natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā jaunajam visaptverošajam nolīgumam, kas izstrādāts, lai aizstātu pašreizējo PSN, ir jāietver kvalitātes uzlabojums un jāatspoguļo visi sadarbības aspekti, jaunā 21. gadsimta realitāte un atbilstība starptautisko attiecību principiem un demokrātisko normu un cilvēktiesību ievērošana;
whereas the new comprehensive agreement designed to replace the current PCA must represent an improvement in quality and reflect the whole breadth of the cooperation, the new realities of the 21st century and compliance with the principles of international relations and respect for democratic norms and human rights,
tā kā starp 16 NATO dalībvalstīm un sešām Varšavas pakta valstīm 1990. gadā parakstītais un 1999. gadā grozītais Līgums par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā (CFE) ir vēsturiski vissvarīgākais atbruņošanās nolīgums par konvencionālajiem ieročiem; tā kā šo līgumu ratificēja Krievija, Baltkrievija un Ukraina, taču tā tālāku virzību atlika NATO; tā kā kopš tā laika Krievija šo līgumu ir uz laiku apturējusi;
whereas the Treaty on Conventional Armed Forces in Europe (CFE), signed by 16 NATO members and 6 Warsaw Pact countries in 1990 and amended in 1999, is the most significant disarmament agreement in history where conventional weapons are concerned; whereas this Treaty has been ratified by Russia, Belarus, and Ukraine, but has been shelved by NATO; whereas Russia has since suspended the Treaty,
tā kā pēdējās parlamenta un prezidenta vēlēšanas Krievijā tika organizētas apstākļos, kas lielā mērā atšķiras no Eiropas standartiem attiecībā uz starptautisko vēlēšanu novērotāju klātbūtni, opozīcijas partiju tiesībām iecelt un izvirzīt kandidātus, mediju godīgumu un neatkarību un valsts iestāžu neitralitāti, kā rezultātā tika pieļauti nopietni Krievijas kā Eiropas Padomes un EDSO dalībvalsts saistību pārkāpumi;
whereas the most recent parliamentary and presidential elections in Russia were conducted in conditions falling far short of European standards as regards access for international election monitors, the ability of opposition parties to organise and field candidates, the fairness and independence of the media and the neutrality of public bodies, leading to serious departures from Russia's obligations as a member of the Council of Europe and the OSCE,
tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes dalībvalsts un tādējādi ir apņēmusies ievērot Padomes mērķus, jo īpaši veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu un stiprināt demokrātiju un stabilitāti Eiropā; tā kā ES stingri jāaizstāv princips, ka tiesiskuma un spēkā esošo saistību ievērošana šajā organizācijā ir svarīga ES un Krievijas partnerības veiksmīgai īstenošanai;
whereas the Russian Federation is a member of the Council of Europe and thus has committed itself to the objectives of the Council, which are, in particular, to promote democracy and respect for human rights and to consolidate democracy and stability in Europe; whereas the EU should strongly defend the principle that respect for the rule of law and existing commitments in that organisation is vital to the success of the EU-Russia partnership,
tā kā daudzi NVO un neatkarīgu ekspertu ziņojumi liecina, ka 2006. gada tiesību akti attiecībā uz NVO un citi pasākumi, kurus veikusi Krievijas valdība, tostarp tiesību akti pret ekstrēmismu un par valsts kontroles paplašināšanu attiecībā uz nozīmīgiem medijiem, nopietni ierobežo vārda brīvību un traucē cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības darbības Krievijā;
whereas numerous reports by NGOs and independent experts show that the 2006 law on NGOs and other measures taken by the Russian Government, including the anti-extremism legislation and the extension of State control over significant sections of the media, severely undermine freedom of expression and hamper human rights and civil society activities in Russia,
tā kā nepārtraukta politieslodzīto turēšana apcietinājumā un attieksme pret cilvēktiesību aizstāvjiem ir pretrunā ar Krievijas Federācijas apņemšanos stiprināt tiesiskumu Krievijā un izskaust "tiesisko nihilismu";
whereas the continued incarceration of political prisoners and the treatment of human rights defenders contradict the commitment of the Russian Federation to strengthening the rule of law in Russia and ending "legal nihilism",
tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja un vairākas neatkarīgas cilvēktiesību aizsardzības organizācijas ir paudušas nopietnas bažas par tiesiskuma standartiem Krievijā, tostarp par tiesu iestāžu neatkarības trūkumu, liegtajām tiesībām uz taisnīgu tiesu atbildētājiem politiski sarežģītās lietās, aizstāvības advokātu aizskaršanu un vajāšanu un politieslodzītā statusa atkārtotu ieviešanu Krievijas tiesu sistēmā;
whereas the Parliamentary Assembly of the Council of Europe and a number of independent human rights organisations have raised serious questions about standards of justice in Russia, including the lack of judicial independence, the denial of fair trials to defendants in politically controversial cases, the harassment and persecution of defence lawyers and the return of the trial and detention of political prisoners within the Russian penal system,
tā kā pamatprincipiem, kas nosaka ekonomiskās un tirdzniecības attiecības starp ES un Krievijas Federāciju, jābūt savstarpīgumam, ilgtspējībai, pārredzamībai, paredzamībai, uzticamībai, nediskriminācijai un labai pārvaldībai; tā kā jaunajam nolīgumam jābūt juridiski saistošam un tajā jānorāda precīzi strīdu izšķiršanas mehānismi;
whereas the underlying principles governing economic and trade relations between the EU and the Russian Federation should be reciprocity, sustainability, transparency, predictability, reliability, non-discrimination and good governance; whereas the new agreement should be legally binding and should provide for clear dispute-settlement mechanisms,
tā kā nesenā krīze saistībā ar gāzes piegādi Eiropas Savienībai, kuras dēļ miljoniem pilsoņu Bulgārijā, Slovākijā un citās ES valstīs aukstas ziemas apstākļos palika bez apkures un siltā ūdens, rada nopietnas bažas par Krievijas energoapgādes uzticamību;
whereas the recent crisis in gas supplies to the European Union, which left millions of citizens in Bulgaria, Slovakia and elsewhere in the EU without heating and hot water in freezing winter temperatures, raises serious concerns over the reliability of Russian energy supplies,
tā kā cieša sadarbība enerģētikas politikas jomā un ilgtermiņa enerģētikas stratēģijas izstrāde ir priekšnoteikums līdzsvarotai ES un Krievijas ekonomikas attīstībai;
whereas close collaboration in the field of energy policy and the definition of a long-term energy strategy are preconditions for balanced development of the EU and Russian economies alike,
tā ES attiecībās ar Krieviju bieži nav bijusi vienota nostāja; tā kā Padomē jābūt funkcionējošam mehānismam, par ko būtu atbildīgs Augstais pārstāvis un kas ļautu dalībvalstīm savlaicīgi apspriesties vienai ar otru par visiem jautājumiem, kuri skar divpusējās attiecības ar Krieviju un kas netieši var ietekmēt citas dalībvalstis un ES kopumā;
whereas the EU has often failed to speak with a common voice in its relations with Russia; whereas a functioning mechanism should exist within the Council, under the responsibility of the High Representative, which would enable Member States to consult each other sufficiently in advance on every bilateral issue with Russia which could have repercussions on other Member States and the EU as a whole,
tā kā pašreizējā ekonomiskā krīze, kas nopietni ietekmē gan Krieviju, gan arī ES, sniedz iespēju sākt jaunas, uz dziļāku savstarpējo izpratni un atklātību balstītas divpusējās attiecības, kas ļautu izvairīties no aizdomām un iepriekš pieļautām kļūdām un nodrošinātu pamatu spēcīgu kopīgo vērtību noteikšanai un nostiprināšanai,
whereas the ongoing economic crisis that is deeply affecting both Russia and the EU offers an opportunity for a new start for bilateral relations based on a better and franker mutual understanding that avoids the suspicions and the shortfalls of the past and provides the basis for the definition and enhancement of real shared common values,
iesniedz Padomei un Komisijai šādus ieteikumus un lūdz tām sarunu gaitā ņemt tos vērā:
Addresses the following recommendations to the Council and the Commission and asks them to take them into account when pursuing the negotiations:
turpināt uzstāt uz plašu juridiski saistošu nolīgumu, kas balstās uz kopīgām saistībām cilvēktiesību jomā un aptver visus pušu sadarbības jautājumus un ir nākamais solis pēc PSN gan attiecībā uz saistību apmēru, gan arī aptvertajiem jautājumiem; uzstāt uz to, ka nolīgumā jāparedz tā attiecīgo daļu izpildes mehānismi;
continue to insist on a broad, wide-ranging and legally binding agreement based on a shared commitment to human rights, covering the whole range of cooperation between the parties and representing a step up from the current PCA, both in terms of the depth of the commitments and the subjects covered; insist that the agreement should comprise enforcement mechanisms for its relevant parts;
uzstāt uz to, ka Krievijas pieļautie pārkāpumi attiecībā uz Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās loma strīdā par gāzi 2009. gada sākumā nopietni apdraudēja attiecības starp ES un Krieviju un sarunas par jauno nolīgumu;
insist on the fact that the violation by Russia of the sovereignty and territorial integrity of Georgia and its role in the gas dispute at the beginning of 2009 have seriously endangered relations between the EU and Russia and the negotiations on the new agreement;
uzstāt, ka ciešas un stratēģiskas partnerattiecības, uzlabota sadarbība un labas kaimiņattiecības starp Eiropas Savienību (ES) un Krieviju var būt stabils pamats un priekšnoteikums stabilitātei, drošībai un labklājībai Eiropā un pasaulē; saistībā ar to atzinīgi vērtē ASV valdības paziņojumus attiecībā uz lielo potenciālu sadarbībai ar Krieviju;
insist on the fact that a close partnership, enhanced cooperation and good neighbourly relations between the European Union and Russia, as well as the new policy of the US administration towards Russia, can create a stable foundation and a precondition for stability, security and prosperity in Europe and worldwide; in this framework, welcome the declarations of the US administration concerning the great potential for cooperation with Russia;
augstā pārstāvja pārziņā ieviest konsultāciju mehānismu, kas dalībvalstīm ļautu pietiekami savlaicīgi apspriesties par jebkuru tādu divpusējo jautājumu ‐ vienošanos vai strīdu ‐ ar Krieviju, kas varētu netieši ietekmēt citas dalībvalstis un ES kopumā, tādējādi dodot iespēju pieņemt pēc iespējas saskaņotu ES nostāju, nodrošinot, ka tiek pilnībā ņemti vērā jebkuru dalībvalsti uztraucošie jautājumi un novēršot iespējamību, ka kāda no dalībvalstīm vēlāk sarunas bloķē;
put in place a consultation mechanism, under the responsibility of the High Representative, which would enable Member States to consult each other sufficiently in advance on every bilateral issue – whether an agreement or a dispute – with Russia which could have repercussions on other Member States and the EU as a whole, thereby allowing for the adoption by the EU of a position which is as coherent as possible by ensuring that the concerns of every Member State are fully taken into account and preventing any one Member State from blocking the negotiations at a later stage;
uzstāt, lai jaunajā nolīgumā tiktu nostiprināta Parlamentārās sadarbības komitejas loma nolūkā stiprināt ES un Krievijas sadarbību parlamentārā līmenī;
insist on reinforcing the role of the Parliamentary Cooperation Committee in the new agreement, so as to strengthen the parliamentary dimension of the cooperation between the EU and Russia;
atgādināt par saistībām, par kurām starptautiskajā līmenī vienojās ES dalībvalstis un Krievija, īpaši kā Eiropas Padomes un EDSO locekles, un paust bažas Krievijas valdībai par stāvokli cilvēktiesību jomā un Krievijas pilsoniskās sabiedrības ierobežošanu, mudināt to saglabāt vārda un biedrošanās brīvību, saskaņojot Krievijas likumdošanu, kas reglamentē pilsonisko sabiedrību, ar tās Eiropas un starptautiskajām saistībām, veikt steidzamus un efektīvus pasākumus, lai paātrinātu labvēlīgas darbības vides izveidi cilvēktiesību organizācijām un neatkarīgām labdarības organizācijām, kuras ir iesaistītas kultūras saikņu veicināšanā starp Krieviju un ES dalībvalstīm, un izbeigt cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu un nepieņemt stingrus administratīvos pasākumus pret šīm organizācijām;
reiterate the commitments agreed upon at international level by both the EU Member States and Russia, notably as members of the Council of Europe and the OSCE, and raise with the Russian Government concerns about the human rights situation and the shrinking space for Russia's civil society, urging it to uphold freedom of expression and association by bringing legislation regulating civil society into line with Russia's European and international commitments, to take prompt and effective steps to foster a favourable working climate for human rights organisations and independent charitable organisations engaged in the promotion of cultural links between Russia and EU Member States, and to stop intimidation and harassment of human rights defenders and refrain from harsh administrative measures against those organisations;
aicināt Krievijas valdību pilnībā nodrošināt preses brīvību un garantēt neatkarīgiem medijiem politiskos un ekonomiskos apstākļus normālai darbībai; mudināt Krievijas valdību panākt, lai tiktu izbeigta pret žurnālistiem vērstā vardarbība un viņu vajāšana;
call on the Russian Government to fully respect media freedom and guarantee the enjoyment by independent media of political and economic conditions enabling them to function normally; urge the Russian Government to put an end to the continuous violence and persecution perpetrated against journalists;
atgādināt prezidenta Medvedeva publisko apņemšanos stiprināt tiesiskumu Krievijā un paust bažas par Krievijas tiesu un tiesību sistēmas neatkarību;
recall President Medvedev's public commitment to strengthening the rule of law in Russia and raise concerns over the independence of Russia's judiciary and legal system;
uzskatīt, ka regulārās, vienu reizi sešos mēnešos notiekošās ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā nav devušas vērā ņemamus rezultātus kopš to sākuma 2005. gadā un ka tās ir nepieciešams pārskatīt, lai nodrošinātu efektīvu un uz rezultātiem orientētu dialogu starp Krieviju un ES par cilvēktiesību un minoritāšu jautājumiem gan Krievijā, gan ES un par ES un Krievijas sadarbību cilvēktiesību jomā starptautiskos forumos;
take the view that the regular six-monthly EU-Russia human rights consultation has failed to produce any tangible results since its establishment in 2005 and needs to be revised, in order to allow for a substantial and result-oriented dialogue on human and minority rights issues in both Russia and the EU and on EU-Russian cooperation on human rights issues in international forums;
tāpēc uzstāt, lai tiktu rūpīgi pārskatītas ES un Krievijas konsultācijas par cilvēktiesību jautājumiem, tostarp nosakot neatkarīgu Krievijas un ES NVO lomu, iesaistot ierēdņus no visām saistītajām Krievijas valdības struktūrvienībām un aicinot Krievijas valdību pārtraukt pieņemt atsevišķus paziņojumus;
insist, therefore, on a thorough overhaul of the EU-Russia human rights consultations, including the creation of a formal role for independent NGOs from Russia and the EU, the involvement of officials from all relevant departments of the Russian Government and an end to the issuing of separate communiqués by the Russian Government;
aicināt Krievijas Federācijas iestādes garantēt valsts teritorijā dzīvojošo pamatiedzīvotāju tradicionālā dzīvesveida, kultūras un valodas pastāvēšanu un ilgtspējīgu attīstību;
appeal to the authorities of the Russian Federation to guarantee the existence and sustainable development of the traditional lifestyle, culture and language of indigenous people living within its borders;
mudināt Krievijas valdību pilnībā īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, dodot iespēju veicināt atbildību par pagātnes pārkāpumiem un izbeigt pašreizējos pārkāpumus;
urge the Russian Government to implement fully the decisions of the European Court of Human Rights, providing an opportunity to promote accountability for past abuses and ensure an end to ongoing violations;
paust dziļas bažas par situāciju Čečenijā, kur Kadirova režīms nav spējis panākt mieru un izlīgumu, bet gluži pretēji – tas ir uzspiedis baiļu un apspiešanas sistēmu, kas iedragā pilsonisko sabiedrību un aizliedz jebkādu atklātu un demokrātisku izpausmes veidu, un aicina panākt patiesu politisku noregulējumu;
express strong concern at the situation in Chechnya, where Kadirov's regime has failed to bring peace and reconciliation and on the contrary has imposed fear and oppression that eroded civil society and suppressed any open and democratic voice, and call for a real political settlement;
uzsvērt, ka Krievijas tautiešu atbalsta programmu, ko atbalsta Krievijas iestādes, nedrīkst ļaunprātīgi izmantot kā instrumentu, kura mērķis ir nostiprināt politisko ietekmi dažās ES dalībvalstīs;
stress that the programme for the support of Russian compatriots, supported by the Russian authorities, should not be misused as an instrument aimed at reinforcing political influence in certain EU Member States;
turpināt atbalstīt Krievijas iestāšanos PTO un atbalstīt turpmāku Krievijas ekonomikas atvērtību; norādīt, ka PTO noteikumu pilnīga ievērošana Krievijā ir būtisks priekšnoteikums un minimālais standarts brīvās tirdzniecības zonas starp ES un Krieviju izveidei, kas joprojām ir ilgtermiņa mērķis;
continue to maintain support for Russia's accession to the WTO and support the further opening-up of the Russian economy; regard full compliance by Russia with the WTO rules as a necessary precondition and a minimum standard for the creation of a free-trade zone between the EU and Russia, which continues to be a long-term objective;
uzsvērt nepieciešamību pēc pienācīga ietekmes uz vidi novērtējuma visiem infrastruktūras projektiem enerģētikas jomā, lai garantētu atbilstību starptautiskajiem vides aizsardzības standartiem; šajā sakarā mudina Krievijas Federāciju ratificēt Espo konvenciju un tai pievienoto protokolu par Vides stratēģisko novērtējumu;
underline the need for proper environmental impact assessments for all energy-related infrastructure projects, in order to guarantee that international standards of environmental protection are met; in this regard, urge the Russian Federation to ratify the Espoo Convention and the protocol thereto on Strategic Environmental Assessment;
aicināt stiprināt ES un Krievijas enerģijas dialoga efektivitāti un spēju reaģēt krīzes situācijās, lai palielinātu ieguldījumu pārredzamību, savstarpīgumu un drošību un konsekventi uzlabot energoapgādes drošību, un uzsvērt nepieciešamību izveidot mehānismus uz pārredzamiem noteikumiem balstītai sistēmai un strīdu izšķiršanas mehānismu enerģētikas jomā;
call for a strengthening of the efficiency and crisis-response capacity of the EU-Russia energy dialogue, for increased transparency, reciprocity and security of investment and for a consequent enhancement of security of energy supply, and underline the need to establish mechanisms for a transparent rules-based system and dispute-settlement mechanism in the field of energy;
izstrādāt skaidru rīcības kodeksu, kas regulē attiecības starp ES un Krieviju, un to kopīgajām kaimiņvalstīm, tostarp noteikumus attiecībā uz cieņu pret visu Eiropas valstu suverēno neatkarību, saistības izšķirt strīdus miermīlīgā ceļā un apņemšanos atrisināt "iesaldētos" konfliktus;
establish a clear code of conduct governing relations between the EU, Russia and the countries of the shared neighbourhood, including provisions relating to respect for the sovereign independence of all European states, a commitment to the peaceful settlement of disputes and a determination to resolve frozen conflicts;
uzlabot esošo politisko dialogu, veicinot sarunas par sarežģītiem drošības jautājumiem, kas bieži ir ES un Krievijas nesaskaņu pamatā un, neapšaubāmi, ietekmē Eiropas un pasaules drošību, uzsverot nepieciešamību pēc daudzpusējas ieroču kontroles un samazināšanas, kā arī kodolieroču neizplatīšanas režīmiem;
upgrade the existing political dialogue so as to encourage discussion of "hard security issues", which are often at the core of the disagreements between the EU and Russia but which indubitably affect European and global security, stressing the need for multilateral arms control and reduction, as well as for non-proliferation regimes;
aicināt Krievijas valdību kopā ar Eiropas Savienību un citām Kosovas kontaktgrupas dalībvalstīm konstruktīvi strādāt, lai rastu ilgtspējīgu politisku risinājumu saistībā ar Kosovas nākotni un turpmāku stabilitātes veicināšanu Rietumbalkānu reģionā;
call on the Russian Government to make – together with the EU and the other members of the Contact Group for Kosovo – a positive contribution to finding a sustainable political solution for the future of Kosovo and for the further enhancement of the stability of the Western Balkans;
aicināt Krievijas valdību apliecināt savu apņemšanos kopā ar Gruziju un ES konstruktīvā un miermīlīgā veidā atrisināt "drošības un stabilitātes jautājumus Abhāzijā un Dienvidosetijā" atbilstīgi tam, par ko vienojās 2008. gada 12. augusta nolīgumā; aicināt Krievijas valdību sniegt pietiekamu apliecinājumu tam, ka Krievija neizmantos spēku pret savām kaimiņvalstīm;
call on the Russian Government to demonstrate its commitment to resolving in a constructive and peaceful manner, together with Georgia and the EU, the "modalities of security and stability in Abkhazia and South Ossetia" as agreed in the agreement of 12 August 2008; call on the Russian Government to provide tangible assurances that Russia will not resort to the use of force against any of its neighbours;
, kurā noteikts, ka vīzu režīma atcelšanai ir jānotiek saskaņā ar vairāku kritēriju rūpīgu novērtējumu attiecībā uz, citu starpā, nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību un ES ārējām attiecībām ar trešām valstīm, ņemot vērā arī reģionālās vienotības un savstarpīguma prasības, kā arī ņemot vērā to, ka attiecības ar ES un "baltajā sarakstā" iekļautajām trešajām valstīm ir klasificētas, pamatojoties uz īpašiem politiskiem apsvērumiem, kas nosaka, ka šīm trešajām valstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz demokrātiskajām vērtībām un pamattiesībām;
, which states that exemption from a visa requirement should be subject to a considered assessment of a variety of criteria relating inter alia to illegal immigration, public policy and security and the EU's external relations with third countries, consideration being also given to the implications of regional coherence and reciprocity, bearing in mind that relations between the EU and white-listed third countries are typified by a special political dimension requiring those third countries to attain an appropriate level in terms of democratic values and fundamental rights;
uzstāt, ka vīzu režīma atvieglošanai studentiem, zinātniekiem un uzņēmējiem ir jābūt prioritātei, lai veicinātu tiešus personiskos kontaktus; tomēr uzstāt, ka turpmāka vīzu režīma atvieglošana Krievijai būs atkarīga no vīzu režīma atbilstošas atvieglošanas Eiropas Kaimiņattiecību politikas valstīm, lai izvairītos no neatbilstības;
insist that visa facilitation for students, researchers and businessmen should be a priority in order to promote people-to-people contacts; insist, however, that any further liberalisation of the visa regime vis-à-vis Russia will be conditional on a corresponding liberalisation of the visa arrangements vis-à-vis European Neighbourhood Policy countries, in order to avoid any discrepancies;