natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā gadījumā, ja pilsoņu grupa ir cietusi no viena un tā paša pārkāpuma, individuālā tiesāšanās varētu nebūt efektīvs līdzeklis, lai pārtrauktu attiecīgo nelikumīgo praksi vai saņemtu atlīdzību, it īpaši, ja personas zaudējums ir neliels salīdzinājumā ar tiesas procesa izmaksām;
whereas, when a group of citizens are victims of the same infringement, individual lawsuits may not constitute an effective means of stopping unlawful practices or obtaining compensation, in particular if the individual loss is small in comparison with the litigation costs;
tā kā ES līmenī izstrādāto patērētāju zaudējumu atlīdzināšanas un tiesību īstenošanas pašreiz piemērojamo instrumentu vispārējā efektivitāte dažās dalībvalstīs netiek uzskatīta par apmierinošu vai arī šie instrumenti nav pietiekami labi zināmi, kas ierobežo to izmantošanu;
whereas in some Member States the overall performance of the existing consumer redress and enforcement tools designed at EU level is not deemed satisfactory, or such mechanisms are not sufficiently well known, which results in their limited use;
tā kā Eiropas tirgu integrācija un no tās izrietošais pārrobežu darījumu pieaugums norāda uz nepieciešamību izveidot saskaņotu ES mēroga pieeju, lai risinātu gadījumus, kad patērētāji nav saņēmuši atlīdzību tādēļ, ka zaudējuma atlīdzināšanas kolektīva prasījuma procedūras, kas ieviestas vairākās dalībvalstīs, neparedz pārrobežu risinājumus,
whereas the integration of European markets and the consequent increase in cross-border activities highlight the need for a coherent EU-wide approach to address cases where consumers are left empty-handed as the procedures for the collective claim of compensatory relief which have been introduced in a number of Member States do not provide for cross-border solutions;
tā kā valstu un Eiropas iestādēm ir izšķiroša nozīme ES tiesību aktu izpildē un privātai tiesību īstenošanai būtu tikai jāpapildina, nevis jāaizvieto publiskā izpilde,
whereas national and European authorities play a pivotal role in the enforcement of EU law, and private enforcement should only supplement, but not replace, public enforcement;
tā kā publiskā tiesību aktu īstenošana, lai pārtrauktu pārkāpumus un uzliktu sodus, pati par sevi nenodrošina patērētājiem iespēju saņemt atlīdzību par ciestajiem zaudējumiem;
whereas public enforcement to stop infringements and impose fines does not of itself enable consumers to be compensated for damage suffered;
tā kā, apvienojot prasības vienā kolektīvas tiesvedības procedūrā vai ļaujot šādu prasību iesniegt pārstāvības struktūrai vai iestādei, kas darbojas publiskās interesēs, varētu iesaistītajām pusēm vienkāršot procesu un samazināt izmaksas;
whereas bundling claims in a single collective redress procedure, or allowing such a claim to be brought by a representative entity or body acting in the public interest, could simplify the process and reduce costs for the parties involved;
tā kā sistēma, kas balstās uz kolektīvu prasības pieteikumu, var lietderīgi papildināt individuālo tiesisko aizsardzību, taču nevar to aizstāt;
whereas a system based on collective legal actions can usefully supplement, but is no substitute for, individual legal protection;
tā kā Komisijai, pieņemot priekšlikumus, kas nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips,
whereas the Commission must respect the principles of subsidiarity and proportionality with regard to any proposal that does not fall within the exclusive competence of the Union;
atzinīgi vērtē iepriekš minēto horizontālo apspriešanos un uzsver, ka nelikumīgas prakses rezultātā cietušajiem ‐ gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem ‐ jābūt iespējai pieprasīt atlīdzību par individuāliem zaudējumiem vai ciestajiem zaudējumiem, it īpaši atsevišķu un izkliedētu zaudējumu gadījumā, kad izmaksu risks var nebūt proporcionāls nodarītajiem zaudējumiem;
Welcomes the abovementioned horizontal consultation and stresses that victims of unlawful practices – citizens and companies alike – must be able to claim compensation for their individual loss or damage suffered, in particular in the case of scattered and dispersed damages, where the cost risk might not be proportionate to the damages suffered;
un uzsver, ka Eiropai jāatturas no tādas sistēmas ieviešanas, kas būtu līdzīga ASV kolektīvu prasību sistēmai vai jebkurai sistēmai, kurā netiek ievērotas Eiropas juridiskās tradīcijas;
, and stresses that Europe must refrain from introducing a US-style class action system or any system which does not respect European legal traditions;
atzinīgi vērtē dalībvalstu pūliņus nostiprināt prettiesiskas rīcības rezultātā cietušo tiesības, ieviešot vai plānojot ieviest regulējumu, kura mērķis būtu atvieglot tiesiskās aizsardzības īstenošanu, vienlaikus novēršot ļaunprātīgas tiesāšanās kultūru, taču atzīst arī to, ka valstu kolektīvas tiesiskās aizsardzības mehānismi ir ļoti atšķirīgi, jo īpaši atšķiras darbības jomas un procesuālie raksturlielumi, kas var negatīvi ietekmēt iedzīvotāju tiesību izmantošanu;
Welcomes the efforts of Member States to strengthen the rights of victims of unlawful behaviour by introducing or planning to introduce legislation aimed at facilitating redress while avoiding an abusive litigation culture, but also recognises that national collective redress mechanisms are widely divergent, in particular in terms of scope and procedural characteristics, which may undermine the enjoyment of rights by citizens;
atzinīgi vērtē Komisijas darbu, lai panāktu saskanīgu Eiropas pieeju kolektīvas tiesiskās aizsardzības risināšanā, un aicina Komisiju tās ietekmes novērtējumā pierādīt, ka nolūkā uzlabot pašreizējo ES regulējumu un nodrošināt no ES tiesību pārkāpumiem cietušajiem iespējas saņemt atlīdzību par saviem zaudējumiem un tādējādi veicināt patērētāju uzticību un iekšējā tirgus optimālāku darbību saskaņā ar subsidiaritātes principu, ir nepieciešama ES līmeņa rīcība;
Welcomes the Commission's work towards a coherent European approach to collective redress and asks the Commission to demonstrate in its impact assessment that, pursuant to the principle of subsidiarity, action is needed at EU level in order to improve the current EU regulatory framework so as to allow victims of infringements of EU law to be compensated for the damage they sustain and thus contribute to consumer confidence and smoother functioning of the internal market;
uzsver iespējamās priekšrocības, ko kolektīva vēršanās tiesā zemāku izmaksu un lielākas juridiskās noteiktības ziņā sniedz prasības iesniedzējiem, atbildētājiem un tiesu sistēmai, novēršot paralēlas tiesvedības līdzīgu prasību gadījumā;
Underlines the possible benefits of collective judicial actions in terms of lower costs and greater legal certainty for claimants, defendants and the judicial system alike by avoiding parallel litigation of similar claims;
uzskata, ka attiecībā uz konkurences jomu publisko iestāžu veiktajai tiesību īstenošanai ir būtiska nozīme, lai tiktu īstenoti Līgumu noteikumi, pilnībā sasniegti ES mērķi un lai nodrošinātu, ka Komisija un valstu konkurences iestādes īsteno ES konkurences tiesības;
Believes, as regards the competition sector, that public enforcement is essential to implement the provisions of the Treaties, to fully achieve the goals of the EU and to ensure the enforcement of EU competition law by the Commission and national competition authorities;
atgādina, ka pašlaik tikai dalībvalstis ir kompetentas pieņemt valsts tiesību normas, kas piemērojamas, skaitliski nosakot piešķiramo atlīdzības summu; turklāt norāda, ka valstu tiesību aktu īstenošana nedrīkst kavēt Eiropas tiesību aktu vienotu piemērošanu;
Recalls that, currently, only Member States legislate on national rules for quantifying the amount of compensation that can be awarded; notes, furthermore, that the enforcement of national law must not prevent the uniform application of European law;
aicina Komisiju rūpīgi noskaidrot atbilstošo juridisko pamatu, kāds varētu būt piemērots ikvienam tiesību aktam, ko pieņem kolektīvas tiesiskās aizsardzības jomā;
Calls on the Commission to examine thoroughly the appropriate (legal basis for any measures in the field of collective redress;
norāda, ka saskaņā ar tagad pieejamo informāciju, jo īpaši Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta 2008. gadā veikto pētījumu “Kolektīvas tiesiskās aizsardzības mehānismu lietderības un efektivitātes novērtējums Eiropas Savienībā”, neviens no ES pieejamajiem kolektīvas tiesiskās aizsardzības mehānismiem nav radījis nesamērīgas ekonomiskās sekas;
Notes that the information available to date, in particular a study carried out for DG SANCO in 2008 entitled ‘Evaluation of the effectiveness and efficiency of collective redress mechanisms in the EU’, indicates that collective redress mechanisms available within the EU have not generated disproportionate economic consequences;
norāda, ka daži īstenošanas mehānismi, kas piemērojami individuālos gadījumos, ES līmenī jau pastāv, piemēram, Direktīva 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās un Regula (EK) Nr. 805/2004, ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem, un uzskata, ka jo īpaši Regula Nr. 861/2007, ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, nodrošina iespējas vērsties tiesā, jo tajā ir vienkāršota Eiropas mazo prasījumu procedūra un samazinātas izmaksas attiecībā uz lietām, kurās skata prasījumus par summām, kas ir mazākas par EUR 2000, taču piezīmē, ka šie tiesību akti nav paredzēti, lai nodrošinātu efektīvas iespējas vērsties tiesā gadījumos, kad lielam cietušo skaitam ir līdzīgi zaudējumi;
Notes that some enforcement mechanisms for individual cases, such as Directive 2008/52/EC on certain aspects of mediation in civil and commercial matters and Regulation (EC) No 805/2004 creating a European Enforcement Order for uncontested claims, already exist at EU level and believes that, in particular, Regulation No 861/2007 establishing a European Small Claims Procedure provides access to justice by simplifying cross-border litigation and reducing costs in cases involving claims for a sum of less than EUR 2 000, but notes that this legislation is not designed to provide effective access to justice in cases where a large number of victims suffer similar damage;
un Direktīvā 2009/22/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību paredzētos mehānismus var ievērojami uzlabot, lai vecinātu sadarbību un pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus pārrobežu situācijās;
, as well as Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumer interests can be significantly improved so as to foster cooperation and injunctive relief in cross-border situations;
uzskata, ka vajadzība uzlabot pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus ir īpaši liela vides nozarē; aicina Komisiju noskaidrot veidus, kā pagaidu tiesisko aizsardzību varētu attiecināt arī uz šo nozari;
Takes the view that the need to improve injunctive relief remedies is particularly great in the environmental sector; calls on the Commission to explore ways of extending relief to that sector;
uzskata, ka attiecībā uz pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem galvenā uzmanība jāpievērš gan indivīda, gan valsts interešu aizstāvībai, un aicina būt piesardzīgiem, paplašinot organizāciju iespējas vērsties tiesā, jo organizācijām nevajadzētu būt vienkāršākai piekļuvei tiesām nekā atsevišķām personām;
Considers that injunctive relief should focus on the protection of both the individual interest and the public interest, and calls for caution to be exercised when widening access to justice for organisations, since organisations should not enjoy easier access to justice than individuals;
tādēļ aicina Komisiju pastiprināt esošos tiesiskos instrumentus, piemēram, Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un palielināt to efektivitāti, lai nodrošinātu, ka publiskās iestādes atbilstoši īsteno patērētāju tiesības ES; tomēr uzsver, ka ne Direktīvā 98/27/EK, ne Regulā (EK) Nr. 2006/2004 nav patērētājiem paredzētas tiesības saņemt atlīdzību par ciestajiem zaudējumiem;
Calls therefore on the Commission to strengthen and increase the effectiveness of existing instruments such as Directive 98/27/EC on injunctions for the protection of consumers' interests and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws, in order to ensure appropriate public enforcement of consumers' rights in the EU; emphasises, nonetheless, the fact that neither Directive 98/27/EC nor Regulation (EC) No 2006/2004 allows consumers to be compensated for the damage suffered;
uzskata, ka tiesības vērsties tiesā kolektīvas tiesiskās aizsardzības ceļā attiecas uz procesuālajām tiesībām un ir nobažījies, ka tādu ES iniciatīvu nesaskaņotības dēļ, kas tiek pieņemtas kolektīvas tiesiskās aizsardzības jomā, valstu procesuālo un zaudējumu atlīdzības tiesības fragmentēsies, kas mazinās, nevis uzlabos iespējas ES vērsties tiesā; gadījumā, ja pēc rūpīgas izvērtēšanas tiek nolemts, ka Savienības kolektīvas tiesiskās aizsardzības shēma ir nepieciešama un vēlama, prasa, lai jebkādi priekšlikumi kolektīvas tiesiskās aizsardzības jomā tiktu formulēti kā horizontāls regulējums, kurā būtu noteikts kopējs principu kopums, ar ko tiktu ES nodrošinātas vienādas iespējas vērsties tiesā, īstenojot kolektīvu tiesisko aizsardzību, un kurā galvenokārt tiktu konkrēti reglamentēti patērētāju tiesību pārkāpumi;
Takes the view that access to justice by means of collective redress comes within the sphere of procedural law and is concerned that uncoordinated EU initiatives in the field of collective redress will result in a fragmentation of national procedural and damages laws, which will weaken and not strengthen access to justice within the EU; calls, in the event that it is decided after detailed consideration that a Union scheme of collective redress is needed and desirable, for any proposal in the field of collective redress to take the form of a horizontal framework including a common set of principles providing uniform access to justice via collective redress within the EU and specifically but not exclusively dealing with the infringement of consumers' rights;
uzsver nepieciešamību pienācīgi ņemt vērā dalībvalstu juridiskās tradīcijas un tiesību sistēmas un uzlabot dalībvalstu paraugprakses savstarpēju saskaņošanu un uzskata, ka darbam pie ES sistēmas, ar ko sekmē gan patērētāju, gan MVU efektīvu aizsardzību, nevajadzētu kavēt horizontāla regulējuma pieņemšanu;
Stresses the need to take due account of the legal traditions and legal orders of the individual Member States and enhance the coordination of good practices between Member States, and believes that the work on an EU scheme fostering effective relief for both consumers and SMEs should not cause delays in the adoption of the horizontal framework;
uzsver, ka juridiski saistošam horizontālam regulējumam jāaptver galvenie atlīdzības par zaudējumiem kolektīvās ieguves aspekti; papildus tam uzsver, ka procesuālo un starptautisko privāto tiesību jautājumiem ir jo īpaši jāattiecas uz kolektīvām prasībām ‐ pamatos neatkarīgi no jomas, kurās tiek skatītas lietas, savukārt horizontālajā instrumentā vai individuālos tiesību instrumentos, kas ir pieņemti līdztekus horizontālā instrumenta pieņemšanai vai pēc tās, piemēram, atsevišķos pantos vai nodaļās, varētu paredzēt ierobežotu skaitu noteikumu, kas attiecas uz patērētāju tiesību aizsardzību vai konkurences tiesībām un reglamentē tādus jautājumus kā valstu konkurences iestāžu pieņemto lēmumu iespējamā saistošā iedarbība;
Stresses that any legally binding horizontal framework must cover the core aspects of obtaining damages collectively; further stresses that, in particular, procedural and international private law issues must apply to collective actions in general irrespective of the sector concerned, while a limited number of rules relevant to consumer protection or competition law, dealing with matters such as the potential binding effect of decisions adopted by national competition authorities, could be laid down, for instance, in separate articles or chapters of the horizontal instrument itself or in separate legal instruments in parallel or subsequent to the adoption of the horizontal instrument;
uzskata, ka personai nodarītais kaitējums vai personas ciestais zaudējums ir galvenais kritērijs, lai pieņemtu lēmumu par prasības pieteikuma iesniegšanu tiesā, jo tos noteikti salīdzina ar iespējamajām tiesas procesa izmaksām; tāpēc atgādina Komisijai par vajadzību nodrošināt, lai kolektīvas tiesiskās aizsardzības horizontālais regulējums būtu efektīvs un izmaksu ziņā izdevīgs instruments no visu to personu viedokļa, kas ir puses tiesas procesā, un uzskata, ka dalībvalstis, pieņemot procesuālos noteikumus, attiecībā uz kolektīvas tiesiskās aizsardzības mērķi gadījumos, kad prasījuma vērtība nepārsniedz šīs regulas darbības jomu, par paraugu varētu ņemt Regulu (EK) Nr. 861/2007, ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām.
Believes that the individual damage or loss suffered plays a pivotal role when deciding to file an action as these are inevitably compared with the potential costs of proceeding with an action; reminds the Commission, therefore, of the need for a horizontal framework on collective redress to be an efficient and cost-effective tool for all parties and takes the view that national procedural rules in Member States could use Regulation (EC) No 861/2007 establishing a European Small Claims Procedure as a reference for the purposes of collective redress in cases where the value of the claim does not exceed that regulation's scope;
uzskata, ka kolektīva prasība, pamatojoties uz horizontālu regulējumu, būtu vispiemērotākā gadījumos, kad pārstāvētā atbildētāja un cietušā dzīves vietas atrodas dažādās dalībvalstīs (pārrobežu aspekts) un kad iespējami pārkāptās tiesības ir aizsargātas ES tiesību aktos (ES tiesību pārkāpums); prasa turpināt pētījumu par to, kā uzlabot tiesisko aizsardzību gadījumos, kad ir pārkāptas valstu tiesības, radot iespējamas nopietnas pārrobežu sekas;
Considers that collective action under a horizontal framework would deliver the most benefit in cases where the defendant and victims represented are not domiciled in the same Member State (cross-border dimension) and where the rights alleged to have been infringed are granted by EU legislation (infringement of EU law); calls for further examination of how to improve redress in cases of infringements of national law which may have large, cross-border implications;
atkārto, ka horizontālajā instrumentā ir jāparedz aizsardzības garantijas, ar kurām novērš nepamatotu prasības pieteikumu iesniegšanu un kolektīvas tiesiskās aizsardzības ļaunprātīgu izmantošanu, tādējādi garantējot taisnīgus tiesas procesus, un uzsver, ka ar šādiem aizsardzības pasākumiem
Reiterates that safeguards must be put in place within the horizontal instrument in order to avoid unmeritorious claims and misuse of collective redress, so as to guarantee fair court proceedings, and stresses that such safeguards must cover, inter alia, the following points:
lai kolektīvās pārstāvības prasības pieteikums būtu pieņemams, ir jābūt precīzi identificējamai grupai, un grupas dalībnieki ir jāidentificē pirms šā pieteikuma iesniegšanas;
for a representative action to be admissible there must be a clearly identified group, and identification of the group members must have taken place before the claim is brought;
Eiropas pieejas kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai pamatā ir jābūt brīvprātīgas līdzdalības principam, saskaņā ar kuru precīzi identificē cietušos un šīs personas piedalās procesā tikai tad, ja nepārprotami norāda savu vēlmi to darīt, lai izvairītos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem; uzsver nepieciešamību saskaņā ar subsidiaritātes principu ievērot tagadējās valstu sistēmas; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot sistēmu, kurā visiem potenciālajiem iesaistītajiem upuriem sniegtu attiecīgu informāciju, palielinātu pārstāvību kolektīvajās prasībās, radītu iespēju lielākam skaitam upuru prasīt atlīdzību un ES iedzīvotājiem garantētu vienkāršas, finansiāli pieejamas un efektīvas iespējas vērsties tiesā, tādējādi izvairoties no pārāk liela skaita prasības pieteikumu iesniegšanas un tai sekojošas nevajadzīgas individuālas vai kolektīvas tiesvedības attiecībā uz to pašu pārkāpumu; aicina dalībvalstis ieviest efektīvus mehānismus, kas nodrošinātu to, ka tiek informēti pēc iespējas vairāk cietušo un ka viņi zina savas tiesības un pienākumus, it īpaši, ja šie cietušie dzīvo dažādās dalībvalstīs, vienlaikus novēršot pārmērīga kaitējuma nodarīšanu attiecīgās puses reputācijai, lai ievērotu nevainīguma prezumpcijas principu;
the European approach to collective redress must be founded on the opt-in principle, whereby victims are clearly identified and take part in the procedure only if they have expressly indicated their wish to do so, in order to avoid potential abuses; underlines the need to respect existing national systems, in accordance with the principle of subsidiarity; calls on the Commission to consider a system which will provide relevant information to all potential victims involved, increase the representativeness of collective actions, allow for the largest number of victims to seek compensation and ensure simple, affordable and effective access to justice for EU citizens, thereby avoiding excessive litigation and subsequent unnecessary individual or collective actions concerning the same infringement; calls on the Member States to put in place efficient mechanisms ensuring that as many victims as possible are informed and made aware of their rights and obligations, in particular when they are domiciled in several Member States, whilst avoiding unduly harming the reputation of the party concerned, in order to respect the principle of the presumption of innocence;
jānoraida kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēma, kurā cietušie pirms sprieduma pieņemšanas netiek identificēti, jo tā ir pretrunā ar daudzu dalībvalstu tiesību sistēmām un pārkāpj to cietušo tiesības, kuri varētu piedalīties procedūrā, par to nezinot, un kuriem tomēr būtu saistošs tiesas lēmums;
a collective redress system where the victims are not identified before the judgment is delivered must be rejected on the grounds that it is contrary to many Member States' legal orders and violates the rights of any victims who might participate in the procedure unknowingly and yet be bound by the court's decision;
dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiesnesim vai līdzīgai amatpersonai arī turpmāk būtu rīcības brīvība, katru iespējamo kolektīvo prasību izvērtējot pieņemamības iepriekšējā pārbaudē, lai apstiprinātu, ka tiesībspējas kritēriji ir ievēroti un ka prasījumu var skatīt tiesā;
Member States should ensure that a judge or similar body continues to have discretionary powers taking the form of a preliminary admissibility check of any potential collective action in order to confirm that the qualifying criteria have been met and that the action is fit to proceed;
cietušajiem jebkurā gadījumā līdztekus iespējai vērsties kompetentā tiesā ar individuālu prasību par atlīdzību jābūt arī iespējai izvēlēties alternatīvu risinājumu;
victims must in any case be free to seek the alternative of individual compensatory redress before a competent court;
horizontālajā regulējumā būtu jāietver tikai atlīdzība par faktiskajiem radītajiem zaudējumiem, un sodoša rakstura atlīdzība ir jāaizliedz; pamatojoties uz kompensācijas koncepciju, zaudējumu atlīdzība jāsadala atsevišķiem cietušajiem proporcionāli katrai personai nodarītajam kaitējumam; kopumā jāteic, ka paredzamie atalgojumi Eiropā netiek izmantoti, un tos nevajadzētu iekļaut obligātajā horizontālajā regulējumā;
the horizontal framework should cover compensation only for the actual damage caused, and punitive damages must be prohibited; by virtue of the concept of compensation the damages awarded must be distributed to individual victims in proportion to the harm they sustained individually; by and large, contingency fees are unknown in Europe and should not form part of the mandatory horizontal framework;