natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicināšanai ir būtiska nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanas ziņā;
Expresses its concern that, even if the vital importance of promoting technological research and innovation is recognised at European level, results obtained within the EU will be limited in terms of funding, performance and capacity utilisation;
atzīmē, ka ir svarīgi radīt jaunus uzņēmumu atzarus, lai komercializētu pētniecības rezultātus, un īpaši svarīgi šajā nolūkā ir nodrošināt kredīta pakalpojumus;
Notes the importance of creating spin-offs as a means to commercialise research results, and, in particular, the importance of providing credit facilities for this purpose;
uzsver – lai uzlabotu pētniecības kvalitāti, nodrošinot modernākas iekārtas, infrastruktūru un pakalpojumus, ir nepieciešams pilnveidot valsts un privāto partnerattiecību sistēmu;
Stresses the need for a more developed system of public-private partnerships to improve the quality of research by providing up-to-date equipment, infrastructure and services;
atzinīgi vērtē "uzņēmējdarbības eņģeļu" svarīgumu citādi nepieejamu investīciju nodrošināšanā novatoriskām firmām, īpaši MVU;
Welcomes the important role of business angels in providing otherwise unavailable investment to innovative firms, especially SMEs;
atzīmē, ka ekojauninājumi, īpaši metodes, kas palielina energoefektivitāti, dod Eiropas uzņēmumiem konkurētspējas priekšrocības;
Notes that eco-innovation, in particular methods of boosting energy efficiency, offers competitive advantages to European companies;
atzīmē, ka individuāli apspriestie aizdevumi un dotācijas, kad tiešo instrumenta veidu nosaka ciešā sadarbībā ar klientiem, ļaus efektīvāk izmantot līdzekļus saistībā ar apjomu un tirgus sasniegšanai nepieciešamo laiku, koncentrējoties uz reālām vajadzībām;
Notes that individually negotiated loans and grants, where the precise form of the instrument is determined in close contact with customers, will lead to the effective use of funds in terms of volume and time-to-market, focused on real needs;
atzīmē – lai uzsāktu, attīstītu, veicinātu un tuvinātu pētniecību un inovācijas jaunajos uzņēmumos, ir nepieciešams atbilstošs riska kapitāls;
Notes that adequate venture capital is necessary for the creation, growth, boosting and bringing together of research and innovation amongst new entrepreneurial firms;
mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt strukturālo palīdzību MVU zināšanu pārvaldības un tehnoloģisko resursu uzlabošanai, ļaujot šiem uzņēmumiem aktīvi darboties jauninājumu tirgū, kurā noteicošais ir pieprasījums, un aktīvi iesaistīties tehnoloģiju pētījumos un attīstībā;
Urges the Commission, in cooperation with the Member States, to provide SMEs with a framework of structural assistance to upgrade their knowledge management and technological resources, enabling them to play an active role in a demand-led innovation market and become actively involved in technological research and development;
konstatē, ka MVU ir jānodrošina finansējuma labāka pieejamība;
Observes that it is necessary to provide SMEs with improved access to funding;
pauž atbalstu idejai, ko apstiprināja 2006. gada martā Briseles Eiropadomes sanāksmē, par uzņēmumu, īpaši MVU, kam visvairāk vajadzīgs stimuls jauninājumu un pētniecības jomā, iespējām vieglāk un vairāk iegūt Eiropas Investīciju bankas aizdevumus;
Supports the idea, endorsed by the March 2006 Brussels European Council, of easier and wider access to loans from the European Investment Bank for businesses, particularly SMEs which are most in need of encouragement in the field of innovation and research;
ierosina struktūrfondus uzskatīt par galveno līdzekli pētniecības un jauninājumu spējas atbalstam, it īpaši kohēzijas īstenošanā; ierosina trīskāršot pētniecībai un jauninājumiem paredzēto struktūrfondu līdzekļu apjomu;
Proposes that structural funds should be seen as a key means of supporting research and innovation capacity, especially in the pursuit of cohesion; proposes a trebling of the amount of structural funds to be spent on research and innovation;
atzīmē, ka valsts iepirkums pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtisks, bet tas nedrīkst kropļot konkurenci vai sniegt priekšrocības galvenajiem tirgus dalībniekiem;
Notes that using public procurement to foster research and innovation is key but that it should not distort competition or favour major market players;
uzskata, ka publisko iepirkumu jomu nevajadzētu ierobežot, veicinot vienīgi privātus ieguldījumus, bet tai vajadzētu pildīt stratēģisku lomu, iedvesmojot uzņēmumus sekmēt inovācijas un jaunas zinātības apguvi;
Considers that public procurement should not be limited to providing private investment inducements but should play a strategic role, inspiring companies to promote innovation and acquire fresh know-how;
atzīst, ka sakaru tīklu izveidošanai starp MVU un lieliem līgumslēdzējiem gan no privātā, gan valsts sektora var būt svarīga loma inovāciju stiprināšanā; uzsver, ka novatorisko produktu sabiedriskais nodrošinājums kā valsts, tā Kopienas līmenī var palīdzēt aizpildīt tirgus plaisas un kopumā veicināt novatoriskos produktus un pakalpojumus;
Recognises, that networking between SMEs and large contractors from both the private and the public sector can play an important role in reinforcing innovation; emphasises that public provision of innovative products at both national and Community level can help to fill gaps in the market and promote innovative products and services in general;
cildina ES valsts atbalsta noteikumu radikālo reformu, novirzot subsīdijas no lieliem, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem uz maziem un novatoriskiem uzņēmumiem;
Commends the sweeping reform of the EU's State aid rules, shifting subsidies from big, ailing companies to small and innovative businesses;
atzīmē, ka inovāciju priekšnoteikums ir elastība un pārredzamība;
Notes that flexibility and transparency are prerequisites for innovation;
uzskata, ka ir nepieciešams rast vairāk iespēju veicināt ieguldījumus pētniecības aparatūrā;
Considers it necessary to find a wider range of ways to secure investment in research equipment;
ierosina īstenot nodokļu atlaižu sistēmu, lai veicinātu pakalpojumu nozares ieinteresētību zinātnes atklājumos un to ieviešanā;
Proposes the implementation of a tax credit system to encourage the service sector to take an interest in research findings and their implementation;
ierosina izveidot "vienoto finansējuma struktūru", lai tādējādi vienā dalībvalstī esošais investors, kas ar fonda starpniecību investē citā dalībvalstī, netiktu aplikts ar nodokli divkārši;
Proposes a "single fund structure" to avoid the double taxation of investors located in one Member State investing through a fund in another;
uzsver nepieciešamību izpētīt, vai pašreizējās struktūras un mehānismi, kas ir īpaši kompetenti inovāciju jomā, būtu piemēroti, lai nodrošinātu plašu skatījums uz inovācijām un kura tās sekmētu, uzlabojot darbības un politiskas nostādņu saskaņošanu;
Emphasises the need to examine whether the current structures and mechanisms with particular expertise in innovation are adequate to ensure a broad approach to innovation and able to promote it by contributing to a better coordination of action and policies;
aicina Padomi ik gadu sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par investīciju tendencēm no valstu budžetiem valsts pētniecībā (mērķis ir 1% no IKP);
Asks the Council to report annually to the European Parliament on the trends in investment from national budgets in public research (the objective being 1% of GDP);
konstatē, ka acīmredzot netiks sasniegts mērķis - līdz 2010. gadam ieguldīt pētniecībā 3 % no Eiropas Savienības IKP; pauž nožēlu, ka 2006. gada marta Briseles Eiropadomes sanāksmē dalībvalstis neuzņēmās ciešākas saistības sekmēt pētniecību un inovācijas; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nenoteica minimālo mērķi valsts atbalsta pieaugumam līdz 2010. gadam;
Notes that the objective of investing 3% of EU GDP in research by 2010 will probably not be achieved; regrets that at the March 2006 Brussels European Council the Member States did not make firmer commitments in favour of research and innovation; regrets that they did not fix a minimum target for increasing public aid in 2010;
uzskata, ka Kopienas instrumenti, piemēram, i2010 stratēģija, Septītā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammma, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu;
Believes that Community instruments such as the i2010 strategy, the seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities and the Competitiveness and Innovation Framework Programme can contribute to bridging the gap between research findings and financial gain;
uzsver, ka labākai pētniecības un inovāciju politikai jāveicina jaunas nodarbinātības iespējas ar ilgtspējības attīstības palīdzību, galveno uzmanību pievēršot ekojauninājumiem un ilgtspējīgai ražošanai (piem., saules-ūdeņraža tehnoloģijas, vēja enerģija, kurināmā elementi, biomasa, ķīmiskā rūpniecība, kuras pamatā ir augi), ekoloģiski efektīviem pakalpojumiem (enerģijas taupība, mobilitātes pasākumi, otrreizēja izmantošana un pārstrāde) un ilgtspējīgām tehniskām un pārvaldības metodēm (piem., bionika, integrētā produktu politika);
Stresses that improved research and innovation policies must contribute to new employment opportunities through sustainable development, with a focus on eco-innovation and sustainable production (e.g. solar-hydrogen technologies, wind energy, fuel cells, biomass, plant based chemical industry), eco-efficient services (energy conservation, mobility services, re-use and recycling) and sustainable engineering and management methods (e.g. bionics, Integrated Product Policy);
atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar "Labākas likumdošanas" iniciatīvas ietekmes novērtējumu jānovērtē arī ieteikumu ietekme pētniecības un inovāciju jomā;
Welcomes the Commission's recommendation that within the framework of the "Better Regulation" initiative, the impact assessment should include assessments of the effects of recommendations in the field of research and innovation;
aicina dalībvalstis pilnvērtīgāk izmantot tām piešķirtos ES līdzekļus un vērš uzmanību uz dalībvalstīm, kuras darbavietu radīšanu ir noteikušas par projektu galveno elementu, vairāk nekā 35 % no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem ieguldot valsts izglītības un apmācību sistēmas modernizācijā;
Calls on the Member States to make better use of the European funds allocated to them and draws attention to those Member States which have put job creation at the heart of their plans by investing more than 35% of the appropriations from the European Social Fund in the modernisation of their education and training systems;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and to the governments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai ( 2006/2003(INI) )
European Parliament resolution on a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy ( 2006/2003(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai" ( KOM(2005)0474 ),
having regard to the communication from the Commission entitled 'Implementing the Community Lisbon Programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy' ( COM(2005)0474 ),
ņemot vērā ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentus ( SEC(2005)1215 , SEC(2005)1216 un SEC(2005)1217 ),
having regard to the Commission Staff Working Documents accompanying that communication ( SEC(2005)1215 , SEC(2005)1216 and SEC(2005)1217 ),
ņemot vērā Konkurētspējas Padomes 2005. gada 28. novembra secinājumus,
having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 28 November 2005,
ņemot vērā Briseles 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par iepriekš minēto Komisijas paziņojumu (INT/288 - CESE 595/2006),
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee to the aforementioned Commission communication (INT/288 – CESE 595/2006),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0206/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0206/2006 ),
tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā, pamatojoties uz rūpīgu konkurētspējas izpēti 27 atsevišķās nozarēs, izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā;
whereas the abovementioned Commission communication outlines, on the basis of a detailed screening of the competitiveness of 27 individual sectors, a work programme for industrial policy in manufacturing industries for the coming years,
tā kā dinamiska rūpniecība ar augstu konkurētspēju un augstas sociālās un vides normas ir Eiropas ekonomiskās attīstības modeļa sastāvdaļas;
whereas a dynamic and highly competitive industrial sector and high social and environmental standards are the ingredients of the European model of economic development,
tā kā ES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni 34 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse strādā mazos un vidējos uzņēmumos;
whereas the EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people more than half of which work in small and medium-sized enterprises (SMEs),
tā kā Padome atzīst apstrādes rūpniecības nozīmi jaunu un novatorisku ražojumu radīšanā,
whereas the Council recognises the importance of the manufacturing industry as a generator of new and innovative products,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā izklāstīts politikas pamats un uzlabots turpmāko gadu darba plāns apstrādes rūpniecībā; uzskata šo paziņojumu, kurā apvienoti konkrēti nozaru pasākumi ar starpnozaru politikas iniciatīvām, par svarīgu balstu pareizas un līdzsvarotas rūpniecības politikas izveidē;
Welcomes the Commission communication, which sets out a policy framework and an enhanced work programme for the manufacturing industries for the coming years; considers this communication a major building-block for shaping a sound and balanced industrial policy by combining concrete sectoral actions with cross-sectoral policy initiatives;
atzīst apstrādes rūpniecības lielo nozīmi ES; norāda, ka apstrādes rūpniecība, pakalpojumi un tirdzniecība ir aizvien ciešāk saistīti mūsdienu uzņēmējdarbības vidē; tādēļ stingri atbalsta saskaņotas rūpniecības politikas izstrādi Eiropas līmenī, lai risinātu globalizācijas problēmas;
Recognises the important role of the manufacturing industries in the EU; points out that manufacturing, services and trade are strongly and increasingly interlinked in the modern business environment; strongly supports, therefore, the development of a coherent industrial policy at European level to tackle the challenges of globalisation;
atgādina, ka Eiropas Savienībai jācenšas saglabāt nozīmīga rūpniecības līdera pozīcijas, neaprobežojoties vienīgi ar pakalpojumu nozares attīstīšanu;
Recalls that the EU must aspire to remain a major industrial power, and not merely confine itself to developing its services sector;
uzskata, ka Kopienai būtu jādarbojas ar mērķi nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā un veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību;
Considers that the EU should take care to ensure the joint development of competitiveness strategies in the industrial and service sectors and promote good practice as regards the entrepreneurial environment and entrepreneurship, including corporate social responsibility and equal opportunities for men and women;
atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķi ir mērķu minimums, kas dalībvalstīm būtu jāapņemas sasniegt; atzīmē, ka nesen dažas dalībvalstis apstiprināja valsts politiku apstrādes rūpniecības stiprināšanai; uzskata, ka savrupa katras dalībvalsts rūpniecības politika varētu aizkavēt Eiropas rūpniecības politikas attīstību un ka labāka dalībvalstu un Kopienas rīcības saskaņošana varētu stiprināt gan dalībvalstu, gan Eiropas rūpniecības politiku; tādēļ prasa, lai Komisija un dalībvalstis izstrādā mehānismus šīs jomas darbību efektīvai saskaņošanai, iesaistot valdības, ražotājus un ieinteresētās personas Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī;
Recalls that the objectives of the Lisbon strategy are minimum objectives which the Member States should commit themselves to upholding; notes that, recently, several Member States adopted national policies to strengthen manufacturing industries; believes that isolated national policies could hamper the development of a European industrial policy and that better coordination between actions taken by the Member States and Community actions could strengthen both; therefore urges the Commission and the Member States to devise mechanisms to effectively coordinate actions in this field, involving governments, industry and stakeholders at European, national and regional level;
atgādina, ka bez valdības rīcības nebūs iespējams radīt tādu rūpniecības pamatu, kas ir stabils un pievilcīgs, kā arī sniedz tiesisko noteiktību; uzsver, ka mūsdienīga valsts sektora darbam ir būtiska nozīme infrastruktūru izveidē un izglītības un jauninājumu veicināšanā;
Notes that, without government action, it will be impossible to establish a framework for industry which is stable and attractive and affords legal certainty; points out that the work of a modern public sector is vital for dealing with infrastructure and fostering both education and innovation;
uzskata, ka Kopienas politikas attiecībā uz palīdzību un atbalstu dalībvalstu rūpniecības politikai mērķim ir jābūt Eiropas izcilības paraugu attīstībai, veidojot sinerģiju starp vietējā darba tirgus pārstāvju un pētniecības centru prasmēm, uzmanību veltot arī politiskajai un makroekonomikas videi, kas ir orientēta uz attīstību, kā arī, veicinot lielākus ieguldījums, pārticības un tādu augstas kvalitātes darbavietu radīšanai, kur darbiniekiem ir tiesības; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir sniegta Eiropas rūpniecības politikas definīcija; tomēr uzsver, ka šai pieejai nevajadzētu būt izteikti horizontālai un ka ir arī jāņem vērā nozarei raksturīgās īpašības;
Considers that the Community policy of aid and support for national industrial policies must aim to develop European Flagships for Excellence, creating synergies between the skills of local labour markets and research centres, without neglecting a political and macroeconomic environment which is geared to development, and as a means of promoting greater investment and creating wealth and high-quality jobs with rights; welcomes the fact that the Commission communication gives a definition of a European industrial policy; stresses, however, that this approach must not be purely horizontal but that there is also a need to think in sector-specific terms;
atgādina Komisijai, ka nepieciešams iekļaut visās politikas jomās energotaupības un energoefektivitātes pasākumus; atzīmē, ka enerģijas izmaksas ir svarīgs faktors daudzām rūpniecības nozarēm un tādēļ aicina Komisiju šajā sakarā ierosināt specifiskus rūpniecības politikas pasākumus un programmas;
Reminds the Commission of the need to mainstream energy -saving and efficiency measures in all policy areas; notes that energy costs are a major factor in many industries and calls, therefore, on the Commission to propose specific measures and programmes in this respect as part of its industrial policy;
atbalsta šajā Komisijas paziņojumā izklāstītās iniciatīvas; atzinīgi vērtē 27 nozaru rūpīgo analīzi un sniegto ieteikumu skaidro būtību; tomēr uzskata, ka konkrēta iniciatīvu īstenošana pašlaik ir izaicinājums; uzskata, ka, lai ilgtermiņā nodrošinātu izpildes saskaņotību, nepieciešams, lai piedāvāto iniciatīvu koordināciju veiktu viens ģenerāldirektorāts, proti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, un viens no Padomes sastāviem, proti, Konkurences padome; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām šajā sakarā informēt Parlamentu par sasniegtajiem panākumiem iniciatīvu jomā; prasa Komisijai arī izskatīt iespēju veikt tādu iniciatīvu, kā, piemēram, augsta līmeņa grupu, jauninājumu grupu un darba grupu sniegto priekšrocību un pievienotās vērtības sistemātisku pārbaudi un regulāru novērtējumu nozarēs, kurās tās darbojas;
Supports the initiatives set out in the Commission communication; welcomes the detailed analysis of the 27 sectors and the clear focus in the recommendations; sees, however, the concrete implementation of the initiatives as the current challenge; believes that, to guarantee coherent implementation in the long term, the initiatives proposed will need to be coordinated within one directorate-general, the Directorate-General for Enterprise and Industry, and one Council configuration, the "Competitiveness" configuration; in this respect, calls on the Commission to inform the European Parliament of the progress achieved in relation to the initiatives before the end of 2006; calls on the Commission also to consider the possibility of a systematic evaluation and regular assessment of the benefits and added value of initiatives such as high-level groups, innovation panels and working parties in those sectors in which they operate;
mudina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību visām apstrādes rūpniecības nozarēm un vajadzības gadījumā novērst trūkumus gan konkrētu nozaru analīzes, gan īstenojamo pasākumu ziņā, ņemot vērā dažu rūpniecības nozaru augsto reģionālo koncentrāciju;
Encourages the Commission to pay adequate attention to all sectors of the manufacturing industries and, where necessary, to fill in the gaps, both with regard to the analysis of certain sectors and to the actions to be taken, bearing in mind the high degree of regional concentration existing in some industries;
atzīst, ka ir nepieciešams palielināt apstrādes nozares konkurētspēju; atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvēra uzņēmējdarbības sociālo atbildību, kā arī ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību; saistībā ar jaunu un labāku darbavietu radīšanas garantijām aicina Komisiju piešķirt tik pat lielu nozīmi darba videi, kā arī darbinieku veselībai un drošībai;
Recognises the need for increased competitiveness in manufacturing industries; welcomes the fact that the Commission stresses the social responsibility of business and the need for sustainable development; calls on the Commission to accord the same weight to the working environment and to the health and safety of workers as to ensuring the creation of more and better jobs;