natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Leipcigas hartā noteiktajos mērķos lielākā mērā ir izmantota integrētas pilsētu attīstības politikas pieeja, izveidojot un nodrošinot augstas kvalitātes sabiedriskās telpas, modernizējot infrastruktūras tīklus un palielinot enerģijas efektivitāti, veicinot novatorisma un izglītības politikas jomas ‐ īpaši attiecībā uz degradētu vidi ‐, veicinot ilgtspējīgu un efektīvu pilsētas transportu par izdevīgu cenu, fiziskās vides modernizēšanas stratēģiju nepārtrauktības turpināšanu, vietējās rūpniecības un vietējā darba tirgus politikas stiprināšanu, aktīvu bērnu un jauniešu izglītības un apmācības politiku;
whereas the objectives set out in the Leipzig Charter are making greater use of integrated urban development policy approaches by creating and ensuring high-quality public spaces, modernising infrastructure networks and improving energy efficiency, promoting proactive innovation and educational policies and – particularly in deprived neighbourhoods – promoting sustainable, efficient and affordable urban transport, pursuing strategies for upgrading the physical environment, strengthening the local economy and local labour market policy, and proactive education and training policies for children and young people,
tā kā telpiskā plānošana ir piemērots instruments, lai pārvaldītu platību izmantošanu, kā arī apmešanās kultūru dalībvalstīs, reģionos un pilsētās un uz vietas noteiktu dzīves apstākļus un attīstības iespējas;
whereas spatial planning is the proper instrument for the guidance of land use and settlement structure in the Member States and their regions and cities, and for determining quality of life and development opportunities on the ground,
tā kā papildus kohēzijas politikai, kas ir stratēģiskās pārvaldes instruments, ir nepieciešami citi pasākumi, lai īstenotu Teritoriālo pasākumu plānu un Leipcigas hartu, jo īpaši telpiskās ietekmes instrumenti, integrētā pieeja un telpiskās plānošanas novērošana;
whereas, in addition to cohesion policy as an instrument for strategic governance, other measures are needed to achieve the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, particularly spatial impact assessments, the integrated approach and spatial planning observation,
tā kā papildus kohēzijas politikai arī lauku apvidu politikai ir nozīmīga telpiska ietekme; tā kā šo divu politikas jomu integrācija ir nepietiekama, un tādēļ ir vajadzīga uzlabota sinerģija, kas izvērsīs faktiskas attīstības iespējas un palielinās lauku apvidu pievilcību un konkurētspēju, kas ir viena no iespējām, kā palīdzēt novērst apdzīvotības sarukšanu lauku apvidos;
whereas, in addition to cohesion policy, rural development policy has significant spatial impact; whereas there is insufficient integration of these two policy areas and therefore a need for enhanced synergies that will reveal real development potential and boost the attractiveness and competitiveness of rural areas, something which would help in combating rural depopulation,
tā kā publiskās telpiskās vides, dabas un kultūrvides, kā arī arhitektūras kvalitāte būtiski ietekmē pilsētu un lauku apvidu iedzīvotāju dzīves apstākļus, un tie ir noteicoši pilsētas atrašanās vietas faktori;
whereas the quality of public space and of the natural, cultural and architectural environment plays an important role in the quality of life of people living in urban and rural areas and are crucial "soft" location factors,
tā kā jaunrade un novatorisms ir noteicošie resursi, lai pārietu uz globalizētu zināšanu sabiedrību; tā kā tādēļ telpiskās vides un pilsētu attīstības ilgtspējīgi panākumi ir būtiski atkarīgi no vietējā jaunrades potenciāla attīstības;
whereas creativity and innovation are crucial resources in the transition to a globalised knowledge society; whereas, therefore, the development of creativity potential on the ground is key to the success of sustainable spatial and urban planning,
tā kā celtniecības kultūra, tas nozīmē, kultūras, ekonomikas, tehnoloģiju, sociālo un ekoloģisko aspektu apvienojums, kas ietekmē pilsētu plānošanas un celšanas kvalitāti, ir integrētās pilsētu attīstības neatņemama daļa,
whereas "Baukultur" (the culture of a high quality built environment), that is to say the sum of cultural, economic, technological and environmental aspects influencing the quality and process of planning and building, is an essential component of integrated urban development,
tā kā integrētā pieeja paredz to, ka izstrādātos projektus jāveido no saskaņotiem, ilglaicīgiem plāniem, iekļaujot ekonomikas, sociālos un vides aspektus un pilnībā iesaistot galvenos partnerus pilsētu attīstības programmu plānošanā, izpildīšanā un novērošanā;
whereas the integrated approach implies that the projects developed should constitute a coherent long-term plan incorporating the economic, social and environmental dimensions and fully involving key partners in the planning, execution and evaluation of urban development programmes;
tā kā integrēto pieeju kohēzijas teritoriālajam aspektam neveido tikai zemes plānošanas un pilsētu attīstības pasākumi un politika, jo obligāts mērķis ir nodrošināt līdzsvaru attiecībā uz visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu apmešanās vietas, un tas ir mērķis, kuru nevar īstenot, veicot vienīgi zemes plānošanu,
whereas an integrated approach to the territorial dimension of cohesion does not consist only of land planning and urban development actions and policies, because the ultimate objective is to ensure a balance between Union citizens wherever they live, an aim which cannot be achieved solely through land planning,
uzskata, ka Teritoriālā pasākumu plāna un Leipcigas hartas mērķus var sasniegt, ja tiek ievērota daudzpusīgi izstrādāta, visas nozares aptveroša un viengabalaina attīstības stratēģija, ar kuru īsteno praksē integrēto pieeju;
Considers that the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter can only be achieved by pursuing a comprehensive, cross-sector, holistic development strategy to put the integrated approach into practice;
prasa, lai, izstrādājot kohēzijas politiku laika posmam pēc 2013. gada, īpaši tiktu ņemtas vērā telpiskās vides īpatnības un vajadzības, kā arī ar to pamatota reģioniem atbilstoša diferencēšana; iesaka izmantot uz īstenošanu orientētus plānošanas instrumentus, kā tas norādīts Leipcigas hartā, pamatojoties un pētniecību un pastāvīgu novērošanu;
Calls for particular attention to be paid, in the shaping of post-2013 cohesion policy, to spatial characteristics and needs and to region-specific treatment based on these factors; recommends the use of implementation-oriented planning tools, as mentioned in the Leipzig Chapter, based on research and permanent monitoring;
aicina Komisiju un Padomi saistībā ar kohēzijas politikas termiņa vidusposma pārskatu labāk izmantot sinerģiju ar Eiropas lauksaimniecības fondu lauku apvidu attīstībai, lai attīstītu teritoriju kā vienotu kopumu; ierosina, ņemot vērā apsvērumus par kohēzijas politiku laika posmam pēc 2013. gada, cieši koordinēt kohēzijas politiku ar lauku apvidu attīstības politiku, lai palielinātu iespējas uzlabot dzīves līmeni lauku apvidos,
Calls on the Commission and Council, in the context of the mid-term review of cohesion policy, to make better use of synergies with the European Agricultural Fund for Rural Development for the development of the territory as a whole; recommends, with an eye to post-2013 cohesion policy, close coordination between cohesion policy and rural development policy, in order to enhance the opportunities for improving the quality of life in rural areas;
norāda, ka ne tikai lielajās galvaspilsētās ir novatorisma potenciāls, bet arī dažas perifēras teritorijas un lauku apvidi atzīstami par līderiem Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā; prasa, lai Komisija intensīvāk nekā līdz šim pievērstos šo teritoriju panākumu faktoram, tādējādi izstrādājot attīstības modeļus vidējām un mazpilsētām lauku apvidos;
Notes that it is not only metropolitan regions that have innovation potential, and that some relatively remote and rural areas are in the forefront of achieving the objectives of the Lisbon Strategy; urges the Commission to look more closely at the success factors of these areas with a view to creating a development model for small and medium-sized towns in rural areas;
uzsver, cik svarīga ir partnerība un uzdevumu sadalīšana starp pilsētām un lauku apvidiem, lai panāktu līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību visā teritorijā kopumā; aicina vietējās iestādes pilsētās un lauku apvidos, sadarbojoties ar visām ieinteresētajām aprindām gan publiskajā, gan privātajā sektorā, identificēt kopējās vērtības un izstrādāt vienotas reģionālas un apakšreģionālās attīstības stratēģijas, lai nodrošinātu labākus dzīves apstākļus un dzīves līmeni visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem; aicina turpmākās prezidentūras organizēt par teritoriālo plānošanu un pilsētu attīstību atbildīgo ministru neformālas sanāksmes, lai izskatītu šos jautājumus;
Stresses the importance of partnership and of the sharing of functions between urban and rural areas for the balanced and sustainable development of the territory as a whole; calls on urban and rural authorities in cooperation with all public and private stakeholders to identify their common assets and produce joint regional and sub-regional development strategies in order to secure better living conditions and quality of life for all citizens of the Union; calls on the forthcoming presidencies to hold informal meetings of the ministers responsible for territorial planning and urban development to address these issues;
aicina Komisiju un Padomi saistībā ar ES budžeta pārskatīšanu ņemt vērā Teritoriālo pasākumu plānu un Leipcigas hartu, kā arī īstenot kvalitatīvus pielāgojumus, kas ļautu teritoriālās kohēzijas mērķus efektīvāk iekļaut ES politikas jomās; uzskata, ka turpmākajos dažos gados jāizstrādā tiesību akti, lai to panāktu;
Calls on the Commission and Council to take the Territorial Agenda and the Leipzig Charter into account in their review of the general budget of the European Union, and to make qualitative adjustments to enable territorial cohesion targets to be incorporated more effectively into EU policies; considers that legislative measures need to be taken in the next few years to achieve this;
aicina Padomi, pārskatot Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas (ilgtspējīgas attīstības stratēģija) augstākā līmeņa sanāksmē 2008. gada pavasarī, ar teritoriālajām un pilsētu interesēm saistīto politiku noteikt kā attīstības mērķi;
Calls on the Council, on reviewing the Lisbon and Göteborg strategies (sustainable development strategy) at the 2008 Spring summit, to define territorial and urban policy interests as objectives;
mudina dalībvalstis veikt steidzamas darbības, lai īstenotu Teritoriālo pasākumu plāna mērķus un Leipcigas hartu;
Urges the Member States to take swift action to achieve the goals of the Territorial Agenda and implement the Leipzig Charter;
aicina Padomi un dalībvalstis patiesā daudzpakāpju pārvaldības garā, kas paredz ņemt vērā Eiropas Savienības teritoriālo daudzveidību, kā arī respektēt subsidiaritātes principu, pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, tostarp pārrobežu valsts iestādes, un, ievērojot partnerības principu, rīcības programmās, kas paredzētas Teritoriālā pasākumu plāna un Leipcigas hartas īstenošanai, iesaistīt ekonomiskos un sociālos partnerus, attiecīgās nevalstiskās organizācijas un ieinteresētās aprindas no privātā sektora, un nopietni atbalsta šos centienus; uzver, ka nepieciešamība strādāt kopā visām iesaistītajām pusēm jāuztver pozitīvi, jo pieredze apliecina, ka saskaņota sadarbība ir efektīva;
Calls on the Council and the Member States, in a spirit of true multi-level governance that both takes account of the territorial diversity of the European Union and respects the subsidiarity principle, to fully involve local and regional governments, including cross-border public authorities, and, in pursuit of the partnership principle, to involve the economic and social partners, relevant NGOs and private stakeholders in the action programmes for implementing the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, and gives its wholehearted support to these efforts; stresses that this need to work together should be regarded positively by all actors involved, as it has been proved that coherent collaboration is effective;
atgādina par to, cik izšķiroša nozīme attiecībā uz reģionu nākotnes attīstības izredzēm ir piekļuvei informācijas un sakaru tehnoloģijām, un tādēļ ierosina, kā tas norādīts Teritoriālajā pasākumu plānā, iekļaut jaunajās transporta un saziņas programmās tādu infrastruktūru kā, piemēram, platjoslas kabeļus;
Recalls the key role that access to information and communication technologies plays for the future development prospects of the regions, and thus recommends, as mentioned in the Territorial Agenda, integrating infrastructure such as broadband cables into new transport and communication programmes;
apstiprina, ka augstas kvalitātes pirmsskolas un skolas izglītībai, mūžizglītībai, universitātēm un citām pētniecības iestādēm ir būtiska nozīme pilsētu un reģionu attīstībā nākotnē;
Acknowledges that high quality pre-school and school education, lifelong learning, universities and other research institutes are fundamental for the future development of cities and regions;
atgādina, ka Natura 2000 ir nozīmīgs instruments Eiropas teritoriālajai attīstībai; uzstāj, ka Natura 2000 prasības ir pilnībā jāievēro un ka starp aizsargājamajām teritorijām ir jāveido ainaviski koridori un neierobežotu platību tīkli, lai augi varētu brīvi izplatīties un dzīvnieki ‐ brīvi pārvietoties, tādējādi nodrošinot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanos;
Recalls that Natura 2000 is an important instrument for European spatial development; insists that the requirements of Natura 2000 be fully implemented and that landscape corridors and open space networks between protected areas be created so that flora can disperse and fauna can move freely, thus preserving biodiversity;
prasa izstrādāt jaunradi ietverošu ekonomikas nozaru atbalstīšanas politiku telpiskās un pilsētu attīstības plānos ar mērķi, izmantojot pieejamos instrumentus (kohēzijas politika, telpiskā un pilsētu plānošana), izstrādāt pamatnosacījumus radošas un novatoriskas darbības iespēju uzlabošanai;
Calls for a policy on creative economic sectors to be incorporated into spatial and urban development with the aim of creating a framework, using the instruments available (cohesion policy, spatial and urban planning) and taking into account the quality of space, for improving opportunities for creative and innovative action;
ņemot vērā demogrāfisko attīstību, uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot pilsētu un reģionu pielāgošanās spēju, īpašu prioritāti piešķirot patstāvīgai attīstībai un brīvprātīgo darba stiprināšanai;
Considers it necessary, in the light of demographic trends, to improve the adaptability of cities and regions, prioritising self-development and the promotion of voluntary work;
uzsver, ka demogrāfiskās tendences rada jaunas problēmas darba tirgū, kā arī saistībā ar piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, mājokļiem un attiecībā uz plānošanu kopumā; norāda, ka iedzīvotāju populācijas novecošanu var uzskatīt par iespēju radīt jaunas darba vietas augošā tirgū, kā arī jaunus ražojumus un pakalpojumus, kas uzlabo gados vecāku cilvēku dzīves līmeni; uzsver, ka vietējā un reģionālā līmenī ir svarīga tā dēvētās "sudraba ekonomikas iniciatīvas" attīstība;
Emphasises that demographic trends lead to new challenges on the labour market, in access to social and health services and housing and in planning in general; points out that the ageing of the population can be seen as an opportunity for creating new jobs in a growing market and new products and services which improve the quality of life of older people; stresses that the development of the so-called 'silver economy' is important at local and regional level;
aicina dalībvalstis visos apgabalos to teritorijā bez jebkādiem nosacījumiem nodrošināt eksistenciāli nepieciešamu pakalpojumu pieejamību, piekļuvi un sasniedzamību, lai cilvēkiem visdažādākajos reģionos dotu iespēju izmantot šo reģionu, kuros viņi dzīvo, īpašās priekšrocības un potenciālu; aicina īpaši ņemt vērā nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu, piemēram, invalīdu, imigrantu, mazākumtautību, ilgstošo bezdarbnieku un cilvēku ar nelielu kvalifikāciju vajadzības, kā arī sieviešu īpašās vajadzības; aicina Komisiju tās pamatnostādnēs reglamentējošo noteikumu piemērošanai par eksistences nodrošināšanu un par publisko līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu apgabalu vietējām pašvaldībām ļaut lielākā mērā ņemt vērā vietējas vajadzības un vietējos tirgus dalībniekus un palielināt viņu piemērošanās spēju;
Calls on the Member States to guarantee as a matter of principle throughout their territory the availability of, right of access to and accessibility of services of general interest, in order to enable people in differing regions to exploit their region's own specific opportunities and potentials; calls for particular account to be taken of the needs of disadvantaged groups such as the disabled, immigrants, ethnic minorities, the long-term unemployed and people with few qualifications and the particular needs of women; calls on the Commission, in its guidelines for the application of the framework rules on services of general interest and the award of public contracts, to enable local authorities to take greater account of local needs and local actors and to improve their adaptability;
ņemot vērā jauno Kopienas kompetenci, kas paredzēta Lisabonas līgumā telpiskās plānošanas jomā, aicina Komisiju izstrādāt paziņojumu par Eiropas mēroga pamatsistēmas izstrādāšanu telpisko seku novērtēšanai projektu līmenī, izmantojot Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla darba rezultātus;
Calls on the Commission, in the light of the Community's new competences for spatial planning under the Treaty of Lisbon, to draft a communication on the creation of an EU framework for spatial impact assessment at project level, taking account of the work of ESPON;
norāda, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā saistībā ar Teritoriālā pasākumu plāna Pirmās rīcības programmas īstenošanu jāpastiprina sadarbība un koordinācija starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju;
Notes that, following the entry into force of the Treaty of Lisbon, cooperation and coordination between itself and the Council and Commission must be stepped up in the context of the implementation of the First Action Programme;
īpaši atzinīgi vērtē, ka Lisabonas līgumā par tā mērķi līdzās ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai izvirzīta arī teritoriālā kohēzija un ka tajā paredzētas dalītas likumdošanas pilnvaras Eiropas Savienībai un dalībvalstīm šajā jomā; norāda, ka Lisabonas līgumā ir atzīts tas, ka ir jārisina teritoriālās problēmas, kas ietekmē salu, kalnu, pierobežu reģionus un attālas un mazapdzīvotas teritorijas, jo šīs problēmas negatīvi ietekmē ES ekonomikas vispārējo konkurētspēju; aicina Komisiju papildināt Pirmo rīcības programmu ar konkrētiem priekšlikumiem par ES pasākumiem un iniciatīvām;
Welcomes in particular the fact that the Treaty of Lisbon declares territorial cohesion alongside economic and social cohesion to be a Treaty objective and provides for shared legislative competence between the EU and the Member States in this area; points out that the Treaty of Lisbon recognises the fact that the territorial challenges that affect islands, mountains, border regions and very remote and sparsely-populated areas should be tackled, since they have a negative impact on the overall competitiveness of the EU's economy; calls on the Commission to complement the First Action Programme with specific proposals for EU measures and initiatives;
uzsver to, ka pašreiz vēl nav panākta vienošanās par kopēju teritoriālās kohēzijas definīciju; tāpēc aicina Komisiju precīzi definēt teritoriālās kohēzijas jēdzienu un uzskaitīt teritoriālās attīstības mērķus Eiropas Savienībā turpmākajā Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju; cer, ka īpašu prioritāti piešķirs mērķim, kas paredz nodrošināt, ka visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem neatkarīgi no tā, kurā vietā ES tie dzīvo, tiks piedāvātas līdztiesīgas attīstības un piekļuves iespējas;
Highlights the fact that there is no commonly agreed definition of territorial cohesion yet and therefore urges the Commission to define clearly territorial cohesion and to list the objectives for territorial development in the European Union in its forthcoming Green Paper on territorial cohesion; expects the highest priority to be given to the objective of ensuring that all citizens of the Union, wherever they live in the EU, are offered equal development and access opportunities;
ierosina turpināt attīstīt Eiropas telpiskās attīstības koncepciju un aicina pilnībā iesaistīt jaunās dalībvalstis šajās politikas vadlīnijās;
Recommends the further development of the European Spatial Development Perspective and urges the full involvement of the new Member States in this policy framework;
uzskata, ka ir svarīgi regulāri novērtēt, kādi panākumi sasniegti Teritoriālā pasākumu plāna īstenošanā; aicina Padomi, Komisiju un visas ieinteresētās aprindas šajā sakarā novērtēt ne tikai panākumus Pirmās rīcības programmas atsevišķu pasākumu īstenošanā, bet arī šo pasākumu ietekmi uz ilgtspējīgu telpisko attīstību Eiropā un to, kā tie veicina šo attīstību;
Considers it important to carry out regular assessments of progress in the implementation of the Territorial Agenda; calls on the Council, the Commission and all stakeholders to evaluate not only progress made in the implementation of individual measures of the First Action Programme, but also the impact of these measures and their contribution to sustainable spatial development in the EU;
aicina Padomi, cik vien iespējams īsā laikā, vienoties par vienkāršiem un izskaitļojamiem rādītajiem, ar kuru starpniecību paredzēts novērot telpisko attīstību ES; ierosina izmantot gadam paredzēto platības aizņemšanu par telpiskās attīstības rādītāju;
Calls on the Council to agree as soon as possible on simple, quantifiable indicators for the observation of spatial development in the EU; calls for annual land development to be set as a one of those spatial development indicators;
norāda, ka šos rādītājus varētu izmantot kā mērķus telpiskās attīstības pamatnostādnēm; ierosina, lai Padome un Komisija šos rādītājus izmanto dalībvalstu salīdzinošai novērtēšanai un paraugprakses datu bāzes izveidošanai;
Notes that these indicators could be used as targets for the guidance of spatial development; proposes that the Council and Commission use these indicators for benchmarking between the Member States, and for building up a database of best practises;
uzsver, cik svarīgi uzlabot koordināciju starp Teritoriālo pasākumu plānu un Leipcigas hartu; izsaka nožēlu saistībā ar to, ka Padome vēl nav pieņēmusi rīcības programmu Leipcigas hartas mērķu īstenošanai un aicina turpmākās prezidentūras atgūt nokavēto šajā jomā, nodrošinot, ka sistemātiski tiek īstenoti turpmāki pasākumi, kas izriet no Leipcigas hartas;
Stresses the importance of improving coordination between the Territorial Agenda and the Leipzig Charter; regrets in this connection that the Council has not yet adopted an action programme for the implementation of the targets of the Leipzig Charter, and calls on forthcoming presidencies to remedy this omission, thereby ensuring a systematic follow-up to the Leipzig Charter;
atzinīgi vērtē Slovēnijas prezidentūras iniciatīvu sagatavot un veicināt pasākumus, kas stiprina koordināciju starp telpiskās vides un pilsētu attīstību, ņemot vērā Teritoriālā pasākumu plāna un Leipcigas hartas mērķu ciešāku sasaistīšanu;
Welcomes the initiative of the Slovenian Presidency to prepare and promote measures seeking to enhance coordination between spatial and urban development with a view to further interlinking between the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter;