natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“motoru kategorija” ir motoru klasifikācija, kuru veido jaudas diapazons un attiecīgā posma izplūdes emisiju robežvērtību prasības;
“engine category” means the classification of engines which combines the power range with the stage of exhaust emission limits,
“darīt pieejamu tirgū” nozīmē par samaksu vai bez maksas piegādāt traktoru vai motoru izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību;
“making available on the market” means any supply of a tractor or engine for distribution or use on the Union market in the course of a commercial activity, whether in return for payment or free of charge,
“laist tirgū” nozīmē traktoru vai motoru pirmoreiz darīt pieejamu tirgū;
“placing on the market” means the first making available on the market of a tractor or engine,
“nodošana ekspluatācijā” ir traktora vai motora pirmā lietošana Savienībā tam paredzētajā nolūkā.
“entry into service” means the first use, for its intended purpose, in the Union of a tractor or engine.
Dienu, kad to reģistrē, ja vajadzīgs, vai laiž tirgū, uzskata par ekspluatācijā nodošanas dienu.
The date on which it is registered, if applicable, or placed on the market shall be considered the date of entry into service.
direktīvas 3.a pantu
▌Article 3a
Atkāpjoties no 3. panta 1. un 2. punkta, dalībvalstis paredz, ka pēc traktora ražotāja lūguma un ar nosacījumu, ka apstiprinātāja iestāde ir piešķīrusi atbilstīgo atļauju laišanai tirgū saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām procedūrām, var nodot ekspluatācijā ierobežotu skaitu traktoru, kas aprīkoti ar motoriem, kuri apstiprināti saskaņā ar tā emisiju robežvērtību posma prasībām, kas ir tieši pirms piemērojamā posma.
By way of derogation from Article 3(1) and (2), Member States shall provide that, at the request of the tractor manufacturer, and on condition that the approval authority has granted the relevant permit for placing on the market in accordance with the procedures laid down in Annex IV, a limited number of tractors fitted with engines approved in accordance with the requirements of the emission limits stage immediately preceding the applicable one may enter into service.
Elastības shēmu sāk piemērot, kad attiecīgā posma prasības kļūst piemērojamas, un to piemēro tikpat ilgi, cik ilgst attiecīgais posms.
The flexibility scheme shall begin when a given stage becomes applicable and shall have the same duration as the stage itself.
Elastības shēmu, kas noteikta IV pielikuma 1.2. punktā, tomēr
The flexibility scheme set out in section 1.2 of Annex IV shall, however,
ierobežo ar IIIB posma laiku vai 3 gadiem, ja neseko nākamais posms.
be restricted to the duration of Stage III B or to three years where no subsequent stage exists.
▌direktīvas IV pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.
▌Annex IV is replaced by the text appearing in the Annex to this Directive.
Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions.
Dalībvalstis nosaka, kā izdarīt šādas atsauces.
Member States shall determine how such reference is to be made.
Dalībvalstis dara zināmu Komisijai to dalībvalsts aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
IV pielikumu ▌ aizstāj ar šādu pielikumu:
▌Annex IV is replaced by the following:
NOTEIKUMI PAR TRAKTORIEM UN MOTORIEM, KO LAIŽ TIRGŪ SASKAŅĀ AR 3.A PANTĀ NOTEIKTO ELASTĪBAS SHĒMU.
PROVISIONS FOR TRACTORS AND ENGINES PLACED ON THE MARKET UNDER THE FLEXIBILITY SCHEME LAID DOWN IN ARTICLE 3A
▌TRAKTORU RAŽOTĀJU RĪCĪBA
ACTIONS BY THE ▌TRACTOR MANUFACTURERS
Traktoru skaits nedrīkst pārsniegt
tractors shall not exceed the ceilings set out
1.1.1. un 1.1.2. punktā
in sections 1.1.1 and 1.1.2.
traktoru skaita, kuriem ir attiecīgās kategorijas motori (ko aprēķina kā pēdējo piecu gadu pārdošanas apjoma vidējo rādītāju Savienības tirgū).
with engines in that engine category (calculated as the average of the last five years' sales on the Union market).
Ja traktoru ražotājs ir tirgojis traktorus Savienībā mazāk nekā 5 gadus, vidējo rādītāju aprēķina, pamatojoties uz faktisko laikposmu, kurā traktoru ražotājs ir tirgojis traktorus Savienībā.
Where a tractor manufacturer has marketed tractors in the Union for a period of less than five years the average will be calculated based on the actual period for which the tractor manufacturer has marketed tractors in the Union.
Alternatīva iespēja 1.1.1. punktā minētajai ir tāda, ka to
As an alternative option to section 1.1.1, the
traktoru skaits
number of tractors
, kas laisti tirgū saskaņā ar elastības shēmu,
placed on the market under the flexibility scheme shall,
jaudas diapazons
power range
saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas paredzēti šajā pielikumā.
place tractors on the market in accordance with the relevant provisions set out in this Annex.
Traktoru skaits nedrīkst pārsniegt
The number of tractors shall not exceed the
1.2.1. un 1.2.2. punktā noteikto maksimumu.
ceilings set out in sections 1.2.1 and 1.2.2.
Motori atbilst 3.a pantā minētajām prasībām.
The engines shall meet the requirements referred to in Article 3a.
skaits, ko laiž tirgū saskaņā ar elastības shēmu, nevienā motoru kategorijā nepārsniedz
placed on the market under the flexibility scheme shall, in each engine category, not exceed
40 % no traktoru ražotāja to gada laikā tirgū laisto traktoru skaita,
40% of the annual number of tractors placed on the market by the tractor manufacturer
kuriem ir attiecīgās kategorijas motori (ko aprēķina kā pēdējo piecu gadu pārdošanas apjoma vidējo rādītāju Savienības tirgū.).
with engines in that engine category (calculated as the average of the last five years' sales on the Union market).
Ja traktoru ražotājs ir tirgojis traktorus Savienībā mazāk nekā piecus gadus, vidējo rādītāju aprēķina, pamatojoties uz faktisko laikposmu, kurā traktoru ražotājs ir tirgojis traktorus Savienībā.
Where a tractor manufacturer has marketed tractors in the Union for a period of less than five years the average will be calculated based on the actual period for which the tractor manufacturer has marketed tractors in the Union.
Alternatīva iespēja 1.2.1. punktā minētajai ir tāda, ka ▌ to
As an alternative option to section 1.2.1, the ▌ number of
skaits, kas laisti tirgū saskaņā ar elastības shēmu, katrā
placed on the market under the flexibility scheme shall, in each
jaudas diapazonā
power range,
nepārsniedz šādu maksimumu:
shall not exceed the following ceilings:
marķējuma paraugu, kas piestiprināms katram traktoram, kuram uzstādīs saskaņā ar elastības shēmu tirgū laistu motoru.
a sample of the labels to be affixed to each tractor in which an engine placed on the market under the flexibility scheme will be installed.
papildu marķējuma paraugu, kas jāpiestiprina motoram, uz kura ir 2.2. punktā minētais teksts.
a sample of the supplementary label to be affixed on the engine bearing the text referred to in section 2.2.
Traktoru ražotājs savai apstiprinātājai iestādei sniedz jebkuru
The tractor manufacturer shall provide the approval authority with any
informāciju, kas saistīta ar elastības shēmas īstenošanu un ko apstiprinātāja iestāde var pieprasīt lēmuma pieņemšanai.
information connected with the implementation of the flexibility scheme that the approval authority may request in order to make a decision.
Traktoru ražotājs reizi sešos mēnešos iesniedz apstiprinātājām iestādēm katrā dalībvalstī, kur attiecīgais traktors ir laists tirgū, ziņojumu par to elastības shēmu īstenošanu, ko viņš izmanto.
The tractor manufacturer shall file a report every six months to the approval authorities of each Member State where the tractor is placed on the market on the implementation of the flexibility schemes he is using.
Ziņojumā iekļauj kumulatīvus datus par traktoru skaitu, kas laisti tirgū saskaņā ar elastības shēmu, motoru un traktoru sērijas numurus un dalībvalstis, kurās traktors nodots ekspluatācijā.
The report shall include cumulative data on the number of tractors placed on the market under the flexibility scheme, engine and tractor serial numbers, and the Member States where the tractor has been entered into service.
turpina, kamēr turpinās elastības shēma.
, without any exceptions.
MOTORU RAŽOTĀJA RĪCĪBA
ACTIONS BY THE ENGINE MANUFACTURER
Motoru ražotājs var saskaņā ar elastības shēmu laist tirgū motorus, kuri apstiprināti saskaņā ar šā pielikuma 1. un 3. iedaļu.
An engine manufacturer may place on the market engines under the flexibility scheme approved in accordance with sections 1 and 3 of this Annex.
Motoru ražotājs minētos motorus marķē ar šādu tekstu: “Motors laists tirgū saskaņā ar elastības shēmu” saskaņā ar I pielikuma 5. iedaļā minētajām prasībām.
The engine manufacturer shall label those engines with the following text: “Engine placed on the market under the flexibility scheme” in accordance with the requirements referred to in section 5 of Annex I.
APSTIPRINĀTĀJAS IESTĀDES RĪCĪBA
ACTIONS BY THE APPROVAL AUTHORITY
Apstiprinātāja iestāde izvērtē pieprasījumu piešķirt atļauju izmantot elastības shēmu un tam pievienotos dokumentus.
The approval authority shall evaluate the content of the flexibility scheme request and the enclosed documents.
Rezultātā tā darīs zināmu traktoru ražotājam savu lēmumu ļaut vai neļaut izmantot elastības shēmu, kā prasīts.
As a consequence it will inform the tractor manufacturer of its decision as to whether or not to allow use of the flexibility scheme as requested.
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0618 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0618 ),
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C7-0387/2010 ),
having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 31 and 32, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0387/2010 ),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0214/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0214/2011 ),
aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, in accordance with Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 106a of the Euratom Treaty;
prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;
Asks the Council to consult Parliament again if it intends to substantially amend the Commission proposal;
Līguma 2. panta b) punktā strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai paredzēts ieviest vienotus drošības standartus.
Article 2(b) of the Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
līguma 2. panta b) punktā strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai paredzēts ieviest vienotus drošības standartus.
Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
Līguma 30. pantā paredzēts Kopienā noteikt pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību.
Article 30 of the Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK
Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989
paredz pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darba vietā.
provides for the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde.
22 applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
nosaka drošības pamatstandartus.
lays down the basic safety standards.
Šī direktīva
That Directive
attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde.
applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (
Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation (
Tā kā ne Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, ne LESD Parlamentam nav paredzētas koplēmuma pilnvaras attiecībā uz kodolenerģētikas jomu, ir ārkārtīgi svarīgi rast jaunu juridisko pamatu turpmāku tiesību aktu pieņemšanai kodolenerģētikas jomā.
Since neither the Euratom Treaty nor the TFEU provide Parliament with co-decision powers in relation to nuclear matters, it is crucial that a new legal base be found for any future legislation in the nuclear field.
Trijās bijušajās ES kandidātvalstīs ‐ Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā ‐ darbojās vecās, padomju laikā projektētās kodolspēkstacijās, kuras nebija ekonomiski pamatoti uzlabot, lai tās atbilstu ES drošības standartiem; līdz ar to šīs kodolspēkstacijas tika slēgtas un izbeigta to ekspluatācija.
The three former EU candidate countries, Lithuania, Slovakia and Bulgaria, operated old Soviet-designed nuclear power plants which could not be economically upgraded to meet EU safety standards; consequently, those plants were shut down and subsequently decommissioned.
Šo triju dalībvalstu kodolspēkstaciju ekspluatācijas izbeigšana tām radīja ievērojamas finansiālās un ekonomiskās izmaksas, kuras tās nespēja pilnībā segt, un tāpēc Savienība šīm dalībvalstīm piešķīra finanšu resursus, lai daļēji segtu ekspluatācijas izbeigšanas un atkritumu apsaimniekošanas projektu izmaksas un lai kompensētu ekonomiskos zaudējumus.
The decommissioning of the nuclear power plants of those three Member States imposed a significant financial and economical burden on them which they could not bear in full, and the Union therefore provided financial resources to those Member States, which were intended to cover part of the cost of decommissioning and waste projects and to offset the economic consequences.
, ESAO/KEA un citas starptautiskās organizācijas.
by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
Starptautiskā Darba organizācija ir pieņēmusi konvenciju
The International Labour Organization has adopted a Convention
un ieteikumu
and a Recommendation
par radioaktīvo aizsardzību, kas piemērojama visām darbībām, kuras ir saistītas ar jonizējošās radiācijas iedarbību uz strādājošajiem darba laikā, nosakot prasību veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu strādājošo aizsardzību, ņemot vērā jaunākās pieejamās zināšanas.
on Radiation Protection, applicable to all activities involving exposure of workers to ionising radiation in the course of work, and requires appropriate steps to be taken to ensure the effective protection of workers in the light of current knowledge.
C115 Konvencija par strādājošo aizsardzību pret jonizējošo radiāciju, pieņemta 1960. gada 22. jūnijā.
C115 Convention concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
R114 Ieteikums par strādājošo aizsardzību pret jonizējošo radiāciju, pieņemts 1960. gada 22. jūnijā.
R114 Recommendation concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
Eiropas Parlaments ir arī paziņojis, ka visās dalībvalstīs visiem kodoluzņēmumiem ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu finanšu resursu pieejamību visu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu segšanai, tostarp atkritumu apsaimniekošanai, lai saglabātu principu “maksā piesārņotājs” un izvairītos no valsts atbalsta izmantošanas, un ir aicinājis Komisiju izstrādāt precīzus to finanšu resursu izmantošanas noteikumus, kuri paredzēti ekspluatācijas izbeigšanai katrā dalībvalstī, ņemot vērā ekspluatācijas izbeigšanu, kā arī radušos radioaktīvo atkritumu apstrādi, sagatavošanu apglabāšanai un galīgo noglabāšanu
The European Parliament has also stated that, in all Member States, all nuclear undertakings should have sufficient financial resources available to cover all the costs of decommissioning, including waste management, in order to uphold the ‘polluter pays’ principle and to avoid any recourse to State aid, and has called on the Commission to draw up precise definitions concerning the use of financial resources earmarked for decommissioning in each Member State, taking into account decommissioning as well as the management, conditioning and final disposal of the resultant radioactive waste
uz kodoldrošību un drošību.
safety and security.
ilgtspējīgai kodolenerģijas izmantošanai
use of nuclear energy
It īpaši pēc nesenā nopietnā kodolnegadījuma Japānā
There is a growing recognition in the Union as well as worldwide
kā Eiropas Savienībā, tā visā pasaulē aizvien plašāk
, especially following the recent serious nuclear accident in Japan,
tiek atzīts
of the need
uz kodoldrošību un drošību.
nuclear safety and security.
Šajā kontekstā jārisina
In this context the
ilgtspējīgu to glabāšanu un/vai noglabāšanu
storage and/or disposal
Šai sakarībā jāuzsver, ka liela daļa lietotās kodoldegvielas materiāla ir izmantojama atkārtoti.
It should be stressed in this connection that a large proportion of spent fuel material is recoverable.
Kodolreaktoros rodas arī lietotā kodoldegviela.
The operation of nuclear reactors also generates spent fuel.
Dalībvalstis drīkst noteikt savu kodoldegvielas cikla politiku, uzskatot lietoto kodoldegvielu par vērtīgu resursu, kuru iespējams pārstrādāt
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed
un izmantot atkārtoti
and recycled
, vai pieņemt lēmumu par tās kā atkritumu apsaimniekošanu noglabājot.
, or deciding to dispose of it as waste.
Tomēr vienmēr jāapsver iespējas noglabāt gan augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumus, kuri rodas atkārtotas pārstrādes procesā, gan lietoto kodoldegvielu, kuru uzskata par atkritumiem.
Whatever option is chosen, the disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste, should be considered.
Lietotā kodoldegviela, ko uzglabā rezervuāros, ir vēl viena iespēja, kā radioaktivitāte var nonākt vidē, jo īpaši, ja dzesēšanas rezervuāri vairs nav slēgti.
Spent fuels stored in pools represent an additional potential source of radioactivity in the environment, in particular if the cooling pools are not covered anymore.
Radioaktīvo atkritumu glabāšana, arī ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution
, nevis alternatīva noglabāšanai
but not an alternative to disposal
nepieciešama atbilstoša kondicionēšana, glabāšana slēgtos konteineros un ilgtermiņa izolēšana
appropriate conditioning,
no cilvēkiem un dzīvās dabas.
containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
To īpašā rakstura (radionuklīdu satura) dēļ jāveic pasākumi cilvēku veselības un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību, tostarp noglabāšana piemērotās iekārtās kā to apsaimniekošanas pēdējais pasākums
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management
, paredzot atgūšanas iespēju saskaņā ar atgriezeniskuma principu
, with the option of retrievability based on the reversibility principle
Radioaktīvo atkritumu glabāšana, arī ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution.
Par radioaktīvo atkritumu noglabāšanas radīto apdraudējumu liecina Fukušimas avārija, un līdzīgi nelaimes gadījumi var notikt esošajās vai būvējamajās kodoliekārtās Savienības teritorijā un tās kaimiņvalstīs ar augstu seismisko un cunami risku, kā, piemēram, Akkuyu (Turcijā).
The hazards of radioactive waste disposal were made evident by the Fukushima accident and similar accidents could occur in existing or future nuclear installations in areas of the Union and its neighbouring countries at high seismic and tsunami risk, such as in Akkuyu in Turkey.
Savienībai būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai novērstu radioaktīvo atkritumu noglabāšanu šādās vietās.
The Union should take all appropriate measures to prevent radioactive waste disposal in such areas.
Radioaktīvo atkritumu valsts sistēmai, pilnībā ņemot vērā radioaktīvo atkritumu konkrētus veidus un to īpašības, šāda kārtība ir jāveicina.
A national radioactive waste classification scheme should support these arrangements taking fully into account the specific types and properties of radioactive waste.
Lai veicinātu saziņu un informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un lai nodrošinātu pārredzamību, valsts programmā ir detalizēti jāapraksta klasifikācijas sistēma.
To facilitate communication and exchanges of information between Member States, and to provide for transparency, a classification scheme should be described in detail in the national programme.
noglabā zem zemes virsmas.
near surface disposal.
Pēc 30
Following 30 years of research,
gadu ilgiem pētījumiem
it is broadly accepted at the technical level that
, dziļa ģeoloģiskā noglabāšana ir visdrošākais
represents the safest
augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu
option as the end point of the management of high level waste
un lietotās kodoldegvielas
and spent fuel considered as waste
Atkarībā no noglabāšanas koncepcijas
Disposal concepts
zemas un vidējas radioaktivitātes līmeņa atkritumus ar īsu pussabrukšanas periodu noglabā
for short-lived low and intermediate level waste
vai nu
vary from
zem zemes virsmas
near surface disposal
(būvēs, sekli aprokot vai aprokot dažus desmitus metru zem zemes virsmas), vai arī izmanto modernāku noglabāšanu ģeoloģiskās glabātuvēs 70 līdz 100 metrus zem zemes.
(in buildings, shallow burial or burial down to a few tens of metres below the surface) to state-of-the-art disposal in geological repositories 70 to 100 metres underground
gadu ilgiem pētījumiem
the feasibility of
ir zinātniski pierādīta dziļas ģeoloģiskas noglabāšanas pamatotība
deep geological disposal
Tiek aplūkoti arī daudzi citi paņēmieni, piemēram, mākslīgi izveidotas glabātuves uz zemes vai tuvu zemes virsmai, noglabāšana sausās glabātuvēs klintīs vai dziļos urbumos (3000–5000 m dziļumā), tiek pētīts arī atgriezeniskums un atgūstamība.
Various other options are also under investigation, such as engineered storage facilities on or near-surface, dry-rock disposition or disposal in deep bore-holes (3000 to 5000 metres deep), including possible reversibility and retrievability.
jāturpina pētīt visi šie paņēmieni
, further research into all the options