natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ambicioza ES inovāciju politika ir viens no ilgtspējīgas attīstības un darba vietu radīšanas stūrakmeņiem un ka kā galvenā prioritāte tā ir jāiekļauj uzlabotas ekonomiskās koordinācijas sistēmā; pauž nožēlu par to, ka izdevumi pētniecībai un attīstībai euro zonā saglabājas aptuveni 2 % apmērā no IKP, kas ir ievērojami mazāk par ES mērķi paredzēt 3 % izdevumu šajā jomā; aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus attiecībā uz ES pētniecības un attīstības finansēšanu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību sistēmu; aicina dalībvalstis piešķirt vairāk resursu pētniecībai un jauninājumiem un paredzēt nodokļu stimulus uzņēmumiem un universitātēm, kas iegulda pētniecībā un attīstībā, zinot, ka salīdzinājumā ar tiešām subsīdijām šādi stimuli dod lielākas garantijas, ka valsts līdzekļi tiks izmantoti veiksmīgu uzņēmumu atbalstam;
Believes that an ambitious EU innovation policy is one of the main cornerstones of sustainable development and job creation and should be included as a top priority in the framework of an improved economic coordination approach; regrets that research and development expenditures in the euro area stand at around 2% of GDP, and thus fall significantly short of the EU-wide objective of 3%; calls on the Commission to table concrete proposals regarding the financing of R&D within the EU and an efficient framework of intellectual property rights; calls on Member States to allocate more resources to research and innovation and to establish tax incentives for businesses and universities investing in R&D, knowing that, compared with direct subsidies, such incentives are a better guarantee that public resources will be used to support successful ventures;
uzskata, ka darba tirgi jāpadara elastīgāki un ka ir jāatrisina daži tādi tiesību aktu aspekti attiecībā uz pastāvīgu nodarbinātību, kuri var kavēt darba tirgus pielāgošanu; atzīst, ka ilgtermiņā faktiskajām algām un ražīgumam ir jāpieaug vienlaicīgi; pauž nožēlu, ka daudzi no Parlamenta priekšlikumiem nav ņemti vērā, it īpaši priekšlikumi attiecībā uz bērnu aprūpes iestāžu darba uzlabošanu, darba un pārējās dzīves līdzsvara uzlabošanu, tādu stimulu radīšanu, kuri mudinātu darbiniekus atlikt brīvprātīgo pensionēšanos, un politikas izstrādi, kuras mērķis ir iekļaut likumīgos imigrantus darba tirgū un apkarot nelegālo imigrāciju;
Considers that labour markets should be made more flexible and those aspects of the legislation on permanent employment that may act as a barrier to labour market adjustment should be removed; admits that in the long term, real wages and productivity should grow simultaneously; regrets that many of the proposals made by the Parliament have not been taken into account, especially those referring to the improvement of child-care facilities, the achievement of a better work-life balance, the setting up of incentives to encourage workers to delay voluntary retirement, and the establishment of policies aimed at integrating legal immigrants into the labour market and combating illegal immigration;
pauž nožēlu par to, ka pašreizējais izglītības un mūžizglītības līmenis, kas kā galvenā prioritāte jāiekļauj uzlabotas ekonomiskās koordinācijas sistēmā, ir acīmredzami nepietiekams, un piekrīt lielākajai daļai Komisijas ierosināto pasākumu; tomēr pauž nožēlu par to, ka daži Parlamenta apstiprinātie priekšlikumi nav ievēroti, it īpaši priekšlikumi, kuru mērķis ir uzlabot pamatskolu un vidusskolu audzēkņu svešvalodu un matemātikas zināšanas un zinātņu apguvi, izveidot integrētu arodmācību modeli, piesaistīt vairāk studentu zinātniskajai karjerai, stiprināt augstskolu un rūpniecības un tirdzniecības nozares sadarbību, veicināt tādu izglītības piedāvājumu, kurā ņemtu vērā darba tirgus prasības, garantēt augstākās izglītības pieejamību visiem, veicināt mūžizglītību un atbilstīgi risināt ilgtermiņa un jauniešu nodarbinātības problēmas, kā arī nodrošināt informēšanu par pētniecības rezultātiem un to izplatīšanu un izmantošanu;
Regrets that the current levels of education and lifelong learning, which should be included as top priorities in the framework of an improved economic coordination approach, are clearly insufficient and agrees with most of the measures proposed by the Commission; regrets, however, that some of the proposals approved by the Parliament have not been taken on board especially those with the objective of improving the knowledge of foreign languages, mathematics and sciences in primary and secondary education, to achieve an integrated model of professional training, to attract more students to scientific careers, to strengthen cooperation between universities and the industrial and commercial sectors, to encourage educational provision that takes into account labour market demand, to guarantee access to tertiary education for all, to promote lifelong learning and address long-term and youth unemployment accordingly, and to ensure the better communication, dissemination and application of the outcomes of research;
aicina dalībvalstis un Komisiju kā galvenās prioritātes paredzēt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, pētniecības un attīstības politikas uzlabošanu alternatīvu enerģijas avotu un videi draudzīgākas un tīrākas enerģijas jomā, tostarp veicināt plašāku atjaunīgās enerģijas izmantošanu, apņemties vairāk taupīt enerģiju un palielināt efektivitāti, kā arī padziļināt politiskās un ekonomiskās saites ar pēc iespējas vairāk piegādātājvalstīm, lai dažādotu enerģijas avotus un labāk risinātu piegādes deficīta problēmas;
Calls on the Member States and the Commission to include within their top priorities the achievement of an internal market for energy, improved R&D policy on alternative energy sources and more environmentally friendly and cleaner energy, including a push towards the increased use of renewable energies, an increased commitment to energy savings and efficiency, as well as the reinforcement of political and economic links with as many supplier countries as possible in order to diversify energy sources and deal better with shortages of supply;
EMS veiksmīga darbība
A functioning EMU
piekrīt Komisijai, ka pieauguma un inflācijas rādītāju atšķirības, kas eiro zonā attiecīgi sasniedz 4,5 % un 2,7 %, rodas strukturālu iemeslu dēļ; pauž nožēlu, ka inflācijas rādītāju atšķirības dalībvalstīs ar augstu inflācijas līmeni negatīvi ietekmē eiro zonas konkurētspēju un monetāro stabilitāti kopumā; norāda, ka šīs atšķirības dažkārt liecina par pozitīvu ieņēmumu un cenu līmeņa konverģences procesu, kā iemesls ir t.s. "panākšana"; vēlreiz aicina euro zonas dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai veicinātu ekonomiskās un monetārās politikas virzienu efektīvu koordināciju, it īpaši nostiprinot to kopīgās stratēģijas Eurogrupā, lai uzlabotu ekonomiku reālu konverģenci un ierobežotu asimetriskā šoka riskus EMS;
Agrees with the Commission that the disparities in growth and inflation rates within the euro area, with differences of up to 4,5 % in growth and up to 2,7 % in inflation in 2005, is increasingly due to structural reasons; regrets that dispersion in inflation rates among Member States with higher inflation rates has a negative effect on the competitiveness and monetary stability of the euro area as a whole; notes that these differences are sometimes part of a positive process of convergence in revenues and price level, due to the "catch up" process; calls once more on Member States of the euro area to strengthen their efforts towards effective coordination of economic and monetary policies notably through the reinforcement of their common strategies within the Eurogroup, in order to improve the real convergence of economies and to limit the risks of asymmetric shock in the EMU;
atzinīgi vērtē Slovēnijas pievienošanos euro zonai 2007. gada 1. janvārī; aicina jaunās dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Māstrihtas konverģences kritērijus, un vērš uzmanību uz to, ka ECB un Komisijai ir jāpiemēro cenu stabilitātes kritērijs, kas noteikts EK līgumā un kas atšķiras no ECB piemērotā kritērija monetārās politikas īstenošanā, kā arī iesaka ECB un Komisijai novērtēt, vai ir pamatoti saglabāt šādas atšķirības pieejā;
Welcomes Slovenia to the euro area on 1st January 2007; calls on new Member States to undertake the necessary actions to fulfil the Maastricht convergence criteria and draws attention to the fact that the ECB and the Commission must apply the price stability criterium as set out in the EC Treaty, which differs from that applied by the ECB when conducting its monetary policy, and suggests that the ECB and the Commission evaluate whether it is justified to retain such a difference in approach;
atzīst, ka saskaņā ar Māstrihtas konverģences kritērijiem inflācijas līmenis nedrīkst pārsniegt 1,5 % no trijiem labāko dalībvalstu cenu stabilitātes rādītājiem; norāda, ka gan definīcija par trīs labākajām dalībvalstīm cenu stabilitātes ziņā, gan atskaites vērtības definīcija ir rūpīgi jāizpēta, lai atspoguļotu to, ka EMS pašlaik ir 12 ES dalībvalstis, kas izmanto vienotu valūtu, ko regulē kopējā monetārā politika, un ka atšķirīga inflācija to starpā drīzāk atspoguļo strukturālos faktorus nekā atšķirības makroekonomikas politikas nostājās;
Recognises that according to the Maastricht convergence criteria, the rate of inflation must not exceed by more than 1,5 % that of the three best-performing Member States in terms of price stability; points out that both the definition of the three best-performing Member States in terms of price stability as well as the method of calculating the reference value need to be carefully examined to reflect the fact that there are now twelve Member States participating in the EMU, using a single currency, which is managed by a common monetary policy, and that the differentials in their individual inflation performance reflect structural factors rather than differences in macroeconomic policy stances;
aicina Komisiju pievērst vairāk uzmanības finanšu tirgu darbības ietekmei uz euro zonas makroekonomisko situāciju;
Invites the Commission to pay closer attention to the impact of the behaviour of the financial markets on the macroeconomic situation of the euro area;
prasa kompetentajām uzraudzības struktūrām pielikt lielākas pūles, lai novērtētu arbitrāžas fondu darbību attiecībā uz sistēmisko risku, ko tie var radīt, kā arī aicina Eurogrupu izpētīt šo jautājumu;
Urges the competent supervisors to step up their efforts in order to assess the activities of hedge funds more efficiently with regard to the systemic risks which they may create and invites the Eurogroup to examine this issue;
atzinīgi vērtē Padomes panākto vienošanos paust vienotu nostāju ikgadējā Bretonvudas institūciju sanāksmē 2006. gada 19.–20. septembrī Singapūrā; uzstāj, ka labāk jākoordinē dalībvalstu nostāja pārstāvībā SVF; atkārtoti aicina dalībvalstis tiekties tikai uz viena - sākumā, iespējams, euro zonas - pārstāvības apgabala izveidi, lai ilgākā termiņā nodrošinātu saskaņotu ES pārstāvību, kas ietvertu ECOFIN padomes prezidentūru un Komisiju, kuru darbību kontrolētu Eiropas Parlaments;
Welcomes the agreement reached within the Council to speak with one voice at the annual meeting of the Bretton Woods institutions in Singapore of 19 to 20 September 2006; insist that the positions of the Member States' representations within the IMF must be better coordinated; calls on the Member States once again to work towards a single voting constituency, possibly starting as a euro constituency, with a view, in the longer term, to securing consistent EU representation, involving the ECOFIN Council Presidency and the Commission, subject to Parliament's scrutiny;
norāda, ka Līgums nepaskaidro, kā Padomei jāīsteno pilnvaras attiecībā uz maiņas kursa politiku; aicina Eurogrupu, Padomi un ECB vairāk koordinēt savu darbību maiņas kursa politikā;
Points out that the Treaty does not clarify how the Council must exercise its responsibility for exchange rate policy; invites the Eurogroup, the Council and the ECB to step up the coordination of their action in the area of exchange rate policy;
uzsver nepieciešamību padziļināt sadarbību euro zonā, lai stiprinātu ekonomikas pārvaldību un Eiropas integrācijas procesu ar mērķi atrisināt pasaules ekonomiskās problēmas; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai ikgadējā pārskatā par euro zonu turpmāk tiktu paredzēts konkrētāks līdzekļu kopums, kas ļautu padziļināt dialogu starp dažādām ES iestādēm, kuras nodarbojas ar Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldības uzlabošanu; aicina Komisiju nodrošināt stingru atbalstu Eurogrupas darbam un tās priekšsēdētājam;
Highlights the necessity of underpinning cooperation in the euro area in order to strengthen economic governance and the process of European integration so that global economic challenges can be tackled; calls on the Commission, therefore, to ensure that the annual report on the euro area provides, in the future, a more concrete set of tools, which would enable a deeper dialogue between the different EU institutions concerned with improving economic governance of the Union; invites the Commission to provide strong support for the activities of the Eurogroup and its president;
uzskata, ka visu iesaistīto pušu interesēs būtu vismaz reizi ceturksnī izveidot Parlamenta un ECB monetārajam dialogam līdzīgu regulārāku un strukturētāku dialogu par makroekonomiskiem jautājumiem starp Eurogrupu, Komisiju un Parlamentu, lai nostiprinātu esošās sistēmas un apspriestu uzdevumus, ar kuriem saskaras eiro zonas ekonomika, un to risināšanas veidus;
Considers that it would be beneficial to all parties involved, if a more regular and structured dialogue on macroeconomic issues between the Eurogroup,the Commission and Parliament, similar to the monetary dialogue between Parliament and the ECB, were established to take place at least quarterly, in order to deepen the existing frameworks and debate challenges facing the euro area economy and ways to tackle them;
uzskata, ka regulāras Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu sanāksmes ir neapšaubāmi svarīgas, jo tās varētu palīdzēt dalībvalstu parlamentiem sniegt lielāku ieguldījumu nepieciešamajā ekonomikas politikas koordinācijā;
Believes that the regular meetings of the Parliament and national parliaments could clearly play a significant role in helping develop a better ownership by national parliaments of the required economic policy coordination;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eurogrupas priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the president of the Eurogroup, the Council, the Commission, and the European Central Bank.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju ( 2006/2174(INI) )
European Parliament resolution on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( 2006/2174(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju ( COM(2005)0504 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( COM(2005)0504 ),
ņemot vērā priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras vides stratēģijas direktīva) ( COM(2005)0505 ),
having regard to the proposal for a directive establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (the Marine Strategy Directive) ( COM(2005)0505 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar kuru izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy OJ L 327, 22.12.2000, p.
(Ūdens pamatdirektīva) un kuras mērķis ir arī veicināt teritoriālo un jūras ūdens vides aizsardzību, kā arī jūras piesārņošanas novēršanu un likvidēšanu,
(the Water Framework Directive), whose objectives include contributing to the protection of territorial and marine waters and the prevention and elimination of marine pollution,
ņemot vērā jaunāko Eiropas Vides aģentūras (EVA) sagatavoto un 2005. gadā publicēto ziņojumu par vides stāvokli http://reports.eea.europa.eu/state_of_environment_report_2005_1/en
having regard to the latest State of the Environment Report of the European Environment Agency (EEA), published in 2005 http://reports.eea.europa.eu/state_of_environment_report_2005_1/en
ņemot vērā Konvenciju par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (Helsinku Konvencija) http://www.helcom.fi/stc/files/Convention/Conv0704.pdf
having regard to the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area (Helsinki Convention) http://www.helcom.fi/stc/files/Convention/Conv0704.pdf
ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un tās papildprotokolus (Barselonas Konvencija) http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l28084.htm
having regard to the Convention on the Protection of the Mediterranean Sea Against Pollution, and its additional protocols (the Barcelona Convention) http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/128084.html
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6-0364/2006 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0364/2006 ),
tā kā Sestā rīcības programma vides jomā norāda, ka prioritāte ir jāpiešķir jūras reģionu labākai aizsardzībai un labākai vides integrēšanai Kopienas pārējos politikas virzienos;
whereas the 6th EAP indicates the priority of actions towards further protection of marine areas and better integration of environment into other Community policies,
tā kā tūrisms, zivsaimniecība un akvakultūra var teicami attīstīties tikai tādā jūras vidē, kuras vides stāvoklis ir labs;
whereas tourism, fisheries and aquaculture are activities that can only be well developed within a marine environment that presents good environmental status,
tā kā 2002. gadā Johannesburgā ilgtspējīgai attīstībai veltītās augstākā līmeņa tikšanās laikā puses vienojās līdz 2012. gadam ievērojami samazināt jūras bioloģiskās daudzveidības izzušanu un šo apņemšanos atjaunoja konferencē par bioloģisko daudzveidību, kura notika 2006.gadā Kuritibā;
whereas at the Johannesburg World Summit on Sustainable Development in 2002, the Parties agreed to significantly reduce the rate of marine biodiversity loss by 2012, a commitment reiterated at the Conference on Biodiversity, in Curitiba, in 2006,
tā kā dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai saglabātu jūras dabiskos biotopus un bioloģisko daudzveidību, kā arī lai aizsargātu piekrastes ekosistēmas; tā kā šādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu dalībvalstu jūrās;
whereas Member States should take all appropriate measures to conserve natural habitats and biological diversity in the sea and to protect their coastal ecosystems; whereas such measures should also be taken in order to ensure the sustainable use of natural resources within their seas,
tā kā pārdomāta politika ir atkarīga no augstvērtīgas informācijas, bet zinātniska informācija ir jāizmanto visos pārvaldības līmeņos, lai noteiktu nepilnīgās zināšanas un tās papildinātu, samazinātu dublēšanos datu vākšanā un pētniecībā, kā arī lai veicinātu jūras zinātnes un datu saskaņošanu, plašu izplatīšanu un izmantošanu;
whereas good policy depends on high-quality information, and the use of scientific information is required across the different levels of governance, which should identify and fill knowledge gaps, reduce duplicated data collection and research, and promote the harmonisation, broad dissemination and use of marine science and data,
tā kā nav lieki vēlreiz uzsvērt, ka kritērijiem, kas izvēlēti laba vides stāvokļa definēšanai, jābūt pietiekami tālejošiem, jo šie kvalitātes mērķi, iespējams, noteiks pasākumu programmas ilgstošā nākotnē;
whereas it cannot be stressed enough that the criteria selected to define good environmental status must be sufficiently far-reaching since these quality targets will probably govern the programmes of measures for a long time to come,
tā kā, lai aizsargātu un uzlabotu jūras vidi noteiktā jūras apgabalā, ir vajadzīgi pārrobežu pasākumi visās jomās, kuras ietekmē attiecīgo apgabalu, piemēram, var būt vajadzīgi pasākumi attiecīgajā jūras apgabalā un blakus esošajos jūras un piekrastes apgabalos, sateces baseinā un dažu pārrobežu pasākumu gadījumā – citos reģionos;
whereas, in order to protect and improve the marine environment in a particular marine area, cross-border measures are required in all the sectors affecting the area concerned, i.e. measures may be required within the marine area and in adjacent marine and coastal areas, in the catchment area and, in the case of some cross-border substances, in other regions,
tā kā daži arktiskie ūdeņi ir nozīmīgi Kopienai un Eiropas Ekonomikas zonai un tā kā dažas dalībvalstis (Dānija, Somija un Zviedrija) ietilpst Arktikas padomē;
whereas some Arctic waters are of importance for the Community and the European Economic Area, and some Member States (Denmark, Finland and Sweden) are part of the Arctic Council,
tā kā nākamā ES paplašināšanās 2007. gadā sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos piepulcēs Eiropas ūdeņiem Melno jūru;
whereas the future EU enlargement in 2007 to Bulgaria and Romania will then include the Black Sea in European waters,
tā kā jūras vides aizsardzību un veicināšanu nav iespējams efektīvi veikt vienas valsts spēkiem un tai ir vajadzīga cieša reģionāla sadarbība, kā arī citi atbilstīgi starptautiski pasākumi,
whereas the protection and enhancement of the marine environment cannot be effectively accomplished by national efforts alone but requires close regional cooperation and other appropriate international measures,
atzinīgi vērtē Komisijas jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju un tās visaptverošo mērķi veicināt jūru ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī jūras ekosistēmu saglabāšanu; ar nožēlu konstatē, ka jūras vides stratēģijas direktīvas priekšlikums pašreizējā veidolā nespēs mobilizēt reģionālās un vietējās varas iestādes, lai tās veiktu atbilstīgus pasākumus;
Welcomes the Commission's Thematic Strategy on the protection and conservation of the marine environment and its overarching objective of promoting sustainable use of the seas and conservation of marine ecosystems, but considers, with disappointment, that the proposal for a Marine Strategy Directive in its present form will not succeed in mobilising the regional and local authorities to take the appropriate measures;
ir pārliecināts par ES vadošo lomu šajā procesā un tāpēc aicina īstenot stingru ES jūras aizsardzības politiku, kas novērsīs turpmāku bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un jūras vides pasliktināšanos, kā arī aicina veicināt jūras bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu;
Believes in the leadership role of the EU in this process and therefore calls for a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment and fostering the restoration of marine biodiversity;
aicina iekļaut Jūras vides stratēģijas direktīvā vienotu visai ES kopēju laba vides stāvokļa definīciju; labs vides stāvoklis nozīmē, ka visas jūras ekosistēmas kādā konkrētā jūras reģionā pārvalda tādējādi, lai mainīgas vides apstākļos tās darbotos līdzsvaroti un pašuzturoši un lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību un cilvēku darbību; uzskata, ka tas veicinās Jūras vides stratēģijas direktīvas efektīvāku īstenošanu;
Calls for the inclusion in the Marine Strategy Directive of a common EU-wide definition of good environmental status (GES), understood as the environmental status when all the marine ecosystems within a given Marine Region are managed in ways which allow them to function in a balanced, self-sustaining way in the face of environmental change, supporting both biodiversity and human activities; considers that this would make for greater effectiveness in the implementation of the Marine Strategy Directive;