natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir visrentablākais paņēmiens, kā ES īstenot saistības, ko tā uzņēmusies emisiju samazināšanas un atjaunojamās enerģijas izmantošanas jomā;
whereas improving energy efficiency is also the most cost-effective way to attain the binding emissions reduction and renewable energy targets that the EU has set for itself,
tā kā energoefektivitātes uzlabošana un tās iespēju izmantošana ir dalībvalstu kopīgajās interesēs; tā kā dalībvalstīm būtu ieteicams piemērot dažādus pasākumus atkarībā no to ekonomiskajām un klimatiskajām iezīmēm;
whereas improving energy efficiency and exploiting the possibilities inherent therein is in the common interest of the Member States; whereas it would be advisable to apply different sets of measures to the Member States, so as to reflect their divergent economic and climatic characteristics,
tā kā ar energoefektivitātes pasākumiem var sasniegt vēlamo rezultātu vienīgi tad, ja tos piemēro visu nozaru politikai;
whereas energy efficiency measures can only achieve the desired result if they are applied in all sectoral policies,
tā kā, ņemot vērā, ka vairākas dalībvalstis nav iesniegušas energoefektivitātes rīcības plānus, Komisijai ir jāveic pasākumi, lai mudinātu vairāk dalībvalstu īstenot šajā jomā pieņemtos lēmumus;
whereas, in view of the fact that several Member States have not submitted a national energy efficiency plan, the Commission must take measures to encourage more Member States to implement decisions taken in that area,
tā kā starptautiskā ekonomikas krīze un aizvien nepastāvīgākās enerģijas avotu cenas palielina energoefektivitātes vērtību, kas var ievērojami uzlabot Eiropas uzņēmumu starptautisko konkurētspēju;
whereas the international economic crisis and the increasing volatility of energy source prices are raising the profile of energy efficiency, which may considerably improve the international competitiveness of European enterprises,
tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu "Energoefektivitāte: kā sasniegt plānotos 20 %" pastāv reāli draudi, ka 2020. gadam izvirzītais energoefektivitātes mērķis netiks sasniegts,
whereas, according to the above-mentioned Commission Communication entitled Energy efficiency: delivering the 20 % target, there is a real danger that the energy efficiency target set for 2020 will not be met,
tā kā saskaņā ar priekšlikumu direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu dalībvalstīm ir jāveicina un jāsekmē energoefektivitāte un energotaupība, lai vieglāk varētu sasniegt mērķi par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas apjomu;
whereas under the proposal for a directive on the promotion of the use of energy from renewable sources, Member States are required to promote and encourage energy efficiency and energy savings in order to achieve more easily their renewable targets,
tā kā dzīvošanai paredzētajās ēkās iespējams ietaupīt aptuveni 27 % enerģijas;
whereas residential buildings offer an energy-saving potential of approximately 27 %,
tā kā ne ES, ne dalībvalstu līmenī joprojām nav noteikti juridiski saistoši energoefektivitātes mērķi;
whereas there are still no legally binding targets for energy efficiency, at EU or at national level,
tā kā acīmredzami trūkst spējas īstenot energoefektivitātes projektus,
whereas there is a visible lack of capacity for implementing energy efficiency projects,
atzinīgi vērtē dalībvalstu izstrādātos rīcības plānus; tomēr vienlaicīgi pauž bažas, ka novēlota iesniegšana un vairāku dalībvalstu rīcības plānu saturs norāda uz trūkumiem, kas var apdraudēt ES energoefektivitātes un klimata aizsardzības plānu sasniegšanu; uzsver, ka šobrīd ir jākoncentrējas uz energoefektivitātes pasākumu efektīvu īstenošanu, tostarp paraugprakses un sinerģiju izstrādi, un tiešo patērētāju labāku informēšanu un konsultēšanu par energoefektivitātes jautājumiem;
Welcomes the action plans produced by the Member States; is, at the same time, concerned that the delays in submitting the plans and the contents of a number of National Action Plans point to deficiencies which might endanger the attainment of the EU's energy efficiency and climate protection objectives; stresses that the emphasis must now be on effective implementation of measures focusing on energy efficiency, including the development of best practices and synergies, and better information and advice on energy efficiency to end users;
uzskata, ka ir pienācis brīdis rīcības plānu 2009. gada pārskata ietvaros detalizēti izvērtēt to, cik lielā mērā tiesību akti un rīcības plāni aptver visas enerģijas taupīšanas iespējas, kā arī Komisijas, dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu pienākumu sadali īstenošanas un izpildes jomā;
Considers it timely that, as part of the 2009 review of the action plans, the extent to which the legislation and the action plans cover all the possibilities for economising in the area of energy efficiency, should be examined in detail, as should the division of responsibility between the Commission, Member States and the regional and local authorities in terms of implementation and enforcement;
atzinīgi vērtē Komisijas cilvēkresursu palielināšanu energoefektivitātes jomā, kas, lai gan nav pietiekama, lai sistēma pilnībā darbotos, ir paātrinājusi likumdošanas priekšlikumu sagatavošanu, piemēram, ekoproduktu dizaina, ēku energoefektivitātes un energoefektivitātes marķēšanas, transporta nozares un gala lietotāju iekārtu jomā; uzsver, ka šajās jomās vēl joprojām ir nepieciešami tiesību akti;
Welcomes the increase in the Commission's human resources in the field of energy efficiency, which, although still insufficient to be fully operational, has resulted in an acceleration in the preparation of legislative proposals in the areas of, for example, eco-product design, the energy performance of buildings and energy labelling, the transport sector and end user installations; stresses that there is a continued need for legislation in these areas;
uzskata, ka Direktīva 2006/32/EK ir labs tiesiskais regulējums; vienlaicīgi norāda, ka šīs direktīvas piemērošana ir ierobežota līdz 2016. gadam un ka jebkurā gadījumā tās mērķi ir pārāk piezemēti, lai līdz 2020. gadam vismaz par 20 % uzlabotu energoefektivitāti, tādēļ to aicina pārskatīt 2012. gadā, pamatojoties uz dalībvalstu pieredzes visaptverošu izpēti;
Regards Directive 2006/32/EC as a good regulatory framework; at the same time, notes that the Directive is limited in application to the period up to 2016 and in any case is too limited in ambition to deliver the goal of at least 20 % energy efficiency improvement by 2020, so that a review in 2012, based on a comprehensive study of Member States' experiences, is called for;
; mudina Komisiju stingrāk piemērot Direktīvas 2006/32/EK 13. panta noteikumus, lai veicinātu viedo uzskaites sistēmu ieviešanu;
; urges the Commission to enforce more rigorously the requirements of Article 13 of Directive 2006/32/EC in order to accelerate the roll-out of smart-metering systems;
uzskata, ka Komisijai jāatbalsta viedās uzskates sistēmu obligāta ieviešana un jāizstrādā vispusīgs pētījums par dalībvalstu pieredzi šajā jomā; uzskata, ka turpmākajos noteikumos būtu jāparedz prasība patērētāju mājās reizē ar uzskaites sistēmu uzstādīt arī nolasāmus displejus un ka Komisijai būtu jāpievērš uzmanība arī noteikumiem par uzskaties sistēmu savietojamību un datu pārraidi, diferencētiem tarifiem un mikroražošanu;
Considers it necessary for the Commission to support the compulsory introduction of smart metering, to draw up a comprehensive study of Member States' experiences in the field; considers that future rules should impose a requirement to equip consumers' homes with readable displays alongside the metering system and that the Commission should also devote attention to rules on compatibility of metering systems and on data communication, differentiated tariffs and microproduction;
uzskata, ka ir jāatbalsta noteikumi, kas pastiprina valsts sektora parauga lomu; uzskata, ka, ņemot vērā pieaugošās enerģijas cenas, ir jānosaka energoefektivitātes kritēriji valsts sektora iestāžu publiskā iepirkuma procedūrām;
Considers that provisions which reinforce the exemplary role of the public sector should be supported; considers that, in the light of rising energy costs, energy efficiency criteria should be defined for the public procurement procedures of public sector institutions;
atzīst, ka ēku energoefektivitātes uzlabošanai ir milzīgs potenciāls siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā un cīņā ar klimata pārmaiņām gan attiecībā uz pielāgošanos, gan klimata pārmaiņu cēloņu novēršanu;
Recognises that increasing the energy efficiency of buildings has immense potential for the reduction of greenhouse gas emissions and the fight against climate change, in terms both of adaptation and of tackling the causes of climate change;
mudina dalībvalstis vērā ņemamā apjomā izmantot alternatīvos atjaunojamos enerģijas avotus, piemēram, vēju, biomasu, biodegvielu, kā arī, ja iespējams, viļņu un plūdmaiņu enerģiju;
Encourages Member States to make substantial use of alternative renewable energy sources such as wind, biomass, biofuels and also wave and tidal energy, where possible;
atzinīgi vērtē Komisijas gatavošanos paplašināt Direktīvu 2002/91/EK saistībā ar ēku ar zemu enerģijas intensitāti un nulles emisijām standartizēšanu, un aicina pieņemt ES mēroga prasības par "pozitīvās enerģijas" ēkām, jo tas var samazināt tiešo lietotāju izmaksas; mudina noteikt precīzu standartizēšanas grafiku un minimālo atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas apjomu gan jaunajām, gan jau esošajām ēkām;
Welcomes the Commission's preparation to extend Directive 2002/91/EC as regards the standardisation of low-energy-intensive and net zero carbon buildings, and calls for EU-wide requirements on positive energy buildings, as these could reduce costs for end-users; urges that the exact timetable for standardisation and minimum levels of energy from renewables be set down for both new and existing buildings;
uzsver, ka dzīvošanai paredzētās ēkas ir viena no tām jomā, kurā enerģiju izmanto visnelietderīgāk, un tādēļ mudina gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī palielināt finansiālo atbalstu ēku energoefektivitātes veicināšanai un, Komisijai pārskatot rīcības plānus, pastāvošos finanšu stimulus pielāgot valsts rīcību plānos noteiktajām saistībām;
Underlines that residential buildings are among the most energy-wasteful sectors and therefore urges that financial support at both national and Community levels for the energy performance of buildings be increased and existing financial incentives be compared with the commitments set out in the National Action Plans as part of the Commission's review of Action Plans;
mudina īpaši dalībvalstis un reģionus izmantot struktūrfondus tematisku tīklu veidošanai savās teritorijās atbilstīgi saskaņotajai rīcībai, kas paredzēta 2008. gada darba programmā "Saprātīga enerģijas nodrošināšana Eiropai", lai tādējādi gūtu informāciju par citu ES reģionu praksi attiecībā uz enerģijas efektīvu izmantošanu un apmainītos ar zināšanām un pieredzi šajā jomā;
Encourages in particular Member States and the regions to use Structural Funds to set up on their territories thematic networks in the framework of the Concerted Action provided for by the 2008 Intelligent Energy Europe Work Programme in order to be informed about practices of other EU regions as regards the efficient use of energy and to exchange know-how and experience in this domain;
uzsver, ka valstu rīcības plānos minētajā enerģētikas politikā attiecībā uz mājokļu nozari par prioritāti būtu jānosaka to mājokļu kvalitātes uzlabošana, kuros mitinās personas ar zemiem ienākumiem, ņemot vērā to, ka neparedzamās degvielas cenas būtiski pasliktinās šo mājsaimniecību ekonomisko stāvokli un var radīt nopietnas sociālās problēmas;
Stresses that energy policies in the National Action Plans addressing the residential sector should set as a priority the improvement of the envelope quality of dwellings where low income people reside, taking into account the fact that unpredictable fuel prices will seriously aggravate the economic situation of these households and may create serious social problems;
atzinīgi vērtē to, ka pašreiz atbilstoši grafikam tiek izstrādāti tiesību aktu papildinājumi ar noteikumiem par iekārtu marķēšanu un minimālo energoefektivitāti attiecībā uz rīcības plāniem un Direktīvu 2005/32/EK; uzskata, ka ir svarīgi paplašināt to iekārtu sarakstu, uz kurām attiecas attiecīgie tiesību akti, un uzraudzīt lietotāju ieradumus;
Welcomes the on-schedule, ongoing additions to the legislation containing provisions on the labelling of equipment and minimum energy efficiency with regard to the Action Plan and Directive 2005/32/EC; considers it important that the range of equipment covered by the legislation be extended, alongside monitoring of consumer habits;
iesaka Komisijai izskatīt iespēju regulēt ārējos strāvas avotus, pie kuriem pieslēgtas dažādas ierīces, lai tādējādi samazinātu nodroses režīma izmantošanu; aicina Komisiju saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK noteikumiem nodrošināt, lai attiecībā uz energoefektivitātes sekām šajos noteikumos iekļautu visu ražojuma izmantošanas ciklu; šajā sakarā aicina šo direktīvu papildināt ar noteikumiem par visu ražojuma izmantošanas ciklu, ražojumatbildību un labošanas iespējām;
Recommends that, in order to reduce the use of standby power, the Commission examine the possibility of regulating external power sources which supply multiple devices; calls on the Commission, in accordance with the provisions of Directive 2005/32/EC, to ensure that those provisions include the whole life cycle of the product in terms of energy efficiency consequences; in this regard, calls for this Directive to be supplemented with provisions concerning the whole life cycle, product liability and repairability;
uzskata, ka ir svarīgi, lai energoefektivitātes palielināšanā tiktu iesaistīti arī uzņēmumi, uz kuriem neattiecas Eiropas emisiju tirdzniecības sistēma, jo īpaši gadījumos, kad slēptās izmaksas vai citas grūtības apdraud energoefektivitātes panākšanu tirgū; uzskata ‐ lai sasniegtu šādu energoefektivitāti, papildus ekodizaina paplašināšanai ir jāievieš "balto apliecību" sistēma; uzskata ‐ lai tas būtu iespējams, Komisijai pēc iespējas ātrāk jāpabeidz attiecīgās pārbaudes; atzīmē, ka energoefektivitātei var būt izšķiroša nozīme, palīdzot dalībvalstīm sasniegt obligātos mērķus par pienākumu sadali; uzsver īpašo rentabilitātes palielināšanas potenciālu, uzlabojot ēku energoefektivitāti;
Considers it important that enterprises not governed by the European Emissions Trading Scheme be involved in increased energy efficiency, in particular where hidden costs or other difficulties hinder the market achievement of energy efficiency; in order to attain such efficiencies, considers it necessary – in addition to the extension of ecodesign – to introduce a "white certificates" system; believes that, to enable this, the Commission should complete the relevant checks as soon as possible; notes the crucial role that energy efficiency can play in helping Member States to achieve their mandatory effort-sharing targets; underlines the particular potential for cost-effective reductions through improved energy efficiency in buildings;
un jaunu tiesību aktu apspriešanu, lai uzlabotu automobiļu specifisko energoefektivitāti; uzsver, ka rūpniecības nozares noteiktības labad ir svarīgi pēc iespējas drīzāk noteikt stingrākus turpmāko emisiju mērķus; pauž nožēlu, ka vēl nav apstiprināts Parlamenta aicinājums noteikt 95 g CO2 ierobežojumu 2020. gadam; tomēr ar bažām atzīmē, ka ar jaunajiem tiesību aktiem nebūs kompensēts pieaugošais enerģijas pieprasījums transporta nozarei;
and the consultation on further legislation to improve the specific energy efficiency of vehicles; underlines the importance of stringent future emissions targets to be set as soon as possible in the interests of industry certainty; expresses disappointment that the 95g CO2 limit for 2020 called for by Parliament is not yet confirmed; notes, however, with concern that the new legislation will not offset the increasing energy demand for transport;
atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāta Zaļā grāmata par pilsētu mobilitāti ( COM(2007)0551 ), tomēr atzīmē, ka efektivitātes potenciālu nevar izmantot, ja nav īpašu kvantitatīvu noteikumu; aicina Komisiju izvērtēt, kā energoefektīvas pilsētu mobilitātes veicināšana un sabiedriskā transporta attīstīšana varētu iegūt nozīmīgāku lomu struktūrpolitikā un kohēzijas politikā un kā mobilitātes efektivitātei varētu piešķirt lielāku nozīmi Kopienas līdzfinansēšanas projektu nosacījumu sistēmā;
Welcomes the drawing up of the Green Paper on Urban Mobility ( COM(2007)0551 ) but notes that, in the absence of specific, quantifiable provisions, the efficiency reserves cannot be mobilised; calls on the Commission to examine how the promotion of energy-efficient urban mobility and development of public transport can play a greater role in structural and cohesion policy and how the efficiency of mobility can be assigned more weight in the conditions for Community cofinancing projects;
uzsver, ka informācijas un komunikācijas līdzekļu izplatība ir ļāvusi piemērot ceļa nodevas iekasēšanas metodes kravu autotransportam ne tikai ātrgaitas ceļu tīklos; mudina apzināt iespējas izstrādāt vienotas uzraudzības tiesību aktus iekšējam tirgum;
Stresses that the spread of information and communication tools has made it possible to apply tolling methods for road freight transport which cover not only the high-speed road network; urges that the possibilities for uniform monitoring legislation for the internal market be studied;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par efektīvas koģenerācijas veicināšanu, tomēr konstatē, ka šīs tehnoloģijas veicināšanai var būt nozīme tad, ja tā efektīvi palīdz nodrošināt lietderīgā siltuma prasības; atzīmē, ka centralizētās siltumapgādes sistēmās tīkla efektivitātei ir tikpat liela nozīme kā patērētāja izmantoto iekārtu efektivitātei; uzskata, ka turpmāk, sadalot struktūrfondu līdzekļus, ievērojami lielāka nozīme ir jāpiešķir pašreizējo centralizētās siltumapgādes sistēmu tīkla efektivitātei;
Welcomes the Commission proposal for the promotion of efficient cogeneration, but observes that promotion of this technology may play a role where it can contribute effectively to meeting useful heating needs; notes that in district heating systems the efficiency of the network is just as vital as the efficiency of equipment used on the consumer side; considers that, in allocating structural funding, considerably greater weight should in future be attached to the network efficiency of the existing district heating systems;
joprojām uzskata, ka atsevišķu nozaru politika ir pretrunā Eiropas Savienības centieniem panākt energoefektivitāti; uzskata, ka tas pats attiecas uz pašreizējo strukturālā un kohēzijas atbalsta struktūru;
Continues to find that individual sector policies run counter to the European Union's endeavours to be energy efficient; is of the opinion that the same is also true in the current structure of structural and cohesion support;
uzskata, ka MVU ir liela nozīme energoefektivitātes uzlabošanā, bet tie nespēj līdzvērtīgi ievērot tiesību aktus vai jaunos standartus enerģētikas nozarē; tādēļ uzskata, ka struktūrām, ko izveidos saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu, jāveic arī MVU informēšana un saziņa ar tiem energoefektivitātes jomā;
Considers that SMEs have an important role to play in improving energy efficiency but that they do not have the same capacity to comply with legislation or new standards in the energy sector; considers, therefore, that the facilities which will be created by the Small Business Act should also handle information and contacts with SMEs concerning energy efficiency;
aicina dalībvalstis izvirzīt vērienīgākus mērķus un padarīt savus valsts energoefektivitātes rīcības plānus (VEERP) par praktisku līdzekli, ar ko sasniegt ne tikai Direktīvā 2006/32/EK paredzētos energoefektivitātes mērķus, bet arī savus plašākos ilgāka termiņa mērķus, jo īpaši mērķi līdz 2020. gadam uzlabot energoefektivitāti vismaz par 20 %, un sasniegt saistošos valstu mērķus par pienākumu sadali attiecībā uz emisiju samazināšanu;
Calls on Member States to increase their level of ambition and turn their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) into a practical tool for delivery not only of their energy efficiency targets under Directive 2006/32/EC, but also for their wider and longer term targets, notably to improve energy efficiency by at least 20 % by 2020 and to meet binding national effort sharing targets for emissions reduction;
aicina dalībvalstis izvirzīt stingrāku mērķi, kas pārsniedz Direktīvā 2006/32/EK noteikto minimālo infikatīvo enerģijas ietaupījuma mērķi ‐ 9 % līdz 2016. gadam, un noteikt skaidrus starpposma mērķus, lai sasniegtu galīgo mērķi;
Calls on the Member States to go beyond the minimum national indicative energy saving target of 9 % by 2016 in Directive 2006/32/EC and set clear interim targets to achieve the final target;
uzskata, ka ir svarīgi valstu rīcības plānos formulēt reālus un atbilstīgus saistošus mērķus, kā arī precizēt, kādi pasākumi jāīsteno, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu;
Considers it necessary for the National Action Plans to formulate realistic, substantiated binding targets and to specify the measures to be put in place in order to ensure these targets are reached;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi valstu rīcības plānus pielāgou ģeogrāfiskajam stāvoklim, klimatam, ekonomikas struktūrai un patērētāju īpatnībām, kas dažādos reģionos var būtiski atšķirties;
Regards it as extremely important that the National Action Plans be adapted to geographical, climatic, economic structure and consumer characteristics, which can differ widely between regions;
uzsver enerģētikas un teritoriālās kohēzijas saistību, uz ko norādīts Komisijas Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju ( COM(2008)0616 ) un kas var izpausties kā energoefektivitātes pasākumu pozitīva ietekme uz ilgtspējīgu attīstību un energoapgādes drošību, kā arī uzsver, cik svarīga ir labi izstrādāta teritoriālā stratēģija un ilgtermiņa risinājumu izstrāde visiem reģioniem;
Stresses the relationship between energy and territorial cohesion, as pointed out in the Commission Green Paper on Territorial Cohesion ( COM(2008)0616 ), in terms of the positive contribution made by energy efficiency measures to sustainable development and energy security, and the importance of a well-designed spatial strategy, and the creation of long-term solutions for all regions;
uzskata, ka valstu rīcības plānos jāparedz tādu energoefektivitātes mērķu sasniegšana, kuri noteikti atkarībā no rentabilitātes, un jāgarantē valsts atbalsta pievienotā vērtība;
Considers it necessary for the National Action Plans to reach the energy efficiency targets set in a cost-effective way and to guarantee the value added by State aid;
aicina dalībvalstis savās pašreizējās struktūrās, kas nodrošina saziņu starp valsts aģentūrām un sabiedrību, iekļaut informāciju par energoefektivitāti, paraugpraksi šajās jomās un patērētāju tiesībām enerģētikas un klimata nozarē;
Calls on the Member States to incorporate, in their existing structures for contacts between government agencies and the public, information on energy efficiency, best practice in those areas and consumer rights which have been established in the energy and climate sector;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi ‐ atšķirībā no vairāku dalībvalstu pašreizējās prakses ‐ valstu rīcības plānos paredzēt vietējo un reģionālo pašvaldību, sabiedrisko organizāciju un ekonomisko partneru būtisku iesaistīšanu, lai nodrošinātu labāku īstenošanu pamatlīmenī;
Considers it indispensable that, in contrast with the current practice of a number of Member States, the National Action Plans be prepared with the substantive involvement of local and regional governments, civil organisations and economic partners in order to ensure better grassroots implementation;