natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka Revīzijas palātas 2. ieteikumā pausts, ka vietējo rīcības grupu biedri ’nedrīkst piedalīties nevienā diskusijā, vērtēšanā vai lēmumā par projektu’, ja viņiem ir jebkāda ’personiska, politiska, profesionāla vai komerciāla ieinteresētība projekta priekšlikumā’; turklāt norāda, ka Finanšu regulā ir aizliegtas darbības, kas var izraisīt interešu konfliktu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka vietējo rīcības grupu projektu novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas komiteju biedri pilnībā piemēro Finanšu regulu; piekrīt, ka attiecīgā gadījumā vienmēr ir jāsniedz rakstiska interešu deklarācija un interešu deklarācijas ir jāpublicē sanāksmes protokolā;
Notes in recommendation 2 that members of the local action groups (LAGs) should ’be absent from any discussion, assessment or decision’ where they have any ’personal, political, professional or business interest in a project proposal’; notes, in addition, that the Financial Regulation prohibits actions that may result in a conflict of interest; invites the Commission and the Member States to ensure that the Financial Regulation is fully applied by members of the LAG's project assessment and decision making committees; agrees that a written declaration of interest should always be made where relevant and that declarations of interest should be published in the minutes of the meeting;
aicina Komisiju nodrošināt skaidru jēdziena ’ieinteresētība projektā’ definīciju un uzskata, ka detalizētai visu lēmumu pieņemšanas sanāksmju protokolēšanai jākļūst par normu, lai novērstu bažas par netaisnīgu projektu atlasi un uzlabotu lēmumu pieņemšanas pārredzamību un neitralitāti;
Calls on the Commission to ensure a clear definition of the notion of ’interest in a project’ and takes the view that detailed minutes of all decision making meetings should become the norm, to allay concerns about unfairness in project selection and to reinforce transparency and neutrality in decision making;
aicina Komisiju bez kavēšanās ieviest pasākumus, ar ko palielina projektu atlases pārredzamību, izmantojot Meklenburgas–Priekšpomerānijas (Vācija) un Luāras (Francija) piemērus, un uzskata, ka ir jāievieš sistēma vietējo rīcības grupu projektu atlases sanāksmju protokolu publicēšanai to tīmekļa vietnēs;
Calls on the Commission to introduce, without delay, measures that increase the transparency of project selection, using the examples of Mecklenburg-Vorpommern (Germany) and Pays de la Loire (France) and believes that a system under which LAGs publish minutes of project selection meetings on their websites should be introduced;
VIII daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 6/2010 ’Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus?’
Part VIII - Special Report No 6/2010 of the Court of Auditors entitled ’Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?’
norāda, ka kopumā 2006. gada ES cukura reforma bija veiksmīga un tika sasniegti mērķi paaugstināt konkurētspēju un mazināt cenu starpību ES iekšējā un pasaules tirgū;
Notes that, in general terms, the 2006 reform of the Union sugar market was successful and achieved the objectives of increasing competitiveness and bridging the price gap between the internal Union and world market;
norāda, ka Revīzijas palātai ir iebildumi attiecībā uz konkurētspējas noteikšanu, pamatojoties tikai uz reģioniem; uzsver, ka Komisijai nebija iespējas izvērtēt atsevišķu audzētāju un ražotņu faktisko konkurētspēju; līdz ar to, ja reģiona konkurētspēja tika pamatota nevis uz tā reālo potenciālu, bet uz tirgus traucējumiem, ko izraisījušas politisku iemeslu dēļ noteiktās relatīvi augstās kvotas dažos reģionos, pauž bažas par to, ka reformas izveidotā jaunā situācija negarantē labāko rezultātu attiecībā uz šo reģionu reālās konkurētspējas potenciālu;
Notes that the Court of Auditors has reservations concerning the measurement of competitiveness based solely on regions; emphasises that the Commission did not have the opportunity to examine the actual competitiveness of individual growers and factories; is concerned that, if, accordingly, the competitiveness in a region is based not on its real potential but on the distortion of the market owing to relatively high quotas in some regions based on political criteria, the new situation created by the reform does not guarantee the optimum in terms of the real competitive potential of these regions;
piekrīt Revīzijas palātai, ka dati par cukura ražotāju produktivitāti un efektivitāti varētu būt ļoti noderīgi reformas īstenošanas novērtēšanā; tādēļ jautā Komisijai, kādēļ tā nepieprasīja šādus datus kā priekšnoteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai;
Agrees with the Court of Auditors that data on the productivity and efficiency of sugar producers could be very useful for the purpose of assessing the implementation of the reform; accordingly, asks the Commission why it did not require such data as a prerequisite for receiving financial assistance;
jautā Komisijai, kādēļ lielajiem cukura ražotājiem, kuri atteicās no savām kvotām, pieņemot kompensāciju no pārstrukturēšanas fonda kā finansiālu stimulu aiziešanai no nozares, netika prasīts sniegt informāciju par to, kā šī kompensācija tika izmantota; turklāt norāda, ka šādas informācijas apkopošana un apstrāde ir svarīga, lai veicinātu efektīvāku un lietderīgāku kopējās lauksaimniecības politikas organizāciju nākotnē;
Asks the Commission why the big sugar producers who have renounced their quotas by accepting compensation from the restructuring fund as a financial incentive to leave the sector were not asked to provide information on the way that they used that compensation; notes, in addition, the importance of collecting and handling such information in order to promote a more effective and efficient organisation of the Common Agricultural Policy in the future;
atgādina, ka cukura ražotnes ieņem nozīmīgu vietu lauksaimniecības politikā un to atrašanās noteiktā vietā ir priekšnoteikums cukurbiešu audzēšanai, taču tas neattiecas uz tradicionāliem cukurniedru pārstrādātājiem, ņemot vērā to, ka cukurniedres ražo ārpus Eiropas Savienības; tādēļ jautā Komisijai, kādam sabiedriskam mērķim kalpoja pārejas posma atbalsta izmaksāšana cukurniedru nozarei;
Recalls that sugar factories occupy an important place in agricultural policy and their presence locally is a prerequisite for beet production, although this does not apply to traditional sugar cane refiners given that sugar cane is produced outside the Union; accordingly, asks the Commission what public good was served by the transitional aid paid to the sugar cane industry;
attiecībā uz papildu izoglikozes kvotām uzsver, ka tās rūpnieciskā ražošana nav saistīta ar vietēju kukurūzas un citu izejvielu pieejamību un, kā norāda Komisija, kukurūzas un citu izoglikozes pārstrādei izmantoto izejvielu cena nemainās; tādēļ atzīmē, ka izoglikozes pieprasījums un patēriņa modelis būtiski atšķiras no cukura patēriņa; tādēļ piekrīt Revīzijas palātai, ka ’nav skaidrs, kāpēc šīs bez maksas piešķirtās papildu kvotas tika iekļautas turpmākajā kvotu samazināšanas plānā’ Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 43. punkts
Emphasises, as far as the additional isoglucose quota is concerned, that its industrial production is not connected with the local availability of maize and other raw materials and that, as the Commission mentions, the price of maize and other raw materials used for processing isoglucose remains unaffected; notes, accordingly, that the demand and the pattern of isoglucose consumption are fundamentally different from sugar consumption; agrees, as a result, with the Court of Auditors that ’the logic of including those additional quotas free of charge in the subsequent quota reductions is far from clear’ Special Report No 6/2010, point 43.
, un jautā Komisijai, kādam sabiedriskam mērķim kalpoja bezmaksas kvotu piešķiršana izoglikozes ražotājiem;
and asks the Commission what public good was served in the case of the free allowances which were given to isoglucose producers;
aicina Komisiju pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas shēmai piešķirtie līdzekļi tika izmantoti dažu ES ražotņu pārcelšanai uz trešām valstīm, kurām ES piemēro atvieglojumu režīmu, ņemot vērā, ka produktivitātes subsidēšana ārpus Eiropas nebija cukura reformas mērķis;
Calls on the Commission to examine whether funds provided for the restructuring scheme were used for relocation of some Union factories to third countries that receive preferential treatment from the Union, given that subsidising productivity outside Europe was not one of the objectives of the sugar reform;
vērš Komisijas uzmanību uz to, ka ieguvumi no rūpniecības koncentrācijas palielinājuma nozarē neradīja vai gandrīz neradīja cenu samazinājumu patērētājiem; tādēļ jautā, vai cukura reformas laikā vai tās kontekstā Komisija veica kādus pasākumus vai īstenoja iniciatīvas nolūkā nodrošināt, lai neiesaiņotā cukura cenu samazinājums atspoguļotos galapatērētājam piedāvātajā cenā;
Draws the Commission's attention to the fact that the benefits of the increase in industrial concentration in the sector are combined with no or limited transfer of price reductions to consumers; queries, accordingly, whether the Commission took any measures or initiatives during, or within the context of, the sugar reform in order to ensure that reductions in the price of bulk sugar would be passed on to the final consumer;
norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas īpašo ziņojumu ir ’ļoti lielas atšķirības, sākot no neto pārpalikuma EUR 390 par katru atteikto tonnu salīdzinājumā ar tīrajām slēgšanas izmaksām un beidzot ar neto deficītu EUR 226 par tonnu’ Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 72. punkts
Notes that, according to the Court of Auditors’ special report, there are ’very wide variations ranging from a net surplus of EUR 390 per tonne renounced compared to the net closure costs to a net deficit of EUR 226 per tonne’ Special Report No 6/2010, point 72.
, un vēlas uzzināt, vai bija iespējams izstrādāt reformu tā, lai mazinātu šīs atšķirības;
and wonders whether the reform could have been designed in a way which could have minimised these variations;
piekrīt Revīzijas palātai, ka ’nav visaptverošu datu par to, kā atteikšanās no kvotām ir ietekmējusi vietējo tautsaimniecību, cik darbavietas ir zudušas un vai cilvēkiem, kuri iepriekš bija nodarbināti slēgtajās rūpnīcās, ir piedāvāts cits darbs’ Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 73. punkts
Agrees with the Court of Auditors that ’there is no comprehensive data on the impact of quota renunciations on the local economies, on how many jobs were lost or alternative employment of the staff previously employed at the factories which were dismantled’ Special Report No 6/2010, point 73.
, un uzskata, ka šie dati būtu ļoti noderīgi visaptveroša priekšstata gūšanai par reformas ietekmi uz attiecīgajiem reģioniem; tādēļ norāda, ka, piešķirot saņēmējam līdzekļus no Eiropas Savienības, mēs, pamatojoties uz Eiropas nodokļa maksātāja tiesībām zināt, varam sagaidīt pārredzamu atgriezenisko informāciju par to, kā šie līdzekļi tika izlietoti, un tas nekādā ziņā nav pretrunā dalībvalstu kompetencēm;
and considers these data very useful in order to have an overall picture of the reform on the regions concerned; notes, accordingly, that when funds from the Union flow towards a beneficiary, a reverse flow of transparent information on the way these funds were used, which is in no way contradictory to the Member States’ competencies, can be expected, based on the European taxpayer's right to know;
piekrīt Revīzijas palātai, ka dalībvalstīm, kuras nolēma piešķirt dažādošanas atbalstu, bija jāizstrādā valsts pārstrukturēšanas programmas, kurās sīki izklāstīti veicamie dažādošanas pasākumi reģionos, uz kuriem attiecas reforma, un bija jāinformē Komisija par šīm programmām; tādēļ aicina Komisiju sniegt norādes par dažādošanas atbalsta ietekmi uz attiecīgajiem reģioniem;
Agrees with the Court of Auditors that the Member States which decided to grant aid for diversification should have established national restructuring programmes detailing the diversification measures to be undertaken in the regions concerned and should have informed the Commission about these programmes; calls, accordingly, on the Commission to give an indication of the impact of the diversification aid on the regions affected;
piekrīt Revīzijas palātai, ka Komisijai būtu jāierosina virkne pasākumu, ’kas novērstu pašreizējās kvotu sistēmas neelastību un ierobežojumus, kuri nelabvēlīgi ietekmē audzētāju un ražotāju konkurētspēju’ Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 2. ieteikums
Agrees with the Court of Auditors that the Commission should propose a series of measures ’to remove the rigidities and constraints in the current quota system which affect adversely the competitiveness of growers and producers’ Special Report No 6/2010, recommendation 2.
attiecībā uz Revīzijas palātas piezīmi, ka ES ir kļuvusi daudz atkarīgāka no importa, nevar sniegt vērtējumu par Komisijas atbildi, ka kopumā ’pašapgādes līmeni pēc reformas saglabātā kvotu apjoma ietvaros (aptuveni 85 %) var uzskatīt par apmierinošu’ Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, Komisijas atbilde, 58. punkts
Is unable, with regard to the Court of Auditors’ remark that the Union has become more dependent on imports, to pass judgment on the Commission's reply that, in general terms, ’the level of self-supply within quota maintained after the reform (around 85 %) can be considered satisfactory’ Special Report No 6/2010, Commission reply, point 58.
, ņemot vērā, ka ES tirgus tika atvērts trešām valstīm; norāda, ka diskusija par piegāžu pieejamību nav labi dokumentēta un pamatota, tādēļ Parlamentam nebija piekļuves pētījumiem par cukura pieejamības optimālo līmeni vai iespējamiem seku scenārijiem cukura nepieejamības gadījumā un iespējamām reakcijām (un atbilstīgajām izmaksām) pasaules cukura tirgus būtisku traucējumu gadījumā;
, taking into account the opening of the Union market to third countries; notes that the discussion on availability of supply is not well documented or substantiated, Parliament had no access to any studies regarding the optimum level of sugar availability or possible scenarios demonstrating the consequences of its unavailability and the possible reactions (and the relevant costs) in case of a major disruption of the world sugar market;
atzinīgi vērtē labi sagatavotā un konstruktīvā Revīzijas palātas ziņojuma publicēšanu un Palātas veikto rūpīgo analīzi;
Welcomes the publication of the well-prepared and constructive report by the Court of Auditors and the thorough analysis carried out by the Court;
uzskata, ka prioritāro projektu definīcijas uzlabošana varētu vēl vairāk sekmēt sadarbību un ES finanšu resursu koncentrēšanu; aicina Komisiju noteikt prioritāro projektu definīciju atbilstoši uzskatāmām vajadzībām, kas saistītas ar pašreizējiem un nākotnē paredzētiem dzelzceļa pakalpojumiem;
Is of the opinion that improvements in the definition of the Priority Projects could further enhance the co-ordination and concentration of Union financial resources; calls on the Commission to determine the definition of Priority Projects according to demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services;
aicina Komisiju veikt pasākumus, kas nepieciešami dzelzceļa infrastruktūras pielāgošanai Eiropas dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu vajadzībām, izveidojot trūkstošos posmus pārrobežu apgabalos, novēršot satiksmes sastrēgumu veidošanos svarīgos dzelzceļa mezglos un nomainot vai uzlabojot veco dzelzceļa infrastruktūru;
Calls on the Commission to take necessary action in order to adapt the rail infrastructure to cater for trans-European services while creating missing links at cross-border locations, removing bottlenecks on important junctions and replacing or upgrading the old rail infrastructure;
atzinīgi vērtē Komisijas centienus ar pieņemto tiesību aktu palīdzību panākt progresu Eiropas līmenī; uzskata, ka Komisijai ir jāturpina uzlabot sadarbību ar dalībvalstīm, lai ES līmenī pieņemtie tiesību akti par dzelzceļa pārvadājumu drošību un pasažieru tiesībām, tirgus atvēršanu un savstarpējo izmantojamību ES mērogā tiktu veiksmīgi transponēti dalībvalstu tiesību aktos;
Welcomes the Commission's effort to make progress at European level with the legislation adopted; is of the opinion that the Commission should further improve cooperation with the Member States in order for legislative measures regarding rail safety and passenger rights, market opening and interoperability at the Union level to be successfully transposed into national legislation;
atzinīgi vērtē Komisijas centienus turpināt ieguldīt ievērojamus resursus projektu sagatavošanas uzlabošanai;
Welcomes the Commission's efforts to continue investing significant resources which contribute to the improvement of project preparation;
mudina Komisiju pirms ierosināto projektu apstiprināšanas finansējuma saņemšanai no Kohēzijas fonda konsultēties ar neatkarīgiem dzelzceļa infrastruktūras ekspertiem, lai labāk izvērtētu projektu tehniskos aspektus;
Urges the Commission to consult external rail infrastructure experts in order to better evaluate the technical aspects of proposed projects prior to their approval under the Cohesion Fund;
uzsver nepieciešamību veicināt labāku projektu sagatavošanu, lai attiecībā uz nākotnes projektiem samazinātu tādu neparedzētu faktoru izraisītu izmaksu palielināšanās risku kā negaidīti sarežģīti ģeogrāfiskie apstākļi un vides aizsardzības prasības;
Stresses the need to promote better preparation of projects in order to reduce the risk of cost escalations of future projects influenced by unforeseeable factors, such as unexpectedly difficult geographical conditions, and environmental protection requirements;
norāda, ka dažkārt infrastruktūras nodošana ekspluatācijā mēdz kavēties; aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm, lai nākotnes plānošanas procesā ieviestu vajadzīgos uzlabojumus;
Notes that there are sometimes delays before infrastructure becomes available for use; asks the Commission to cooperate more closely with the Member States in order to make the necessary improvements in future planning;
atzinīgi vērtē to, ka efektīvā darbība posmos, kas paredzēti ātrgaitas pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, atbilst plānotajam;
Welcomes effective performance on sections dedicated to high-speed passenger services, which is found to be in line with expectations;
norāda, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi dažādus sarežģījumus, tostarp sliežu platuma, izmantotās enerģijas veida, vilcienu satiksmes kontroles (signalizēšanas) sistēmu, vilcienu garuma un darbības noteikumu atšķirības; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm labāku palīdzību šādu sarežģījumu risināšanā, jo tas sekmētu uzlabojumus Eiropas transporta sakaru attīstībā; norāda, ka Eiropas Savienības rīcībai ir būtiska loma valstu transporta tīklu savstarpējās izmantojamības veicināšanā, vienlaikus sniedzot efektīvu finansiālo atbalstu;
Notes that the Court of Auditors observed various complications, including differences in gauge, traction energy, train control (signalling) systems, train length and operational rules; asks the Commission to better assist the Member States in making progress to alleviate such complications which would facilitate improvements in developing trans-European transport links; points out that the Union needs to play an important role in promoting the interoperability of national networks along with efficient financial support;
uzskata, ka Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras atbildības joma ir jāpaplašina, palielinot efektīvu kontroli un nodrošinot līdzfinansējuma saņemšanai iesniegto prioritāro projektu izvērtēšanas procedūru;
Is of the opinion that the responsibilities of the TEN-T Executive Agency need to be extended in terms of an increase of effective control and the evaluation procedure in respect of the co-financing of Priority Projects;
X daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 9/2010 ’Vai līdzekļi ES struktūrpasākumiem ūdensapgādei sadzīves patēriņam ir izlietoti, lai panāktu labāko rezultātu?’
Part X - Special Report No 9/2010 of the Court of Auditors entitled ’Is EU Structural Measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?’
105 atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstruktīvos ieteikumus un aicina dalībvalstis vairāk uzmanības veltīt vides un ekonomikas interesēm atbilstīgai integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai un, izstrādājot ES līdzfinansējuma programmas un projektus, vienlaikus censties maksimāli palielināt ES līdzdalības pievienoto vērtību;
Welcomes the Court of Auditors’ constructive recommendations and invites the Member States to pay greater attention to integrated water management, which serves both environmental and economic interests, while preparing their programmes and projects for Union co-financing and to aim for maximising the added value of Union intervention;
uzsver nepieciešamību pēc rūpīgākas projektu pārbaudes pieteikumu iesniegšanas posmā, lai novērstu sagaidāmo rezultātu trūkumus; tāpēc aicina Komisiju turpināt uzlabot norādījumu un pārbaudes sarakstu lietošanu, nosakot skaidrākus dotāciju pieteikumu novērtēšanas kritērijus, lai uzlabotu procedūru un rezultātu efektivitāti un konsekvenci, kā arī nodrošinātu piemērotus turpmākos pasākumus gadījumos, kad nav sniegta prasītā informācija vai nav īstenota vajadzīgā darbība;
Underlines the need for more rigorous examination of projects at the application stage in order to prevent shortcomings; accordingly, invites the Commission to further improve the use of guidance and checklists by providing clearer criteria for assessing the grant applications in order to enhance the effectiveness and consistency of the procedures and their results, as well as to ensure proper follow-up action in cases of non-provision of required information or action;
ir nepatīkami pārsteigts par Revīzijas palātas konstatējumu, ka dažu projektu īstenošana tikusi pabeigta vairākus gadus pirms revīzijas, taču tie nav nodoti ekspluatācijā papildu infrastruktūras trūkuma dēļ; tāpēc mudina dalībvalstis vairāk pūļu ieguldīt projektu pareizā plānošanā, lai novērstu situāciju, ka tik dārga infrastruktūra, kāda ir ūdensapgādes nozarē, nevar darboties ūdensapgādes tīklā trūkstošu savienojumu dēļ;
Is shocked by the Court of Auditors’ finding that although some projects were completed several years before the audit took place, they were not in operation because of a lack of complementary infrastructure; accordingly, urges the Member States to strive for better planning of projects in order to prevent expensive infrastructures, such as those in the water supply sector, from not functioning as a result of missing links in the network;
aicina dalībvalstis arī nodrošināt labāku plānošanu, veicot visaptverošu pieprasījuma novērtējumu, un pēc iespējas raudzīties, lai ieguldījumi būtu efektīvi un ekonomiskā ziņā izdevīgi, paredzot arī iespējas atgūt izmaksas no lietotājiem un palielināt ūdens izmantošanas efektivitāti ūdens resursu aizsargāšanas nolūkā, kā arī īstenot mērķi palielināt ūdens izmantošanas efektivitāti un mazināt ūdens zudumus;
Also invites the Member States to ensure better planning by making comprehensive needs assessments and to ensure, as far as possible, that investments are efficient and economic by considering the potential to recover costs from users and to increase the efficiency of the water use in order to protect water resources, but also by aiming to increase the efficiency of water use and reducing losses;