natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž ārkārtīgu nožēlu par CITES konferences neapmierinošo iznākumu, jo netika īstenoti ES pilnvaru galvenie elementi, proti, jūras sugu aizsardzība no lielas komerciālas ieinteresētības;
Strongly regrets the disappointing outcome of the CITES conference, where the main elements of the EU mandate were not realised, such as the protection of marine species of high commercial interest;
stingri pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis uzlabotu iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras ātrumu un efektivitāti, veltītu vairāk resursu un laika diplomātiskajām attiecībām ar trešām valstīm un stiprinātu konvenciju iespējas un sinerģijas; ņemot vērā, ka daudzas Natura 2000 teritorijas tieši vai netieši ietekmē piesārņojums un ka dabai nodarīto kaitējumu cēloņi meklējami arī ārpus Eiropas, ir jāuzsver nepieciešamība Eiropas vides aizsardzības normas iekļaut arī partnerattiecību nolīgumos ar kaimiņvalstīm;
Strongly urges the Commission and Member States to improve the speed and efficiency of their internal decision-making procedure and to devote more resources and time to their diplomatic efforts vis-à-vis third countries and to strengthen capacities and synergies between Conventions; considers that, since many Natura 2000 protected areas are directly or indirectly affected by pollution and environmental damage also originates outside Europe, the need to include European environmental standards in our partnership agreements with neighbouring countries should be stressed;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu “Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” ( 2009/2151(INI) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters ( 2009/2151(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. februāra paziņojumu “Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” COM(2009)0082 .
having regard to the Commission Communication of 23 February 2009 entitled ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’ COM(2009)0082 .
un attiecīgo ietekmes novērtējumu SEC(2009)0202 .
and the corresponding impact assessment SEC(2009)0202 .
, kā arī Komisijas 2007. gada 14. decembra darba dokumentu par Eiropas agrīnās brīdināšanas sistēmu pilnveidošanu SEC(2007)1721 .
, and to the Commission working document of 14 December 2007 on strengthening early warning systems in Europe SEC(2007)1721 .
, 2006. gada 7. septembra rezolūciju par mežu ugunsgrēkiem un plūdiem OV C 305 E, 14.12.2006., 240. lpp.
, 7 September 2006 on forest fires and floods OJ C 305 E, 14.12.2006, p.
, 2006. gada 18. maija rezolūcijas par dabas katastrofām (mežu ugunsgrēki, sausums un plūdi) ‐ lauksaimniecības aspektiem OV C 297 E, 7.12.2006., 363. lpp.
, its resolutions of 18 May 2006 on natural disasters (forest fires, droughts and floods) – agricultural aspects OJ C 297 E, 7.12.2006, p.
un vides aspektiem OV C 297 E, 7.12.2006., 375. lpp.
and environmental aspects OJ C 297 E, 7.12.2006, p.
ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. jūnija secinājumus par to, kā stiprināt Eiropas Savienības reaģēšanas spējas katastrofu gadījumos 10128/08.
having regard to the Council conclusions of 16 June 2008 on reinforcing the Union's disaster response capacity 10128/08.
, un 12.–15. punktu prezidentvalsts secinājumos 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomē par Eiropas Savienības reaģēšanas spējām uz ārkārtas situācijām, krīzēm un dabas katastrofām 10633/1/06.
, and points 12 to 15 of the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 15-16 June 2006 on the European Union's responsiveness to emergencies, crises and disasters 10633/1/06..
ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp
having regard to Council Directive 96/82/EC of 9 December 1996 on the control of major-accident hazards involving dangerous substances OJ L 10, 14.1.1997, p.
, (Seveso II direktīva)
(Seveso II Directive),
(Plūdu direktīva),
(Floods Directive),
(IVN direktīva),
(EIA Directive),
ņemot vērā “Hjogo rīcības pamatplānu 2005.–2015. gadam: Veidojot valstu un kopienu pretestības spēju pret katastrofām”, kas pieņemts Kobē 2005. gada 22. janvārī A/CONF.206/6.
having regard to the Framework for Action 2005-2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters, adopted on 22 January 2005 in Kobe, Hyogo A/CONF.206/6.
ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas pieņemta Riodežaneiro 1992. gada 5. jūnijā,
having regard to the Convention on Biological Diversity adopted on 5 June 1992 in Rio de Janeiro,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 196. pantu,
having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A7-0227/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0227/2010 ),
tā kā par arvien būtiskāku katastrofu pārvaldības cikla posmu vajadzētu kļūt to novēršanai, un tai būtu jāpiešķir lielāks sociālais nozīmīgums;
whereas prevention should constitute an increasingly important stage in disaster management and be given greater social importance,
tā kā dabas katastrofas apdraud ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību, iespaido ilgtspējīgu attīstību un apdraud sociālo kohēziju;
whereas natural disasters compromise ecosystems and biodiversity, affect sustainable development and jeopardise social cohesion,
tā kā tādi faktori kā intensīva augsnes izmantošana, nekoordinēta rūpniecības un pilsētu izaugsme, lauku pamešana, pārtuksnešošanās un ārkārtēju laika apstākļu biežuma palielināšanās padara dalībvalstis, jo īpaši konverģences reģionus, mazāk aizsargātas pret dabas un cilvēku izraisītām katastrofām;
whereas factors such as, inter alia, intensive land use, haphazard industrial and urban growth, abandonment of the countryside, desertification and the increased frequency of extreme weather events make Member States, and convergence regions in particular, more vulnerable to disasters, both natural and man-made,
tā kā klimata pārmaiņas aizvien biežāk izraisa dabas katastrofas (plūdus, pārmērīgu sausumu un ugunsgrēkus), kā rezultātā cilvēki zaudē dzīvību un veidojas nopietns kaitējums vides, ekonomikas un sociālajā jomā;
whereas climate change is causing ever more frequent natural disasters (floods, extreme droughts and fires), resulting in loss of human life and serious environmental, economic and social damage,
tā kā katastrofām parasti ir vairāki iemesli, kas ne vienmēr ir saistīti tikai ar ārkārtējām dabas parādībām, bet gan bieži tās veicina cilvēku aplamā attieksme pret apkārtējo fizisko vidi;
whereas disasters generally have many causes, they are not always solely attributable to extreme natural phenomena, but are frequently made more likely by mankind's flawed relationship with the surrounding physical environment,
tā kā nereti dabas un cilvēka izraisītās katastrofas lielā mērā būtu bijis iespējams novērst; tā kā arī ar ES politiku pastāvīgi ir jānodrošina stimuls valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm izstrādāt, finansēt un īstenot efektīvāku katastrofu novēršanas un vides aizsardzības politiku;
whereas often to a large extent damage caused by natural and man-made disasters could have been prevented; whereas, furthermore, EU policies must ensure consistent incentives for the national, regional and local authorities to develop, fund and implement more efficient prevention and conservation policies,
tā kā holistiskai, apsteidzošai, uz zināšanām balstītai un efektīvai pieejai katastrofu novēršanā vajadzētu aptvert dažādus vietējo, reģionālo un valsts iestāžu sadarbības līmeņus, kā arī iesaistīt citas aprindas, kam ir saistība ar zemi un līdz ar to arī zināšanas par to;
whereas a holistic, proactive, intelligence-led and effective approach to disaster prevention should incorporate various levels of cooperation between local, regional and national authorities and should also involve other actors with links to and, therefore, a knowledge of the land,
tā kā pašlaik spēkā esošie katastrofu novēršanas pasākumi izrādījušies nepietiekami un Eiropas Parlamenta iepriekšējie priekšlikumi vēl nav pilnībā īstenoti, tādējādi kavējot īstenot konsolidētu stratēģiju dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai ES līmenī;
whereas disaster prevention measures in force have been shown to be lacking, and the previous European Parliament proposals have not yet been fully implemented, thus hindering the implementation of a consolidated strategy for the prevention of natural and man-made disasters at EU level,
tā kā pastāvīgais sausums un ugunsgrēki arī paātrina pārtuksnešošanās procesu, jo īpaši Eiropas dienvidos, galvenokārt skarot Vidusjūras mežu teritorijas un plašās mežaines, kurās ir tikai viena veida, turklāt pret uguni īpaši jutīgas svešzemju koku sugas, un tādējādi minētie faktori apdraud cilvēku dzīvību un skarto iedzīvotāju dzīves kvalitāti;
whereas persistent drought and fires are also speeding up the process of desertification, especially in southern Europe, above all affecting Mediterranean forest areas and extensive woodlands comprising a single, non-native species which is highly vulnerable to fire, threatening the lives of citizens and the quality of life of the populations affected,
tā kā mežiem ir ļoti svarīga nozīme vides saudzēšanā, jo tie sekmē līdzsvaru gan oglekļa, gan ūdens ciklā,
whereas forests play a crucial role in preserving the environment through the balances created in both the carbon cycle and the water cycle,
atzīmē, ka dabas un cilvēka izraisītām katastrofām var būt ļoti nopietnas sekas uz reģionu un dalībvalstu ekonomisko un sociālo attīstību; norāda, ka katastrofu novēršanas galvenais mērķis ir aizsargāt cilvēka dzīvību, personu drošību un fizisko veselību, cilvēka pamattiesības, vidi, ekonomisko un sociālo infrastruktūru, tai skaitā svarīgāko komunālo infrastruktūru, mājokļus, komunikācijas, transportu un kultūras mantojumu;
Notes that natural and man-made disasters may have very serious consequences for the economic and social development of regions and Member States; points out that the main objective of disaster prevention is to safeguard human life, the safety and physical integrity of individuals, fundamental human rights, the environment, economic and social infrastructures, including basic utilities, housing, communications, transport and the cultural heritage;
uzsver, ka apsteidzoša pieeja ir efektīvāka un lētāka nekā pieeja, kas balstīta uz vienkāršu reaģēšanu uz katastrofām; uzskata, ka vietējo ģeogrāfisko, ekonomisko un sociālo apstākļu pārzināšana ir būtiski svarīga dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai;
Stresses that a proactive approach is more effective and less costly than one based simply on reacting to disasters; takes the view that knowledge of the local geographical, economic and social context is fundamental to the prevention of natural and man-made disasters;
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt, lai ES politikas virzienos un programmās saskaņotāk vērā tiktu ņemti jautājumi, kas saistīti ar katastrofu novēršanu, un uzsver nepieciešamību īstenot holistisku pieeju katastrofu novēršanā; atgādina, ka jāņem vērā visi dabas un cilvēka izraisītu katastrofu veidi un ka citu apdraudējumu Šis ir nepilnīgs dabas un cilvēka izraisīto katastrofu saraksts; tāpēc šajā sarakstā var iekļaut arī citus dabas un cilvēka izraisīto katastrofu veidus, kuri šajā ziņojumā nav pieminēti.
Welcomes the commitment made by the Commission to ensuring that disaster-prevention-related issues are taken into account more coherently in EU policies and programmes, and stresses the need for a holistic approach to disaster prevention; recalls that all types of natural and man-made disasters must be taken into account and that these may include, among other hazards This is a non-exhaustive list of natural and man-made disasters; therefore other types of natural and man-made disaster which are not set out in this report may be included in the list.
starpā tie var būt plūdi, vētras, sausuma periodi, cunami, zemestrīces, mežu ugunsgrēki, ekstrēmas gaisa temperatūras, vulkānu izvirdumi, lavīnas, zemes nogruvumi, kā arī tehnoloģiju izraisītas katastrofas vai rūpnieciskās avārijas, augsnes erozija, augsnes apakškārtas vai gruntsūdeņu piesārņojums un jūru, ezeru un upju piesārņojums;
, floods, storms, droughts, tsunamis, earthquakes, forest fires, extreme temperature events, volcanic eruptions, avalanches, landslides, technological and industrial accidents, soil erosion, contamination of the subsoil and groundwater and pollution of the seas, lakes and rivers;
mudina Komisiju veicināt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu cilvēka radīto katastrofu novēršanas jomā un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka reģionālo iestāžu darbinieki piedalās mācībās par katastrofu pārvaldību;
Invites the Commission to encourage the exchange of good practices between Member States in preventing man-made disasters, and calls on the Member States to ensure that regional authorities undergo disaster management training;
uzskata, ka, ņemot vērā katastrofu iespējamo apmēru un/vai pārrobežu dabu, ir atbilstīgi un nepieciešami pastiprināt sadarbību gan reģionālā, gan ES līmenī, pamatojoties uz darbību papildināmību, paraugprakses izplatīšanu un solidaritātes principu starp dalībvalstīm;
Considers that, given the scale and/or the cross-border nature that disasters may assume, it is appropriate and necessary to enhance cooperation, both at regional and EU level, based on complementarity of action, dissemination of best practices and the principle of solidarity between Member States;
atzīmē priekšlikumu izveidot visu dalībvalstu dažādu kompetento valsts dienestu pārstāvju tīklu; uzsver, ka šim tīklam vajadzētu darboties atbilstoši tai sadarbībai, kuru īsteno valstu, reģionālās un vietējās iestādes, kas ir atbildīgas par katastrofu pārvaldību, teritorijas plānošanu un riska kartēšanu un pārvaldību; uzsver šī tīkla nozīmi, apmainoties ar pieredzi un profilakses pasākumiem, izstrādājot vienotu metodiku un nosakot minimālās prasības attiecībā uz apdraudējuma un riska kartēšanu ES līmenī; aicina šajā tīklā iekļaut lauksaimniecības jomas pārstāvjus un apsvērt arī iespēju uzklausīt ANO Vides programmu, sociālās un nevalstiskās organizācijas, kas strādā šajā jomā, kā arī vēl citas ieinteresētās personas, kuru darbība ir saistīta ar zemi un tāpēc ir arī zināšanas par to;
Takes note of the proposal to set up a network made up of representatives of the various competent national services of all the Member States; stresses that this network should operate within the scope of the cooperation between national, regional and local authorities with responsibilities in disaster management, spatial planning and risk mapping and management; emphasises the role of this network in exchanging experience and prevention measures and in establishing a common methodology and minimum requirements for hazard and risk mapping at EU level; calls for the inclusion in this network of representatives from agriculture and for consideration also to be given to hearing UNEP, social and non-governmental organisations working in this area and other actors with links to and, therefore, a knowledge of the land;
par ļoti svarīgu uzskata sadarbību informācijas un pieredzes izplatīšanas un tehnisko un zinātnisko risinājumu jomā, kā arī kā arī stratēģiju saskaņošanu iejaukšanās spēju pilnveidošanai;
Regards as essential cooperation on the dissemination of information and experience, technical and scientific applications and also the coordination of strategies for the development of intervention capacities;
uzskata, ka vienīgi koordinēta rīcība un saskaņotas stratēģijas starp dalībvalstīm, dažādām nozarēm un katastrofu pārvaldības cikla dažādiem dalībniekiem var nodrošināt patiesus panākumus katastrofu novēršanas jomā; uzsver nozīmi, kāda šajās stratēģijās var būt brīvprātīgo darbam, un aicina dalībvalstis šajā nolūkā veicināt sadarbību valsts, reģionālā un vietējā līmenī; ierosina, ka Eiropas Brīvprātīgā darba gada (2011. gads) kontekstā būtu jāizvērtē iespēja dalībvalstu līmenī organizēt sadarbību brīvprātīgā darba jomā, kuras mērķis būtu katastrofu novēršana;
Takes the view that coordinated actions and strategies between Member States, the different sectors and the different actors involved in the disaster management cycle can lead to real advances in the field of disaster prevention; highlights the role that voluntary work can play in these strategies and calls on the Member States to foster cooperation to this end at national, regional and local level; suggests that the possibility be assessed, in the context of the European Year of Volunteering 2011, of organising voluntary work cooperation at Member State level with a view to disaster prevention;
aicina īstenot dalībvalstu, ES kaimiņvalstu, kā arī jaunattīstības valstu sadarbību pārrobežu projektos, lai apmainītos ar paraugpraksi un izplatītu praktiskās zināšanas, izmantojot ES kaimiņattiecību politikas programmas un attīstības programmas;
Urges cooperation between Member States, countries neighbouring the EU and developing countries in cross-border projects sharing best practice and disseminating practical knowledge through the EU's neighbourhood policy programmes and development programmes;
uzsver, ka atbalsta sniegšanā ir jāiekļauj nediskriminācijas princips; atzīmē, ka palīdzība sniedzama, pamatojoties uz vajadzībām, palīdzības saņēmējus nediskriminējot pēc rases, ādas krāsas, dzimuma, valodas, reliģijas, politiskās vai citas pārliecības, nacionālās vai sociālās piederības, mantiskā, dzimšanas vai cita stāvokļa dēļ;
Emphasises that the principle of non-discrimination must be included in aid provision; notes that assistance should be provided on the basis of need, without discrimination based on the race, colour, sex, language, religion, political or other opinion, national or social origin, property, birth or other status of recipients;
norāda, ka klimata pārmaiņu izraisītās un saasinātās vides problēmas ir pašreizējā piespiedu migrācijas pieauguma iemesls, un tāpēc vēlas īpaši uzsvērt aizvien izteiktāko sakarību starp patvēruma meklētājiem un teritorijām, kurās pasliktinās vides apstākļi; aicina uzlabot t.s. “klimata bēgļu” aizsardzību un izmitināšanu;
Points out that environmental problems, caused and exacerbated by climate change, are currently responsible for a growth of forced migration and therefore wishes to highlight the increasing link between asylum seekers and areas of environmental decline; calls for better protection and resettlement of ‘climate refugees’;
uzsver, ka dabas katastrofas vislielāko slogu rada tieši reģioniem un vietējām kopienām, un ka ne to materiālie un personāla resursi, ne arī to zināšanas vai finanšu līdzekļi kopumā nav pietiekami, lai risinātu ar šīm katastrofām saistītās problēmas, izmantojot vienīgi valsts līmeņa un/vai reģionāla līmeņa pieeju, un ka šīm katastrofām ir nepieciešama efektīva Eiropas līmeņa un uz solidaritāti balstīta reakcija;
Stresses that it is the regions and local communities that bear the brunt of natural disasters and that, generally speaking, neither their material and human resources nor their know-how or financial resources are sufficient to cope with these disasters under a purely national and/or regional approach, and that these disasters call for an effective European-level solidarity-based response;
norāda, cik svarīgi ir samazināt starp reģioniem un dalībvalstīm pastāvošās atšķirības iedzīvotāju un viņu īpašuma, tostarp kultūras mantojuma aizsardzības spēju ziņā, palīdzot to centienos uzlabot novēršanu, jo īpaši reģionos un dalībvalstīs, kuras sevišķi pakļautas katastrofu riskam; mudina īpašu uzmanību pievērst Eiropas visizolētākajiem, vismazāk apdzīvotajiem, kalnainajiem un pierobežas reģioniem, kā arī Eiropas reģioniem, kuros ir visnelabvēlīgākie ekonomiskie apstākļi;
Points out the importance of reducing inequalities between regions and Member States in terms of their capacity to protect their populations, and their property, including the cultural heritage, by supporting their efforts to improve prevention, particularly in the regions and Member States that are highly vulnerable to the risk of disasters; urges that particular attention be paid to the most isolated, most sparsely populated, mountainous and border regions of Europe, and the most economically disadvantaged European regions;
uzsver, ka ir jāatzīst un pienācīgi jāņem vērā dabiskās īpašības un ierobežojumi, kas raksturīgi izolētiem reģioniem, kalnainajiem reģioniem, reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu un kuros vērojama iedzīvotāju skaita samazināšanās, nomaļiem un nošķirtiem reģioniem, salām, dabisku iemeslu dēļ mazāk attīstītiem reģioniem, kā arī reģioniem, kuros apvienojas vairāki riski; vērš uzmanību uz papildu grūtībām, ar ko saskaras minētie reģioni cīņā ar katastrofām; aicina pievērst īpašu uzmanību šiem reģioniem, izmantojot dažādos pieejamos finanšu instrumentus, un aicina padarīt elastīgākus nosacījumus Solidaritātes fonda līdzekļu piesaistīšanai attiecībā uz minētajām teritorijām;
Stresses that the natural characteristics and constraints of isolated regions, mountainous regions, regions with low population density and those suffering from depopulation, outlying and outermost regions, islands, naturally disadvantaged regions, as well as regions facing a combination of risks, need to be acknowledged and taken into due account; draws attention to the added difficulties faced by these regions in tackling disasters; asks for special attention to be paid to those regions through the various financial instruments available and calls for the conditions for mobilising the Solidarity Fund for those areas to be made more flexible;
uzsver nepieciešamību pārskatīt Solidaritātes fonda regulu, pielāgojot atbilstības kritērijus katra reģiona un katras katastrofas īpašībām (ieskaitot tādas katastrofas, kas attīstās lēnām, piemēram sausums), īpašu uzmanību veltot ražošanas nozarēm, vismazāk aizsargātām teritorijām un skartajiem iedzīvotājiem, kā arī radot iespēju, lai fondu varētu mobilizēt elastīgāk un savlaicīgāk; uzskata, ka Eiropas Savienības Solidaritātes fonda regulas 4. pantā minētās atbilstošās darbības ir pārāk ierobežojošas; uzskata, ka, nosakot atbilstības sliekšņus, ir ļoti būtiski ņemt vērā reģionālo dimensiju, jo citādi reģioni, kuros notiek ļoti smagas katastrofas, var tikt izslēgti, ja netiktu sasniegts visai attiecīgajai dalībvalstij noteiktais slieksnis;
Highlights the need for the Solidarity Fund Regulation to be revised by adapting the eligibility criteria to the characteristics of each region and each disaster, including slowly evolving disasters such as drought, paying particular attention to production sectors, the most vulnerable areas and the populations affected, and enabling mobilisation to be more flexible and timely; considers that the eligible operations listed in Article 4 of the European Union Solidarity Fund (EUSF) are too restrictive; takes the view that, when setting eligibility thresholds, consideration of the regional dimension is vital, as otherwise regions facing very serious disasters can find themselves excluded because the threshold set for the whole Member State is not reached;