natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā EK līguma 158. un 159. pantu un 299. panta 2. punktu,
having regard to Articles 158 and 159 and Article 299(2) of the EC Treaty,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ),
having regard to the Commission's fourth Report of 30 May 2007 on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 )
ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu - Ceļā uz konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku Eiropu ar daudzveidīgiem reģioniem (Teritoriālā attīstība) un Leipcigas hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību (Leipcigas harta), kā arī pirmo rīcības programmu Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai,
having regard to the Territorial Agenda of the EU - Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions (Territorial Agenda) and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities (Leipzig Charter), and the First Action Programme for the implementation of the Territorial Agenda,
ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0068 .
having regard to its resolutions of 21 February 2008 on the fourth report on economic and social cohesion Texts adopted, P6_TA(2008)0068 .
(rezolūciju par Ceturto progresa ziņojumu), 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Teritoriālās programmas un Leipcigas hartas īstenošanu ‐ Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrādi Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0069 .
(resolution on the Fourth Progress Report), of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion Texts adopted, P6_TA(2008)0069 .
, un 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0492 .
, and of 21 October 2008 on governance and partnership Texts adopted, P6_TA(2008)0492 .
ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti Konferencē par teritoriālo kohēziju un kohēzijas politikas nākotni, kura notika 2008. gada 30. un 31. oktobrī Parīzē,
having regard to the conclusions of the Conference on territorial cohesion and the future of cohesion policy held in Paris on 30 to 31 October 2008,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0083/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0083/2009 ),
tā kā visas dalībvalstis vēl nav ratificējušas Lisabonas līgumu, kurā kā viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem līdztekus ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai ir ietverta arī teritoriālā kohēzija;
whereas the Lisbon Treaty, which enshrines territorial cohesion as among the fundamental objectives of the European Union alongside economic and social cohesion, has not yet been ratified by all Member States,
tā kā teritoriālās kohēzijas jēdziens ir bijis netieši iekļauts kohēzijas politikā kopš tās izveides un ir šīs politikas attīstības centrā; tā kā Lisabonas līgumā un Zaļajā grāmatā šis jēdziens ir padarīts redzamāks un skaidrāks;
whereas the concept of territorial cohesion has been implicit in cohesion policy since its inception and at the core of its development; whereas the Lisbon Treaty and the Green Paper have made that concept more visible and explicit,
tā kā ES kohēzijas politika joprojām ir viens no Eiropas integrācijas procesa pamatiem un viens no veiksmīgākajiem ES politikas virzieniem, ar kuru veicina ārkārtīgi atšķirīgu reģionu konverģenci un stimulē izaugsmi un nodarbinātību; tā kā ES kohēzijas politika ir visredzamākā, taustāmākā un izmērāmākā Eiropas solidaritātes un taisnīguma izpausme un tā kā teritoriālā kohēzija kā ES kohēzijas politikas neatņemama sastāvdaļa ir balstīta uz tiem pašiem principiem;
whereas the EU cohesion policy remains an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, by facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment; whereas the EU cohesion policy is the most visible, tangible and quantifiable expression of European solidarity and equity, and whereas territorial cohesion, as an integral part of the EU cohesion policy, is based on the same principles,
tā kā par spīti ievērojamam uzlabojumam, kas Eiropas Savienībā panākts konverģences jomā, pēdējos ziņojumos par kohēziju tiek uzsvērts, ka palielinās Eiropas reģionu teritoriāla nevienlīdzība, piemēram, attiecībā uz pieejamību, kas jo īpaši skar ES reģionus ar strukturāliem trūkumiem, bet kas vērojama arī reģionu līmenī un ES teritorijā un kas tādējādi varētu izraisīt teritoriālo segregāciju un palielināt labklājības līmeņa atšķirības ES reģionos;
whereas, despite significant progress made in terms of convergence in the European Union, the most recent cohesion reports highlight a trend towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged EU regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to spatial segregation and widen the differences in the levels of prosperity of the EU regions,
tā kā, īstenojot ES kohēzijas politiku, ir veiksmīgi izveidota nozīmīga sinerģija ar citām ES politikām, lai stiprinātu to praktisko ietekmi un radītu priekšrocības Eiropas Savienības pilsoņiem, un tā kā, piemēram, kohēzijas politikas un pētniecības un jauninājumu jeb Lisabonas stratēģijas sinerģija ir ļāvusi gūt taustāmus pozitīvus rezultātus, kuri jāapstiprina un jāpaplašina;
whereas the EU cohesion policy has already been successful in creating some important synergies with other EU policies with the aim of increasing their impact on the ground and for the benefit of citizens of the Union and whereas, for example, synergies between cohesion policy and research and innovation or the Lisbon Strategy, and synergies at cross-border level, have delivered tangible positive results that must be confirmed and expanded,
atbalsta Piektajā progresa ziņojumā ietvertos pamatsecinājumus, kas tika gūti sabiedriskajā apspriešanā par ES kohēzijas politikas nākotni; pauž gandarījumu par lielo interesi, ko dažādas reģionālās politikas jomā ieinteresētās personas, jo īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, jau ir iesaistījušās šajās debatēs;
Endorses the main conclusions of the public consultation on the future of EU cohesion policy, as presented in the Fifth Progress Report; is satisfied by the great interest that different stakeholders in the field of regional policy, in particular local and regional authorities, have already attached to that debate;
atzinīgi vērtē to, ka šie secinājumi ļoti lielā mērā atbilst viedoklim, ko tas paudis rezolūcijā par Ceturto progresa ziņojumu; atgādina, ka šī rezolūcija bija Parlamenta pirmais ieguldījums sabiedriskajās debatēs;
Welcomes the fact that those conclusions correspond to a very large extent to the view expressed in its resolution on the Fourth Progress Report; recalls that that resolution represented Parliament' first contribution to the public debate;
norāda, ka rezolūcijā par Ceturto progresa ziņojumu paustajos viedokļos ir iekļauti šādi ieteikumi: pirmkārt, būtu jānoraida jebkādi atkārtotas nacionalizēšanas mēģinājumi un jāatbalsta vienota, elastīga ES politika, kuru iespējams pielāgot atbilstošākajai intervences pakāpei un kurā būtu jāparedz arī pievēršanās tādiem kopīgiem jautājumiem kā globalizācija, klimata un demogrāfiskās pārmaiņas (tostarp, novecošana, migrācija un iedzīvotāju skaita samazināšanās), nabadzība un energoapgāde; otrkārt, tiek pausta stingra pārliecība, ka ES kohēzijas politikai būtu jāaptver visi ES reģioni, arī tie, kuriem ir īpašas ģeogrāfiskās iezīmes, un būtu jāsniedz pievienotā vērtība ikvienam iedzīvotājam; treškārt, tiek norādīts uz nepieciešamību noteikt prioritātes ES nozaru politiku izdevumiem un darbībām, kā arī līdzekļu piešķiršanas atbalstam, kurā paredzēti nosacījumi; ceturtkārt, ir nepieciešama dažādu sektorpolitiku sinerģija un integrēta pieeja, lai panāktu optimālu rezultātu praktiskai izaugsmei un attīstībai;
Observes that the views expressed in its resolution on the Fourth Progress Report include the following recommendations: first, that any attempt for re-nationalisation should be rejected and that there should be a commitment to a single, flexible EU policy, capable of adapting to the most appropriate scale of intervention, which should also be in a position to address common challenges such as globalisation, climate change, demographic change (including ageing, migration and depopulation), poverty, and energy supply; second, a strong belief that the EU cohesion policy should cover all EU regions, including those with special geographical characteristics, and should import added value for everyone; third, that there is a need to set priorities in the spending of EU structural policies and actions and the endorsement, with reservations, of an 'earmarking' exercise; and fourth, that there is a need for synergies and an integrated approach between the different sectoral policies in order to achieve the optimal result for growth and development on the ground;
uzskata, ka teritoriālajai kohēzijai ir centrāla nozīme ES kohēzijas politikas mērķu sasniegšanā, jo tā pastiprina gan ekonomisko, gan sociālo kohēziju; uzsver, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, efektīvi tiek novērstas attīstības atšķirības gan starp dalībvalstīm, gan arī pašās dalībvalstīs un reģionos; tādēļ uzskata, ka ES reģionālās politikas plānotajā reformā būtu jāiekļauj secinājumi, kas izdarīti pēc debatēm par Zaļo grāmatu;
Believes that territorial cohesion is a central pillar for achieving the objectives pursued by the EU cohesion policy, by reinforcing both economic and social cohesion; stresses that territorial cohesion contributes effectively to closing the development gaps between but also within Member States and regions; considers, therefore, that the future reform of EU regional policy should incorporate the conclusions of the debate on the Green Paper;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija, atbildot uz ilgstoši izteikto Eiropas Parlamenta prasību, ir pieņēmusi Zaļo grāmatu; lai gan Lisabonas līgums vēl nav ratificēts, pilnībā atbalsta lēmumu turpināt analizēt teritoriālo kohēziju, kas ilgstoši bijusi viens no centrālajiem jautājumiem jebkādās debatēs par reģionālo politiku;
Welcomes the Commission's adoption of the Green Paper, in response to Parliament's long-standing demand; fully endorses the decision to proceed with the analysis of 'territorial cohesion', which has long been at the forefront of any debate on regional policy, notwithstanding the fact that the Lisbon Treaty has not yet been ratified;
tomēr uzskata, ka Zaļajai grāmatai trūkst vērienīguma, jo tajā netiek piedāvāta ne skaidra teritoriālās kohēzijas definīcija, ne tās mērķis, un tādēļ netiek īpaši veicināta šī jaunā jēdziena izpratne, kas ļautu to efektīvi piemērot, mazinot reģionu atšķirības; turklāt pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā nav izskaidrots, kā teritoriālo kohēziju integrēs jau esošajā kohēzijas politikā vai ar kādiem metodoloģiskiem instrumentiem un darbībai paredzētiem resursiem to pārveidos no principu sistēmas par darbības mehānismiem, kurus varētu praktiski izmantot nākamajā plānošanas periodā;
Considers, however, that the Green Paper lacks ambition to the extent that it fails to propose either a clear definition of or an objective for territorial cohesion and does not advance significantly the understanding of that new concept, so that it can effectively contribute to the alleviation of disparities between regions; regrets, moreover that the Green Paper does not explain how territorial cohesion will be integrated into the existing framework of cohesion policy or with what methodological tools or resources it will be transformed from a framework of principles into operational mechanisms to be applied on the ground during the next programming period;
atzinīgi vērtē analīzi, kas iekļauta Zaļajā grāmatā, kurā definēti trīs teritoriālās kohēzijas attīstībai būtiski pamatjēdzieni ‐ koncentrācija, savienošana un sadarbība; uzskata, ka, izmantojot šos jēdzienus, var rast risinājumu dažiem galvenajiem šķēršļiem, kas kavē Eiropas Savienības harmonisku, līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību, piemēram, negatīvajai ietekmei, ko rada saimnieciskās darbības koncentrācija, jo īpaši dažās valstu un reģionu galvaspilsētās, nevienlīdzībai attiecībā uz piekļuvi tirgiem un pakalpojumiem attāluma vai darbības koncentrācijas un infrastruktūras trūkuma dēļ, kā arī sadalījumam, ko rada ne tikai dalībvalstu, bet arī reģionu robežas;
Welcomes the analysis in the Green Paper which defines three key concepts that should be central to the development of territorial cohesion: concentration, connection and cooperation; considers that those concepts can contribute to the solution on some basic obstacles that hinder the harmonious, balanced and sustainable development of the European Union, such as the negative effects associated with the concentration of economic activity, in particular in certain national and regional capitals, the inequalities in terms of access to markets and services that result from distance or concentration, lack of infrastructure, and the divisions that are imposed by boundaries between Member States but also regions;
uzskata, ka Zaļajā grāmatā nav pienācīgi ņemtas vērā Teritoriālajā darba kārtībā un Leipcigas hartā paredzētās saistības, kas teritoriālajai kohēzijai piešķir stratēģisku un operatīvu redzējumu, jo īpaši saistībā ar policentrisma principu jeb jauno pilsētu un lauku partnerību; uzskata, ka debatēs par teritoriālo kohēziju šos mērķus ir nepieciešams izvirzīt priekšplānā;
Considers that the Green Paper does not take due account of the commitments made in the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, which give territorial cohesion a strategic and operative vision, in particular as regards the polycentrism principle or the new urban-rural partnership; considers that those objectives need to be central to the debate on territorial cohesion;
atzinīgi vērtē to, ka ir uzsākta teritoriālās kohēzijas sabiedriskā apspriešanās, kā tas tika prasīts Zaļajā grāmatā; uzskata, ka jebkuras sabiedriskās apspriešanās panākumi ir tieši saistīti ar iespējami plašāku dažādu ieinteresēto aprindu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; aicina kompetentās valsts, reģionālās un vietējās varas iestādes nekavējoties izplatīt attiecīgu informāciju, lai veicinātu izpratni par šī jaunā jēdziena svarīgumu;
Welcomes the launching of the public consultation on territorial cohesion, as requested in the Green Paper; considers that the success of any public consultation is directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society; calls on the competent national, regional and local authorities to disseminate, without delay, the relevant information, in order to raise awareness about the importance of this new concept;
uzskata, ka teritoriālās kohēzijas sekmēšanai un ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšanai ir būtiski koordinēt visas ES nozaru politikas, kuras rada spēcīgu teritoriālu ietekmi; tādēļ pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā iekļautā analīze aprobežojas ar šo ES politiku uzskaitījumu, nesniedzot priekšlikumus par to, kā uzlabot sinerģiju starp tām, un pat ne metodes, ar kurām šo politiku teritoriālo ietekmi faktiski varētu noteikt;
Considers the coordination of all sectoral EU policies that have a strong territorial impact to be central to the development of territorial cohesion and the reinforcement of economic and social cohesion; regrets, therefore, that the relevant analysis in the Green Paper is confined to listing those EU policies without suggesting ways of improving synergies between them or even methods by which, in fact, to measure the territorial impact of those policies;
atbalsta pieeju, ar kuru saskaņā Zaļajā grāmatā vai sabiedriskajā apspriešanā netiek iekļautas nekādas atsauces uz teritoriālās kohēzijas finansiālo ietekmi un ietekmi uz budžetu; uzskata, ka, pirms pats jēdziens nav skaidri definēts un to nav skaidri sapratušas visas ieinteresētās personas, šādu analīzi veikt būtu pāragri; tomēr uzskata, ka jebkuras diskusijas par šo jautājumu nav nošķiramas no visa sarunu un plānošanas procesa, kas attiecas uz ES turpmāko politisko kohēziju; prasa, lai šīs apspriešanas rezultāti tiktu izmantoti turpmāku finanšu plānu pamatā;
Agrees with the approach of not including any references to possible budgetary and financial implications of territorial cohesion in the Green Paper or in the public debate; considers that such an analysis would be premature until the concept itself is clearly defined and understood by all stakeholders; considers, however, that any discussion on this issue is inseparable from the whole process of negotiating and planning the future EU cohesion policy; requests that the outcome of that debate will serve as the basis for the next financial framework;
uzskata, ka stipra un labi finansēta ES reģionālā politika ir obligāts priekšnosacījums, lai veiksmīgi veiktu turpmāku paplašināšanos un paplašinātajā Eiropas Savienībā nodrošinātu sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju;
Considers that the existence of a strong and well-financed EU regional policy is an indispensable condition for tackling successive enlargements and for achieving social, economic and territorial cohesion in an enlarged European Union;
Teritoriālās kohēzijas jēdziena analīze
Analysis of the concept of territorial cohesion
atbalsta Zaļajā grāmatā pausto nostāju, ka teritoriālā kohēzija, kuras pamatā ir līdztiesīgas iespējas, nozīmē nodrošināt Eiropas Savienības kā vienota veseluma policentrisku attīstību, kā arī dažādu un atšķirīgu teritoriju līdzsvarotu un stabilu attīstību, vienlaicīgi saglabājot šo teritoriju dažādību; atbalsta arī viedokli, ka, nodrošinot teritoriālo kohēziju, būtu jāsniedz iedzīvotājiem iespējas pilnībā izmantot un attīstīt viņu reģionu priekšrocības un potenciālus; uzsver to, ka teritoriālā kohēzija ir horizontāls jēdziens, uz kura pamatojas Eiropas Savienības veseluma attīstība; ir cieši pārliecināts, ka ar teritoriālo kohēziju būtu efektīvi jāsekmē atšķirību mazināšana starp Eiropas Savienības reģioniem un pašos reģionos un tādējādi jānovērš asimetrijas iespējas; apgalvo, ka teritoriālajā kohēzijā ir ietverta gan sauszemes, gan jūras dimensija;
Endorses the position of the Green Paper that territorial cohesion, based on the principle of equal opportunities, is about ensuring the polycentric development of the European Union as a whole, as well as the balanced and sustainable development of territories with different characteristics and specificities while also preserving their diversity; also endorses the view that territorial cohesion should ensure that citizens are able to exploit to the full and develop the assets and potentials of their regions; places emphasis on the fact that territorial cohesion is a horizontal concept that underpins the development of the European Union ; strongly believes that territorial cohesion should effectively contribute to closing the gaps between and within the regions of the European Union and thus prevent the prospect of asymmetry; asserts that territorial cohesion has both a land and a maritime dimension;
uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir atsevišķs jēdziens, kas sniedz taustāmu pievienoto vērtību ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai un piedāvā risinājumu augošajām ES reģionu problēmām; uzsver, ka kohēzijas trim sastāvdaļām (ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai) jābūt savstarpēji papildinošām un pastiprinošām, tajā pat laikā saglabājot atšķirīgus mērķus vienotā integrētā jēdzienā; tādēļ uzskata, ka staro šīm sastāvdaļām nedrīkst pastāvēt hierarhija vai kompromiss; uzsver, ka teritoriālā kohēzija būtu jāiekļauj esošajā sistēmā, neradot ES kohēzijas politikas sektorālu sadrumstalotību;
Believes that territorial cohesion is a distinct concept, which provides tangible added value to economic and social cohesion and a solution to the growing challenges of the EU regions; stresses that the three component parts of cohesion (economic, social and territorial) should be complementary and mutually reinforcing, while maintaining distinct objectives within a single integrated concept; considers, therefore, that there must be no hierarchy or trade-off between those component parts; stresses that territorial cohesion should be introduced into the existing framework without causing the sectoral fragmentation of the EU cohesion policy;
uzsver, ka viens no svarīgākajiem teritoriālās kohēzijas mērķiem ir nodrošināt to, ka vienā konkrētā teritorijā gūtie panākumi un izaugsme radītu priekšrocības visam reģionam un visai Eiropas Savienībai; saistībā ar šo uzskata, ka izcilības centru un pētniecības un jauninājumu grupu darbība var būt viens no veidiem, kā nodrošināt ekonomiskus panākumus, zinātniskus atklājumus, tehnoloģiskus jauninājumus, darbavietas un reģionālo attīstību, un aicina stiprināt šo centru, universitāšu, uzņēmējsabiedrību un individuālu uzņēmumu, tostarp arī pašu mazāko uzņēmumu, mijiedarbību un zināšanu apmaiņu; aicina Komisiju iesniegt ietekmes novērtējumu, kurā būtu izanalizēta grupu un izcilības centru ietekme apkārtnes teritorijās;
Emphasises that one of the main objectives of territorial cohesion is to ensure that progress and growth generated in one specific territory should provide benefits for the whole region and across the territory of the European Union; considers, in this respect, that excellence centres and clusters of research and innovation may be one way of ensuring economic success, scientific discovery, technological innovation, jobs and regional development, and calls for the strengthening of interaction and knowledge transfer between those centres, universities, business organisations and individual businesses, including the smallest; calls on the Commission to present an impact assessment analysing the effect of clusters and excellence centres on surrounding areas;
uzsver, ka teritoriālās kohēzijas jēdzienā ir ietverta arī kohēzija teritorijās, un ierosina dot priekšroku politikas virzieniem, ar kuriem tiek stimulēta teritoriju patiesa policentriska attīstība, lai mazinātu koncentrēšanos galvaspilsētās un veicinātu sekundāru centru parādīšanos; norāda, ka to būtu jāizmanto arī, lai neitralizētu negatīvo ietekmi, ko rada darbības koncentrēšanās pilsētās (piemēram, sastrēgumus, piesārņojumu, sociālo atstumtību, nabadzību) vai pakāpenisku nekontrolējamu urbanizāciju, kas ietekmē tur dzīvojošo iedzīvotāju dzīves kvalitāti; šajā sakarā uzskata, ka nedrīkst aizmirst atbalstu lauku teritorijām, nedz arī šo teritoriju mazo un vidējo pilsētu svarīgo lomu;
Emphasises that the concept of territorial cohesion also embraces cohesion within territories and proposes that priority be given to any policies that promote a genuinely polycentric development of territories, in order to lessen the pressures on capital cities and encourage the emergence of secondary poles; notes that this should also be a way to counter the negative effects of concentration for cities, such as congestion, pollution, social exclusion and poverty, or the subsequent uncontrolled urbanisation that affect the quality of life of citizens living there; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in that regard;