uzsver, ka nodrošinātībai ar pārtiku vajadzētu būt svarīgākajai prioritātei un ka tās nozīmīgums jāatspoguļo dalībvalstu programmās un budžetos; uzsver labas pārvaldes izšķirošo lomu un to, ka vajadzētu risināt korupcijas problēmu valstu līmenī; uzskata, ka cīņai ar badu vajadzētu balstīties uz pārtikas pašnodrošinājuma tiesību atzīšanu, nosakot tās kā valsts vai reģiona spēju demokrātiski īstenot savus lauksaimniecības un pārtikas politikas virzienus, prioritātes un stratēģijas;
Reaffirms that food security is a national responsibility and that any plans for addressing food security challenges must be thought out, coordinated, owned and led at national level and based on consultation with all key stakeholders; stresses that food security should be a high priority and that its importance should be reflected in national programmes and budgets; stresses that good governance should play a key role and that corruption at national level should be tackled; believes that the fight against hunger must be based on the recognition of the right to food sovereignty, defined as the capacity of a country or a region to democratically implement its own agricultural and food policies, priorities and strategies;
uzskata, ka lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs nopietni kavē tas, ka sīkzemniekiem nav iespēju saņemt aizdevumus un mikrokredītus, lai veiktu ieguldījumus sēklās, mēslošanas līdzekļos un apūdeņošanas mehānismos; turklāt uzsver aizdevumu garantiju jautājumu, kuras vairākumā gadījumu nav pieejamas; aicina Eiropas Investīciju banku meklēt veidus, kā nodrošināt palīdzības programmas vietējiem pārtikas ražotājiem jaunattīstības valstīs ar aizdevumu garantijām, tādējādi atbalstot piekļuvi kredītiem un mikrokredītiem;
Considers that one serious obstacle to increased agricultural output in developing countries is the lack of access for small farmers to loans and micro-credits for investment in seeds, fertilisers and irrigation mechanisms; stresses, furthermore, the issue of loan guarantees, which, in most cases, are not available; calls on the European Investment Bank to look into ways of providing programmes to assist local food producers in developing countries with loan guarantees to support access to credit and micro-credit;
nolemj izveidot augsta līmeņa pastāvīgu darba grupu par ES ieguldījumu vispārējās nodrošinātības ar pārtiku īstenošanā, lai vienotos par kopīgiem rīcības virzieniem attiecībā uz svarīgākajiem uzdevumiem, ko ilgtspējīgas lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības jomā noteikusi Komisija;
Resolves to establish a high-level standing working group on the EU's contribution to achieving global food security, in order to draw up common approaches to the major challenges the Commission has identified for sustainable agriculture, fisheries and rural development;
norāda, ka pasaules pārtikas krīze ir viens no lielākajiem draudiem mieram un drošībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunākos Komisijas centienus izpētīt, kā risināt jautājumu par nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; aicina dalībvalstis atbalstīt šādas iniciatīvas valstu un vietējā līmenī;
Notes that the global food crisis is one of the major threats to peace and security in the world; welcomes, in that connection, the recent efforts by the Commission to investigate ways of tackling the global food security issue; calls on the Member States to support such initiatives at national and local level;
B7-0174 , 0175 un 0176/2009
B7-0174 , 0175 and 0176/2009
ņemot vērā iepriekšējo rezolūciju par Nikaragvu, jo īpaši 2008. gada 18. decembra rezolūciju par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoniskajām brīvībām un demokrātijai Nikaragvā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0641 .
having regard to its previous resolutions on Nicaragua, in particular that of 18 December 2008 on the attacks on human rights defenders, civil liberties and democracy in Nicaragua Texts adopted, P6_TA(2008)0641 .
ņemot vērā 2004. gada jūnija Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem;
having regard to the European Union Guidelines on Human Rights Defenders, June 2004,
ņemot vērā ES ekspertu grupas ziņojumus par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām Nikaragvā,
having regard to the reports of the EU expert team on the Nicaraguan municipal elections of 9 November 2008,
ņemot vērā notiekošās sarunas saistībā ar asociācijas nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas valstīm,
having regard to the negotiations under way on the signing of an Association Agreement between the European Union and the countries of Central America,
tā kā tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu, un tā kā pašlaik valdošajai partijai ‐ Sandinista nacionālajai atbrīvošanās kustībai ‐ nav vajadzīgo divu trešdaļu balsu vairākuma;
whereas only the legislature may pronounce on constitutional reform, and whereas the party in government, the Sandinista National Liberation Front (FSLN) does not have the necessary two-thirds majority,
tā kā Nikaragvas Augstākā tiesa 2009. gada 19. oktobra naktī sanāca kopā, neuzaicinot šajā sēdē piedalīties trīs no sešiem tiesnešiem, kurus aizstāja ar trim valdību atbalstošiem tiesnešiem, un vienprātīgi paziņoja, ka konstitūcijas 147. pants nav piemērojams;
whereas on 19 October 2009 the Nicaraguan Supreme Court of Justice met during the night, in the absence of three of the six member judges, who were not invited and who were replaced by three pro-government judges, and unanimously declared Article 147 of the Constitution unenforceable,
tā kā visas politiskās opozīcijas partijas Nacionālajā Asamblejā, kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības asociācijas, juristi un nevalstiskās organizācijas (NVO) noraidīja šo nelikumīgo tiesas paziņojumu un vienojās sadarboties, lai nosargātu demokrātiju un tiesiskumu Nikaragvā;
whereas all the opposition political parties represented in the National Assembly, as well as many civil society associations, lawyers and non-governmental organisations (NGOs), have rejected that judicial declaration as unlawful and have agreed to work together to safeguard democracy and the rule of law in Nicaragua,
tā kā liberālo partiju grupas starptautiskajai delegācijai Nikaragvas apmeklējuma laikā tika izteikti draudi un aizskaroši vārdi, bet tās vadītāju, Parlamenta deputātu
whereas, during a visit to Nicaragua, a delegation from the group Liberal International was threatened and insulted, and its president, Johannes Cornelis van Baalen MEP, was even threatened with expulsion from Nicaragua and declared
Johannes Cornelis van Baalen
persona non grata
tā kā pēc krāpšanas gadījumiem 2008. gada pašvaldību vēlēšanās Nikaragvā pasliktinājies stāvoklis demokrātijas jomā un ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdarīja uzbrukumus cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un veica mēģinājumus tos iebiedēt;
whereas there has been a regression of democracy in Nicaragua since the alleged fraud in the municipal elections in 2008, the attacks and acts of harassment which have been directed towards human rights organisations and their members, as well as journalists and media representatives, by individuals, political forces and bodies linked to the State authorities,
tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstība un konsolidācija, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas neatņemama daļa;
whereas the development and consolidation of democracy and the rule of law and respect for human rights and fundamental freedoms must be an integral part of the EU's external policies,
tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, slēdzot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas;
whereas the European Union and its partners, when concluding third-country agreements which include a human rights clause, are assuming responsibility for ensuring compliance with international human rights standards, and whereas such clauses are necessarily reciprocal,
tā kā Eiropas Savienībai vajadzētu stingrāk kontrolēt Nikaragvai piešķirto līdzekļu izmantošanu attīstības projektiem, lai nepieļautu šīs naudas nonākšanu sandinistu rokās;
whereas the European Union should exercise greater control over the use of funds given to Nicaragua for development projects in order to ensure that none of the money falls into Sandinista hands,
tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par neseno vēlēšanu pārredzamības līmeni,
whereas the United Nations, the European Union, the United States of America and several Nicaraguan NGOs have expressed concern over the lack of transparency of recent elections,
pauž nožēlu par biežajiem uzbrukumiem un iebiedēšanas mēģinājumiem, ko ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdara attiecībā pret cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem;
Deplores the numerous attacks and acts of harassment to which human rights organisations and their members and independent journalists have been subjected by individuals, political forces and bodies linked to the State;
nosoda izmaiņas konstitūcijā, kuras pārkāpj Nikaragvas konstitucionālo kārtību, un jo īpaši faktu, ka Nikaragvas valdība, izmantojot no likuma viedokļa apšaubāmu taktiku, iesaistīja Austākajā tiesā valdībai uzticīgus tiesnešus;
Condemns amendments to the Constitution which infringe the Nicaraguan constitutional order, in particular the legally questionable tactics used by the Nicaraguan Government involving pro-government judges in the Supreme Court of Justice;
atbalsta visus tos cilvēkus Nikaragvā, kuri iebilst pret konstitucionālās kārtības pārkāpumiem, ko izdara Sandinistu kustības varas iestādes, un aicina nekavējoties atjaunot kārtību un atcelt 2009. gada 19. oktobra tiesas paziņojumu;
Supports all those in Nicaragua who are against the violation of the constitutional order perpetrated by the Government authorities, and calls for that order to be re-established without delay and for the judicial declaration of 19 October 2009 to be annulled;