natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbilstīgi tam, kas Bali konferencē pārrunāts, tiekoties ar parlamentu pārstāvjiem no visas pasaules, uzskata, ka Parlaments var dot nozīmīgu ieguldījumu kā klimata pārmaiņām veltīta pastāvīga parlamentu sadarbības foruma koordinators un ka Parlamentam to vajadzētu darīt; tādēļ aicina attiecīgās Parlamenta struktūras apsvērt šādu iespēju;
Believes, in line with what was discussed at the Bali Conference with parliamentary representatives from all over the world, that Parliament can and should play an important role as coordinator of a permanent interparliamentary forum on climate change; calls, therefore, on its own relevant bodies to consider this possibility;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām Konvencijas pusēm, kas nav ES dalībvalstis, un Konvencijas izpildes novērotājiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties to the UNFCCC and to observers associated with it.
ņemot vērā Komisijas Paziņojumu par energoefektivitātes rīcības plānu ‐ potenciāla izmantošanu ( COM(2006)0545 ),
having regard to the Commission Communication entitled Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential ( COM(2006)0545 ),
ņemot vērā iepriekšminētajam Komisijas paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2006)1173 ),
having regard to the Commission staff working document ( SEC(2006)1173 ) accompanying the abovementioned Commission Communication,
ņemot vērā rīcības plāna ietekmes novērtējumu ( SEC(2006)1174 ) un kopsavilkumu ( SEC(2006)1175 ),
having regard to the impact assessment of the Action Plan ( SEC(2006)1174 ), and the executive summary ( SEC(2006)1175 ),
ņemot vērā Komisijas Paziņojumu "Enerģētikas politika Eiropai" ( COM(2007)0001 ),
having regard to the Commission Communication entitled An Energy Policy for Europe ( COM(2007)0001 ),
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumus par tās atbalstīto Eiropadomes rīcības plānu (2007.–2009. gadam) "Eiropas enerģētikas politika" (7224/07),
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007 concerning the Council's endorsement of a 'European Council Action Plan (2007-2009) − Energy Policy for Europe' (7224/07),
ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu ( COM(2006)0576 ),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment ( COM(2006)0576 ),
, un it īpaši tā II sadaļas III nodaļu "Programma "Saprātīga enerģija Eiropai",
and in particular its Chapter III of Title II thereof, concerning the Intelligent Energy-Europe Programme,
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6-0003/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A6-0003/2008 ),
tā kā energoefektivitātei ir būtiska nozīme Eiropas Savienības atkarības samazināšanā no enerģijas importa, jautājumu risināšanā attiecībā uz enerģijas avotu trūkumu nākotnē un ar enerģijas cenas palielināšanos saistītās ietekmes ierobežošanā;
whereas energy efficiency has a crucial role to play in reducing the European Union's dependency on energy imports, in tackling the future penury of energy sources and in limiting the effect of energy price shocks;
tā kā ar energoefektivitātes rīcības plānu saistītajā ietekmes novērtējumā ir konstatēta izpildes iespēju neesamība Komisijā visos politikas veidošanas līmeņos un tiek lēsts, ka rīcības plāna sekmīgai īstenošanai būtu vajadzīgi divdesmit papildu darbinieki;
whereas the impact assessment relating to the Action Plan for Energy Efficiency acknowledged a lack of enforcement capabilities at all policy-making levels within the Commission and estimated that an additional 20 staff would be needed in order to make the Action Plan a success;
tā kā Direktīvu 2002/91/EK pienācīgi transponējušas ir tikai piecas dalībvalstis;
whereas Directive 2002/91/EC has been properly transposed by only five Member States;
tā kā Direktīvā 2006/32/EK ir noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2007. gada 30. jūnijam Komisijai ir jāiesniedz valsts energoefektivitātes rīcības plāni; tā kā līdz 2007. gada 1. septembrim Komisija bija saņēmusi tikai deviņus valsts energoefektivitātes rīcības plānus, bet līdz 2008. gada 10. janvārim ‐ tikai septiņpadsmit valsts energoefektivitātes rīcības plānus;
whereas Directive 2006/32/EC requires Member States to submit a National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP) to the Commission by 30 June 2007; whereas by 1 September 2007 the Commission had received only nine NEEAPs, and by 10 January 2008 still only seventeen NEEAPs;
tā kā dalībvalstis Direktīvu 2004/8/EK ievieš ar novēlošanos un tā kā tās ieviešana ir nepilnīga;
PL whereas implementation by the Member States of Directive 2004/8/EC is late and far from perfect;
tā kā Eiropas Savienība ir viens no visbagātākajiem un tehnoloģiski progresīvākajiem reģioniem pasaulē; tā kā kopš 1990. gada Eiropas Savienības ekonomiskās izaugsmes jauda ir palielinājusies par aptuveni 40 % un ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir palielinājušies vidēji par vienu trešdaļu; tā kā minētajā laika posmā pieprasījums pēc enerģijas un enerģijas resursi pieauga tikai par 11 %;
whereas the European Union is one of the richest and most technologically advanced regions of the world; whereas the European Union has increased its economic output by nearly 40% and average per capita income by a third since 1990;whereas, over the same period, demand for energy and power resources grew by only 11%;
atzinīgi vērtē iepriekšminēto energoefektivitātes rīcības plānu 2006. gadam un atzīst par labiem tā mērķus un darbības jomu;
Welcomes the abovementioned 2006 Action Plan for Energy Efficiency and applauds its objectives and scope;
uzskata, ka papildus uzlabojumiem, ko rada autonoma strukturāla vai cenas ietekme, energoefektivitātes uzlabošanos par vairāk nekā 20 % līdz 2020. gadam ir iespējams pilnībā panākt gan tehniski, gan ekonomiski, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt gan šā mērķa, gan mērķu attiecībā uz klimata pārmaiņām sasniegšanu;
Considers that a target of improving energy efficiency by over 20% by 2020, in addition to any improvements due to autonomous structural or price effects, is entirely feasible technically and economically, and calls on the Commission and the Member States to ensure that this objective as well as the climate change targets are met;
pauž nopietnas bažas par to, ka dalībvalstis nepilnīgi un ar kavēšanos īsteno spēkā esošos tiesību aktus par energoefektivitāti;
Notes with grave concern that implementation by Member States of existing legislation on energy efficiency is incomplete and behind schedule;
uzsver, ka energoefektivitātes politika jāīsteno visos pārvaldes līmeņos;
Stresses the need for the energy-efficiency policy to be implemented at all levels of government;
pauž nožēlu, ka dalībvalstis nepilnīgi un ar kavēšanos īsteno Direktīvu 2004/8/EK;
Regrets that implementation by Member States of Directive 2004/8/EC is incomplete and far behind schedule;
izsaka kritiku par to, ka amatā nav ieceltas vairākas Komisijas amatpersonas, kurām būtu jāpārliecinās, vai rīcības plānu un tam par pamatu esošos tiesību aktus, kas saistīti ar energoefektivitāti, īsteno pilnībā un laikus;
Censures the failure to put in place the number of Commission officials needed in order to ensure that both the Action Plan and the energy efficiency legislation on which it builds are implemented fully and promptly;
atzīmējot, ka no Komisijas ir saņemts ziņojums, ka līdz 2007. gada 30. oktobrim tiks izpildīti sešpadsmit no divdesmit viena pasākuma, pauž nožēlu gan par to, ka no divdesmit viena rīcības plānā ietvertā Komisijas pasākuma, ko plānoja izpildīt 2007. gadā, līdz 2007. gada 1. septembrim pilnībā bija īstenoti tikai trīs no tiem; pauž nosodījumu arī par būtisko termiņa kavējumu attiecībā uz obligāto energoefektivitātes standartu pieņemšanu prioritārām preču grupām;
Deplores the fact that, of 21 Commission actions scheduled in the Action Plan for completion in 2007, only three had been fully implemented by 1 September 2007, while noting that, by 30 October 2007, 16 of those 21 actions were reported by the Commission to be 'well on track'; deplores the severe slippage in the timetable for the adoption of minimum energy performance standards for priority product groups;
izsaka kritiku par to, ka neatkarīgi no izteikumiem par klimata pārmaiņu problēmas risināšanu un ES enerģijas importa samazināšanu daudzu dalībvalstu valdības par prioritāti nosaka ar energoefektivitāti saistīto tiesību aktu pilnīgu un tūlītēju transponēšanu un tajos ietverto prasību izpildi;
Censures the failure of many Member State governments to prioritise full and prompt transposition of, and compliance with, energy efficiency legislation, despite rhetoric about tackling climate change and reducing EU energy imports;
pieprasa Komisijai un ikvienai dalībvalstij steidzami veikt patieso situāciju atspoguļojošu novērtējumu par enerģijas jaudas trūkumu un citiem šķēršļiem, kuru dēļ šobrīd nepilnīgi īsteno tiesību aktus, kas saistīti ar energoefektivitāti, un par to, kā novērst gan enerģijas jaudas trūkumu, gan citus šķēršļus;
Calls for an urgent and frank assessment, in the Commission and in each Member State, of the capacity shortfalls and other barriers which to date have led to inadequate implementation of energy efficiency legislation, and of how these shortfalls and barriers can be overcome;
īpaši atzīmē to, ka nav iespējams saņemt ar energoefektivitāti saistītu vienkāršu, tūlītēju informāciju un organizatorisko atbalstu gadījumā, ja šāda vajadzība rodas pēkšņi (piemēram, ja pārtrauc darboties kāda mājsaimniecības ierīce vai cits aprīkojums) vai to rada kāds konkrēts notikums (piemēram, pārcelšanās); uzskata, ka uzmanības nepievēršana iedzīvotāju praktisko vajadzību apmierināšanai negatīvi ietekmē daudzas energoefektivitātes sistēmas, un tāpēc uzsver praktiskās palīdzības un sākotnējā finansējuma nozīmīgumu;
Notes in particular the widespread lack of simple, immediate information and organisational support on energy efficiency at the point of need, which may arise suddenly (e.g. when a domestic appliance or other equipment breaks down) or be connected with particular events (e.g. moving house); believes that a lack of attention to the practical needs of citizens is undermining many energy efficiency schemes and therefore stresses the importance of practical help and up-front funding;
uzsver, ka ir jāpopularizē informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai tās kļūtu par galvenajām tehnoloģijām, ar kurām panākt enerģijas ietaupījumu dažādās nozarēs, piemēram, transporta, būvniecības, enerģētikas un ražošanas nozarē; šajā kontekstā atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu, lai novērtētu dažādu uz IKT tehnoloģijām balstītu vadošo tehnoloģiju iespējamo ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātes uzlabošanā un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā līdz 2020. gadam; mudina Komisiju šā pētījuma saturā iekļaut saprātīgas pārvaldības sistēmu vispārējo nozīmi, bet jo īpaši ‐ globālo resursu informācijas datu bāzes tehnoloģiju un iegulto sistēmu nozīmi;
Emphasises that information and communication technologies (ICTs) should be promoted as a key element in driving forward energy saving in various sectors such as transport, construction, energy and manufacturing; in this context, welcomes the Commission's study to assess the potential contribution of various leading-edge technologies based on ICTs to improving the energy efficiency of the EU economy and reducing green house gas emissions by 2020; urges the Commission to include intelligent management systems in general, and smart grid technologies and embedded systems in particular, in the matters covered by that study;
saskaņā ar Eiropadomes 2007. gada marta secinājumiem atbalsta sadzīvē izmantojamo apgaismes ierīču pievienošanu prioritāro preču grupu sarakstam un uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija ievērotu piedāvāto grafiku visneefektīvāko kvēldiega spuldžu izņemšanai no apgrozības tirgū;
Approves the adding of domestic lighting to the list of priority product groups and stresses the importance of the Commission's keeping to the proposed timetable for the withdrawal of the most inefficient lightbulbs from the market, in line with the European Council conclusions of March 2007;
mudina Komisiju izstrādāt grafiku visu visneefektīvāko iekārtu, ierīču un citu elektropreču, piemēram, āra sildītāju, izņemšanai no apgrozības tirgū;
Urges the Commission to establish timetables for the withdrawal from the market of all the least energy-efficient items of equipment, appliances and other energy-using products, such as patio heaters;
atzinīgi vērtē jautājuma aktualizēšanu par enerģijas zudumu samazināšanu rezervstāves laikā un par tādu produktu un tehnoloģiju pieejamības palielināšanos, kuri nodrošina, ka enerģiju patērējošās preces un ierīces izmanto enerģiju tikai tad, kad tas faktiski ir nepieciešams; aicina Komisiju nākt klajā ar prasību par enerģijas patēriņu viena vata apjomā rezervstāves laikā un analizēt iespējamo enerģijas ietaupījumu, samazinot un novēršot nevajadzīgu enerģijas patēriņu rezervstāves, it īpaši ‐ pasīvās rezervstāves, režīma laikā;
Welcomes the emphasis on stand-by loss reduction and on the increasing availability of products and technologies which ensure that energy-using goods and appliances use energy only when it is actually needed; calls on the Commission to come forward with a 'one watt' stand-by performance requirement and an analysis of the potential energy savings to be made from both minimising and eliminating non-essential stand-by mode consumption, particularly passive stand-by;
atzinīgi vērtē priekšlikumu līdz 2010. gadam izstrādāt obligātos energoefektivitātes standartus visiem pārējiem aparātiem un ierīcēm, kuru elektroenerģijas patēriņš ir nozīmīgs; aicina Komisiju iesākumā pievērsties tādiem apgrozībā esošiem izstrādājumiem, kas enerģiju patērē visvairāk;
Welcomes the proposal to establish by 2010 minimum performance standards for all other significant energy-using appliances and equipment; calls on the Commission to start with the least energy-efficient products on the market;
atbalsta Komisijas centienus formulēt apsildes un dzesēšanas tehnoloģiju ekomarķēšanas kritērijus, it īpaši ietverot primārās enerģijas patēriņu, lai nodrošinātu, ka lietotājiem ir pieejama ticama informācija par tirgū pieejamām visefektīvākajām un videi draudzīgākajām iekārtām, kas paredzētas ēku apsildei un dzesēšanai;
Supports the Commission in its efforts to formulate criteria for the eco-labelling of heating and cooling technologies, covering in particular primary energy use, with a view to ensuring that users are guaranteed reliable information on the most effective and environmentally-friendly options available on the market for equipment for the heating and cooling of buildings;
mudina rūpīgi īstenot 2006. gadā izstrādātās prasības attiecībā uz uzlabotu elektrības skaitītāju uzstādīšanu, lai paaugstinātu patērētāju atbildības sajūtu par elektrības patēriņu, palīdzētu elektroenerģijas piegādātājiem efektīvāk risināt ar pieprasījumu saistītus jautājumus un uzlabot prasības saistībā ar energoefektivitātes statistiku;
Urges rigorous implementation of the 2006 requirements relating to the installation of smart meters in order to raise consumer awareness of electricity use, to help electricity suppliers manage demand more effectively and to help improve the requirements relating to energy-efficiency statistics;
prasa veikt centrālapkures sistēmās un reģionālajos apkures tīklos uzstādāmo uzlaboto siltuma mērītāju standarta formulēšanu, lai paaugstinātu galalietotāju atbildības sajūtu saistībā ar maksājumiem par patērēto elektroenerģiju un pārtrauktu nemainīgo izmaksu sistēmu, kas rada negatīvu ietekmi;
Calls for the formulation of a standard for intelligent heat meters to be used in central heating systems and remote heating networks with a view to encouraging end users to behave more responsibly ('pay for what you use') and to getting rid of fixed-cost systems, which have the opposite effect;
uzskata, ka ražošanas nozarē izmantotajām tehnoloģijām ir jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka samazinās ražošanas procesos patērētās enerģijas daudzums; uzskata, ka ievērojamu enerģijas ietaupījumu var panākt, samazinot ceļu transportlīdzekļu un citu transporta veidu svaru;
Takes the view that industrial technologies should ensure that less energy is used in production processes; believes that considerable energy savings could be made by reducing the weight of road vehicles and other means of transport;
mudina Komisiju paātrināt pret tām dalībvalstīm sāktās procedūras par pienākumu neizpildi, kuras nav pienācīgi transponējušas vai pilnībā īstenojušas Direktīvu 2002/91/EK;
Urges the Commission to expedite infringement procedures against those Member States which have not properly transposed or fully implemented Directive 2002/91/EC;
aicina Komisiju pārskatīt Direktīvu 2002/91/EK, lai, sākot no 2009. gada, 6. panta izpratnē tā attiektos uz visām ēkām, kuras neatkarīgi no to kvadratūras ir jāapsilda vai jādzesē;
Calls on the Commission to revise Directive 2002/91/EC so as to include, within the scope of Article 6 from 2009 onwards, all buildings requiring heating or cooling, regardless of their size;
aicina Komisiju pārskatā par apkures katlu veiktspēju ņemt vērā to, ka koģenerācijas apkures katli (mikrokombinētie apkures un enerģijas katli) nemaz nav tik energoefektīvi, un attiecīgi noteikt apkures katlu veiktspējas obligātās prasības;
Calls on the Commission, in its review of the performance of boilers, to have regard to the fact that cogeneration (micro combined heat and power) boilers are by far the most efficient, and to set minimum performance requirements for boilers accordingly;
atzinīgi vērtē priekšlikumu noteikt obligātās energoefektivitātes prasības attiecībā uz jaunām un atjaunotām ēkām un tādiem ēku veidojošiem elementiem kā logi un logu plēves;
Welcomes the proposal to lay down minimum performance requirements for new and renovated buildings and for building components such as windows and window films;
aicina Komisiju izstrādāt saistošas prasības, lai visas apsildāmās un/vai dzesējamās jaunās ēkas, sākot no 2011. gada tiktu būvētas, ievērojot "pasīvās mājas" (energoefektīvas mājas) principu vai līdzvērtīgus nedzīvojamo ēku standartus, un lai, sākot no 2008. gada, tiktu izmantoti "pasīvie" apsildes un dzesēšanas risinājumi;
Calls on the Commission to propose a binding requirement that all new buildings needing to be heated and/or cooled be constructed to passive house or equivalent non-residential standards from 2011 onwards, and a requirement to use passive heating and cooling solutions from 2008;
ņemot vērā zaudējumus, kas rodas enerģijas pārveides laikā, aicina Komisiju apsvērt pakāpenisku komunālās apkures un dzesēšanas tīklu ieviešanu visās ēkās, lai samazinātu fosilā kurināmā patēriņu apkures un dzesēšanas nodrošināšanai;
Calls on the Commission to consider the gradual introduction of district heating and cooling grids for all buildings in order to reduce fossil fuel use in heating and cooling by utilising the losses occurring in the transformation of energy;
aicina Komisiju, apsverot nodokļu uzlikšanu un citus pasākumus, lai sekmētu energoefektivitāti, izskatīt "pasīvās" apsildes un dzesēšanas arhitektūras risinājumus, piemēram, būvkonstrukcijas ar termālām īpašībām;
Calls on the Commission to consider architectural solutions for passive heating and cooling, such as construction structures with thermal properties, when considering taxation and other measures for promoting energy efficiency;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt komunālo dzesēšanas sistēmu, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, kuri kalpotu par efektīvu alternatīvu, lai nodrošinātu pieaugošo pieprasījumu pēc patīkami vēsa gaisa ēkās;
Calls on the Commission and the Member States to promote district cooling from renewable sources of energy as an efficient alternative to meeting the growing demand for comfort cooling;
lai Eiropas Savienībā nodrošinātu apmaiņu ar paraugpraksi, lai informācija būtu publiski pieejama un lai sabiedrība būtu informēta, aicina Komisiju veidot pārskatāmu datubāzi, kura ir pieejama visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem un kurā ir informācija par valsts, reģionāliem un vietējiem ēku energoefektivitātes palielināšanas pasākumiem, it īpaši par finansējumu;
Calls on the Commission to create a transparent database, accessible to Union citizens, of national, regional and local measures promoting energy efficiency in buildings, in particular financing measures, in the interests of the exchange of best practices in the EU and of public information and awareness;
mudina dalībvalstis savos energoefektivitātes rīcības plānos paredzēt veidu, kā palielināt augstas efektivitātes koģenerāciju un pāriet uz holistiskāku elektroenerģijas, apsildes un dzesēšanas plānošanu, un mudina Komisiju neatbalstīt tos valstu energoefektivitātes rīcības plānus, kuros iepriekšminētais nav paredzēts; kopumā aicina dalībvalstis veicināt pasākumus, kuri stimulētu neliela apjoma un mikrokoģenerācijas izmantošanu un kā novērst administratīvus šķēršļus attiecībā uz neliela apjoma un mikrokoģenerāciju;
Urges Member States to include in their NEEAPs plans to increase high-efficiency cogeneration and to move towards the holistic planning and fostering of electricity, heating and cooling supply and urges the Commission to look unfavourably on NEEAPs which fail to do this; more generally urges the Member States to promote measures to encourage the use of, and remove administrative barriers to, small-scale and micro cogeneration;;
norāda, ka transports un piegāde ir vieni no enerģijas zaudējumu un energopadeves traucējumu avotiem, un uzsver, ka mazie enerģijas avoti, kā arī decentralizēta un dažādota enerģijas ražošana var garantēt apgādes drošību un samazināt zaudējumus; uzskata, ka ir jārada stimuli, lai uzlabotu infrastruktūru ar mērķi samazināt zaudējumus, kas rodas pārvades un sadales laikā;
Points out that transport and distribution are among the sources of energy losses and causes of power cuts and stresses the role that microgeneration and decentralised and diversified generation might play in guaranteeing supply security and reducing losses; considers that incentives should be created aimed at improving infrastructure with a view to reducing transmission and distribution losses;
aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst siltumapgādes tirgum, jo siltumapgāde veido enerģijas patēriņa lielāko daļu, un instrumentiem (pilsētplānošanai, siltumapgādes plānošanai, ieguldījumu pamudinājumiem), tādējādi, pilnveidojot komunālās apkures un dzesēšanas infrastruktūru, būs iespējams reģenerēt papildu siltumu no atjaunojamiem avotiem;
Calls on the Commission to pay greater attention to the heat market, as heat represents the largest share of energy consumption, and to instruments (urban planning, heat mapping, investment incentives) that will allow the recovery of surplus heat from renewable sources through the development of district heating and cooling infrastructures;
aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2004/8/EK ieviešanu un novērtēt, vai atbalsta shēmas ir piemērotas tam, lai izmantotu valsts potenciālu attiecībā uz augstas efektivitātes koģenerāciju;
Calls on the Commission to monitor closely the implementation of Directive 2004/8/EC and to assess whether support schemes are adequate to harness the national potential for high-efficiency cogeneration;