natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Padomi nodrošināt, ka ar pārtiku saistīta politika valstu un starptautiskajā līmenī ir saskaņota ar pienākumiem, kuri izriet no tiesībām uz pārtiku; atzīmē, ka lauksaimniecības un zivsaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu, kā arī attīstības un enerģētikas politikai vajadzētu jo īpaši veicināt tiesību uz pienācīgu pārtiku pilnīgu īstenošanu un nevis apdraudēt šīs tiesības; uzsver, ka šajā sakarā ES loma ir sniegt ieguldījumu globālās pārtikas krīzes atrisināšanā un garantēt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku ne tikai ES, bet arī jaunattīstības valstīs;
Urges the Council to ensure coherence of all food-related national and international policies with the obligations under the right to food; notes that, in particular, policies on agriculture and fisheries, trade and investment, development and energy, should contribute to promoting, and never undermining, full implementation of the right to adequate food; stresses in this connection the role of the EU in contributing to solving the global food crisis and guaranteeing long-lasting food security not only within the EU, but also in developing countries;
stingri nosoda tos, kuri spekulē ar vispārējām pirmās nepieciešamības precēm, lauksaimniecības izejvielām un energoresursiem, tādējādi pastiprinot cenu nepastāvību un padziļinot pasaules pārtikas krīzi; uzskata, ka pat atvērtā tirgus ekonomikā, kurā notiek starptautiskas finanšu plūsmas, nav pieņemami, ka cilvēku izsalkums tiek izmantots peļņas gūšanai;
Strongly condemns the activities of speculators in global commodities, agricultural raw materials and energy who contribute to accentuating the volatility of prices and to deepening the global food crisis; considers that even in an open market economy with international financial fluxes, it is not acceptable that the hunger of some is used to the profit of others;
tāpēc stingri iesaka pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp atcelt noteiktus kursus, lai garantētu mērenas cenas, kas būtu nekavējošs pasākumus krīzes likvidēšanai, un ilgtermiņā izstrādāt piemērotus noteikumus, kuri ļautu labāk kontrolēt spekulatīvas darbības; iesaka arī izpētīt valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras un kompetenci pārtikas preču jomā, lai nodrošinātu, ka šīs iestādes ir spējīgas garantēt stabilus un drošus tirgus un ka, veicot spekulācijas, netiek pārkāptas tiesības uz pārtiku;
Strongly recommends, therefore, that all necessary measures are taken, in particular the suspension of certain ‘cours’ in order to guarantee moderate prices as an immediate way out of the crisis and, in the longer run, the creation of appropriate rules to better frame speculative activities; also recommends an examination of the powers and competences of national supervisors in the field of food commodities in order to make sure that they are in a position to guarantee stable and secure markets and that speculation does not violate the right to food;
uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši saistīta ar finanšu krīzi, kuras laikā skaidras naudas iepludināšana, ko centrālās bankas veica bankrotu novēršanai, iespējams izraisīja spekulatīvus ieguldījumus pirmās nepieciešamības precēs; aicina Starptautisko Valūtas fondu un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un to ņemt vērā, iesakot vispārējus risinājumus; pauž sašutumu par ieguldījumu politiku, kuru pašreizējos apstākļos pārtikas tirgos atklāti citu starpā īsteno KBC un Deutsche Bank , un par to, ka šīs bankas aicināja to klientus piedalīties spekulācijās, un atkāroti pauž stingru atbalstu ētiskiem ieguldījumiem; šajā sakarā aicina Komisiju nekavējoties ieteikt konkrētus pasākumus, lai aizliegtu Eiropas Savienībā finanšu instrumentu, tostarp apdrošināšanas un ar investīciju fondiem saistītu apdrošināšanu produktu, piedāvāšanu, izplatīšanu un veicināšanu, ja pelņu pilnībā vai daļēji nodrošina spekulācijas ar pārtikas precēm;
Points out that this food crisis is closely interconnected with the financial crisis in which liquidity injections made by central banks to prevent bankruptcies may have increased speculative investments in commodities; calls on the IMF and the Financial Stability Forum to assess this ‘side-effect’ and take it into consideration when proposing global remedies; regards as outrageous the investment policies openly pursued by KBC and Deutsche Bank, among others, in food markets under the present circumstances and their invitation to clients to participate in speculation, and recalls its strong support for ethical investments; in this connection, invites the Commission to propose as a matter of urgency concrete measures aimed at prohibiting the offering, diffusion or promotion in the EU of financial instruments, including insurance and insurance products related to investment funds, when their profit results entirely or partially from speculation on food commodities;
atgādina, ka no šīs krīzes visvairāk cieš mazāk aizsargāti iedzīvotāju slāņi jaunattīstības valstīs un mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem; šajā sakarā uzsver, ka pieaugošās pārtikas cenas padziļina nevienlīdzību ne tikai ziemeļu-dienvidu kontekstā, bet arī mūsu sabiedrībā, jo šī krīze visvairāk skar nabadzīgos iedzīvotājus, kas var izraisīt vispārējus sociālus nemierus;
Recalls that those suffering the most from this crisis are the less-favoured layers of the population living in developing countries and low-income households; stresses, in this connection, that rising food prices are increasing inequalities not only in the context of the North-South divide, but also within our own societies, because the poorest are the most affected by the crisis, which may lead to global social unrest;
uzsver, ka ir nepieciešama efektīva sociālā politika, lai sniegtu lielākas iespējas nabadzīgajiem vai trūcīgajiem iedzīvotājiem un mīkstinātu pašreizējās pārtikas krīzes ietekmi; tāpēc aicina Komisiju sagatavot progresīvus priekšlikumus sociālās Eiropas jomā; aicina dalībvalstis ne tikai atbalstīs un veicināt šādus priekšlikumus, bet arī veikt nekavējošus pasākumus, lai palīdzētu iedzīvotājiem, kuri saskaras ar augošajām pārtikas cenām; šajā sakarā uzsver, cik būtiska loma piemīt līdzekļu pārdalei, palīdzībai un subsīdijām riska kategorijā esošajiem patērētājiem, tādējādi nodrošinot vielgāku piekļuvi kvalitatīvai pārtikai;
Stresses the need for strong social policies to empower poor or deprived populations and mitigate the effects of the current food crisis; calls on the Commission, therefore, to put forward progressive proposals in the field of Social Europe; calls on Member States not only to support and promote such proposals, but also to take immediate steps to help their populations who are faced with rising food prices; underlines, in this context, the essential role of redistribution, aid and subsidies to at-risk consumers to enable them to get better access to high-quality food;
šajā sakarā atbalsta ES pastāvošo palīdzības sniegšanas mehānismu trūcīgajiem iedzīvotājiem un atzinīgi vērtē sabiedriskās apspriedes, kuras šajā jomā uzsāka Eiropas Komisija; aicina dalībvalstis piedalīties šajā ES mehānismā un tam pievienoties; uzsver, ka šim mehānismam paredzētajām budžeta apropriācijām 2008. gadam un turpmāk vajadzētu atbilst reālajām vajadzībām, kā arī jaunām, pašreizējās pārtikas krīzes izraisītām vajadzībām; aicina Komisiju sniegt pilnīgu informāciju par to izmaksu veidu, kuras tiek finansētas atbilstoši budžeta pozīcijai „palīdzība trūcīgām personām”;
Supports in this context the mechanism of aid for deprived persons in the EU, and welcomes the current public consultation launched by the European Commission in this area; calls on Member States to participate in and adhere to this EU mechanism; stresses that budget appropriations for this mechanism for the years 2008 and beyond should follow real needs and new needs arising from the current food crisis; asks the Commission to provide full information on the type of expenses financed under the budget line ‘aid for deprived persons’;
aicina ES dalībvalstis sniegt papildu finansējumu pārtikas atbalsta operācijām ārpus ES, lai risinātu neatliekamo problēmu saistībā ar pašreizējo pārtikas krīzi; tomēr uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no pārtikas atbalsta operācijām, un tāpēc uzsver, ka, lai novērstu vēl postošākas sekas un šīs krīzes pamata cēloņus, ir nepieciešamas vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības;
Calls on the EU Member States to provide additional funding for food aid operations outside the EU in order to confront the urgency of the current food crisis; considers, nevertheless, that dependence on food aid operations needs to be reduced, and stresses, therefore, the need for mid- and long-term action to prevent more damaging consequences and to tackle the root causes of this crisis;
aicina Komisiju un Padomi apsvērt iespēju palielināt pārtikas atbalsta budžetu 2008. un 2009. gadam un kopā ar Parlamentu strādāt šajā jomā; uzsver, ka šim palielinājumam nevajadzētu notikt nedz uz humānās palīdzības vai attīstības palīdzības līdzekļu rēķina, jo arī šie līdzekļi kļūs nepietiekami, ņemot vērā jaunās problēmas saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un klimata pārmaiņām, nedz arī uz citu Eiropas Parlamenta politisko prioritāšu rēķina;
Calls on the Commission and the Council to look at reinforcing the food aid budget in 2008 and 2009 and to work together with Parliament in this area; underlines that this reinforcement must not come at the expense of the humanitarian aid or development aid budgets, as these resources will also come under strain from the new food security and climate change challenges, or of any other EP political priorities;
aicina Komisiju tās 2009. gada ziņojumā par 2006. gada 17. maija Iestāžu līguma darbību izanalizēt situāciju saistībā ar pārtikas atbalsta finansēšanu pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (2007.–2013. g.);
Calls on the Commission also to analyse in its 2009 report on the functioning of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 the situation of food aid funding in the current Multiannual Financial Framework (2007-2013);
ar bažām atzīmē Ekonomikas un monetārajā savienībā un Eiropas Savienībā kopumā novērojamās inflācijas pieaugšanas un diverģences tendences, kas saistītas galvenokārt ar augstākām pārtikas un enerģijas cenām; aicina Ekonomikas un finanšu padomi, Eirogrupu, Eiropas Komisiju un ECB kopīgiem spēkiem un ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un sociālajiem partneriem steidzamā kārtā izstrādāt preventīvu makroekonomikas un deflācijas politiku, tostarp efektīvu ieguldījumu un algu politiku, kā arī samazināt procentu likmi, lai tādā veida stabilizētu ekonomisko izaugsmi un pieprasījumu; aicina dalībvalstis arī līdzsvarot pieaugošo pārtikas un enerģijas cenu negatīvo sociālo ietekmi;
Observes with great concern the increasing and diverging trends in inflation, linked notably to higher food and energy prices, within EMU and across the European Union as a whole; calls on ECOFIN, the Eurogroup, the European Commission and the ECB to develop together as a matter of urgency – in close cooperation with the European Parliament and the social partners – a proactive macroeconomic and disinflation policy, including proactive investment and wage policies, as well as interest rate cuts, towards stabilising economic growth and demand; calls on the Member States, furthermore, to counterbalance the negative social impact of increasing food and energy prices;
uzskata, ka faktori, kuri veicina pārtikas cenu pieaugumu, ir jāizskata visaptverošā un nevis izolētā veidā, jo šie faktori ir savstarpēji saistīti; uzsver, ka jautājums par pārtikas cenu ietekmi jārisina pasaules līmenī;
Considers that the factors contributing to rising food prices need to be addressed in an integrated and comprehensive way and not in and isolated manner, as these are interconnected; stresses that the impact of food prices needs to be dealt with globally;
tāpēc atzinīgi vērtē to, ka tika izveidota ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-mūna vadībā strādājoša ANO taktiskā grupa cīņai pret pasaules pārtikas krīzi, lai ar šīs grupas palīdzību koordinētu pasākumus un sniegtu saskaņotu starptautisku atbildi uz krīzi, kura tik tiešām ir globāla problēma; atzinīgi vērtē arī ANO ģenerālsekretāra pasaules līderiem adresēto aicinājumu apmeklēt augsta līmeņa konferenci par nodrošinātību ar pārtiku, kurai jānotiek Romā 3.–5. jūnijā, un mudina viņus piedalīties;
Welcomes, therefore, the establishment of a UN Task Force on the Global Food Crisis, under the leadership of UN Secretary-General Ban Ki-moon, to coordinate efforts and to develop a coherent international response to the crisis that indeed constitutes a global challenge; also welcomes the UN Secretary-General’s call to world leaders to attend the High-Level Conference on Food Security to be held in Rome (3-5 June), and encourages them to participate;
atgādina par lauksaimniecības tirgiem piemītošo specifiku un par nepieciešamību nodrošināt iekšēju un globālu regulējumus, lai palielinātu patērētāju pirktspēju un lauksaimnieku ienākumus, kā arī veicinātu pārstrādes rūpniecību; atzīst, ka pašreizējo krīzi var atrisināt, atvieglojot pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem piekļuvi pārtikai un nevis palielinot lauksaimniecības subsīdijas un aizsardzības pasākumus; aicina Komisiju šos apsvērumus iekļaut kopējās lauksaimniecības politikas efektivitātes pārbaudē un novērtēt pastāvošo instrumentu piemērotību jaunajai situācijai pasaulē; šajā sakarā atgādina, ka KLP galvenais mērķis ir nodrošināt tirgus stabilitāti, apgādes drošību un mērenas cenas patērētajiem, un uzsver KLP nepieciešamību pēc 2013. gada, lai nodrošinātu ES noturīgo pārtikas politiku, vienlaikus ņemot vērā lauksaimniecības produktu ilgtspējību, drošumu un kvalitāti; uzskata, ka ES vajadzētu uzņemties vadošo lomu tāda jauna vispārējās lauksaimniecības lauku modeļa veicināšanā, kurā pārtikas politika tiktu nošķirta no pasākumiem, kas saistīti ar nepārtikas produktiem;
Recalls the specificity of agricultural markets and the need to ensure internal and global regulation in the interests of consumers’ purchasing power, farmers’ incomes and processing industries; recognises that the solution to the current crisis is an improvement in access to food for the world’s poorest people, not an increase in agricultural subsidies or in protectionist measures; calls on the Commission to include these considerations through the CAP ‘health check’ and to assess the suitability of existing instruments for the new global realities; recalls, in this connection, that the primary goal of the CAP is to guarantee market stabilisation, supply security and reasonable prices for consumers, and underlines the need for the CAP post-2013 with a view to ensuring the EU’s sustainable food policy while respecting the sustainability, security and quality of agricultural products; considers that the EU should take a leading role in promoting a new rural model of universal agriculture that would separate food policy from measures covering non‑alimentary products;
atzinīgi vērtē Pasaules Bankas priekšsēdētāja Roberta Zalika ( Robert Zoellick ) ierosināto “Jauno kursu” kā veidu bada un nepietiekama uztura apkarošanai pasaulē, apvienojot ārkārtas palīdzību un ilgtermiņa centienus palielināt lauksaimniecības ražīgumu jaunattīstības valstīs; cer, ka tādējādi tiks mainīta līdzšinējā Pasaules Bankas noteiktā politika, tostarp nosacījumu piemērošana un ātri īstenotā liberalizācija lauksaimniecības nozarē, kas daudzas valstis padarīja vēl mazaizsargātākas;
Welcomes the New Deal proposed by the President of the World bank, Robert Zoellick, as a way to combat world hunger and malnutrition through a combination of emergency aid and long‑term efforts to boost agricultural productivity in developing countries; hopes that this represents a shift from past policies prescribed by the World Bank, including conditionality and fast-tracked liberalisation in the agriculture sector, which left many countries more vulnerable;
atgādina, ka jaunattīstības valstis tiek mudinātas koncentrēt ražošanu uz ierobežotu skaitu produktu, kas būtu paredzēti tikai eksportam, lai to produkcija būtu konkurētspējīga lauksaimniecības produktu pasaules tirgū; atgādina arī, ka šādas politikas izraisītā monokultūru attīstība noved pie atteikšanās no tradicionālajām pārtikas produktu ražošanas metodēm, kas ir nepieciešamas vietējo iedzīvotāju apgādei ar pārtiku, pie aizvien pieaugošas atkarības no pirmproduktu importa un pie jutīgas reakcijas uz nekontrolējamām svārstībām pasaules tirgos;
Recalls that, in order to compete with world agricultural market prices, developing countries are encouraged to focus their production on a restricted number of products intended exclusively for export; recalls also that the development of monocultures in which this results leads to the relinquishment of traditional food-producing methods necessary to the food supply of the local population and to a growing dependence on imports of primary products and sensitivity to uncontrollably fluctuating world markets;
atbalsta valstu, it īpaši jaunattīstības valstu, centienus nodrošināt vietējiem iedzīvotājiem pārtikas pieejamību; uzskata, ka arī turpmāk jāstiprina valsts politiskās rīcības iespējas, lai varētu pieņemt valsts tiesību aktus un pasākumus šīs nozares attīstībai; par pozitīvu jaunattīstības valsts piemēru uzskata Malāviju, kurā pārtikas produktu ražošanas apjoms pēdējos trijos gados ir divkāršojies, un uzsver, ka ES ir būtiska loma šī progresa atbalstīšanā; aicina Eiropas Savienību sniegt palīdzību, informējot par šo parādību, lai tā kalpotu par piemēru citām jaunattīstības valstīm;
Supports countries, in particular developing ones, in their endeavours to secure access to food for their local populations; believes that viable policy space must be further strengthened to allow for national rules and measures for the development of this sector; considers Malawi to be a positive example of a developing country where food production has been doubled in the last three years and underlines that the EU plays a role in supporting this development; calls on the European Union to provide assistance with making this phenomenon known, so that it can be taken as an example in other developing countries;
aicina jaunattīstības valstīs steidzami un ievērojami palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieciskajā uzņēmējdarbībā, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgajiem zemniekiem un mazajām saimniecībām, kas balstās uz ekoloģisku pārtikas produktu ražošanas sistēmām; atgādina, ka lauku apvidos dzīvo 75 % pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, bet lauksaimniecībai ir paredzēti tikai 4 % no oficiālās palīdzības attīstībai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis ar savas attīstības politikas palīdzību efektīvāk risināt lauksaimniecības jautājumu; uzsver NVO un vietējo varas iestāžu lomu inovatīvu lauksaimniecības jautājuma risinājumu ieviešanā partnerībā ar jaunattīstības valstu iedzīvotājiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt to projektus;
Calls for an urgent and substantial increase in investment in agriculture, rural development and agribusinesses in developing countries, focused on poor farmers and small-scale farming based on agro-ecological food production systems; recalls that 75% of the world’s poorer population lives in rural areas, but that only 4% of official development assistance (ODA) is dedicated to agriculture; calls, therefore, on the Commission and the Member States to address the issue of agriculture more effectively in their development policies; underlines the role of NGOs and local authorities in bringing innovative agricultural solutions in partnership with the populations of developing countries and calls on the Commission and the Member States to support and promote their projects;
uzsver, ka nabadzīgajās valstīs sīkzemniekiem, kas galvenokārt ir sievietes, jānodrošina piekļuve zemei, finanšu pakalpojumiem un kredītam, augstas ražības sēklām, apūdeņošanas sistēmām un mēslošanas līdzekļiem; uzsver, ka ieguldījumi lauksaimniecības nozarē vairāk jānovirza apūdeņošanai, lauku ceļiem, pētniecībai un vietējām zināšanām, tīram dzeramajam ūdenim, izglītībai un vietējās ražošanas un tirdzniecības veicināšanai; tāpēc aicina Komisiju savās darbībās šīm jomām veltīt pastiprinātu uzmanību un atbalstīt ražotāju organizācijas, mikrokredītu un citas finanšu pakalpojumu programmas, kā arī palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā;
Stresses the need to give small farmers in poor countries, who are mainly women, access to land, financial services and credit, high-yield seeds, irrigation systems and fertilisers; stresses that investment in the agricultural sector needs to focus more on irrigation, rural roads, research and local knowledge, clean drinking water and education, and on enhancing local production and market exchanges; calls on the Commission, therefore, to reinforce these areas in its actions and to support producer organisations, microcredit and other financial service programmes and increased investment in agriculture;
prasa ilgtspējīgas lauksaimniecības politikas veicināšanu iekļaut visos paplašināšanās un kaimiņattiecību instrumentos;
Demands that the promotion of sustainable agricultural policies be included in all enlargement and neighbourhood instruments;
norāda uz to, ka klimata pārmaiņas varētu paātrināt dabas resursu pieejamības samazināšanos; aicina Komisiju apsvērt turpmākus pasākumus, lai pielāgotos jauniem uzdevumiem saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un energoapgādi; uzsver, ka dalībvalstīm jāizmanto lauku attīstības fondi, lai lauksaimniecībā un mežsaimniecībā veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām; uzskata, ka pielāgošanās pasākumiem šajās nozarēs jābūt tādiem, kas samazina neaizsargātību un pastiprina ilgtspējību gan no vides, gan ekonomikas viedokļa; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pēc piemērotiem krīžu novēršanas un riska pārvaldības pasākumiem; uzskata, ka pakāpeniska lauksaimniecības nozares pielāgošana jaunajām vajadzībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, jāizskata KLP „veselības pārbaudes” ietvaros;
Points out that climate change could accelerate diminishing access to natural resources; calls on the Commission to consider further measures with a view to adapting to new challenges in ensuring food security and energy supplies; stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; believes that adaptation measures in these sectors must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic point of view; underlines, in this connection, the need for adequate crisis prevention and risk management measures; considers that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the CAP ‘health check’;
uzsver nepieciešamību pēc ES un jaunattīstības valstu sadarbības klimata pārmaiņu jomā un it īpaši pēc tehnoloģijas nodošanas un veiktspējas palielināšanas; uzsver, ka klimata pārmaiņas jāizvirza par vienu no pamatjautājumiem visās ES attīstības sadarbības programmās un ka daži vienkārši aizsardzības pasākumi palīdzētu lauksaimniekiem pasargāt ražu no sausuma un citām katastrofām, un aicina Komisiju veikt šādu pasākumu izpēti;
Stresses the need for cooperation on climate change between the EU and the developing countries, particularly the need for technology transfer and capacity building; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, underlines that some simple safeguards would help farmers protect crops from droughts and other disasters, and calls on the Commission to explore them;
apzinās, ka biodegviela tiek norādīta kā viens no faktoriem, kas veicina pārtikas cenu celšanos; uzskata, ka šo jautājumu nevar skatīt nošķirti un ka tas jārisina, integrēti reaģējot uz pašreizējo pārtikas krīzi; tomēr uzsver, ka vajadzībai pēc pārtikas jābūt svarīgākai par biodegvielas ražošanu;
Is aware that agrofuels are pointed to as one of the factors contributing to rising food prices; considers that the agrofuel factor cannot be addressed in an isolated manner, but needs to be dealt with in an integrated response to the current food crisis; stresses, however, that food needs should prevail over agrofuels;