natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju izveidot skaidri un pārredzami atdalītas iestāžu atbildības jomas, kā arī pasākumu koordinācijas sistēmu starp Reģionālās politikas ĢD un Enerģētikas un transporta ĢD, lai novērstu vienu un to pašu projektu finansējuma dublēšanos; uzskata, ka labas prakses paraugs ir skaidras vienošanās sasniegšana starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz finansējuma no dažādiem ES avotiem atdalīšanu;
Urges the Commission to establish a clear and transparent division of institutional responsibilities and to define a framework for the coordination of activities between DG REGIO and DG TREN with a view to avoiding double-financing of the same projects; considers it good practice to have clear agreements in place between the Member States and the Commission on the separation of funding from different EU sources;
atbalsta to, ka projektu pārvaldībai ir vajadzīga vienota struktūrvienība, kas koncentrējas uz galveno darbību, procesa gaitā centralizēti sniedz informāciju, veicina labāku Komisijas uzraudzību un sekmē iesaistīto dalībvalstu koordināciju saistībā ar dažādiem tiesiskiem, administratīviem un tehniskiem jautājumiem; uzskata, ka vienota struktūrvienība, kas ir atbildīga par projektu pārvaldību, varētu mazināt finansējuma dublēšanās risku;
Advocates a single entity for managing projects by focusing on the main activity, in the process maintaining centralised information, facilitating better monitoring by the Commission and improving the coordination of the different legal, administrative and technical issues between the Member States involved; believes that a single entity responsible for managing projects could reduce the risk of double funding;
atzīmē, ka paiet pārmērīgi ilgs laiks, kamēr Komisijas maksājumi sasniedz gala saņēmēju; tāpēc prasa ātri un efektīvi veikt maksājumus; uzskata, ka šajā sakarā labāks risinājums būtu tiešo maksājumu plūsma no Komisijas saņēmējam;
Notes that payments from the Commission have taken excessive time to reach the final beneficiary; calls therefore for money to be paid out swiftly and efficiently; is of the opinion that in this context a direct payment flow from the Commission to the beneficiary could be a better solution;
projektu īstenošanā; norāda, ka Komisijai pirms 2008. gada budžeta pirmā lasījuma Parlamentā ir jāiesniedz progresa ziņojums par TEN-T izpildaģentūras pasākumiem un iespējamo turpmāko pievienoto vērtību;
points out that the Commission should present a progress report on the activities and the possible future added value of the TEN-T Executive Agency to Parliament before the first reading of the 2008 Budget;
norāda, ka Padomes 2002. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
Points out that Council Regulation (EC) No 58/2003 of 19 December 2002 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes OJ L 11, 16.1.2003, p.
šajā sakarā atzīmē, ka 2007. gadā paredzēts izveidot izpildaģentūru, kurā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju uz laiku tiks norīkoti astoņi ierēdņi no Komisijas, kā arī 32 pagaidu darbinieki (aģentūrā) un 48 līgumdarbinieki; atzīmē arī, ka izmaksas šīs aģentūras izveidei lēš EUR 78 600 000 apmērā;
Notes, in this context, the projected creation of an executive agency in 2007 which, according to the Commission, will be staffed by eight seconded officials from the Commission, 32 temporary staff (agency) and 48 contract staff; also notes that the cost of setting up the agency is estimated at EUR 78 600 000;
aicina Eiropas Revīzijas palātu atbilstīgā laikposmā līdz 2009. gadam pārbaudīt izpildaģentūru darbības efektivitāti un par to iesniegt ziņojumu Budžeta kontroles komitejai;
Calls on the European Court of Auditors to verify, at the appropriate time before 2009, the effectiveness of executive agencies and report back to the Committee on Budgetary Control;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the European Court of Auditors.
ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas saistībā ar klimata izmaiņām, jo īpaši 2005. gada 16. novembra rezolūciju par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē OV C 280 E, 18.11.2006., 120. lpp.
having regard to its previous resolutions relating to climate change, and in particular those of 16 November 2005 on 'Winning the Battle against Global Climate Change' OJ C 280 E, 18.11.2006, p.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija – Līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi"( COM(2007)0002 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of Regions entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond' ( COM(2007)0002 ),
ņemot vērā secinājumus, kurus oficiāli apstiprināja 2007. gada 2. februāra Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) I darba grupas 10. sesijā, kas notika Parīzē, un kuri ir ieguldījums IPCC Ceturtajā novērtējuma pārskatā, aprakstot pašreiz rīcībā esošo informāciju par cilvēku darbības izraisītām un dabiski notiekošām klimata izmaiņām un sniedzot aplēses par prognozējamām klimata izmaiņām nākotnē,
having regard to the conclusion formally approved on 2 February 2007 at the 10th Session of Working Group I of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), held in Paris, as a contribution to the IPCC Fourth Assessment report describing the current knowledge of the human and natural drivers of climate change and providing an estimate of projected future climate change,
tā kā vienu atsevišķu ekstremālu dabas parādību nevar tieši saistīt ar klimata pārmaiņām, bet nevar neņemt vērā daudzu zinātnieku viedokli par to, ka šo ekstremālo dabas parādību pieaugošā intensitāte ir saistīta ar klimata pārmaiņām,
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change, but the fact cannot be ignored that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
tā kā nesenie zinātniskie pārskati izraisa bažas, ka pašlaik notiekošie klimata pārmaiņu procesi varētu paātrināties dažādu to sekmējošu faktoru ietekmē,
whereas recent scientific reports give cause for concern that the processes of climate change that are already underway may accelerate due to various forms of positive feedback,
šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka gan Komisija, gan pašreizējās prezidentūras birojs savās politiskajās programmās kā centrālo jautājumu ir izvirzījušas klimata pārmaiņu problēmas risināšanu;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office have put climate change at the core of their political agenda;
atzīst to, ka ES siltumnīcefekta gāzu emisiju daļa – kurš saskaņā ar Eiropas Kopienas Ceturto pārskatu par nacionālajiem ziņojumiem ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām ( COM(2006)0040 ) ir14 % apmērā– var izskatīties neliela; taču uzsver, ka, nosakot emisiju daudzumu uz iedzīvotāju, ES daļa ir viena no vislielākajām pasaulē; lai izlīdzinātu šīs atšķirības, atgādina Komisijai un dalībvalstīm par saistībām, ko tās pieņēmušas ar Kioto Protokolu un Marrākešas līgumu, nodrošinot papildināmību to elastīgo mehānismu piemērošanai;
Recognises that the EU's share of GHG emissions - which according to the Fourth national communication from the European Community under UNFCCC ( COM(2006)0040 ) amounts to 14% - may appear low; stresses, however, that, when measured in terms of per capita emissions, the EU share is among the highest in the world; in order to narrow these differences, reminds the Commission and the Member States of their obligations under the Kyoto Protocol and Marrakesh Accords to ensure supplementarity of their use of flexible mechanisms;
uzsver, ka ir ievērojami jāpasteidzina starptautiskās sarunas par vienošanos laikposmam pēc 2012. gada, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Kioto Protokolu pieņemtajās saistībās nav pārtraukuma starp pirmo un otro posmu, kā arī atvēlēt laiku, lai starptautiskā kopiena varētu ieplānot nepieciešamos pasākumus;
Stresses the need to accelerate significantly international negotiations on the post-2012 framework so as to ensure that there is no gap b
vairākkārt atkārto prasību, lai tiktu panākta vienošanās līdz 2008. gada beigām, vēlākais – līdz 2009. gadam;
etween the first and second commitment periods under the Kyoto Protocol and give the international community time to plan the necessary measures; reiterates its call for an agreement to be reached by the end of 2008 or, at the very latest, by 2009;
pasvītro, ka ES savas stratēģijas pamatā jābalstās uz pieņēmumu, ka starptautiskā līmenī tiks panākta vienošanās par klimata pārmaiņu saistībām laikposmam pēc 2012. gada; tāpēc uzskata, ka šajā posmā ir priekšlaicīgi apspriest atkāpšanās stratēģiju, ja gadījumā šāda starptautiska vienošanās netiktu panākta;
Underlines that the EU should base its strategy on the assumption that an agreement will be achieved at international level on a post-2012 framework on climate change; believes, therefore, that it is premature to discuss at this stage a fall-back strategy in case such an international agreement is not reached;
atgādina, ka atbilstīgi augstāk minētajām 2005. gada 16. novembrī un 2006. gada 26. oktobrī pieņemtajām rezolūcijām, un kā to daļēji atzīst Komisija savā paziņojumā, ES stratēģijas par klimata pārmaiņām pamatā jābūt šādiem galvenajiem mērķiem:
Recalls that, as set out in its abovementioned resolutions of 16 November 2005 and 26 October 2006, and partly acknowledged by the Commission in its communication, the EU strategy on climate change should be based on the following key objectives :
panākt, lai planētas vidējās temperatūras pieaugums nepārsniedz temperatūru pirmsrūpniecības laikmetā par vairāk nekā 2°C;
to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
līdz 2020. gadam visās rūpnieciski attīstītajās valstīs samazināt kopējo emisiju daudzumu par 30 %, salīdzinot ar emisiju līmeni 1990. gadā, lai līdz 2050. gadam sasniegtu 60-80 % samazinājumu;
to undertake overall emission reductions for all industrialised countries of 30% in comparison with 1990 emission levels by 2020 with a view to achieving a reduction in the order of 60 to 80% by 2050;
pauž nožēlu, ka trūkst skaidrības Komisijas paziņojuma sadaļā "Pasākumi, kas izriet no ES enerģētikas politikas" attiecībā uz mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; uzsver, ka attiecībā uz rūpnieciski attīstītajām valstīm ir nepieciešams kopējais 30 % samazinājums, lai būtu pamatota iespēja īstenot ES mērķi – klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija;
Regrets the lack of clarity of the Commission's 'energy and climate package' with regard to the target for GHG emission reductions for 2020; emphasises that an overall 30% reduction for all industrialised countries is necessary to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C;
uzstāj, ka ES visās iekšpolitikas jomās un pasākumos par pamatmērķi ir jāizvirza emisiju samazināšana par 30 % līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem;
Insists that the EU must base all internal policies and measures on the reduction target of 30% by 2020 compared to 1990 levels;
pieprasa izvirzīt īpašu atbildību attīstītajām valstīm, risinot klimata pārmaiņu problēmu pasaules līmenī; aicina Kioto Protokola I pielikuma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Puses šajā sakarā izpildīt to pašreizējās saistības un izvirzīt tālejošus mērķus otrajam saistību periodam pēc 2012. gada; turklāt aicina tās rūpnieciski attīstītās valstis, kas nav ratificējušas Kioto Protokolu, pārskatīt savu nostāju, veikt stingrus pasākumus valsts līmenī un aktīvi piedalīties turpmākās starptautiskās sarunās, lai nākotnē iesaistītos klimata pārmaiņu risināšanas sistēmā;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to the UNFCCC to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka valstīm, kuras nav Kioto Protokola I pielikuma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Puses, ir turpmāk jāiesaistās procesā, taču pasvītro, ka jaunattīstības valstis nevar uztvert kā vienu veselumu un ka ir jādiferencē šo valstu veiktie pasākumi vai arī tie pasākumi, kas notiek jaunattīstības valstīs, un tas jādara, ievērojot šo valstu īpašos apstākļus; uzsver arī, ka vismazāk attīstītajām valstīm nedrīkst pieprasīt uzņemties jebkādas saistības;
Agrees with the Commission that non-Annex I Parties to the UNFCCC have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
uzsver, ka enerģijas politika ir ES globālās stratēģijas par klimata pārmaiņām izšķirošs elements; atjaunīgo enerģijas resursu dažādošana un pāreja uz tehnoloģijām, ar ko sasniedz visaugstāko energoefektivitāti, paver lielas iespējas emisiju samazināšanā, vienlaikus nodrošinot lielāku neatkarību no ārējām enerģijas piegādēm;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of renewable energy resources and a switch to the most energy-efficient technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
uzskata, ka daudzu elektrostaciju pašreizējā neefektivitāte ir viens no galvenajiem globālās sasilšanas problēmas radītājiem, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, prasot visām dalībvalstīm nodrošināt, ka enerģija, kas izdalās kā elektroenerģijas ražošanas blakusprodukts, tiktu izmantota, piemērojot apvienotas siltuma un elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijas;
Believes that the current inefficiency of many electricity power plants is a major contributor to the problem of global warming and calls on the Commission to bring forward proposals requiring all Member States to ensure that the energy released as a by-product of electricity generation is harnessed through combined heat and power technology;
turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis sīki izanalizēt iespēju izveidot vienotu ES nodokļu sistēmu ar mērķi veicināt ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām, šim nolūkam sekmējot labāko pieejamo tehnoloģiju un ražošanas procesu, kā arī ilgtspējīgāku patēriņa veidu izmantošanu;
Furthermore calls on the Commission and Member States to scrutinise the possibility of establishing an EU-wide tax system aimed at promoting a low-carbon economy, encouraging the use of the best available technologies and production processes and more sustainable modes of consumption to this end;
uzsver, ka visvairāk enerģijas patēriņš pieaug transporta nozarē un ka autoceļu transporta emisiju īpatsvars ir aptuveni 25 % Kopienas CO2 emisiju daudzuma; tāpēc prasa attīstīt integrētāku un videi nekaitīgāku sabiedrisko transportu un izstrādāt saistošus noteikumus transporta nozarē, tostarp aviācijā, lai līdz 2020. gadam tajā emisiju samazināšanas apjoms būtu līdzvērtīgs samazinājumam citās nozarēs;atbilstīgi vides un dabas resursiem);
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for binding measures for the transport sector, including aviation, to make emission reductions equivalent to those in other sectors by 2020 and for the development of more integrated and greener public transport, respecting the environment and natural resources;
uzsver steidzamo nepieciešamību samazināt automobiļu CO2 emisijas un tāpēc uzstāj, lai Komisija noteiktu saistošu mērķlielumu – līdz 2012. gadam nepārsniegt 120 g CO2 uz kilometru (gpk) – jaunajiem vieglajiem automobiļiem, kurus tirgo Eiropas Savienībā;
Stresses the urgent need to reduce CO2 emissions from cars and therefore insists that the Commission impose a binding target of 120 grams per kilometre (gpk) by 2012 for new passenger cars marketed in the European Union;
atkārtoti prasa, lai aviācijas un jūras transporta radītās emisijas tiktu iekļautas starptautiskajās saistībās attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu laikposmam pēc 2012. gada, un uzstāj, lai tiktu atjaunoti centieni ieviest petrolejas nodokļus ES un globālā līmenī;
Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international greenhouse gas reduction commitments for the post-2012 period, and calls for renewed efforts to introduce kerosene taxes at EU and global level;
atzīmē kā labu sākuma punktu priekšlikumu izvirzīt saistošu mērķi, lai līdz 2020. gadam palielinātu atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 20 %, taču uzskata, ka šo mērķi ir jāpaaugstina, sasniedzot 25 % kopējā ES enerģijas daudzumā;
Notes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 20% by 2020 as a good starting point, but considers that this target should be increased to 25% of the EU energy mix;
atzīmē, ka nav noteikti saistoši nozares mērķi attiecībā uz atjaunīgo enerģiju norāda, ka ar šo mērķu izvirzīšanu būtu iespējams sasniegt patiesu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, lai ierobežotu klimata pārmaiņas; mudina Komisiju ierosināt alībvalstīm papildu vispārējam mērķim attiecībā uz atjaunīgo enerģiju iesniegt nozarēm noteiktos mērķus, ievērojot valstu atšķirīgos apstākļus, īpaši elektrības ražošanas, apkures un dzesēšanas jomā, kā tas ierosināts atjaunīgās enerģijas stratēģijas ietekmes novērtējumā ( COM(2006)0848 );
Notes the absence of binding sectoral renewables targets; points out that these would bring about a real reduction in GHG emissions in order to tackle climate change; urges the Commission to propose, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets, notably for electricity generation, heating and cooling, by Member States for renewable energy taking into account their different situations as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap ( COM(2006)0848 );
atzīmē komisijas priekšlikumu attiecībā uz obligāto saistošo mērķi – 2020. gadā transportlīdzekļu degvielas sastāvā sasniegt 10 % biodegvielu īpatsvaru uzskata, ka mērķis – 12,5 % – arī būtu reāls un vēlams; pasvītro, ka svarīga ir biodegvielu ilgtspējīga ražošana; aicina Komisiju ieviest sertificēšanas sistēmu un standartus (piemēram, tehniskos tiesību aktus), lai veicinātu ilgtspējīgu biodegvielu ražošanu, un kurus varētu piemērot gan attiecībā uz Eiropas Savienībā ražotām, gan importētām biodegvielām;
Notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; takes the view that a target of 12,5% would also be realistic and desirable; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; calls on the Commission to introduce a certification scheme and standards (e.g.technical legislation) allowing sustainable production of biofuels which is applicable to biofuels produced within, and imported into, the European Union;
atzīmē, ka Komisija atzīst fosilā kurināmā svarīgo nozīmi vidējā termiņā un ka ir iespējams veikt turpmāku izpēti, lai samazinātu tā oglekļa intensitāti atbilstīgi CO2 samazināšanas uzdevumam saistībā ar 2°C mērķi; uzskata, ka ir nepārtraukti jāturpina tā modernizācija un efektivitātes paaugstināšana, jaunas paaudzes iekārtu izstrāde, efektīvas un ekonomiskas oglekļa piesaistīšanas un uzglabāšanas metodes saistībā ar akmeņoglēm, gāzi un naftu tālāka pilnveide saskaņā ar pieņemtajiem lēmumiem Eiropas tehnoloģiju platformā par nulles emisijas līmeņa fosilā kurināmā spēkstacijām, kā arī ES tiesību aktu radīto šķēršļu likvidēšana; atzīst oglekļa piesaistīšanas un uzglabāšanas tehnoloģiju nozīmi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā;
Notes that the Commission recognises in the medium term the important role of fossil fuels and the possibility of undertaking further studies to reduce their carbon intensity in line with the 2°C target for CO2 reduction; considers that this should include continuous modernisation and improvement of their efficiency; the development of a new generation of installations; the further development of an efficient and economical method of carbon capture and storage in relation to coal, gas and oil, in accordance with the decisions taken by the European Technology Platform for Zero Emission Fossil Fuel Power Plant, and the removal of barriers posed by EU legislation; recognises the role of carbon capture and storage technologies in reducing greenhouse gas emissions;
uzsver, ka izmaksas ekonomikas, sociālā un veselības jomā ir augstas, kā tas cita starpā parādīts Sterna pārskatā par ekonomiku saistībā ar klimata pārmaiņām; atgādina, ka bezdarbības izmaksas ir 5-20 % pasaules IKP gadā, turpretī pareizas klimata politikas un ieguldījumu tīrās tehnoloģijās izmaksas līdz 2050. gadam, pēc aplēsēm, būtu aptuveni 0,5 %–1 %pasaules IKP gadā, neņemot vērā papildu ieguvumus attiecībā uz vidi un veselību; atzīst, ka novēlota rīcība palielinās kaitīgas ietekmes uz vidi rašanās risku un sadārdzinās izmaksas;
Underlines economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of ancillary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
atzīst, ka klimata pārmaiņas izraisa smagas vides problēmas, kuru risināšanai ir vajadzīga tūlītēja rīcība ES un starptautiskā līmenī; uzskata, ka, sākot ar 2050. gadu, lielākā daļa no ES enerģijas ir jāiegūst no bezoglekļa avotiem vai tā ir jāražo, izmantojot tehnoloģijas bez siltumnīcefekta gāzu emisijām, pievēršot īpašu uzmanību energotaupībai, energoefektivitātei un atjaunīgajiem enerģijas veidiem, un ka tāpēc ir nepieciešams izstrādāt konkrētu stratēģiju šā mērķa sasniegšanai; aicina Komisiju izvirzīt augstus, taču īstenojamus mērķus īpaši zemu vai nulles CO2 emisiju un CO2 neitrālu energotehnoloģiju izstrādei, lai, sākot ar 2020. gadu, apmierinātu 60 % ES pieprasījuma pēc elektroenerģijas, tādējādi atbalstot mērķus saistībā ar Eiropas klimatu un enerģijas piegādes drošību;
Recognises that climate change is causing serious environmental problems requiring immediate EU and international action; believes that by 2050 the overwhelming proportion of EU energy needs must come from carbon-free sources or be produced with technologies which withhold greenhouse gas emissions, with a focus on energy saving, efficiency and renewable energies, and that there is therefore a need to set out a clear roadmap for attaining this objective; calls on the Commission to set ambitious but realistic targets for ultra-low or non-CO2-emitting and CO2-neutral energy technologies to supply 60% of EU electricity demand by 2020, in support of European climate and security-of-supply objectives;