natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda uz Pakalpojumu direktīvas 39. panta nenoteiktību, nosakot precīzus mērķus savstarpējam izvērtēšanas procesam; atzīmē, ka ieinteresēto pušu starpā bija dažāda izpratne un gaidas attiecībā uz tās mērķiem un rezultātiem;
Notes the vagueness of article 39 of the Services Directive in establishing the precise objectives of the mutual evaluation process; notes that different perceptions and expectations existed among stakeholders as regards to its purposes and results;
norāda, ka savstarpējā izvērtēšana tika organizēta pēc Pakalpojumu direktīvas noteikumu transponēšanas termiņa beigām; uzsver, ka Pakalpojumu direktīvas īstenošanu nevajadzētu jaukt ar savstarpējās izvērtēšanas īstenošanu;
Points out that the mutual evaluation was organised after the deadline for transposition of the Services Directive provisions; underlines that the implementation of Services Directive should not be confused with the mutual evaluation exercise;
pauž nožēlu par kavēšanos īstenot Pakalpojumu direktīvu dažās dalībvalstīs un uzskata, ka tas ietekmēja savstarpējās izvērtēšanas procesu;
Deplores the delays in the implementation of the Services Directive in some Member States and considers that these have had an impact on the process of mutual evaluation;
uzskata, ka, lai gan savstarpējās izvērtēšanas procesa grafiks bija saspringts, tas palīdzēja uzturēt virzību pēc šīs direktīvas īstenošanas;
Takes the view that, while the timing of the mutual evaluation process was challenging, it helped to maintain momentum after the implementation of the Directive;
uzskata, ka savstarpējās izvērtēšanas process ir izrādījies noderīgs pasākums, jo ļāva Eiropas Komisijai un dalībvalstīm labāk izprast katrā dalībvalstī vēl pastāvošos šķēršļus un situāciju; atzīmē, ka šis process ļāva dalībvalstīm saņemt atsauksmes par savu politikas izvēli un palīdzēja veicināt labāko praksi, kā arī palielināja īstenošanas rezultātu pārredzamību;
Considers that the mutual evaluation process has proved to be a worthwhile exercise in enabling a better understanding of the remaining barriers and the situation in each Member State on the part of the European Commission and the Member States; notes that the process has enabled the Member States to get feedback on their policy choices and facilitated the promotion of best practices and increased transparency of implementation results;
aicina dalībvalstis un Komisiju sākt dialogu par pieļaujamiem un nepieļaujamiem šķēršļiem;
Calls on the Member States and the Commission to initiate a dialogue on which barriers are permitted and which are not;
uzskata, ka savstarpējās izvērtēšanas process bija izšķirīgs, lai precizētu konkrētas neskaidrības, kas joprojām valda saistībā ar pakalpojumu sniegšanu valsts un pārrobežu līmenī, piemēram, profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana un apdrošināšanas pienākums attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem; uzsver to, ka šis process galu galā palīdzēja novērtēt, vai katrā dalībvalstī īstenošanas pasākumi tika veikti saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu;
Takes the view that the mutual evaluation process was key in clarifying certain ambiguous situations still prevalent in the provision of services both at national and cross-border level, such as the mutual recognition of professional qualifications and insurance obligations imposed on cross-border service providers; highlights the fact that ultimately it helped to gauge whether or not the implementation measures adopted in each Member State are carried out according to the spirit of the Services Directive;
uzsver “kopu diskusijas” kā galveno savstarpējās izvērtēšanas elementu; atzinīgi vērtē sadarbības un savstarpējās uzticības garu, kas valdīja diskusiju laikā;
Highlights ‘cluster discussions’ as the core element of the mutual evaluation; welcomes the spirit of cooperation and mutual trust which has prevailed during discussions;
uzskata, ka savstarpējās izvērtēšanas īstenošana ir veicinājusi “Eiropas gara” attīstību valsts pārvaldes iestādēs un ļāvusi dalībvalstu pārvaldes iestādēm labāk iepazīt citai citu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka savstarpējās izvērtēšanas procesā gūtās zināšanas un pieredze tiek saglabāta un izmantota pakalpojumu vienotā tirgus uzlabošanai;
Takes the view that the mutual evaluation exercise has contributed to the development of a ‘European spirit’ among national administrations and enabled Member States' administrations to get to know each other better; calls on the Commission and the Member States to ensure that the knowledge and experience gained through the mutual evaluation is maintained and used for the improvement of the Single Market in services;
norāda, ka ieinteresēto pušu iesaistīšana savstarpējās izvērtēšanas procesā bija ierobežota; apliecina, ka zināma konfidencialitāte bija svarīgs nosacījums, lai radītu savstarpēju uzticību starp dalībvalstīm; tomēr pauž nožēlu, ka ieinteresētajām pusēm netika regulāri sniegta atgriezeniskā saite par procesu;
Notes that the involvement of stakeholders in the process of mutual evaluation was limited; acknowledges that a certain degree of confidentiality was an important condition to create a mutual trust between Members States; Nevertheless, regrets that the regular feedback of the process has not been provided to the stakeholders;
apzinās administratīvās izmaksas, ko radīja šis savstarpējās izvērtēšanas process, īpaši tajās dalībvalstīs, kur šajā procesā bija iesaistītas reģionālā līmeņa iestādes;
Is conscious of the administrative costs related to the mutual evaluation, especially in Member States where regional level administration was involved in the process;
uzskata, ka Pakalpojumu direktīvā paredzētais savstarpējās izvērtēšanas process ir svarīgs instruments, lai noteiktu turpmākās iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā pakalpojumu tirgus darbību; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi virkni pasākumu, lai turpinātu attīstīs impulsu, kas gūts īstenošanas laikā un savstarpējās izvērtēšanas posmos;
Takes the view that the mutual evaluation process in the Services Directive is an important instrument for identifying further initiatives aimed at improving the functioning of the internal market in services; welcomes the fact that the Commission is proposing a set of actions to build on the momentum gathered during the implementation and mutual evaluation phases;
mudina Komisiju arī turpmāk informēt Parlamentu par panākumiem un rezultātiem dialogā ar dalībvalstīm par Pakalpojumu direktīvas īstenošanu; aicina Komisiju nepieciešamības gadījumā veikt papildu izpildes pasākumus;
Urges the Commission to keep Parliament informed about the progress and outcomes of the dialogue held with Member States on the implementation of the Services Directive; Calls on the Commission to take further enforcement measures when deemed necessary;
ar nepacietību gaida izziņotā ekonomiskā novērtējuma par Pakalpojumu direktīvas īstenošanu un tās ietekmi uz pakalpojumu tirgus darbību rezultātus; pauž cerību, ka minētais novērtējums ļaus noteikt direktīvas patieso ietekmi uz ekonomisko darbību un nodarbinātību; aicina Komisiju šā uzdevuma veikšanas laikā nodrošināt maksimālu pārredzamību un iesniegt Parlamentam iegūtos datus, tiklīdz tie būs pieejami;
Looks forward to the announced economic assessment of the implementation of the Services Directive and its impact on the functioning of the services market; hopes that this evaluation will make it possible to measure the real impact of the directive on economic activity and employment; calls on the Commission to ensure maximum transparency when carrying out this assessment and invites the Commission to present to Parliament its findings as soon as they are available;
atzinīgi vērtē iekšējā tirgus veiktspējas pārbaudes iniciatīvu un pauž cerību, ka šis pasākums būtiski uzlabos praktisko izpratni par to, kā tiek piemēroti dažādi ES tiesību akti un kā tie mijiedarbojas reālajā dzīvē; uzskata, ka veiktspējas pārbaude būtu jāveic, ņemot vērā vienotā tirgus lietotāju viedokli;
Welcomes the internal market performance check initiative and hopes that this exercise will significantly improve the practical understanding of how different pieces of EU legislation are applied and interact on the ground; Considers that the performance check exercise should be performed by taking into account the perspective of the Single Market users;
aicina Komisiju veiktspējas pārbaudes iniciatīvā cieši iesaistīt Eiropas Parlamentu;
Calls on the Commission to involve the European Parliament closely in the performance check initiative;
prasa novērst atlikušos regulatīvos šķēršļus, piemēram, nosacījumus par rezervētajām darbībām, apdrošināšanas pienākumu, prasības attiecībā uz juridisko formu un kapitāla īpašumtiesībām; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst tam, lai atceltu nepamatotas vai nesamērīgas prasības, tādējādi nodrošinot vienmērīgu vienotā tirgus darbību;
Calls for the remaining regulatory barriers, such as the rules on reserved activities, insurance obligations, legal form and capital ownership requirements, to be tackled; calls on the Commission to concentrate its efforts on unjustified or disproportionate requirements which should be abolished in order to guarantee the smooth functioning of the Single Market;
pauž nožēlu, ka agrāk nav veikti pasākumi jomās, attiecībā uz kurām jau sen zināms, ka tajās pastāv problēmas;
Deplores the fact that no earlier action had been taken in areas where problems had long been known;
pauž nožēlu, ka Komisija nav noteikusi kritērijus, kā izraudzīties konkrētus prasību veidus attiecībā uz mērķtiecīgām darbībām; aicina Komisiju paskaidrot, kāpēc citas Pakalpojumu direktīvas 15. pantā minētās prasības, piemēram, prasības par minimālo darbinieku skaitu un fiksētiem minimāliem vai maksimāliem tarifiem, netika uzskatītas par tikpat svarīgām kā tās, kas izvirzītas Komisijas paziņojumā;
Regrets that the Commission has not provided criteria for choosing specific types of requirement for targeted actions; calls on the Commission to clarify the reasons why the other types of requirement mentioned in Article 15 of the Services Directive, such as the minimum number of employees and fixed minimum or maximum tariffs, were considered less important than those singled out in its Communication;
aicina Komisiju apkopot un sniegt informāciju, kvantitatīvi nosakot ietekmi, ko rada dažādās spēkā vēl esošās prasības, kuras, ja tiktu atceltas, uzlabotu vienotā pakalpojumu tirgus darbību; aicina Komisiju koncentrēt savas mērķtiecīgās darbības uz tām prasībām, kuras, ja tiktu atceltas, varētu radīt vislielāko pievienoto vērtību vienotā pakalpojumu tirgus darbībai saskaņā ar Pakalpojumu direktīvas 1. pantu; turklāt aicina Komisiju savā darbā uzmanību pievērst nozarēm un profesijām ar augstu izaugsmes potenciālu pārrobežu pakalpojumu sniegšanā;
Calls on the Commission to collect and present data quantifying the impact of the various remaining requirements which, if removed, would improve the functioning of the Single Market for services; calls on the Commission to prioritise its targeted actions on removing those requirements which would bring the highest level of added value to the functioning of the Single Market in services in full compliance with Article 1 of the Services Directive; calls on the Commission, furthermore, to focus its action on the sectors and professions with a high growth potential for the cross-border provision of services;
aicina Komisiju turpināt un pastiprināt darbu ar katru dalībvalsti atsevišķi, lai panāktu Pakalpojumu direktīvas pilnīgu un pareizu transponēšanu un īstenošanu visās dalībvalstīs;
Calls on the Commission to continue and step up work with Member States on an individual basis so as to achieve a complete and correct transposition and implementation of the Services Directive in all Member States;
uzskata, ka joprojām pastāv daudzi šķēršļi dalībvalstu līmenī, kas jo īpaši palēnina attīstību uzņēmumu savstarpējo profesionālo pakalpojumu sniegšanas jomā; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai jaunās un atlikušās prasības būtu vajadzīgas, proporcionālas un nebūtu diskriminējošas; aicina Komisiju aktīvāk sadarboties ar dalībvalstīm, lai ciešāk uzraudzītu attiecīgos valsts likumdošanas pasākumus saistībā ar Pakalpojumu direktīvas 15. panta īstenošanu un sniegtu par tiem pienācīgus paziņojumus;
Takes the view that many national barriers still remain in place, slowing in particular growth in professional business-to-business services; calls on the Member States to ensure that new and remaining requirements are non-discriminatory, necessary and proportionate; calls on the Commission to engage more actively with Member States to monitor closely and ensure due notification of the relevant national legislative measures relating to implementation of Article 15 of the Services Directive;
mudina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi piemēro Pakalpojumu direktīvas 16. pantā noteikto principu par pakalpojumu sniegšanas brīvību; aicina Komisiju veikt visaptverošu novērtējumu par stāvokli Eiropas Savienībā pārrobežu pakalpojumu sniegšanas jomā, tostarp par iemesliem, kas izskaidro pieticīgos izaugsmes rādītājus šajā nozarē, un sniegt sīki izstrādātu pārskatu par to, cik efektīvi dalībvalstīs tiek veikta Pakalpojumu direktīvas 16. panta noteikumu īstenošana;
Urges the Commission and the Member States to work more closely together to ensure the proper application in Member States of the freedom to provide services clause in Article 16 of the Services Directive; calls on the Commission to undertake a comprehensive assessment of the state of play on the provision of cross-border services in the EU including the reasons explaining the moderate growth rate in this sector, and a detailed overview of the effectiveness of Member State implementation of the provisions of Article 16 of the Services Directive;
uzsver vajadzību nodrošināt, ka tiesību akti tiek īstenoti saskaņotā veidā, kas ir nozīmīgi pakalpojumu sniegšanas darbībām, īstenošanā;
Stresses the need to ensure coherence of the implementation of the different pieces of legislation of central relevance to service activities;
mudina dalībvalstis nodrošināt pilnīgu un pareizu to Pakalpojumu direktīvas noteikumu īstenošanu, kas netika ietverti savstarpējās izvērtēšanas procesā, piemēram, attiecībā uz vienotajiem kontaktpunktiem, un aicina Komisiju nodrošināt attiecīgo noteikumu stingru ievērošanu;
Urges the Members States to ensure complete and proper implementation of the provisions of the Services Directive which were not included in the mutual evaluation process, such as the Points of Single Contact, and calls on the Commission to ensure strict enforcement of the relevant provisions;
aicina Komisiju veikt rūpīgu un regulāru dalībvalstu vienoto kontaktpunktu darbības pārbaudi un novērtēšanu, jo tiem ir izšķiroša loma pakalpojumu sniedzējiem nepieciešamās aktuālās informācijas sniegšanā mūsdienīgā un lietotājdraudzīgā veidā;
Calls on the Commission to pay careful attention to the regular checks and evaluations of the work of the Points of Single Contact in Member States, which play a key role in making necessary information available to service-providers in an up-to-date and user-friendly manner;
atkārtoti pauž atbalstu savstarpējās izvērtēšanas izmantošanai arī citās politikas jomās, ja tas nepieciešams; uzskata, ka savstarpējā izvērtēšana ir izrādījusies novatoriska un lietderīga un tā ir jāuzskata par instrumentu vienotā tirgus darbības uzlabošanai;
Reiterates its support for the use of mutual evaluation in other policy areas, where appropriate; believes that mutual evaluation has proven innovative and useful and should be seen as a tool to improve the functioning of the Single Market;
tādēļ ierosina, ka nolūkā panākt vienotākus tiesību aktus, radīt labākas attiecības un savstarpējo sapratni dalībvalstu starpā un novērst “uzlabošanu”, jāapsver un vajadzības gadījumā jāievieš “vieglas ietekmes” savstarpējā izvērtēšana, lai savstarpēji izvērtētu politikas jomas, uz kurām attiecas “horizontālās” direktīvas, saskaņā ar kurām dalībvalstis ir saglabājušas ievērojamu rīcības brīvību;
Suggests, therefore, that a ‘light-touch’ mutual evaluation to be considered and where appropriate introduced for the mutual evaluation of policy areas covered by ‘horizontal’ directives under which Member States have retained significant scope for manoeuvre, with a view to obtaining more uniform legislation, creating better relations and mutual understanding between the Member States, and preventing ‘gold plating’;
ierosina izmantot savstarpēju izvērtēšanu kā “elastīgu instrumentu” katrā gadījumā atsevišķi; iesaka mērķtiecīgi izvirzīt instrumenta iekļaušanu izraudzītajās “horizontāla” rakstura direktīvās, kas nozīmē daudzus transponēšanas pasākumus un sniedz plašu rīcības brīvību dalībvalstīm; turklāt ierosina mērķtiecīgi izmantot savstarpēju izvērtēšanu, jo tikai svarīgākie direktīvas noteikumi tiek pakļauti šai procedūrai;
Recommends that mutual evaluation should be used as a ‘flexible instrument’ on a case-by-case basis; suggests that the tool should be proposed in a targeted manner for inclusion in selected Directives of a ‘horizontal’ nature which imply numerous transposition measures and provide for a wide margin of discretion for the Member States; suggests furthermore a targeted use of mutual evaluation whereby only a key provisions of a Directive are subject to the procedure;
tomēr aicina Komisiju pirms citu direktīvu savstarpējās izvērtēšanas ierosināšanas skaidri noteikt savstarpējās izvērtēšanas mērķus un sasniedzamos rezultātus, lai šis process neradītu nevajadzīgu slogu izvērtēšanas iestādēm;
Calls on the Commission, however, to clearly define the aims and deliverables of mutual evaluation before proposing mutual evaluation on other Directives, in order to ensure that the process does not impose unnecessary burdens on the evaluating authorities;
uzskata, ka “kopu diskusijām” būtu jāpaliek par galveno savstarpējās izvērtēšanas procesa sastāvdaļu; uzskata, ka mērķtiecīgi izraudzīts, tomēr ierobežots skaits ekspertu, kuri piedalās kopu diskusijās, rada iespēju panākt efektivitāti un sasniegt rezultātus; uzskata, ka savstarpējā izvērtēšana ir jāattīsta tālāk kā procedūra labākās prakses un pieredzes politikas izstrādē apmaiņai dalībvalstu starpā un ka varētu precizēt Komisijas nozīmi attiecībā uz ieteikumu sniegšanu un procesa vadību, it īpaši šo kopu diskusiju laikā; uzskata, ka kopu sastāva veidošanā vienmēr jāņem vērā dalībvalstu cerības un iespējamā ietekme uz vienoto tirgu;
Believes that ‘cluster discussions’ should remain the central element of the mutual evaluation process; considers that a well targeted but limited number of expert participants in cluster discussions creates the conditions for efficiency and delivering outcomes; takes the view that mutual evaluation should be developed further as a procedure for exchanging best practices and policy development experiences between Member States and that the Commission's role could be clarified in terms of providing guidance and steering the process, particularly during these cluster discussions; is of the opinion that the clusters' composition should always reflect Member States' expectations and the potential impact on the Single Market;
aicina Komisiju palielināt pārredzamību, sniedzot Eiropas Parlamentam informāciju par dalībvalstu diskusiju saturu un virzību un regulāri sagatavojot ziņojumus visos savstarpējās izvērtēšanas posmos ar mērķi informēt visas ieinteresētās puses; aicina Komisiju darīt zināmus galvenos secinājumus, kas izdarīti kopu sanāksmēs un plenārsēdēs;
Asks the Commission to increase transparency by informing the European Parliament on the contents and progress of discussions between Member States and by presenting regular reports throughout the different stages of mutual evaluation to keep all stakeholders updated; calls on the Commission to make the main conclusions of the cluster and plenary meetings public;
norāda, ka atbilstības tabulām un savstarpējai izvērtēšanai ir atšķirīgi mērķi un tādēļ tie jāuzskata par atsevišķiem un nevis aizstājamiem politikas instrumentiem un ka tādējādi Eiropas tiesību aktu transponēšanā obligāti ir jāizmanto atbilstības tabulas;
Points out that correlation tables and mutual evaluation have different purposes and therefore should be regarded as separate and not interchangeable policy tools, and that the correlation tables are therefore indispensable in the transposition of European legislation;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and the parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūcija par pasaules ekonomikas pārvaldību ( 2011/2011(INI) )
European Parliament resolution of 25 October 2011 on Global Economic Governance ( 2011/2011(INI) )
ņemot vērā Londonā, Pitsburgā, Toronto un Seulā notikušajās G20 valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmēs pieņemtos secinājumus un panāktās vienošanās,
having regard to the conclusions and agreements of the G20 summits of London, Pittsburgh, Toronto and Seoul,
ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0377 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 on ‘Improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area’ Texts adopted, P7_TA(2010)0377 .
ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0229 .
having regard to its resolution of 11 May 2011 on ‘the EU as a global actor: its role in multilateral organisations’ Texts adopted, P7_TA(2011)0229 .
ņemot vērā Transatlantiskā likumdevēju dialoga un Transatlantiskā biznesdialoga pastāvīgo un svarīgo darbu,
having regard to the continuous, relevant work of the Transatlantic Legislators' Dialogue (TLD) and the Transatlantic Business Dialogue (TABD),
ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7-0323/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0323/2011 ),
tā kā pasaules ekonomikas attīstību pēdējās desmitgadēs kopumā raksturo pastiprināta izaugsme un labklājība, un, lai gan ne visur šī attīstība ir bijusi vienmērīga, miljoniem cilvēku ir izkļuvuši no nabadzības; tomēr vēl joprojām nepieņemami liels skaits cilvēku dzīvo nabadzībā un izmisumā; tā kā ir jāsamazina valstu atšķirības sociālajā un ekonomikas jomā; tā kā Eiropas cīņai pret nabadzību ir jābūt vienai no galvenajām stratēģijas “Eiropas 2020” prioritātēm;
whereas the development of the world economy during the last decades generally has entailed increased growth and prosperity, although unevenly distributed, lifting millions of people out of poverty; meanwhile, the number of people still living in poverty and despair is unacceptably high; whereas social and economic inequalities between and within countries must be reduced; whereas Europe's fight against poverty must be one of the top priorities for the EU 2020 strategy;
tā kā patlaban ASV un Eiropa joprojām likvidē smagākās kopš Lielās depresijas laikiem pieredzētās starptautiska mēroga ekonomikas recesijas nopietnākās sekas;
whereas the US and Europe are currently still dealing with the worst effects of the worst international economic recession experienced since the Great Depression;
tā kā pēdējās desmitgadēs pasaules ekonomikas attīstību ir ietekmējusi nepieņemama nelīdzsvarotība;
whereas the development of the global economy in recent decades has suffered from unsustainable imbalances;
tā kā efektīva pasaules ekonomikas pārvaldība radītu iespēju samazināt līdz minimumam globalizācijas negatīvo ietekmi un izlabot tādas bīstamas sekas kā nevienlīdzības pieaugums vai vides iznīcināšana;
whereas effective global economic governance would make it possible to minimise the negative impacts and correct the dangerous effects of globalisation, such as the rise in inequality or destruction of the environment;