natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbalsta ierosināto minimālo robežvērtību palielināšanu, arī ņemot vērā 2006. gada Revīzijas palātas ikgadējo ziņojumu, to varētu noteikt viena hektāra vai atbilstošas summas EUR 250 apmērā, vienlaikus ieviešot vienotu maksājumu vai minimālo vienreizējo maksājumu mazajiem saņēmējiem; tomēr paziņo, ka attiecīgi pamatotos gadījumos, kad pastāv lielas atšķirības lauksaimniecības struktūru starpā, dalībvalstīm jābūt tiesīgām izvēlēties noteikt minimālās robežvērtības;
Supports the proposed raising of the minimum thresholds, in light also of the 2006 annual report of the Court of Auditors, which could be set at one hectare or the corresponding amount of EUR 250, combined with the introduction of a single premium or a minimum lump sum for small recipients; states, however, that in duly justified cases of major differences in agricultural structures, Member States should be granted the option of setting the minimum thresholds;
Tomēr atbalsta Komisijas centienus nodrošināt pienācīgu finansējumu ilgtspējīgai lauku apvidu politikai saskaņā ar KLP otro pīlāru, kaut arī šā mērķa sasniegšana nedrīkst notikt uz pirmā pīlāra rēķina;
Supports, however, the efforts of the Commission to secure appropriate financing for a sustainable policy for rural areas under the second pillar of the CAP, although that objective must not be attained at the expense of the first pillar;
Norāda, ka, ņemot vērā atsevišķu samazinājumu ietekmi, nevar pieņemt tiešo maksājumu tālāku samazināšanu par 8 % bez ietekmes novērtējuma;
Points out that, in view of the already drastic nature of individual reductions, a further reduction in direct payments of 8% cannot, in the absence of an impact assessment, be accepted;
Uzskata, ka, ņemot vērā daudzos aicinājumus samazināt liela apjoma maksājumus, varētu paredzēt progresīvu modulāciju, balstoties uz pieejamo informāciju un ietekmes novērtējumu, ņemot vērā lauku saimniecību struktūru (apvienības utt.), saimniecības darbaspēku un/vai darbaspēka izmaksas, un īpašos ražošanas veidus atšķirīgajās tiešo maksājumu sistēmās (piemēram, īpašas problēmas, ar ko saskaras lauku saimniecības un reģioni, kuros ir liels mājlopu blīvums salīdzinoši nelielās platībās).
Considers that, in light of widespread calls for a reduction in large payments, a progressive modulation could be envisaged, on the basis of the available information and on the basis of an impact assessment taking into account farm structure (associations etc), farm labour and/or labour costs and specific production types in the different direct payment systems (for example, specific problems of farms and regions with high density livestock on comparatively small areas).
tiešie maksājumi EUR 10 000–100 000 ‐ 1 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 10 000 - 100 000 - 1% (for the entire period 2009-2013)
tiešie maksājumi EUR 100 000–200 000 ‐ 2 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 100 000 - 200 000 - 2% (for the entire period 2009-2013)
tiešie maksājumi EUR 200 000–300 000 ‐ 3 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 200 000 - 300 000 - 3% (for the entire period 2009-2013)
tiešie maksājumi vairāk nekā EUR 300 000 ‐ 4 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of over EUR 300 000 - 4% (for the period period 2009-2013)
Aicina brīvprātīgo modulāciju aizstāt ar obligātu modulāciju;
Calls for voluntary modulation to be replaced by compulsory modulation;
Apzinās, ka līdzšinējā piena kvotu sistēma tas esošajā veidā pēc 2015. gada, visticamāk, netiks turpināta, un aicina Komisiju pilnībā izvērtēt, kāda turpmāk varētu būt piena tirgus organizācija; aicina Komisiju, lai tā periodam pēc 2015. gada iesniegtu tādu pārliecinošu plānu attiecībā uz piena nozari, kurš garantētu piena ražošanas saglabāšanu Eiropā, tostarp arī kalnu apgabalos, attālos apgabalos un citos apgabalos, kur vērojamas specifiskas problēmas;
Is aware that the current system of milk quotas in its present form is unlikely to be continued after 2015, and calls on the Commission to carry out a comprehensive examination of how the organisation of the milk market might look in the future; calls on the Commission to put forward for the period after 2015 a convincing plan for the milk sector that guarantees the continuation of milk production in Europe, including in mountain regions, outlying regions, and other regions with specific difficulties;
Vērš Komisijas uzmanību uz lēmumiem saistībā ar piena maziepakojumu attiecībā uz tirgus pasākumiem un piena fondu 5.9.2007. pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0371 , P6_TA(2007)0372 , P6_TA(2007)0373 .
Draws the Commission's attention to its decisions Texts adopted of 5.9.2007, P6_TA(2007)0371 , P6_TA(2007)0372 , P6_TA(2007)0373 .
Aicina visus iesaistītos izmantot laiku līdz 2015. gadam, lai stabilizētu vai nostiprinātu savas pozīcijas tirgū, un nodrošināt "drošu piezemēšanos" Eiropas piensaimniecības nozarei, vēlams, piemērojot strukturālu kvotu pieaugumu;
Calls on all parties involved to use the time up until 2015 to stabilise or strengthen market positions, and ensure a 'soft landing' for the European dairy sector, preferably by structural quota increases;
Aicina pielāgot piena kvotas tirgum, reaģējot uz pieprasījuma izmaiņām pasaules tirgos; tādēļ uzskata, ka 2008./2009. piensaimniecības gadā attiecībā uz katru dalībvalsti būtu brīvprātīgi jāpalielina kvotas par 2 %; aicina Komisiju piešķirt palielinājumu valsts rezervei; aicina katru gadu pārskatīt kvotu;
Calls for the milk quota to be adjusted according to the market in response to changes in demand on world markets; considers, therefore, that quotas should be increased by 2% in the milk year 2008/2009 on a voluntary basis for each Member State; calls on the Commission to allocate the increase to the national reserve; calls for an annual review of the quota;
Turklāt aicina ievērojami samazināt īpašo papildu nodevu 2009./2010. piena gadam un turpināt samazināšanu nākamajos gados, lai radītu līdzsvaru attiecībā pret kvotu cenu pieaugumu, un aicina veikt kvotām Eiropas mēroga ex-post ieskaitu, kas ļautu kvotas labāk izmantot;
Calls, furthermore, for a substantial reduction in the super-levy for the 2009/2010 milk year and further decreases in subsequent years in order to counterbalance a rise in quota prices and for Europe-wide ex-post offsetting of quotas in order to enable quotas to be better utilised;
Aicina īstenot īpašus papildu pasākumus, lai novērstu, ka kalnu apgabalos un citos problemātiskos apgabalos atstāj novārtā piensaimniecības nozari gadījumā, kad piensaimniecības nozare šajās vietās ir vienīgā alternatīva, vai ja atteikšanās no lauksaimniecības var radīt nopietnus draudus lauku vides attīstībai;
Calls for specific accompanying measures to prevent the dairy industry in mountain regions and other regions with particular difficulties from being abandoned in cases where there are no alternatives to the traditional dairy industry or where abandoning agricultural activity would lead to the loss of areas of natural significance;
Uzskata, ka saskaņā ar 69. pantu ir jāparedz pietiekami līdzekļi, lai saglabātu piensaimniecības nozari, jo īpaši kalnu rajonos, nomaļos apgabalos (piemēram, Azoru salās) un citos problemātiskos apgabalos, ‐ piemēram, papildu platībmaksājumi (līdzīgi pasākumiem cukura nozarē), piemaksas par piena lopu audzēšanu, zālaugu vai lielu ganību platību uzturēšanu, maksājot īpašu "piena naudu" vai izmantojot īpašas reģionālās programmas nozares veicināšanai vai pārstrukturēšanai un īpašu augstas kvalitātes ražojumu veicināšanai;
Considers that sufficient funds to maintain the dairy industry – especially in mountain areas, outermost regions (such as the Azores) and other regions with comparable difficulties – must be made available, primarily by means of Article 69, e.g. by means of top-ups to area payments (comparable to measures in the sugar sector), in the form of premiums for dairy cattle, for grassland or extensive grazing, of a specific milk payment or special regional programmes to reinforce or restructure the sector and to promote specific high-quality products;
Uzskata, ka ražotāju apvienību, nozaru un starpnozaru organizāciju stiprināšana varētu būt vēl viens pārskatītā 69. panta elements;
Considers that strengthening of producer associations, sectoral and inter-professional organisations could constitute a further element of the revised Article 69;
Lūdz Komisijai un dalībvalstīm izskatīt iespēju attiecībā uz valstu kvotu nelineāru pieaugumu, lai ieviestu dalībvalstīm papildu pieaugumus, ja ražošanas kvotas tradicionāli ir trūkušas;
Asks the Commission and the Member States to examine the possibility of a non-linear increase in national quotas with a view to introducing additional increases for Member States where the production quotas have traditionally been in deficit;
Uzskata, ka šo pasākumu finansēšanas nolūkā nepieciešams izveidot īpašu fondu (piena fonds), ko daļēji varētu finansēt no ietaupījumiem, ko dod nozares reforma;
Considers that, in order to finance these measures, it is necessary to create a specific fund (Milk Fund), which could be partly financed from the savings arising from the reform of the sector;
Norāda, ka Eiropas lauksaimniecības panākumi un nākotne ir saistīti ar reģionālu, tradicionālu un citādi atzītu kvalitatīvu un pārstrādātu produktu ražošanu;
Points out that the strengths, and the future, of European agriculture are to be found in regional, traditional and other recognised high quality products and value-added products;
Šajā saistībā aicina Komisiju ieviest "Eiropas zīmi", lai gan Eiropas, gan starptautiskos tirgos identificētu ES lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitāti, kā arī norādītu uz augstajiem vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma standartiem, kādus ievēro to ražošanā;
Calls on the Commission, in this connection, to introduce a 'European mark' to identify the quality of EU agricultural and food production on the European market as well as the international markets, and identifying the strict standards, in relation to the environment, animal welfare and food safety under which production takes place;
Tādēļ aicina Komisiju iesniegt visaptverošu koncepciju, lai uzlabotu Eiropas kvalitatīvo produktu tirdzniecību Eiropas Savienībā un ārpus tās, piemēram, rīkojot informēšanas un popularizēšanas kampaņas, atbalstot ražotāju organizāciju vai cita veida nozares organizāciju darbības veidošanu un attīstību un ieviešot mērķtiecīgu marķējumu, kurā norāda izmantoto lauksaimniecības izejvielu izcelsmi un kurš patērētājiem nodrošina lielāku skaidrību un pārredzamību;
Calls, therefore, on the Commission to present a comprehensive plan for improving the marketing of high quality European products at home and abroad, e.g. by means of information and promotion campaigns, support for the formation and development of the activities of producer organisations or other forms of sectoral organisation and introducing targeted labelling which sets out, in particular, the origin of the agricultural raw materials used and that is clearer and more transparent for consumers;
Aicina Komisiju budžeta korekciju ietvaros palielināt apropriācijas, kas paredzētas informēšanas un popularizēšanas kampaņām iekšējā tirgū un tirgos ārpus ES;
Calls on the Commission to increase, as part of a budget adjustment process, the appropriations earmarked for information and promotion campaigns on the internal market and external markets;
Aicina Komisiju apsvērt nepieciešamību pēc patiesas komunikācijas politikas, kas pievēršas KLP un ir veidota tā, lai mazinātu šķirtni starp "lauksaimniecības pasauli" un pārējo sabiedrību, un kas darbojas ne tikai kā popularizēšanas un reklāmas mehānisms;
Calls on the Commission to consider the need for a genuine communication policy dealing with the CAP which would be designed to reduce the gulf between the agricultural world and society, and which would not function solely as a promotional and advertising mechanism;
Uzskata, ka ražotāju un starpnozaru organizācijām, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kur šādu organizāciju ir ļoti maz, nepieciešams turpmāks atbalsts, lai nodrošinātu lauksaimniekiem izdevīgāku tirgus situāciju attiecībā uz mazumtirdzniecību un tirdzniecību, un vienlaicīgi būtu jāpopularizē kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pārtikas produktu ražošanas ķēdē, ieskaitot alternatīvas pašreizējām ražošanas praksēm;
Considers that producer and inter-professional organisations require further bolstering and support, particularly in Member States in which there are only a small number of such organisations, so as to give farmers a better market position with regard to retail and trade and, concurrently, quality assurance systems in the food production chain should be promoted, including alternatives to existing manufacturing practices;
Aicina Komisiju un dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu spekulācijas, pārtikas produktu tirgus sagrābšanu un pārtikas uzņēmumu karteļu izveidi, izmantojot pašreizējo tiesisko vakuumu vai kontroles trūkumu, ražotāju un patērētāju nepietiekamo organizētību un pienācīgas infrastruktūras trūkumu, to visu darot tikai ar mērķi kāpināt peļņu, samazināt ražotāju cenas un uzspiest augstas cenas patērētājiem;
Calls on the Commission and the Member States to take the necessary measures to prevent speculative activity, capturing of the market in food products and the formation of cartels by food companies exploiting the present absence of legislation or controls, producers' and consumers' lack of organisation, and the lack of suitable infrastructures, measures which are aimed exclusively at boosting profits, reducing producer prices and imposing high prices on consumers;
Izsaka nožēlu, ka Komisija ir palaidusi garām iespēju plašākā mērogā risināt problēmas, kas saistītas ar ES standartiem neatbilstošas pārtikas un lopbarības pieaugošo importu, tādējādi pakļaujot riskam Eiropas Savienības sasniegumus vides un dzīvnieku labturības jomā, kā arī valsts atbalsta atbilsmi sabiedrības interesēm; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus par pasākumiem, lai pēc iespējas ātrāk labotu šo stāvokli un nodrošinātu atbilstību Kopienas tiesību aktiem vides un veselības jomā;
Regrets that the Commission missed the opportunity to tackle more broadly the problems linked to increased imports of food and feed which do not correspond to EU standards and thus risk undermining the EU's achievements in environmental, animal welfare and social conditioning of public aid; calls on the Commission to propose measures to remedy this situation as soon as possible, and to ensure compliance with Community environmental and health legislation;
Aicina Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu koncepciju, lai pasaules tirdzniecības sarunās izvirzītu jautājumus, kas nav tirdzniecības jautājumi un par kuriem Eiropai ir bažas, jo īpaši jautājumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšanu un aizsardzību, dzīvnieku labturību, importēto dzīvnieku un augu produkcijas īpašībām veselības stāvokļa ziņā utt., tā lai novērstu negodīgu konkurenci attiecībā pret Eiropas ražotājiem un nepieļautu, ka uz trešām valstīm tiek "eksportētas" dzīvnieku labturības un vides problēmas; aicina Komisiju PTO sarunās aktīvi aizstāvēt koncepciju par kvalificētu piekļuvi tirgum, lai veicinātu ilgtspējas standartu ievērošanu lauksaimniecībā;
Calls on the Commission to develop as a matter of urgency a comprehensive plan to push through European non-trade concerns in world trade talks, in particular the issue of the recognition and protection of geographical indications, animal welfare, the state of health of imported animal and plant products etc., so as to prevent unfair competition against European producers and to avoid the export of animal welfare and environmental problems to third countries; calls on the Commission to actively advocate in the WTO negotiations the concept of qualified market access with a view to promoting sustainability standards in agriculture;
Norāda, ka Eiropas lauksaimniecība arī turpmāk varēs darboties tikai tad, ja tai būs pienācīga ārējā aizsardzība; tādēļ aicina trešo valstu ražojumiem piemērot tos pašus kvalitātes un drošības standartus, ko piemēro ES ražojumiem;
Points out that European agriculture will not be sustainable in future without appropriate external protection; calls, therefore, for application of the same quality and safety standards to third-country products as to EU products;
Uzskata, ka eksporta subsīdiju atcelšana būtu jāsavieno ar veicināšanas pasākumiem trešās valstīs;
Takes the view that the abolition of export subsidies should be combined with promotional activities conducted in third countries;
Atgādina, ka klimata pārmaiņu kontekstā no lauksaimniecības izriet divi galvenie politikas uzdevumi ‐ to siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšana, kas rada klimata pārmaiņas, un pielāgošanās klimata pārmaiņu ietekmei; uzsver, ka tādēļ lauksaimniecībai ir divkāršs uzdevums ‐ samazināt emisijas, ko tā rada, un vienlaikus pielāgoties sagaidāmās globālās sasilšanas ietekmei;
Recalls that in the context of climate change, two main policy challenges emerge for agriculture: the mitigation of greenhouse gas emissions responsible for climate change and the adaptation to climate change impacts; stresses that this means that agriculture faces a double challenge: reducing its own emissions while adapting to the expected effects of global warming;
Uzsver, ka klimata pārmaiņas ir ne vien vides problēma, bet arī sociālekonomiska problēma un tādēļ apsvērumos un centienos attiecībā uz ekoloģiju lauksaimniecības nozarē ‐ vienā no visievainojamākajām nozarēm, kas tieši ir atkarīga no klimata faktoriem, ‐ būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt lauku apvidu dzīvotspēju ekonomiskā un sociālā ziņā;
Stresses that climate change is not only an environmental but also a social and economic problem and, therefore, environmental concerns and efforts in the agricultural sector, one of the most vulnerable sectors that directly depend on climatic factors, should take into account the need to guarantee the economic and social viability of rural areas;
Atgādina, ka Eiropas Savienībā tas siltumnīcefekts, ko rada lauksaimniecība (kā divu spēcīgu siltumnīcefekta gāzu ‐ metāna un slāpekļa oksīda ‐ avots), ir ierobežots un samazinās, pateicoties to pasākumu īstenošanai, kas jau ir KLP ietvaros, piemēram, savstarpējās atbilstības princips, agrovides sistēmas un citi lauku attīstības pasākumi;
Recalls that agriculture's contribution to the greenhouse effect (as a source of two powerful greenhouse gases: methane and nitrous oxide) is limited, and is diminishing in the EU, due to the implementation of measures already in place within the CAP framework such as CC, agri-environmental schemes and other rural development measures;
Aicina Komisiju pārbaudīt, cik lielā mērā šos panākumus var palielināt, iesaistot lauksaimniecību Kioto protokolā noteiktajos mehānismos;
Calls on the Commission to examine the extent to which these achievements can be further improved by integrating agriculture into the Kyoto Mechanisms;
Uzskata, ka no lauksaimniecības piegādātās atjaunīgās enerģijas ietekme nedrīkst būt vienpusēja, kaitējot lopkopībai, Eiropas un pārējās pasaules iedzīvotāju nodrošinatībai ar pārtiku, ilgtspējīgai attīstībai un bioloģiskajai daudzveidībai; tāpēc aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu attiecībā uz atjaunīgās enerģijas atbalsta pasākumiem saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un vidi; prasa pietiekamu finansējumu, lai veicinātu pētniecību un ieviestu visjaunāko un visefektīvāko enerģijas tehniku, kas pilnā apmērā izmanto biomasu (piemēram, otrās paaudzes biodegvielas); vēlreiz īpaši atgādina, ka biogāzes iekārtas, kuru pamatā ir dzīvnieku izcelsmes atliekvielas, īstermiņā nodrošina vislielāko un ilgtspējīgāko pieauguma potenciālu papildu enerģijas nodrošināšanai no biomasas;
Considers that the supply of renewable energy from agriculture should not be pursued one-sidedly to the detriment of livestock farming and of the security of food supply of people in Europe and throughout the world, of sustainability and of biodiversity; calls on the Commission, therefore, to carry out an impact assessment of support measures for renewable energy in the context of security of food supply and the environment; calls for appropriate funding for research and the introduction of recent and efficient energy technologies which exploit biomass to the full (e.g. second generation biofuels); strongly reiterates the fact that, in the short term, biogas plants based on animal-origin residues have the largest, most sustainable potential for growth in terms of providing additional energy from biomass;
Uzsver, cik liela saistība ir starp lauksaimniecības darbību un ūdens kvalitāti un daudzumu, kā arī norāda, ka lauksaimniecības radītā ietekme uz ūdens vidi jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata, ka vides tiesību aktiem un principam, ka maksā piesārņotājs, ir jābūt pamatprincipiem, lai veiksmīgi sasniegtu ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas mērķus un ekoloģiskos mērķus;
Underlines the strong relationship between agricultural activity and water quality and quantity, and stresses that pressures from agriculture on the water environment need to be managed in a sustainable manner; believes that environmental legislation in combination with the 'polluter pays' principle should be the guiding principle for the effective achievement of sustainable water management and environmental objectives;
Uzskata, ka lauksaimniecības maksājumu sistēma jāturpina attīstīt arī pēc 2013. gada, un, tā kā Eiropas lauksaimniekiem ir nepieciešama drošība attiecībā uz ilgtermiņa plānošanu, aicina Komisiju līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegt visaptverošu novērtējumu attiecībā uz iespējamiem veidiem, kā varētu mainīt sistēmu, jo īpaši ‐ izvirzot stratēģiskos mērķus, kas atspoguļo Eiropas lauksaimniecības attīstību, ar tādiem līdzekļiem kā jauninājumu lietošana, laba zemes izmantošana, produkcijas kvalitātes garantēšana, lauksaimnieku ienākumu saglabāšana un vides un nodrošinātību ar pārtiku; aicina Komisiju veikt analīzi attiecībā uz rūpīgu administratīvo vienkāršošanu, jo īpaši tādiem ikgadējiem maksājumiem, kas nesasniedz EUR 20 000 vienam saņēmējam;
Considers that development of the system of agricultural payments must continue beyond 2013 and calls on the Commission to present, by 30 June 2010, not least in view of the fact that European farmers need long-term planning security, a comprehensive analysis of possible ways of reshaping the system, in particular by setting strategic objectives which reflect the development of European agriculture as a means of exploiting innovation, making good use of land, guaranteeing production quality, maintaining farmers" incomes and safeguarding the environment and security of food supply; calls on the Commission to examine a thorough-going administrative simplification, in particular for annual premium payments of less than EUR 20 000 per recipient;
Norāda, ka lauksaimniecība gan ietekmē un veido bioloģisko daudzveidību, gan arī to apdraud; uzskata, ka ir vajadzīgi pasaules mēroga, vietēji un ES mēroga centieni, lai aizsargātu vērtīgās ekosistēmas funkcijas, ko nodrošina bioloģiskā daudzveidība, proti, gaisa un ūdens attīrīšanu, kultūraugu apputeksnēšanu un aizsardzību pret eroziju;
Points out that biodiversity is affected, created and threatened by agriculture; considers that global, local and EU efforts are needed to protect the valuable ecosystem services that biodiversity provides, namely air and water purification, pollination of crops and protection from erosion;
Uzsver, cik svarīga reģionāla ietekme ir lauku attīstībai pašreizējā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam (un tās finansēšanas instrumentam ‐ Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA)) kā otrajam KLP pīlāram; mudina Komisiju izmantot iespējas, lai saskaņotāk īstenotu reģionālās politikas programmas (struktūrfondus) un varētu īstenot integrētu pieeju jomās, kur iespējams panākt sinerģiju;
Points out that in the current programme period 2007-2013, rural development (and its financing instrument EARDF) as the second pillar of CAP has an important regional impact; urges the Commission to exploit the possibilities for a more coherent implementation in relation to the regional policy programmes (structural funds) in order to come to an integrated approach in fields where synergy can be obtained;