natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka Eiropai būtu jāieņem vadošā pozīcija ar enerģētiku saistītu interneta tehnoloģiju un zemas oglekļa emisijas IKT tehnoloģiju lietojumprogrammu izstrādē; uzsver, ka IKT vajadzētu būt svarīgam faktoram, kas veicinātu atbildīgu enerģijas patērēšanu mājsaimniecībās, transporta nozarē, elektroenerģijas ražošanā un izplatīšanā, kā arī pašā IKT nozarē (kuras enerģijas patēriņš ir 8 % no kopējā patēriņa); šajā sakarā aicina īpaši novērtēt datu centru energoefektivitātes potenciālu; uzskata, ka līdz ar atbalsta palielināšanu inovācijai ir jāparedz arī birokrātijas sloga samazināšana pieteikumu iesniedzējiem; atzīst nepieciešamību atbalstīt partnerības, kurās iesaistīta IKT nozare un lielākās emisijas radošās nozares, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu šo nozaru radīto emisiju daudzumu;
Emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of energy related Internet and ICT low-carbon technologies and applications; stresses that ICT can and should play a major role in promoting responsible energy consumption in households, transport, electricity generation and distribution as well as in the ICT sector itself (accounting for some 8% of electricity consumption); calls therefore to assess in particular the energy efficiency potential of data centres; considers that enhanced support for innovation must always be accompanied by a reduction of red tape for applicants; acknowledges the need to support partnerships between the ICT sector and major emitting sectors to improve the energy efficiency and emissions of these sectors;
uzsver, ka sabiedrības informēšana par viedo skaitītāju radītajiem ieguvumiem ir būtiski svarīga to veiksmīgai ieviešanai; atgādina, ka Parlamenta pašiniciatīvas ziņojumā “par jaunu Eiropas digitālo programmu ‐ 2015.eu” par politikas mērķi tika noteikts līdz 2015. gadam 50 % no Eiropas mājsaimniecībām aprīkot ar viedajiem skaitītājiem; atzinīgi vērtē darbu, ko veic darba grupa viedo mērierīču jautājumos, un prasa Komisijai līdz 2011. gada beigām iesniegt vairākus priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka:
Stresses that informing society about the benefits of smart metering is crucial for their success; recalls that Parliament's own initiative report ‘on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu’ set as a policy goal that 50% of homes in Europe would be fitted with smart meters by 2015; Welcomes the work by the taskforce on smart meters and asks the Commission to put forward a number of recommendations before the end of 2011 to ensure that:
dalībvalstu PSO un regulatoriem ir pienākums noteikt “tīkla izmantošanas laika tarifus”, lai nodrošinātu finansiālu stimulu noslodzes un pieprasījuma izlīdzināšanai,
an obligation for national TSOs and regulators to install a ‘time of use network tariffs’ in order to create a financial incentive for load shedding and demand side management,
norāda uz to, ka tehnoloģiju sasniegumi var pavērt iespējas paātrināt izmaiņas energoefektivitātes jomā; aicina Komisiju Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā iekļaut sadaļu par tādu zema enerģijas patēriņa ražošanas tehnoloģiju, mazāk enerģiju patērējošu celtniecības materiālu un mašīnbūves tehnoloģiju un ražojumu izstrādi un popularizēšanu, kuru izmantošana veicina enerģijas un resursu efektīvu izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt iniciatīvas un programmas īpaši novatoriskām tehnoloģijām, tostarp īpašiem pētniecības un izstrādes projektiem, maza apjoma ražošanai, utt.;
Notes that technological advances can open up opportunities for step changes in energy efficiency; calls on the Commission to include in the SET Plan a strand for the development and promotion of technology, materials such as for construction or machinery production and products such as ultra low energy lighting or printable electronics fostering energy and resource efficiency; calls on the Commission and the Member States to propose incentives and programmes for particularly innovative technologies including targeted R&D, small-volume production etc;
lai veicinātu energoefektivitāti, aicina Komisiju sadarbībā ar valstu enerģētikas regulatoriem apvienot darbu pie viedajiem tīkliem un viedās mērīšanas sistēmas ar cenu atvieglojumiem (dažādu cenu noteikšanu), kā arī lielāka cenu elastīguma valstu tarifos, piemēram, atkarībā no stundām, un atgādina par dalībvalstu pienākumu saskaņā ar Trešo Enerģētikas paketi izstrādāt novatoriskas cenu noteikšanas formulas;
In order to promote energy efficiency, calls on the Commission in partnership with National energy regulation authorities to combine work on smart grids and smart metering with price incentives (differential pricing) and increased price flexibility, such as on an hourly basis, in national tariffs to incentivise reductions in electricity use, and recalls the provisions Member States under the 3rd energy package to develop innovative pricing formulas;
prasa īstenot pasākumus nevēlamas atgriezeniskas ietekmes novēršanai, lai nodrošinātu, ka enerģijas cenu piespiedu samazināšanās un patēriņa pieaugums nenomāc tehnisku uzlabojumu pozitīvo ietekmi;
Calls for measures to tackle rebound effects so as to ensure that the impact of technical improvement is not negated through downward pressure on energy prices and increased consumption;
prasa Komisijai publicēt vērienīgu balto grāmatu par transportu, lai izstrādātu ilgtspējīgu Eiropas transporta politiku, kas veicinātu jaunu energoefektīvu tehnoloģiju ieviešanu un samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, jo īpaši naftas, iespējams ar elektrifikācijas vai citu līdzekļu palīdzību, un šajā sakarībā veicinātu to, ka, plānojot infrastruktūru un zemes izmantošanu, vairāk tiek domāts par enerģijas patēriņu;
Asks the Commission to publish an ambitious white paper on transport in order to develop a sustainable European transport policy that promotes the introduction of energy-efficient new technologies and reduces dependency on fossil fuels, especially oil, possibly by electrification and other means; and in this regard promotes higher energy consciousness in infrastructure and spatial planning;
uzskata ‐ lai risinātu transportlīdzekļu radītās emisijas problēmu, nekavējoties ir jāizmanto visi instrumenti, tostarp transportlīdzekļu un degvielas nodokļi, marķēšana, obligātie efektivitātes standarti un pasākumi sabiedriskā transporta darbības uzlabošanai un veicināšanai;
Considers that all tools, including vehicle and fuel taxation, labelling, minimum efficiency standards and measures to improve and favour public transportation, are urgently needed in order to address transport emissions;
uzsver, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana ceļu transporta nozarē un saskarnes ar citiem transporta veidiem ievērojami palielinās ceļu transporta energoefektivitāti, drošību un drošumu, un tie tiks veicināti vēl vairāk, ja būs uzlabota loģistika, kā arī kravu pārvadājumi racionalizēti vēl citos veidos, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotu un efektīvāku e-kravas pārvadājumu un viedā transporta sistēmu izmantošanu visā Savienībā;
Underlines that the application of information and communication technologies (ICT) to the road transport sector and its interfaces with other modes of transport will make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security of road transport and even more if it is combined with logistics improvements and other rationalisation of transport, and calls on the Commission and the Member States to ensure a coordinated and effective deployment of e-Freight and Intelligent Transport Systems (ITS) within the Union as a whole;
uzsver, ka iepriekšminēto energoefektivitātes mērķu īstenošanai, ir būtiski investēt transporta nozarē, jo īpaši dzelzceļa un pilsētas transporta sistēmās, lai pēc iespējas mazinātu tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kuriem ir vislielākais energopatēriņš;
Stresses that in order to meet the energy-efficiency targets mentioned above, it is crucial to invest in the transport sector, especially railway and urban transport systems, in order to minimise the use of the more energy-demanding ones;
uzsver nepieciešamību palielināt visas transporta sistēmas energoefektivitāti, pārejot no tādiem lielu enerģijas daudzumu patērējošiem transporta veidiem kā kravas automobiļi un vieglie automobīļi uz dzelzceļu, braukšanu ar velosipēdiem un iešanu kājām, bet kravu pārvadāšanai izmantot dzelzceļu un citus videi nekaitīgus veidus;
Stresses the need for increasing the energy efficiency of the overall transport system by a modal shift from high energy intensive transport modes such as trucks and cars to low energy intensive ones such as rail, cycling and walking for passengers or rail and environmentally friendly shipping for freight;
atzīst, ka energoefektīvāks degvielas izmantojums automašīnās var ievērojami samazināt degvielas patēriņu, un aicina Komisiju novērtēt progresu, ceļā uz emisiju samazinājumu no dažādiem transporta veidiem un nodrošināt ilgtermiņa plānošanas perspektīvu, jo īpaši automobiļu nozarē un ceļu transporta nozarē izvirzot turpmākus mērķus, ja tas nepieciešams, kā arī veicinot augstākus energoefektivitātes standartus, piemēram, attiecībā uz mobilām gaisa kondicionēšanas iekārtām, kā arī uzskata, ka ES ir jāpanāk tādi energoefektivitātes rādītāji, kas būtu vadošie pasaulē; atzīmē, ka patērētāju informēšanai un reklāmas izplatīšanai ir liela nozīme, mudinot patērētājus izdarīt lietderīgāku pirkumu izvēli un pārņemot efektīvākus braukšanas paradumus;
Recognises that greater fuel efficiency in vehicles can lower fuel consumption considerably, asks the European Commission to evaluate the progress being made to reach emission reductions for different transport modes and secure a long term planning horizon, in particular in the automotive sector and road transport by setting further targets, if appropriate, and promoting further energy efficiency standards, such as for mobile air conditioning and is of the opinion that the EU should aim at realising efficiency gains that are leading in the world; notes that consumer information and advertising can have an important part to play in orienting consumers towards more efficient purchase choices and driving habits;
aicina Komisiju veicināt novatorisku ierīču izstrādi un izmantošanu, kas uzlabotu energoefektivitāti (piemēram, kravas automobiļu spoileri un citas aeirodinamiku vai darbību uzlabojošas ierīces) visiem transporta veidiem, un nodrošinot, ka to izmantošana ir rentabla;
Calls on the Commission to promote the development and the use of innovative devices to improve energy efficiency (e.g. spoilers for trucks and other forms of improved aerodynamics, or functioning) for all means of transport in a cost-efficient manner;
šajā sakarā mudina veicināt energoefektīvu riepu izmantošanu un prasa, lai Komisija noteiktu obligātus energoefektivitātes standartus automobiļiem, kurus iegādājas valsts iestādes, un šiem automobiļiem uzstādītajām riepām; aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām iesniegt stratēģiju smago kravas automobiļu degvielas patēriņa un CO2 emisiju samazināšanai, jo līdz šim šis jautājums tikpat kā nav risināts;
Encourages, in this context, the promotion of the use of energy-efficient tyres without compromising on safety and asks the Commission to set minimum energy efficiency requirements for vehicles purchased by public authorities and tyres fitted on those vehicles; asks the Commission to present by the end of 2011 a strategy for lowering the fuel consumption and CO2 emissions of heavy duty vehicles, which are currently barely addressed;
aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt vienu obligātu, visā Eiropā spēkā esošu marķēšanas sistēmu vieglajiem automobiļiem, ar kuru būtu iespējams samazināt tirgus darbības traucējumus, palielināt eiropiešu informētību un palīdzēt ieviest tehnoloģiskas inovācijas, kas samazina enerģijas patēriņu un piesārņojošas emisijas no transportlīdzekļiem; aicina Komisiju arī izskatīt iespēju paplašināt ierosināto vienoto marķēšanas sistēmu, iekļaujot tajā arī elektriskos un hibrīda transportlīdzekļus;
Calls on the Commission to consider adopting a single mandatory pan-European system of labelling for passenger vehicles which would have a positive effect on reducing market distortions, increasing public awareness in Europe and assisting technological innovation in reducing energy consumption and pollutant emissions from vehicles; also calls on the Commission to examine the possibility of extending the proposed single labelling system to include electric and hybrid vehicles;
aicina Komisiju ne vēlāk kā līdz 2011. gada vidum nodrošināt pamatnosacījumus elektrisko automobiļu izstrādei, proti, attiecībā uz infrastruktūru un uzlādes tehnoloģiju standartizāciju, kas nodrošinās infrastruktūras posmu savietojamību un drošumu, kā arī veicināt, to lai dalībvalstīs tiktu ieviesta uzlādēšanas infrastruktūra; turklāt aicina Komisiju izveidot saskaņotas prasības elektrisko automobiļu apstiprināšanai, īpašu uzmanību pievēršot gan ražošanā iesaistīto darbinieku, gan gala lietotāju veselībai un drošībai; aicina Komisiju nodrošināt salīdzināmus pamatnosacījumus elektrisko automobiļu un tādu automobiļu, kas darbojas ar kurināmā elementu vai biodegvielu, vai citiem ilgtspējīgākiem enerģijas veidiem, izstrādei;
Calls on the Commission to ensure, at the latest by mid 2011, framework conditions for the development of electric vehicles, notably concerning standardisation of infrastructures and charging technologies which will guarantee interoperability and safety of infrastructures and promote putting into place of charging infrastructure in the Member States; calls furthermore on the Commission to set up harmonised requirements for the approval of electric vehicles, with specific regards to health and safety, for both workers and end-users; calls on the Commission to ensure comparable framework conditions for the development of vehicles using fuel cells or other more sustainable energy sources;
vēlreiz atgādina ‐ lai panāktu enerģijas ietaupījumus transporta nozarē, ir jāveicina vairākveidu transporta risinājumi un jāizstrādā viedas transporta sistēmas (tostarp maksas noteikšana sastrēgumstundās, satiksmes pārvaldības informācijas tehnoloģijas, dzelzceļu infrastruktūra u. c.);
Reiterates the need to promote inter-modal transport solutions as well as the development of intelligent transport systems in order to achieve energy savings in the transport sector (including congestion charging, traffic management information technologies, train infrastructure, etc);
prasa, lai dalībvalstis atceltu tādus nodokļu režīmus, kas veicina degvielas patēriņa ziņā neefektīvu automobiļu iegādi, un aizstātu tos ar tādiem nodokļu režīmiem, kuri stimulē iegādāties automobiļus ar ekonomisku degvielas patēriņu;
Asks Member States to abolish tax regimes which incentivise purchases of fuel-inefficient cars and replace them with tax regimes which incentivise purchases of fuel-efficient cars;
atzīst, ka modulāru autovilcienu izmantošana ir ilgtspējīgs risinājums, kas autotransporta nozarē ļauj palielināt energoefektivitātes līmeni; turklāt atzīst, ka atšķirīgie noteikumi, kurus uz modulārajiem autovilcieniem attiecina tad, ja tie šķērso valstu robežas, nelabvēlīgi ietekmē šā autotransporta veida pastiprinātu izmantošanu; aicina Komisiju izpētīt noteikumu atšķirības, kuras var viegli novērst, un to, kā pārrobežu transporta nozarē varētu palielināt modulārā autotransporta īpatsvaru;
Acknowledges that the deployment of modular road trains is a sustainable solution which contributes to a higher energy efficiency level in the road transport sector; further acknowledges that the diverging set of rules which modular road trains encounter when crossing country borders are detrimental for an increased use of this method of road transport; calls upon the Commission to inquire which differences in rules can easily be bridged and how an increased level of cross-bordering transport by modular road trains can be ensured;
uzskata, ka cenai ir būtiska nozīme energoefektivitātes palielināšanā un ka pārskatīta energonodokļu sistēma būtu jāietver pārskatītajā energoefektivitātes rīcības plānā, jo ekonomiska līdzekļu izmantošana ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā veicināt energoietaupījumus;
Believes that price signals are crucial in order to increase energy efficiency and that a revised Energy taxation should be part of the revised Energy Efficiency Action Plan, as the use of economic instruments is the most cost-effective way of promoting energy savings;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm par “trias energetica” modeli, ar kuru saskaņā enerģijas pieprasījums būtu jāsamazina, pirms tiek panākta vienošanās par jebkādiem ieguldījumiem papildu enerģijas apgādē;
Reminds the Commission and Member states of the trias energetica, according to which energy demand should be reduced before any investment in additional energy supply is agreed;
uzskata, ka, izstrādājot šo sistēmu, uzmanība būtu jāpievērš visiem dalībvalstīs pieejamiem finanšu resursiem, lai izveidotu sinerģiju un nepieļautu pārklāšanos ar citiem finanšu instrumentiem;
Believes that, while developing this framework, attention should be given to all financial resources available in the Member States, in order to create synergies and avoid overlaps with other financial instruments;
atzinīgi vērtē stratēģijā “Eiropa 2020” pausto atbalstu nodokļu sloga pārnešanai uz energonodokli un vides nodokli, kas varētu radīt stimulus patērētājiem un rūpniecībai attiecībā uz energoefektivitāti un darba vietu radīšanu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju samazināt PVN likmi renovācijas darbiem, kas saistīti ar energoefektivitāti;
Welcomes the support given in the Europe 2020 Strategy to shifting the tax burden to energy and environmental taxes which can create incentives to consumers and the industry for energy efficiency and job creation; invites the Member States to consider the possibility to reduce VAT rates for energy efficiency refurbishment works;
aicina Komisiju iesniegt gada ziņojumu par to, vai un kā valstu līmenī ir izveidoti piemēroti stimuli (fiskālie un ar dotācijām saistīti), piemēram, privātajā jomā un MVU ‐ amortizācijas norakstījumi nelielām rūpnieciskām iekārtām, nepārsniedzot EUR 10 000 vērtību, vai rūpniecības nozarē ‐ proporcionāli augoši amortizācijas norakstījumi 50 % apmērā pirmajā gadā, vai atbilstošu ieguldījumu stimulu un pētniecības subsīdiju izveide, lai virzītu uz priekšu energoefektivitātes pasākumus;
Calls on the Commission to submit an annual report on whether and how appropriate (fiscal and subsidy-linked) incentives at national level were created, such as, in the private sphere and in SMEs, depreciations of small-scale industrial equipment up to EUR 10 000 or, in the industrial sphere, progressive depreciations of 50% in the first year or the creation of appropriate investment incentives and of research subsidies, in order to push forward energy efficiency measures;
uzsver, ka ES ETS ir milzīgs resursu potenciāls ieguldījumiem energoefektivitātē; atzīst, ka ES emisiju kvotu izsolēs tiks iegūti miljardi eiro; atgādina, ka saskaņā ar ETS direktīvu vismaz 50 % no šiem ienākumiem jāpiešķir pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas pasākumiem, tostarp energoefektivitātes veicināšanas pasākumiem; uzsver, ka šie ieņēmumi, kā arī ieņēmumi no oglekļa nodokļa būtu jāuzskata par prioritāriem, lai rentabli finansētu energoefektivitāti un tehnoloģiju izplatīšanu; turklāt norāda, ka ES uzņēmumi pērk miljoniem tīras attīstības mehānismam paredzētos kredītus, galvenokārt Ķīnā un Indijā, lai gan šos līdzekļus varētu ieguldīt tīrā attīstībā vismazāk attīstītajās valstīs vai Eiropas energoefektivitātes uzlabošanā;
Highlights the EU ETS as an enormous resource potential for energy efficiency investments; recognises that billions of Euros will be raised by auctioning of EU emission allowances; reminds that according to the ETS directive at least 50% of these revenues should go to adaption and mitigation measures including energy efficiency; stresses that these revenues as well as revenues from carbon taxation should be prioritised for cost-effective energy efficiency financing and technology diffusion; notes furthermore that EU companies are buying millions of CDM credits, mostly in China and India, while they could be investing in CDM in Least Developed Countries or energy efficiency in Europe;
uzskata ‐ lai panāktu ieguldījumu vislielāko iespējamo atdevi, šajā sistēmā būtu jāņem vērā esošie pārstrukturētie instrumenti, kuru darbību nodrošina publiskā sektora finanšu starpnieki, tajā būtu jāiekļauj pašreizējie ES fondi un tā būtu jāveido, lai piesaistītu arī citus publiskā un privātā sektora līdzekļus; uzskata, ka Eiropas Komisija nevar vienmēr būt vienīgais visu finanšu līdzekļu avots; aicina Komisiju uzņemties galveno lomu, darot pieejamu un palielinot finansējumu, kas ir pieejams gan valsts, gan privātajām finanšu iestādēm; uzskata, ka Komisijai būtu jāiedrošina finanšu iestādes un tādas finansēšanas programmas kā Eiropas Investīciju banka piešķirt lielāku prioritāti novatoriskām energoefektivitātes iniciatīvām, jo īpaši tad, ja tās veicina citu ES mērķu sasniegšanu, piemēram, darbavietu skaita palielināšanu;
Considers that this framework should take into account experience of existing revolving instruments provided by public financial intermediaries, involve existing EU funds and be designed to attract other public or private funds to create the highest leverage possible; considers that the European Commission cannot always be the sole source of all financial resources; calls upon the commission to fulfil a key role in unlocking and leveraging funding that is available in both public and private financial institutions; considers that the Commission should encourage financial institutions as well as funding programs such as the European Investment Bank to give high priority to innovative energy efficiency initiatives, especially when these contribute to other EU goals such as job growth;
atzīst, ka sākotnējā finansējuma trūkums ir lielākais ēku renovācijas šķērslis dzīvojamā fonda un MVU sektorā, un aicina Komisiju apzināt novatoriskus risinājumus un paraugpraksi, lai novērstu šo problēmu, izmantojot tādus veiksmīgus mehānismus kā “pay as you save”, apgrozāmus fondus un zaļās ieguldījumu bankas (pēc Vācijas “KfW” vai Francijas “Caisse Depots” parauga);
Recognises the lack of upfront finance as a major barrier to building refurbishment in the residential and SME sectors and calls on the Commission to list innovative solutions and best practice in overcoming this problem such as successful ‘pay as you save’ mechanisms, revolving funds and green investment banks (on the model of KfW in Germany or Caisse Depots in France);
atzīst, ka nepieciešamība veikt sākotnējus ieguldījumus ir viens no lielākajiem šķēršļiem energoefektivitātes īstenošanai vietējā un reģionu līmenī;
Acknowledges that one of the greatest obstacles to realising energy efficiency at local and regional level is the need to invest upfront; is convinced that any measure taken at EU level should take due account of the implications for, and budgetary restrictions of, municipalities and regions; therefore recommends the Commission to consult local and regional representatives in order to set up development guidelines in the energy field and to provide financial support to local and regional projects through innovative programmes using existing energy resources and structural funds;