natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Eiropas Savienības finanšu kompensācijas, kas piešķirtas saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (ZPN), nav veicinājušas partnervalstu zivsaimniecības politiku konsolidāciju, un daudzos gadījumos tas lielā mērā ir skaidrojams ar šo nolīgumu īstenošanas uzraudzības trūkumu, gauso atbalsta izmaksāšanas procesu un pat atbalsta neizmantošanu;
whereas the financial contributions paid by the EU within the framework of Fisheries Partnership Agreements (FPAs) have not helped to consolidate the fisheries policies of partner countries, largely owing to a lack of monitoring of the implementation of these agreements, the slow payment of assistance, and sometimes even the failure to use this assistance,
tā kā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi ir paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr, tā kā katru dienu no pārtikas trūkuma cieš gandrīz miljards cilvēku, lai gan uz Zemes var saražot pietiekami daudz pārtikas, lai apmierinātu visu tās iedzīvotāju vajadzības;
whereas the first Millennium Development Goal aims to reduce by half the proportion of people who suffer from hunger by 2015, yet whereas nearly a billion people still lack food on a daily basis, even though the planet provides enough food to meet the needs of its entire population,
tā kā Eiropas Savienības subsīdijas Eiropas lauksaimniecības produktu eksportam ir ļoti negatīvi ietekmējušas nodrošinātību ar pārtiku un lauksaimniecības nozares konkurētspēju jaunattīstības valstīs;
whereas EU export subsidies for European agricultural products have a disastrous effect on food security and the development of a viable agricultural sector in developing countries,
tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO mērķi līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) novirzīt 0,7 % nacionālā kopienākuma (NKI), savukārt visai ES starpmērķis ir līdz 2010. gadam atbalstam atvēlēt 0,56 %;
whereas the EU is committed to reaching the UN target of giving 0.7% of gross national income (GNI) in official development assistance (ODA) by 2015, and the interim aid target for the EU collectively is 0.56% by 2010,
tā kā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada novembra lēmumā ir noteikts, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbībām jaunattīstības valstīs visupirms ir jābūt vērstām uz attīstības veicināšanu un tikai pēc tam uz ekonomiskiem vai politiskiem mērķiem;
whereas the Court of Justice of the European Union (CJEU) issued a judgment in November 2008 whereby European Investment Bank (EIB) operations in developing countries must prioritise development over any economic or political objective,
tā kā no krīzes var secināt, ka tikai OAP ir vērsta uz atbalsta sniegšanu trūcīgākajām valstīm un ka attīstības finansējumu ar šo palīdzību nodrošina daudz paredzamāk un drošāk nekā citās finanšu plūsmās;
whereas the crisis has shown that ODA is unique in targeting the poorest countries and providing development finance in a more predictable and reliable way than other financial flows,
tā kā daudzos pētījumos ir pierādīts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst aptuveni 900 miljardu euro, kas būtiski mazina jaunattīstības valstu nodokļu ieņēmumus un līdz ar to arī šo valstu pašattīstības iespējas,
whereas a large number of studies have shown that there are approximately EUR 900 billion per year of illicit financial flows out of developing countries, which severely hinders the fiscal revenue of developing countries and consequently their self-development capacities,
atzinīgi vērtē to, ka Komisija, Padome un dalībvalstis pievērsušas lielāku uzmanību APS un izteikušas apņemšanos to nodrošināt, ko var secināt no divgadējā ziņojuma;
Welcomes the increased attention and commitment to PCD by the Commission, the Council and the Member States, as demonstrated by the biennial reporting;
atkārtoti uzsver savu apņemšanos uzlabot APS Eiropas Savienībā un parlamentārajā darbā;
Reaffirms its own commitment to enhance PCD in the EU and in its parliamentary work;
uzsver, ka Eiropas Savienība ir pārliecinoši lielākais atbalsta donors pasaulē (2008. gadā ES palīdzības apjoms sasniedza EUR 49 miljardus, kas ir 0,40 % no NKI), un 2010. gadā gaidāms, ka palīdzības apjoms palielināsies līdz EUR 69 miljardiem, lai izpildītu 2005. gadā G8 Glenīglsas augstākā līmeņa sanāksmē doto kolektīvo solījumu atbalstam veltīt 0,56 % no ES NKI; norāda, ka tas nozīmē papildu EUR 20 miljardu piešķiršanu attīstības mērķiem;
Stresses that the European Union is by far the biggest aid donor in the world (EU aid rose to €49 billion in 2008, representing 0.40% of GNI), and that aid volumes are expected to increase to €69 billion in 2010 to meet the collective promise of 0.56% of EU GNI made at the G8 Gleneagles Summit in 2005; points out that this would release an additional €20 billion for development objectives;
atgādina, ka 2007. gada oktobrī tika pieņemta ES tirdzniecības atbalsta stratēģija, uzņemoties saistības katru gadu līdz 2010. gadam palielināt kopējo ar tirdzniecību saistīto ES palīdzību līdz 2 miljardiem euro (1 miljardu euro piešķir Kopiena un 1 miljardu euro ‐ dalībvalstis);
Recalls the adoption, in October 2007, of the EU Strategy on Aid for Trade, with a commitment to increase the collective EU trade-related assistance to €2 billion annually by 2010 (€1 billion from the Community and €1 billion from the Member States);
aicina jaunattīstības valstis, jo īpaši tās, kuras no ES atbalsta gūst vislielāko labumu, nodrošināt labu pārvaldību visās publiskajās jomās un jo sevišķi saņemtā atbalsta pārzināšanā, un mudina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu pārredzamu un efektīvu palīdzības sniegšanu;
Calls on the developing countries, especially those that benefit most from EU aid, to ensure good governance in all public matters, and especially in the management of aid received, and urges the Commission to take all necessary steps to ensure transparent and efficient aid implementation;
atzinīgi vērtē APS darba programmu 2010.–2013. gadam, kas ES iestādēm un dalībvalstīm kalpo kā orientieris, un atzīst tās nozīmi agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidē saistībā ar nākamajām politiskajām iniciatīvām; atzinīgi vērtē arī dažādo politikas nozaru savstarpējo piesaisti;
Welcomes the PCD Work Programme 2010- 2013 as a guideline for the EU institutions and Member States, and acknowledges its role as an early warning system for upcoming policy initiatives; welcomes also the interlinkages between the different policy fields;
atgādina, ka Eiropas Savienībai ir pienākums ņemt vērā jaunattīstības valstu un to iedzīvotāju intereses;
Recalls the responsibility of the European Union in taking into account the interests of developing countries and their citizens;
uzskata, ka visas ES politikas jomas, kuru ietekme sniedzas pāri ES robežām, ir jāizstrādā tā, lai atbalstītu cīņu pret nabadzību, Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu, kā arī cilvēktiesību, tostarp dzimumu līdztiesības un sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu, un nebūtu pretrunā šiem uzdevumiem;
Considers that all EU policy areas with an external impact must be designed to support and not contradict the fight against poverty and the achievement of the Millennium Development Goals, as well as the fulfilment of human rights, including gender equality and social, economic and environmental rights;
uzsver, ka divpusējos un reģionālos tirdzniecības nolīgumos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos, kas stingri piesaistīti PTO sistēmas noteikumiem, jāņem vērā būtiskie APS aspekti, un šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi sadarboties ar citiem attiecīgiem PTO partneriem, kuri spēj sekmēt to, ka Dohas sarunu kārtai vistuvākajā nākotnē būs līdzsvarots, uz attīstību virzīts iznākums, ar kuru tiks sasniegti lieli mērķi;
Stresses the need to take relevant aspects of Policy Coherence for Development into account in bilateral and regional trade agreements and multilateral trade agreements firmly anchored in the rules-based WTO system, and in this connection urges the Commission and the Member States to actively engage with all other relevant WTO partners that can contribute to bringing about a balanced, ambitious and development-oriented outcome to the Doha Round in the very near future;
pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu oāzēm un tajās reģistrēto personu izdarītos ieguldījumus padarīt mazāk izdevīgus, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu līgumiem un publiskā finansējuma piešķiršanu, kuros būtu noteikts aizliegums ikvienam nodokļu oāzē reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai struktūrai gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina Komisiju un dalībvalstis piedalīties pašreiz veicamajā EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskatīšanā, lai tajā uzlabotos aizdevumu saņēmēju novērtēšanas spējas un lai nodrošinātu, ka tās ieguldījumi jaunattīstības valstī aktīvi palīdz mazināt nabadzību, kā arī katru gadu iesniegt pārskatus par to progresu;
Insists that the European Union, the Member States and the EIB assume a leading role in this and make investments through tax havens less attractive by adopting rules on public procurement contracts and the granting of public funds that prevent any company, bank or other institution registered in a tax haven from benefiting from public funds; with a view to this, asks the Commission and the Member States to use the mid-term review of EIB external lending activity to make concrete improvements to its capabilities for evaluating the beneficiaries of its loans and to ensure that its investments in developing countries actually contribute to eradicating poverty by providing annual reports on their progress;
aicina Komisiju un dalībvalstis visaptveroši izvērtēt ar trešām valstīm noslēgtos zvejniecības nolīgumus, lai Savienības ārpolitika zvejniecības jomā pilnībā saskanētu ar tās attīstības politiku ‐ šo saskanību nodrošina, uzlabojot Savienības partnervalstu spēju savos ūdeņos garantēt ilgtspējīgu zvejniecību, un šis solis uzlabo nodrošinātību ar pārtiku un vairo vietējo nodarbinātību šajā nozarē;
Calls on the Commission and Member States to give an overall assessment of the fisheries agreements with third countries, so as to ensure that the European Union's external policy in the field of fisheries is completely consistent with its development policy, while strengthening European Union partner countries' capacity to guarantee sustainable fishing in their waters, enhancing food security and local employment in the sector;
atgādina, ka ES piekļuve trešo valstu zivju krājumiem nedrīkst netieši būt priekšnosacījums attīstības atbalsta sniegšanai šīm valstīm;
Recalls that EU access to fish stocks in third countries should not in any way be a condition for development assistance to those countries;
aicina Komisiju līdztekus sociālajām klauzulām ZPN ietvert cilvēktiesību aizsardzības normas, lai Eiropas Savienība varētu veikt attiecīgus pasākumus gadījumos, kad ir informācija par cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, kuras ir parakstījušas ZPN ar ES;
Urges the Commission to include, in addition to social clauses, human rights clauses in all FPAs to enable the European Union to use appropriate measures where known human rights violations take place in third countries that have signed FPAs with the EU;
atgādina, ka 75 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem dzīvo lauku apvidos, bet tikai 4 % no OAP tiek novirzīti lauksaimniecībai; tāpēc aicina Komisiju, dalībvalstis un jaunattīstības valstis attīstības programmās lauksaimniecībai piešķirt prioritāti;
Recalls that 75 % of the world's poor population lives in rural areas, but that only 4 % of ODA is dedicated to agriculture; calls on the Commission, Member States and developing countries, therefore, to put the issue of agriculture at the top of their development agendas;
pauž bažas par nelabvēlīgo ietekmi, kāda uz attīstību trešajās valstīs ir finanšu iestādēm, kuras galvenokārt cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas; lūdz Komisiju ciešāk sadarboties nodokļu pārvaldības jomā īpaši ar tām valstīm, kas ir minētas Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa likumdošanas iniciatīvas ( A6-0244/2009 ) I pielikumā un kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi;
Is concerned about the negative impact on development in third countries of financial institutions aimed principally at tax avoidance; asks the Commission to step up cooperation on fiscal governance, particularly with the countries listed in Annex 1 to its legislative proposal of 24 April 2009 ( A6-0244/2009 ), which receive European development funds;
atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 14. maija sanāksmes secinājumu ieteikumus tirdzniecības nolīgumos iekļaut normu par labu pārvaldību nodokļu jomā, jo šīs normas iekļaušana ir pirmais solis cīņā pret tādiem nodokļu noteikumiem un praksi, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu; aicina Komisiju šāda veida normu nekavējoties iekļaut sarunās par turpmākajiem tirdzniecības nolīgumiem;
Welcomes the recommendation contained in the conclusions of the Council meeting of 14 May 2008 to include a clause on good governance in the tax area in trade agreements, since this constitutes the first step in the fight against fiscal measures and practices that encourage tax evasion and fraud; asks the Commission to include such a clause immediately in its negotiations on future trade agreements;
aicina Komisiju un ĀKK valstis turpināt dialogu par migrāciju, lai nostiprinātu cirkulārās migrācijas principu un atvieglinātu tā īstenošanu, izsniedzot cirkulārās vīzas; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošanu un līdztiesīgu attieksmi pret ĀKK valstu iedzīvotājiem nopietni ierobežo divpusējie atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar tranzīta valstīm, kas ir noslēgti Eiropas migrācijas pārvaldības pārvietošanas ārpus ES sakarībā, saistībā ar kuru netiek garantēta migrantu tiesību ievērošana un kas var novest pie migrantu drošību un dzīvību apdraudošas sērijveida atpakaļnosūtīšanas;
Calls on the Commission and the ACP countries to continue their dialogue on migration in order to strengthen the principle of circular migration and its facilitation by granting circular visas; stresses that respect for human rights and the equitable treatment of nationals of ACP countries is seriously compromised by bilateral readmission agreements with transit countries, in a context of externalisation by Europe of the management of migration, which do not guarantee respect for the rights of migrants and which may result in ‘cascade’ readmissions which jeopardise their safety and their lives;
pieprasa Padomei pēc iespējas ātrāk noslēgt visaptverošu nolīgumu par priekšlikumu grozīt direktīvu par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti no uzkrājumiem, jo īpaši ar šā likumdošanas priekšlikuma I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi;
Urges the Council to reach a rapid, comprehensive agreement on the proposal for amendment of the directive on taxation of savings income, particularly in relation to the countries listed in Annex 1 to this legislative proposal which receive European development funds;
uzsver, ka saistībā ar APS ir jāiekļauj Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas ir galvenais finanšu instruments ES attīstības sadarbības īstenošanā; apliecina atbalstu EAF finansēšanai no budžeta, īstenojot demokrātisku parlamentāro kontroli un nodrošinot fonda darbības pārredzamību, jo īpaši ņemot vērā to ES attīstības politikas jomu īstenošanas nozīmi, ar kurām veido sevišķus režīmus (kā tas ir ES un Āfrikas stratēģijas gadījumā);
Stresses the need to include the EDF, which is the main financing instrument for EU development cooperation, in the framework of PCD; confirms its support for the full budgetisation of the EDF in the context of democratic parliamentary control and of transparency in its implementation, taking into account in particular the increasing importance of implementation of the EU development policies setting up specific facilities (as in the case of the EU-Africa Strategy);
aicina Komisiju uzraudzīt ne tikai ekonomikas izaugsmi, bet īpašu uzmanību pievērst nevienlīdzības samazināšanai ienākumu sadalē gan atsevišķās jaunattīstības valstīs, gan globālā mērogā.
Invites the Commission not only to monitor economic growth objectives, but to look particularly at reducing inequalities in income distribution both within individual developing countries and globally.
Īpaša uzmanība jāpievērš tādu ilgtspējīgu pašattīstības procesu intensifikācijai, kas ir saistīti ar līdzdalību un tādu apvienību veidu kā kooperatīvi un KPD (“Kopīgas pārdomas un darbība”) veidošanai, kuru pamatā ir viedokļu saskaņošana un vietējo pašvaldību līdzdalība un kas tādējādi ir efektīvāki un ilgtspējīgāki organizācijas modeļi, saistībā ar kuriem ņem vērā ilgtermiņa apsvērumus un attīstības politikā veicina sociālās ekonomikas lomu;
Particular attention should be paid to increasing participative processes of sustainable self-development through forms of association such as cooperatives and PRA (Participatory Reflection and Action), which are based on consensus and participation by local communities and which therefore provide more effective organisational models with a more long-term impact, promoting the role of the social economy in development;
aicina Komisiju atbalstīt attīstības atbalsta pasākumus, ar kuriem, ņemot vērā finanšu krīzes sekas, var novērst nedrošības pieaugumu, konfliktus, pasaules politisko un ekonomisko nestabilitāti, kā arī apstākļu radītu migrāciju (“bēgļi no bada”);
Invites the Commission to promote development assistance actions that, taking account of the effects of the financial crisis, can prevent a rise in insecurity and conflict, global political and economic instability, and an increase in forced migration (‘refugees from hunger’);
aicina jaunattīstības valstis nodrošināt sabiedriskos pamatpakalpojumus un garantēt iespējas iegūt zemi, tajā skaitā iespējas mazapjoma saimniecībām aizņemties līdzekļus, lai veicinātu apgādi ar pārtiku un cīņu pret nabadzību, ‐ to darot, mazina lielo lauksaimniecības uzņēmumu koncentrāciju un resursu intensīvu izmantošanu spekulatīvos nolūkos, iznīcinot ekosistēmas; turklāt aicina Komisiju atbalstīt iepriekšminēto politiku;
Calls on developing countries to provide basic public services and guarantee access to land, including credit for small-scale farmers, in order to promote food security and the fight against poverty, which help to reduce the concentration of large farms and the intensive exploitation of resources for speculation, with the destruction of the ecosystems, calls furthermore on the Commission to support the abovementioned policies;
aicina Komisiju novērtēt digitālās plaisas ietekmi starp bagātām un nabadzīgām valstīm, īpaši pievēršot uzmanību varbūtībai, ka informātikas tehnoloģijas kļūst par diskriminācijas faktoru, kas atstumj iedzīvotājus, kuriem sociālu, ekonomisku un politisku iemeslu dēļ nav pieejami jaunie produkti, ar kuriem ievieš jauno informātikas apvērsumu;
Invites the Commission to assess the impact of the digital divide between rich and poor nations, looking particularly at the risk of information technologies being instrumental in discrimination, since they marginalise those who, for social, economic or political reasons, cannot access these new products, which are ushering in the new information revolution;
prasa skaidras pilnvaras APS izvērtēšanai, nepārprotamus un precīzus darbības mērķus un sīki izstrādātu šā uzdevuma veikšanas kārtību;
Asks for clear mandates to assess PCD, for clear and precise operational goals, and for detailed procedures to carry out this exercise;
uzsver, ka ir būtiski APS uzskatīt par ilgtermiņa pasākumu, tādējādi nodrošinot ilgstošu atbalstu APS īstenošanai; uzsver politikas virzienu savlaicīgas izvērtēšanas svarīgumu, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz jaunattīstības valstīm; tāpēc pieprasa pārbaudīt Eiropā un ārpus Eiropas reģistrētu privāto, īpaši multinacionālo, uzņēmumu darbības ietekmi;
Underlines the crucial need to approach PCD as a long-term endeavour so as to secure lasting support for PCD; stresses the importance of a timely assessment of policies to avoid negative impacts on developing countries; to this end, asks for the impact of the activities of European and non-European private players to be assessed, paying particular attention to multinationals;
aicina, izmantojot salīdzinošās analīzes metodes, novērtēt ārpus Eiropas īstenotās sadarbības un atbalsta politikas pieeju, metodes un rezultātus, kā arī attiecīgos starptautiskās sadarbības līmeņus, īpaši pievēršot uzmanību Ķīnas darbībai Āfrikā;
Calls for the assessment, by comparative analysis, of the approach, methodology and results of cooperation and aid policies outside Europe and relative levels of international collaboration, looking particularly at China's intervention in Africa;
uzsver, ka ar Padomes lēmumu 2009. gadā saistībā ar APS nodrošināšanu vairāk pievērsties piecām plašām jomām nedrīkst aizstāt 12 tradicionālo politikas jomu uzraudzību, proti, tirdzniecības, vides, klimata pārmaiņu, drošības, lauksaimniecības, divpusējo zvejniecības nolīgumu, sociālās politikas (nodarbinātība), migrācijas, pētniecības un jauninājumu, informāciju tehnoloģiju, transporta un enerģētikas uzraudzību; papildus tam aicina Komisiju konstatēt politikas nesaskaņotību gadījumos, kad Eiropas politika negatīvi ietekmē attīstību un iesaka tai rast risinājumus; aicina Komisiju radīt mehānismu tādu jaunu politikas virzienu iekļaušanai šo 12 politiku klāstā, kas tajā īsti neiederas pašreiz, piemēram, izejmateriālu politika;
Stresses that the Council's decision to focus on five broad areas for the PCD exercise in 2009 must not replace the monitoring of the 12 traditional policy areas - Trade, Environment , Climate Change, Security, Agriculture, Bilateral Fisheries Agreements, Social Policies (employment), Migration, Research/Innovation, Information Technologies, Transport, and Energy; calls on the Commission, furthermore, to identify incoherencies whenever European policies have a negative impact on development and to suggest that it provide solutions; calls on the Commission to create mechanisms for including new policy areas that do not fit satisfactorily into the existing 12, such as raw materials;
atgādina par ļoti svarīgajām starptautiskajām saistībām attiecībā uz OAP mērķa sasniegšanu ‐ līdz 2015. gadam 0,7 % no NKP noteikt tikai nabadzības izskaušanai; pauž bažas, ka “OAP plus pieeja” var mazināt Eiropas Savienības OAP ieguldījumu cīņā pret nabadzību; ir satraukts, ka ar “OAP plus pieeju” piesaistītajiem finanšu līdzekļiem nav juridiska pienākuma izskaust nabadzību vai palīdzēt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā;
Recalls its vital international commitments to the 0.7% ODA/GNP target for 2015, which must be devoted exclusively to poverty eradication; expresses its concern that the ‘ODA-plus approach’ may dilute the EU's ODA contribution to the fight against poverty; is concerned that funds raised with the ‘ODA-plus approach’ have no legal commitment to poverty eradication or to assisting with the achievement of the Millennium Development Goals;
ar bažām konstatē, ka saskaņā ar'OAP plus' īstenotās politikas nesaskaņotības radītā kapitāla aizplūde no jaunattīstības valstīm uz ES nav minēta un ka nav ņemts vērā negodīgas konkurences nodokļu jomā un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas dēļ jaunattīstības valstīm nodarītais kaitējums;
Is concerned that the capital outflow from developing countries into the EU caused by incoherent policies under the ‘ODA-plus approach’ is not mentioned and that the damage inflicted on developing countries by unfair tax competition and illegal capital outflow is not taken into account;
pauž bažas, ka “OPA plus” pieeja attiecas tikai uz finanšu plūsmām, kas no ES nonāk dienvidu valstīs, un ka tiek ignorēti finanšu līdzekļi, kas izplūst no dienvidu valstīm un nonāk ES, tādējādi radot maldinošu priekšstatu par finanšu plūsmu virzieniem;
Is concerned that the ‘ODA-plus approach’ only focuses on the financial inflows from the EU to the South and overlooks the financial outflows from the South to the EU, which gives a misleading picture of the direction of the financial flows;