natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā, ienākot darba tirgū, kā arī darba vietu skaita samazināšanas gadījumā jaunieši bieži vien saskaras ar diskrimināciju vecuma dēļ; tā kā jaunietes lielākā mērā nekā jaunieši ir pakļautas bezdarba un nabadzības vai gadījuma rakstura un nedeklarēta darba riskam; tā kā, no otras puses, jaunus vīriešus pašreizējās ekonomikas krīzes laikā bezdarbs skāris visvairāk; tā kā jaunieši ar invaliditāti, integrējoties darba tirgū, saskaras pat ar vēl lielākiem šķēršļiem;
whereas young people often face discrimination on the grounds of their age when entering the labour market and when jobs are being cut back; whereas young women are more likely to face unemployment and poverty or to be engaged in casual or undeclared employment than young men; whereas on the other hand young men have been hit hardest by unemployment during the current economic crisis; whereas disabled young people face even greater obstacles to their integration into the labour market,
tā kā nav panākta pilnīga atbilstība Lisabonas stratēģijas kritērijiem attiecībā uz arodizglītības modernizēšanu;
whereas the Lisbon Strategy's benchmarks on youth and the modernisation of vocational training (VET) have not been fully met,
tā kā ES darba tirgu vispārējā stratēģija ir elastdrošība, kuras mērķis ir ieviest elastīgus un uzticamus līgumus, mūžizglītību, aktīvu darba tirgus politiku un sociālo drošību; tā kā diemžēl šī stratēģija daudzās valstīs tikusi interpretēta šauri kā ’elastīgums’, neņemot vērā holistisku pieeju, kā arī nodarbinātības drošības un sociālās nodrošināšanas aspektu;
whereas flexicurity has been the overall strategy for the EU's labour markets, aiming at flexible and reliable contracts, lifelong learning, active labour-market policies and social security; whereas, unfortunately, in many countries this strategy has been narrowly interpreted as ’flexibility’, losing sight of the holistic approach and of employment security and social security,
tā kā demogrāfisko pārmaiņu dēļ no 2020. gada Eiropas Ekonomikas zonu ievērojami apgrūtinās liels speciālistu trūkums un šo tendenci var novērst tikai pienācīga izglītība, apmācība un pārkvalificēšana;
whereas as a result of demographic change after 2020 a massive shortage in skilled labour will seriously affect the European economic area and this trend can be countered only by adequate education, training and retraining,
tā kā maziem un vidējiem uzņēmumiem ir sava ietekme Eiropas ekonomikā, ņemot vērā gan to skaitu, gan stratēģisko nozīmi bezdarba izskaušanā,
whereas small and medium-sized enterprises play their part in the European economic fabric owing both to their number and to their strategic role in combating unemployment,
aicina Padomi un Komisiju izstrādāt ES nodarbinātības stratēģiju, kurā apvienoti finanšu instrumenti un nodarbinātības politika, lai novērstu ’izaugsmi, pastāvot bezdarbam’, un šādā stratēģijā jāietver vērienīgi uzdevumi attiecībā uz jauniešu nodarbinātību; pārliecinoši mudina nodarbinātības stratēģijā īpašu uzmanību pievērst videi draudzīgu un sociālās ekonomikas darba vietu izveidei, vienlaikus nodrošinot Parlamenta iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā;
Calls on the Council and the Commission to define a job strategy for the EU that combines financial instruments and employment policies in order to avoid ’jobless growth’ and that entails setting ambitious benchmarks for the employment of young people; strongly encourages having in the job strategy a special focus on developing green jobs and jobs in the social economy, whilst ensuring that Parliament is involved in the decision-making process;
uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai dalībvalstis radītu videi draudzīgas darba vietas, piemēram, nodrošinot apmācības vides tehnoloģijās;
Stresses how important it is for Member States to develop green jobs, for instance by providing training in environmental technologies;
aicina dalībvalstis izveidot efektīvus stimulus, tādus kā nodarbinātības subsīdijas vai apdrošināšanas iemaksas jauniešiem, kas garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus; lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, aicina ieguldīt gan jauniešiem paredzētu darba vietu radīšanā, gan pastāvīgā apmācībā un jauniešu prasmju uzlabošanā darba laikā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību; norāda uz mazo uzņēmumu būtisko ietekmi un nozīmi, ņemot vērā to īpašo pieredzi un tradicionālo zinātību; mudina nodrošināt jauniešu piekļuvi nesen izveidotajam Eiropas mikrofinansēšanas instrumentam;
Invites the Member States to create efficient incentives, such as employment subsidies or insurance contributions for young people that will guarantee decent living and working conditions; in order to encourage public and private employers to hire young people, to invest both in quality job creation for young people and in continuous training and upgrading of their skills during employment, and to support entrepreneurship among youth; points to the special role and importance of small enterprises regarding expertise and traditional know-how; encourages ensuring that young people have access to the recently established European Microfinance Facility;
uzsver, cik nozīmīga ir uzņēmējdarbības izglītība, jo tā ir neatņemama daļa no procesa, kurā tiek iegūtas jauna veida nodarbinātībai vajadzīgās prasmes;
Underlines the importance of entrepreneurial education, being an integral part of the process of acquiring the skills needed for new types of employment;
aicina dalībvalstis izstrādāt vērienīgu politiku jauniešu apmācības jomā;
Calls on the Member States to have ambitious policies on training young people;
aicina Komisiju veicināt un atbalstīt ‐ ņemot vērā izdevīgās valsts partnerības starp skolām, universitātēm, uzņēmumiem un sociālajiem partneriem, ‐ izmēģinājuma projektus jaunajās stratēģiskās attīstības nozarēs, kas nodrošina atbilstošu zinātnisko, tehnoloģisko un uz nodarbinātību orientēto apmācību jauniešiem un jo īpaši jaunietēm, lai veicinātu inovāciju un konkurenci uzņēmumos, šajā nolūkā izmantojot mācību stipendijas, augstākās izglītības līmeņa mācekļa prakses un standarta darba līgumus;
Calls on the Commission to promote and support – taking into account the beneficial national partnerships run between schools, universities, enterprises and the social partners – pilot projects in the new strategic development sectors which provide suitable scientific, technological and employment-oriented training for young people, and especially women, in order to promote innovation and competitiveness within enterprises, using study grants, higher education-level apprenticeships and non-atypical employment contracts for that purpose;
aicina universitātes agrīnā posmā sazināties ar darba devējiem un dot studentiem iespēju apgūt darba tirgum nepieciešamās prasmes;
Calls on universities to make contact with employers at an early stage and provide students with the opportunity to acquire skills needed for the employment market;
aicina dalībvalstis ierosināt plašus pasākumus ar mērķi veicināt ekonomikas attīstību, piemēram, nodokļu samazināšanu un administratīvo šķēršļu samazināšanu MVU, lai nodrošinātu izaugsmi un radītu jaunas darba vietas, jo īpaši jauniešiem;
Calls on the Member States to instigate wide-ranging measures aimed at stimulating the economy, such as tax reduction and reduction of the administrative burden on SMEs, in order to bring growth and create new jobs, especially for young people;
cer, ka jaunieši sekmīgi izmantos mikrokredītus; uzskata, ka jaunu uzņēmumu dibinātājiem ir jāsaņem atbilstīgas un profesionālas konsultācijas;
Hopes for a successful take-up of microloans by young people; considers that the founders of start-ups must receive consistent and professional advice;
aicina dalībvalstis izveidot integrējošu un mērķtiecīgu darba tirgus politiku, kas nodrošinātu jauniešu pienācīgu integrāciju un pilnvērtīgu nodarbinātību, piemēram, izveidojot ideju apmaiņas tīklus, prakses plānus, kuros iekļauts finansiālais atbalsts, lai stažieris varētu pārvietoties un dzīvot tuvu stažēšanās vietai, starptautiskus profesionālās orientācijas centrus un jauniešiem paredzētus individuālo konsultāciju centrus, iekļaujot konkrētus jautājumus, tādus kā ar praksi saistītā kolektīvā organizācija un tiesisko aspektu zināšanas;
Calls on the Member States to establish inclusive and targeted labour-market policies that secure the respectful inclusion and meaningful occupation of young people, e.g. through the setting-up of inspirational networks, trainee arrangements that include financial aid enabling the trainee to relocate and live close to the place where the traineeship is held, international career centres and youth centres for individual guidance covering particularly matters such as collective organisation and knowledge of legal aspects relating to their traineeship;
atzīst, ka jaunieši saskaras ar grūtībām, lai piekļūtu finansējumam nolūkā izveidot un attīstīt savu uzņēmumu; aicina dalībvalstis un Komisiju pieņemt pasākumus, lai atvieglotu jauniešu piekļuvi finansējumam, un sadarbībā ar uzņēmējdarbības aprindām izveidot jauniešiem paredzētas darbaudzināšanas programmas par uzņēmumu dibināšanu un attīstību;
Recognises the difficulties that young people encounter in gaining access to finance in order to set up and develop their own business; calls on the Member States and the Commission to adopt measures to facilitate young people's access to finance, and to set up in cooperation with the business community mentoring programmes for young people on the creation and development of undertakings;
aicina dalībvalstis veicināt to personu prasmju uzlabošanu, kuras priekšlaicīgi pametušas mācības, un sagatavot viņas darba tirgum, īstenojot inovatīvus projektus;
Calls on the Member States to promote the skills of early school-leavers and prepare them for employment by means of innovative projects;
aicina dalībvalstis, pārveidojot izglītības sistēmas, agrīnā posmā ieplānot sadarbību starp skolām un darba devējiem; uzskata, ka izglītības plānošanā ir jāiekļauj vietējās un apgabala iestādes, jo tās sadarbojas ar darba devējiem un pārzina to vajadzības;
Calls on the Member States to include cooperation between schools and employers at an early stage in their plans to redesign training schemes; considers that local and district authorities must be included in the planning of education and training as they have the network contacts with employers and know what employers need;
aicina Komisiju paplašināt Eiropas Sociālā fonda finansiālās iespējas un nodrošināt labāku tā izmantošanu, vismaz 10 % no šā fonda paredzot jauniešiem domātiem projektiem, kā arī atvieglot piekļuvi fondam; mudina Komisiju un dalībvalstis neapdraudēt mazu un inovatīvu projektu īstenošanu, nosakot pārmērīgu kontroli, kā arī aicina izvērtēt tādu programmu kā ’Jaunatne darbībā’ efektivitāti un pievienoto vērtību attiecībā uz jauniešu darba iespējām; mudina dalībvalstis uzlabot jauniešiem paredzētos pasākumus;
Calls on the Commission to expand financial capacity for, and to ensure better use of, the European Social Fund, to earmark a minimum of 10 % of this fund for projects targeting young people and to ease access to the fund; urges the Commission and the Member States not to jeopardise the running of small and innovative projects through excessive control and to review the effectiveness and added value of programmes, such as ’Youth in Action’, in terms of job opportunities for young people; urges the Member States to improve their targeting of youth;
mudina dalībvalstis par prioritāru noteikt uzņēmējdarbības un izglītības darbinieku sadarbību, jo tas ir pareizais instruments, ar ko izskaust strukturālo bezdarbu;
Urges the Member States to prioritise business-education provider co-operation as the right tool with which to combat structural unemployment;
aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu nolūkā sasniegt stratēģijas ’ES 2020’ mērķi, proti, līdz 2012. gadam panākt, ka mācības priekšlaicīgi pametušo skaits nepārsniedz 10 %; aicina dalībvalstis izmantot plaša spektra pasākumus, lai cīnītos pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, piemēram, samazinot skolēnu skaitu katrā klasē, sniedzot atbalstu skolēniem, kuri nevar atļauties pabeigt obligāto izglītību, palielinot uzsvaru uz mācību programmas praktiskajiem aspektiem, izveidojot darbaudzinātāja amata vietu visās skolās un nekavējoties apsekojot jauniešus, kuri priekšlaicīgi pametuši mācības; norāda, ka Somijā ir izdevies samazināt to jauniešu skaitu, kuri priekšlaicīgi pametuši mācības, un tas panākts, kopīgi ar jauniešiem izskatot jauna ceļa meklēšanas iespējas; aicina Komisiju koordinēt projektu par paraugpraksēm;
Calls on the Member States to intensify efforts to reduce early school leaving in order to achieve the goals set out in the EU 2020 Strategy of no more than 10 % of early school leavers by 2012; invites the Member States to make use of a wide range of measures to fight early school leaving and illiteracy, e.g. lowering the number of students in each class, providing assistance for pupils who cannot afford to complete their compulsory education, increasing the emphasis on practical aspects in the syllabus, introducing mentors in all schools, establishing an immediate follow-up of early school leavers; points to Finland which has succeeded in reducing the number of early school leavers by studying with them the possibility of seeking a new direction; invites the Commission to coordinate a project on best practices;
aicina dalībvalstis uzlabot saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgu un paredzēt līdzekļus prasmju un spēju pieprasījuma noteikšanai;
Calls on the Member States to improve links between the educational system and the world of work and devise means of predicting demand for skills and abilities;
aicina nodrošināt, ka visi bērni jau agrīnā posmā saņem viņiem nepieciešamo atbalstu, un jo īpaši aicina nodrošināt mērķtiecīgu atbalstu bērniem ar runas problēmām vai citiem trūkumiem, lai viņiem būtu pieejamas pēc iespējas labākas izglītības un darba izredzes;
Calls for efforts to ensure that all children receive the encouragement they need right from the start, and particularly to safeguard the targeted encouragement of children with language problems or other handicaps, so that they are afforded the greatest possible education and career opportunities;
aicina nodrošināt lielāku skaitu un labākas kvalitātes mācekļa prakses; atsaucas uz pozitīvo pieredzi arodizglītībā un apmācībā, izmantojot duālo sistēmu tādās valstīs kā Vācija, Austrija un Dānija, kur minēto sistēmu uzskata par svarīgu posmu jauniešu pārejā no izglītības uz darbu; aicina dalībvalstis atbalstīt mācekļa prakses sistēmas un mudināt uzņēmumus nodrošināt apmācības iespējas jauniešiem arī krīzes laikā; uzsver, cik svarīga ir piemērota apmācība, lai nodrošinātu augsti kvalificētu darbaspēku, kas uzņēmumiem būs vajadzīgs nākotnē; uzsver, ka stažēšanās nedrīkst aizstāt pastāvīgu darbu;
Calls for more and better apprenticeships; refers to the positive experiences with the dual system within Vocational Educational and Training (VET) in countries such as Germany, Austria and Denmark where the system is seen as an important part of young people's transition from education to employment; calls on the Member States to support apprenticeship schemes and to incite companies to provide training opportunities for young people even in times of crisis; stresses the importance of adequate training to secure the high-skilled workforce companies will need in the future; stresses that apprenticeships must not replace regular jobs;
aicina Komisiju sniegt statistikas datus par praksēm katrā dalībvalstī, iekļaujot tajos šādu informāciju:
Calls on the Commission to provide statistics on internships in each Member State which include:
prakses vietu skaits,
number of internships
prakses ilgums,
length of internships
sociālie pabalsti praktikantiem,
social benefits for interns
praktikantiem izmaksātās algas,
allowances paid to interns
praktikantu vecuma grupas,
age groups of interns
aicina visas dalībvalstis uzraudzīt atbilstību;
Calls for each Member State to monitor compliance;
aicina dalībvalstis izveidot Eiropas sistēmu mācekļa prakses un stažēšanās laikā gūto zināšanu un prasmju sertificēšanai un atzīšanai, kas palīdzēs palielināt jauniešu darbaspēka mobilitāti;
Calls on the Member States to establish a European system for the certification and recognition of knowledge and skills acquired though apprenticeships and traineeships, which will help to increase young workforce mobility;
aicina aizsargāt jauniešus no tādiem darba devējiem ‐ gan valsts, gan privātajā sektorā ‐ kuri, izmantojot darba pieredzi, mācekļa prakses un stažēšanās sistēmas, spēj apmierināt savas galvenās un pamata vajadzības par niecīgu samaksu vai bez maksas, izmantojot jauniešu gatavību mācīties bez jebkādām nākotnes izredzēm kļūt par pilntiesīgu darbaspēka daļu;
Calls for young people to be protected from those employers – in the public and private sector – who, through work experience, apprenticeship and traineeship schemes, are able to cover their essential and basic needs at little or no cost, exploiting the willingness of young people to learn without any future prospect of becoming fully established as part of their workforce;
aicina dalībvalstis paātrināt valstu kvalifikāciju sistēmu un Eiropas kvalifikāciju sistēmu saskaņošanu, lai arī turpmāk palielinātu jaunu cilvēku mobilitāti izglītības un nodarbinātības jomās;
Calls upon the Member States to speed up the harmonisation of national qualification profiles and European qualification profiles so as to further increase the mobility of young people in the fields of education and work;
uzsver privātā sektora izglītības sniedzēju nozīmi, jo privātais sektors parasti ir inovatīvāks kursu izveidē un daudz elastīgāks to pasniegšanā;
Stresses the role of private sector education providers, as the private sector is usually more innovative in designing courses and more flexible in providing them;
mudina dalībvalstis stažēšanās, darba pieredzes vai mācekļa prakses sistēmās nodrošināt jauniešiem visas darba un sociālās drošības tiesības, vajadzības gadījumā subsidējot daļu no viņu iemaksām;
Urges the Member States to provide young people in traineeship, work experience or apprenticeship schemes with full workplace and social security entitlements, subsidising where appropriate a part of their contributions;
aicina Komisiju un dalībvalstis sociālās drošības sistēmās iekļaut mācekļa prakses, stažēšanās un darba pieredzes sistēmas;
Calls on the Commission and the Member States to incorporate apprenticeship, traineeship and work experience schemes into the social security systems;
aicina dalībvalstis stiprināt savas izglītības ievirzes sistēmas no pamatskolas līdz vidusskolas posmam, lai palīdzētu jauniešiem un viņu ģimenēm izvēlēties izglītības un apmācību virzienus, kas reāli atbilst faktiskajām spējām, dotībām un vēlmēm, tādējādi samazinot mācību pārtraukšanas un neizdošanās risku;
Invites the Member States to strengthen their systems for educational guidance at the primary to secondary school stage, in order to help young people and their families select education and training channels that effectively correspond to actual aptitudes, abilities and aspirations, thereby reducing the risk of drop-out and failure;
atzīst, ka krīzes laikā jaunieši vēlas iegūt izglītību un viņi ir jāmudina to darīt; aicina visas dalībvalstis nodrošināt visu sabiedrības locekļu vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, garantējot obligātās tiesības uz labi finansētu bezmaksas izglītību no bērnudārza līdz augstskolai un sniedzot finansiālu atbalstu jaunajiem studentiem; aicina dalībvalstis arī turpmāk ieguldīt izglītībā un apmācībā, pat pastāvot fiskālajiem un sociālajiem ierobežojumiem, lai pēc iespējas drīz ieviestu Eiropas kvalifikāciju sistēmu un vajadzības gadījumā izveidotu valsts prasmju sistēmas;
Recognises that, in times of crisis, young people seek education and should be encouraged to do so; calls on all Member States to secure equal access to education for all by guaranteeing a minimum right to free well-funded education from nursery school to university and by securing financial support for young students; invites the Member States to invest further in education and training, even if fiscal and social constraints are present, to implement the European Qualifications Framework as fast as possible and, where necessary, to establish national skills frameworks;
atgādina, ka Kopenhāgenas procesa mērķis ir mudināt personas izmantot plašās pieejamās arodizglītības iespējas (piemēram, skolās, augstākās izglītības iestādēs, darba vietās vai privātstundās);
Recalls that the aim of the Copenhagen process is to encourage individuals to make use of the wide range of vocational learning opportunities available (e.g. at school, in higher education, at the workplace, or through private courses);
aicina dalībvalstis izveidot nacionālās darba grupas jauniešu jautājumos, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību starp izglītības sistēmu un darba tirgu, kā arī veicinātu stingrāku un kopīgu atbildību starp valdību, darba devējiem un privātpersonām nolūkā ieguldīt prasmju palielināšanā; aicina dalībvalstis visās skolās nodrošināt padomdevējas struktūrvienības, lai palīdzētu atvieglot pāreju no izglītības uz darba tirgu un veicinātu sadarbību starp valsts un privātajiem tirgus dalībniekiem;
Calls for Member States to set up National Task Forces on Youth to ensure a stronger coherence between the educational system and the labour market, promoting a stronger and shared responsibility between government, employers and individuals for investing in skills; calls for the Member States to provide advisory bodies at all schools to help smooth the transition from education to the labour market and promote cooperation between public and private actors;
uzskata, ka ļoti svarīgi ir izglītības un apmācības sistēmu pielāgot strauji mainīgajam darba tirgum un jaunu profesiju pieprasījumam;
Considers it extremely important to adapt the education and training system to the rapidly changing labour market and the demand for new professions;
uzskata, ka valodu apguve būtiski atvieglotu jauniešu piekļuvi darba tirgum, vicinātu mobilitāti un piedāvātu vienlīdzīgas iespējas;
Considers language learning crucial for facilitating young people's access to the labour market and for promoting their mobility and equal opportunities;
aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt jauniešiem informāciju par pieprasījumu darba tirgū, nodrošinot, ka tiek ieviesti piemēroti pārraudzības mehānismi, lai uzraudzītu izmaiņas profesiju pieprasījumā; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt uz dzīves cikla balstītu politiku un stratēģijas, kurās ir labāk integrēta izglītība un nodarbinātība, kuru galvenais uzdevums ir droša pāreja un kurās ietverta darbaspēka profesionālo prasmju pastāvīga uzlabošana, nodrošinot darba tirgū nepieciešamās pamatprasmes;
Calls on the Commission and the Member States to provide young people with information on the demands on the labour market, provided that suitable review mechanisms are introduced to monitor developments in occupations; calls on the Commission and the Member States to develop lifecycle-based policies and strategies in which education and employment are better integrated, in which safe transition is a key point and in which there is a constant up-skilling of the labour force providing them with the key competences required by the labour market;
aicina Komisiju pastiprināt darbu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jomā, iekļaujot neformālo izglītību un darba pieredzi, lai atbalstītu jauniešu mobilitāti;
Calls on the Commission to intensify its work on recognition of professional qualifications, including non-formal learning and work experience, in order to support the mobility of young people;
aicina dalībvalstis veicināt neformālas un informālas izglītības ceļā gūto sasniegumu atzīšanu, lai jaunieši varētu pienācīgi apliecināt iegūto izglītību un prasmes, darba tirgū meklējot darbu;
Calls upon the Member States to promote the recognition of educational achievements acquired in the framework of non-formal and informal learning so that young people can further demonstrate their education and competence as required when seeking work on the labour market;