natgillin/translations-raw huggingface dataset:
lai pēc iespējas palielinātu esošo spēju efektivitāti un lietderīgu izmantošanu, ierosina apsvērt dalībvalstu konsulāro resursu apvienošanu, lai uzlabotu vispārējās reakcijas ātrumu un kvalitāti, maksimāli izmantojot pieejamos resursus; šajā ziņā iesaka veikt dažādo dalībvalstu konsulāro iestāžu spēju novērtējumu, lai apzinātu pašreiz Eiropas Savienībai pieejamos resursus no visas pasaules;
Proposes, with a view to maximising efficiency and the proper use of existing capacity, that thought be given to pooling the consular resources of the Member States in order to improve the speed and quality of our global response by making optimum use of the resources already available; recommends in this respect that an assessment be made of the different Member States' consular capacities in order to take stock of the European Union's current worldwide resources;
aicina ņemt vērā esošās katastrofu seku likvidācijas sistēmas, kuras koordinē Apvienoto Nāciju Organizācija, un nodrošināt labāku, uzticamāku, izmaksu ziņā lietderīgāku un labāk koordinētu transportu jebkādas praktiskas palīdzības nogādāšanai uz katastrofu vietām, jo īpaši izmantojot integrētas un vienkāršotas procedūras, palielinot līdzfinansējuma apjomu un atrodot jaunus veidus papildu transporta pieejamības nodrošināšanai, piemēram, slēdzot pamatlīgumus;
Asks that the existing relief systems coordinated by the United Nations be taken into account, whilst calling for improved, strengthened, more cost-effective and well-coordinated transport for all in-kind assistance to disaster sites, in particular through streamlined simplified procedures, an increased co-financing rate and the introduction of new ways of allowing access to additional transport capacities, possibly through framework contracts;
aicina Komisiju izveidot komunikācijas un informācijas tīklu, jo īpaši apsverot telekomunikācijas, cita starpā arī satelītsakaru, izmantošanas iespējas, lai glābējiem būtu pieejama ātra un precīza informācija, kas tiem ļautu jau nākamajā dienā pēc katastrofas lietpratīgi piegādāt pirmās nepieciešamības preces un sociālajām vajadzībām nepieciešamo aprīkojumu.
Calls on the Commission to develop a communication and information network, exploring in particular the use of telecommunications capacity, including satellites, in order to give rescue teams access to rapid and detailed information to facilitate the effective distribution of basic necessities and of equipment essential for social reorganisation in the wake of disasters;
aicina izveidot visaptverošu saziņas stratēģiju, kas aptvertu visas ES iestādes, dalībvalstis, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un uzlabotu Eiropas rīcības vispārējo pamanāmību un pārredzamību palīdzību saņemošajās valstīs un Eiropas iedzīvotāju vidū, vienlaikus nodrošinot, lai katastrofu seku likvidācija nekad netiktu pakļauta ar tirdzniecību saistītiem vai politiskiem un stratēģiskiem apsvērumiem; uzskata, ka ar šo stratēģiju jāmēģina vienkāršot un standartizēt saziņas metodes un instrumentus; šajā nolūkā ierosina, piemēram, noteikt visiem darbiniekiem no Eiropas standarta ģērbšanās kodeksu, izveidot logotipu, kuru papildinātu nozīmīte, kas norāda uz izcelsmes valsti, un iecelt vienu pārstāvi, kas ārkārtas situācijās būs atbildīgs par sakariem; aicina ikvienā saziņas stratēģijā skaidri nošķirt humāno palīdzību no militārām darbībām;
Calls for a comprehensive communications strategy, involving all EU institutions, Member States, social partners and civil society that will improve the overall visibility and transparency of European actions in beneficiary countries as well as among European citizens, while ensuring that disaster relief is never subordinate to trading or political and strategic concerns; considers that this strategy should seek to simplify and standardise communication methods and tools; proposes to this end the establishment, for example, of a standard dress code and logo in conjunction with national badges for all European staff and the appointment of a single spokesperson responsible for communications concerned with emergency response; calls for any communications strategy to ensure a clear distinction between humanitarian assistance and military activities;
uzsver nepieciešamību palielināt izpratni par katastrofu gadījumos veicamajām procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu apmācībai, sākot no skolas vecuma; aicina Komisiju ar skolu un īpašu brīvprātīgo organizāciju palīdzību veicināt plānošanas, novēršanas un pretošanās kultūras nostiprināšanos, kas ir svarīgs priekšnoteikums civilās aizsardzības pasākumu optimizācijai;
Highlights the need to raise awareness of the procedures to be adopted when faced with disaster situations, paying particular attention to training young people, from school age on; calls on the Commission to foster, with the involvement of schools and specific voluntary associations, the culture of planning, prevention and resilience which is a prerequisite for optimising civil protection work;
norāda uz katastrofu un jo īpaši pārrobežu katastrofu risināšanā visvairāk iesaistīto reģionālo un vietējo varas iestāžu izšķirošo nozīmi, kuru aktīva rīcība var veicināt ES pamanāmību iedzīvotāju vidū; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis iesaistītu savas reģionālās un vietējās iestādes reaģēšanas katastrofu gadījumā sākumposmā, balstoties uz daudzlīmeņu pārvaldības modeli, ko piemēro kohēzijas politikas jomā, ar visiem izdevīgas saziņas stratēģijas starpniecību visām reaģēšanas mehānismā iesaistītajām pusēm;
Points to the key role of regional and local authorities, which are in the front line when disasters – above all, cross-border disasters – occur, and whose involvement can raise the EU's visibility among its citizens; therefore calls on the Commission to ensure that the Member States involve their regional and local authorities in disaster response from an early stage, building on the multi-level governance model applied in the area of cohesion policy, through a win-win communication strategy for all the actors involved in the response mechanism;
aicina Komisiju un dalībvalstis visiem Eiropas iedzīvotājiem, kuri ceļo pa ES un ārpus tās, nodrošināt skaidru informēšanas un novēršanas sistēmu; šajā nolūkā ierosina Eiropas pasēs ierakstīt neatliekamās palīdzības tālruņa numuru 112 un skaidri norādīt, ka to var izmantot visā ES, lai cilvēki, kas ceļo pa ES, varētu to izmantot, un iekļaut arī atsauci uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. pantu, kurā noteikts, ka “ikvienam Savienības pilsonim trešā valstī, kurā nav pārstāvniecības tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību (..)”, lai, ceļojot ārpus ES, cilvēki to varētu izmantot;
Calls on the Commission and Member States to develop a clear information and prevention system for all European citizens when they travel, both within the EU and outside the Member States; proposes, to this end, that European passports bear the 112 emergency number with clear indications of its EU-wide accessibility, so that it may be used by travellers within the EU, as well as a reference to Article 23 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which lays down that ‘every citizen of the Union shall, in the territory of a third country in which the Member State of which he is a national is not represented, be entitled to protection by the diplomatic or consular authorities of any Member State (...)’, which can be used by travellers to non-Member States;
aicina censties efektīvāk informēt Eiropas iedzīvotājus un ES esošos trešo valstu pilsoņus par Eiropas neatliekamās palīdzības numuru 112, jo īpaši izmantojot drukātos un audiovizuālos plašsaziņas līdzekļus un publiskos paziņojumus panākot, ka visi iedzīvotāji automātiski izmanto šo numuru, lai ziņotu par jebkādu ES teritorijā notiekošu katastrofu;
Calls for efforts to communicate the pan-European emergency call number ‘112’ more effectively to European citizens and third-country nationals in the EU, particularly by making use of written and audiovisual media and public notices, so that all citizens can use it automatically to report any disaster that occurs in the territory of the EU;
uzskata, ka Eiropas darbinieku un speciālistu apmācība par rīcību katastrofu gadījumos, izmantojot vienotu apmācības sistēmu un īpašus moduļus, ļautu veicināt izpratni par kopējām Eiropā izmantotajām darba metodēm un reaģēšanas procedūrām; tādēļ iesaka civilajām un militārajām loģistikas vienībām organizēt kopējas mācības par reaģēšanu katastrofu gadījumos;
Considers that the dedicated training of European staff and experts in disaster response would make it possible, through ‘common core’ training and specialised modules, to develop awareness of common European working methods and response procedures; in this framework, recommends joint disaster response exercises between civil and military logistic units;
Reaģēšana katastrofu gadījumos, gatavība tām un to novēršana
Disaster Response, preparedness and prevention
uzsver, ka katastrofu novēršana bieži ir rentablāka nekā cīņa ar to sekām; tādēļ uzsver, ka ir ļoti nepieciešams papildināt politiku, kuras mērķis ir palielināt ES spēju reaģēt katastrofu gadījumos, uzlabojot ES un dalībvalstu iespējas paredzēt risku un papildinot to katastrofu novēršanas politiku, un aicina Komisiju sagatavot visaptverošu un inovatīvu ES stratēģiju katastrofu riska samazināšanai; aicina piešķirt pietiekami daudz resursu iespējamo katastrofu savlaicīgai apzināšanai un aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek pārskatīta struktūrfondu un Solidaritātes fonda darbība, lai veicinātu politikas izstrādi un ieguldījumu veikšanu šajās jomās; turklāt aicina uzlabot izglītotību par katastrofu novēršanu, sniegt ieguldījumu katastrofu novēršanā un klimata pārmaiņu ierobežošanā, pieņemt piemērotus tiesību aktus par ūdens resursu apsaimniekošanu un efektīvu risku pārvaldību un cieši uzraudzīt Plūdu direktīvas īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī; tādēļ norāda, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir izšķiroša loma katastrofu novēršanā, teritoriālā mērogā īstenojot riska novēršanas stratēģijas, tostarp veicot kopīgus pasākumus un iesaistot tajos vienības no dažādām valstīm;
Notes that preventing disasters is often more cost-effective than combating them; therefore, stresses the vital need to complement the policy for enhancing the EU's emergency reaction capacity by stepping up the EU's and Member States' risk prediction and prevention policies and encourages the Commission to prepare a comprehensive and innovative EU strategy on disaster risk reduction; calls for sufficient resources to be dedicated to early identification of possible disasters and asks the Commission to ensure that the revision of the Structural Funds and the Solidarity Fund are used to encourage the development of policies and investments in these areas; furthermore, calls for improved education on disaster prevention, investment in the prevention of disasters and climate change, appropriate legislation on water management and efficient risk management and for close monitoring of the implementation of the Floods Directive at regional and local level; points out, in this context, that regional and local authorities play a key role in disaster prevention by implementing risk prevention strategies at territorial level, including joint interventions involving teams from different countries;
atkārtoti norāda, ka, ņemot vērā saikni starp sausumu, mežu ugunsgrēkiem un pārtuksnešošanos, Komisijai jāiesniedz Plūdu direktīvai līdzīgs priekšlikums, lai veicinātu tādas ES politikas pieņemšanu, kas risina ar ūdens trūkumu, sausumu un pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītās problēmas; tādēļ atkārtoti uzsver, cik būtiski ir izveidot Eiropas Sausuma novērošanas centru, kas būtu atbildīgs par sausuma ietekmes izpēti, mazināšanu un novērošanu;
Reiterates its position that, in view of the interconnections between drought, forest fires and desertification, the Commission should present a proposal, similar to the Floods Directive, to promote the adoption of an EU policy on water scarcity, drought and adaptation to climate change; also reiterates, in this context, the importance of establishing the European Drought Observatory, which would be responsible for studying, mitigating and monitoring the effects of drought;
tāpat atkārtoti aicina Komisiju pieņemt tādu direktīvu par ugunsgrēka riska novēršanu un pārvaldību, kurā būtu ietverta regulāra informācijas vākšana, apdraudēto teritoriju apzināšana un attiecīgu karšu sagatavošana, ugunsgrēka riska pārvaldības plānu izstrāde, dalībvalstu piešķirto resursu un pieejamo iespēju apzināšana, dažādo pārvaldības iestāžu koordinācija, obligātās prasības komandu apmācībai, atbildības noteikšana vides jomā un attiecīgu sodu paredzēšana;
Reiterates, likewise, its call for the Commission to adopt a directive on preventing and managing fires, which should include the regular collection of data, preparation of maps and identification of areas at risk, preparation of fire risk management plans, identification by the Member States of the resources allocated and facilities available, coordination of the various administrations, minimum requirements for training crews and establishment of environmental responsibility and the corresponding penalties;
uzskata, ka saistībā ar Eiropas teritoriālo mērķi sniegto iespēju turpmāka izmantošana ir īpaši svarīga; šajā sakarībā uzskata, ka Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) var būt nozīmīgs instruments, lai turpmāk stiprinātu starptautisko, pārrobežu un starpreģionālo sadarbību pat ar valstīm, kuras nav ES sastāvā; uzskata reģionālo pārrobežu sadarbību par pierādījumu tam, ka reģioni sniedz sevišķi būtisku ieguldījumu palīdzības ātrā nodrošināšanā civilās aizsardzības vajadzībām; uzskata, ka šī auglīgā sadarbība cita starpā attiecas arī uz kopējo mērķi noteikt riskus un izvērtēt iespējamos apdraudējumus un ka šajā jomā ES var sniegt vērtīgu un pamanāmu ieguldījumu vēl efektīvākā un lietderīgākā sadarbībā, vispirms uzlabojot koordināciju;
Considers that further exploitation of the opportunities offered in the context of the European Territorial Objective is of crucial importance; believes, in this connection, that the European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) can constitute an important instrument for further strengthening transnational, cross-border and interregional cooperation, even with countries which are not EU Member States; sees the development of interregional cooperation across national borders as evidence of the particularly important contribution made by the regions to rapid assistance for the purposes of civil protection; considers that this fruitful cooperation extends, inter alia, to the shared aim of mapping risks and assessing potential threats, and that it is here that the EU can make a valuable and visible contribution to even more effective and efficient cooperation, above all by improving coordination;
norāda, ka Eiropas brīvprātīgo kustības gadā būtu simboliski un lietderīgi atbalstīt tās valstis, kuras cenšas popularizēt šādus pasākumus un organizācijas;
Points out that, in the European Year of Volunteering, it would be symbolic and worthwhile to support those countries which seek to promote such activities and organisations;
aicina Komisiju drīzumā un ne vēlāk kā līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar mērķtiecīgiem tiesību aktu priekšlikumiem šajā jomā;
Invites the Commission to bring forward ambitious legislative proposals to that effect as quickly as possible but not later than by the end of 2011;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autotransporta pārvadājumiem starp euro zonas dalībvalstīm ( COM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD) )
European Parliament legislative resolution of 27 September 2011 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the professional cross-border transportation of euro cash by road between euro-area Member States ( COM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0377 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0377 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 133. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0186/2010 ),
having regard to Article 294(2) and Article 133 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0186/2010 ),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0076/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0076/2011 ),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 133. pantu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 133 thereof,
Euro ieviešana ir būtiski palielinājusi vajadzību pēc skaidras naudas pārrobežu
The introduction of the euro has considerably increased the need for cross-border
Euro zonas bankām, lieliem mazumtirdzniecības uzņēmumiem un citām profesionālām iestādēm, kas rīkojas ar skaidru naudu, vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus ar skaidras naudas pārvadājumu uzņēmumu, kas piedāvā vislabāko cenu un/vai pakalpojumu, un izmantot pakalpojumus, ko sniedz tuvākā valsts centrālās bankas (VCB) filiāle vai skaidras naudas pārvadājumu skaidras naudas centrs, pat ja tas atrodas citā dalībvalstī.
Within the euro area, banks, the large retail sector and other professional cash handlers should be able to contract with the cash-in-transit (CIT) company that offers the best price and/or service and to take advantage of the cash services of the nearest national central bank (NCB) branch or CIT cash center, even if it is located in another Member State.
Turklāt liela daļa dalībvalstu,
Furthermore, a large number of Member States
(turpmāk “iesaistītās dalībvalstis”) veic vai
(hereinafter ‘participating Member States’) have arranged
banknošu un monētu ražošanu ārvalstīs.
banknotes and coins
Vienotas valūtas princips nozīmē
to be produced
pārvietot skaidru naudu starp iesaistītajām dalībvalstīm.
The very principle of a single currency implies the freedom to move cash between ▌participating Member States.
Šī situācija ir pretrunā ar
This situation is in contradiction to the principle of the free circulation of the
ir Eiropas Savienības pamatprincipi.
the fundamental principles of the European Union.
OV L 376, 27.12.2006., 36.lpp.
OJ L 376, 27.12.2006, p.
Lai gan iesaistītajiem skaidras naudas pārvadājumu apsardzes darbiniekiem, gan sabiedrībai uzlabotu skaidras naudas pārvadājumu drošību, būtu jāatbalsta intelektiskas banknošu neitralizācijas sistēmas (IBNS) izmantošana un pēc Komisijas veiktas rūpīgas potenciālās ietekmes analīzes to būtu jāspēj attīstīt, paredzot IBNS saskaņošanu iesaistīto dalībvalstu vidū un neskarot šajā regulā paredzētos noteikumus par piemērojamo pārvadājumu kārtību.
With a view to improving CIT security for both the CIT security staff involved and the public, use of the intelligent banknote neutralisation system (IBNS) should be encouraged and, after a thorough analysis of the potential impacts by the Commission, should be capable of being developed in a manner entailing harmonisation of IBNS among the participating Member States, without prejudice to the rules set out in this Regulation on applicable transport arrangements.
minētajās iesaistītajās
those participating
kurās papildus drošības vai pārvadājumu nozares vispārējiem noteikumiem nav paredzēta īpaša skaidras naudas pārvadājumu uzņēmumu apstiprināšanas procedūra, varētu uzrādīt
which do not have a specific approval procedure for CIT-companies in addition to their general rules for the security or transport sectors,
skaidras naudas
not ▌ required also to
pilnībā jāatbilst šai regulai ▌ vai izcelsmes dalībvalsts, uzņēmējas dalībvalsts un, attiecīgā gadījumā,
of the Member State of origin, the host Member State and, if applicable, the Member State
starp iesaistītajām dalībvalstīm tādos apstākļos, kas garantē pārvadājumu,
of euro cash by road between participating Member States under conditions that guarantee the security of the transaction, the safety of the
iesaistīto skaidras naudas pārvadājumu
CIT security staff
apsardzes darbinieku un sabiedrības drošību, kā arī
involved and of the public and the free movement of
euro skaidras naudas
euro cash
Turklāt saskaņā ar parasto tirgus praksi ir lietderīgi atļaut tajā pašā skaidras naudas pārvadājumu transportlīdzeklī pārvadāt arī ierobežotas vērtības euro skaidru naudu citā valūtā.
In accordance with normal market practice, it is also appropriate to allow a limited value of non-euro cash to be transported in the same CIT vehicle.
Ņemot vērā pārrobežu skaidras naudas pārvadājumu darbiniekiem izvirzītās īpašās prasības, tiem ir lietderīgi pabeigt īpašu pārrobežu apmācības moduli, kas aprakstīts VI pielikumā.
In view of the specific requirements facing cross-border CIT workers, it is appropriate that they follow a specific cross-border training module as detailed in Annex VI.
Lai izvairītos no nevajadzīgas pārklāšanās, pārrobežu apmācību modulī nebūtu jāiekļauj elementi, kas jau iekļauti obligātajā apmācībā, kura ir nepieciešama, lai veiktu iekšzemes skaidras naudas pārvadājumus.
In order to avoid unnecessary duplication, the cross-border training module should not include the elements already covered by compulsory training required for carrying out the domestic CIT activity.
Skaidras naudas pārvadājumu nozarē ir
Due to the specific conditions in the CIT sector, it is difficult to ▌ organise
Tādēļ ir lietderīgi, ka
It is therefore appropriate that a
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009 ▌ pārvadājumu skaits, ko drīkst veikt uzņēmējā dalībvalstī un kas seko pēc starptautiska pārvadājuma no citas dalībvalsts ir ierobežots – trīs kabotāžas pārvadājumi septiņās dienās.
According to Regulation (EC) No 1072/2009 ▌ , the number of operations that may be carried out in the host Member State following the international carriage from another Member State is limited to three cabotage operations within seven days.
skaidras naudas piegādes/saņemšanas reižu dienā.
cash deliveries/pick-ups per day.
Tādēļ ir lietderīgi atkāpties no Regulā (EK) Nr. 1072/2009 noteiktā,
It is therefore appropriate to derogate from Regulation (EC) No 1072/2009 by not imposing any limit upon the number of
skaidras naudas piegādes/saņemšanas reižu skaitu dienā, ko uzņēmējā
cash deliveries
Valsts noteikumiem, ▌ kas nosaka
▌ National rules governing the behaviour of ▌ CIT security staff outside
skaidras naudas pārvadājumu
a CIT
apsardzes darbinieku uzvedību ārpus skaidras naudas pārvadājumu transportlīdzekļa un
vehicle and governing the security of
nevajadzētu ietvert
the transport
regulējumu par iespējamo banknošu neitralizēšanas sistēmu lietošanu kopā ar banknošu pārvadāšanu pilnībā bruņotā skaidras naudas pārvadājumu transportlīdzeklī, kas nav aprīkots ar IBNS.
of banknotes in a fully-armoured CIT vehicle not equipped with IBNS.
▌ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.
▌ Article 1(3)(a) of Directive 96/71/EC of the European Parliament and the Council of 16 December 1996 concerning the posting of workers in the framework of the provision of services OJ L 18, 21.1.1997, p.
Ņemot vērā skaidras naudas pārvadājumu pakalpojumu īpašo raksturu, ir nepieciešams nodrošināt tādu pašu Direktīvas 96/71/EK piemērošanu arī visiem
Considering the specific nature of CIT transport services, there is a need to provide for the analogous application of Directive 96/71/EC to all cross-border
skaidras naudas pārrobežu pārvadājumu pakalpojumiem, lai nodrošinātu visu darbību tiesisku noteiktību un garantētu praktisku direktīvas piemērojamību
cash transport services in order to provide legal certainty for operators and ensure the practical applicability of the Directive in
Sakarā ar attiecīgo pārvadājumu darbību specifiku un dažu
Due to the specificity of the transport activities concerned and the occasional character of some of