natgillin/translations-raw huggingface dataset:
šajā sakarā atgādina jaunās iespējas, ko piedāvā plānoto "Humanitāro cīņas grupu" turpmāko operāciju finansēšana dabas katastrofu gadījumos, kuros nepieciešami gan militārās, gan civilās palīdzības līdzekļi, kā tas nesen bija cunami katastrofas gadījumā Dienvidāzijā; šajā sakarā aicina Padomi un Komisiju izstrādāt jaunu priekšlikumu, kas ņemtu vērā arī Eiropas Parlamenta priekšlikumu par Eiropas civilo miera korpusu un Eiropas brīvprātīgās palīdzības korpusa izveidošanu, ko paredz Konstitūcijas III-321. pants;
To that end, recalls the new possibilities offered by the financing of future interventions by the planned "Humanitarian Battle Groups" in cases of natural disasters in which a mixture of military and civil means of assistance are necessary, as was recently the case with the tsunami disaster in South Asia; calls, in this regard, on the Council and the Commission to draw up a new proposal which also takes into account the proposal of the European Parliament for a European Civil Peace Corps and the setting-up of a European Voluntary Aid Corps as provided for in Article III-321 of the Constitution;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas drošības stratēģiju (2004/2167(INI))
European Parliament resolution on the European Security Strategy ( 2004/2167(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas parakstīts Romā, 2004. gada 29. oktobrī,
having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, signed in Rome on 29 October 2004,
ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, ievērojot Grieķijas prezidentūras iniciatīvu neformālajā Ārlietu Ministru Padomē (Kastellorizonā, 2003. gada maijā) un Saloniku Eiropadomes (2003. gada 19. un 20. jūnijā) secinājumus,
having regard to the European Security Strategy adopted by the European Council on 12 December 2003 , following an initiative in this connection by the Greek Presidency, the informal Council of Foreign Ministers (Kastellorizon, May 2003) and the conclusions of the Thessaloniki European Council (19-20 June 2003),
ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju attiecībā uz konferenci par Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanu 2005. gadā un attiecībā uz kodolieročiem Ziemeļkorejā un Irānā Pieņemti teksti, P6_TA(2005)0075.
having regard to its resolution of 10 March 2005 on the Non-Proliferation Treaty 2005 Review Conference - Nuclear arms in North Korea and Iran Texts adopted, P6_TA(2005)0075 .
ņemot vērā priekšlikumu Baltajai grāmatai par Eiropas drošību, ko ES Drošības pētījumu institūts iesniedza 2004. gada maijā,
having regard to the Proposal for a White Paper on European defence as presented by the EU Institute for Security Studies in May 2004,
ņemot vērā ziņojumu par Cilvēku drošības doktrīnu Eiropai, kas ES Kopējās ārējās un drošības politikas Augstajam pārstāvim iesniegts 2004. gada 15. septembrī Izpētes grupas Barselonas ziņojums par Eiropas drošības iespējām
having regard to the report on a Human Security Doctrine for Europe as presented to the EU High Representative for Common Foreign and Security Policy on 15 September 2004 The Barcelona Report of the Study Group on Europe's Security Capabilities.
ņemot vērā dažādās konfliktu novēršanas programmas, ko atklātībai darījušas zināmas visas Eiropas institūcijas,
having regard to the various programmes on conflict prevention as made public by all the European Institutions,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0072/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0072/2005 ),
ņemot vērā sasniegto pavērsienu Eiropas drošības un aizsardzības politikā (EDAP), kas izklāstīts 1998. gada 3.-4. decembra Senmalo pieņemtajā Francijas un Lielbritānijas deklarācijā;
considering the milestone reached in the evolutionary development of European Security and Defence Policy (ESDP) as set out in the Franco-British St Malo Declaration of 3–4 December 1998,
ņemot vērā turpmāko EDAP attīstības darba kārtību, kāda formulēta Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmē Ķelnē (1999. gada 3. – 4. jūnijā), Helsinkos (1999. gada 10.-11. decembrī) un Gēteborgā (2001. gada 15.-16. jūnijā);
considering the subsequent ESDP development agenda as expressed during the European Council Summits in Cologne (3-4 June 1999), Helsinki (10-11 December 1999) and Göteborg (15-16 June 2001),
ņemot vērā vajadzību pastiprināt bruņojuma eksporta kontroli uz ES un no tās, kā arī visā pasaulē;
considering the need to strengthen arms exports control in and from the EU and at global level,
atzīstot svarīgo lomu, kāda ir dažādām ES palīdzības programmām, un to neaizstājamo ieguldījumu ekonomikas attīstībā, demokrātisko institūciju izaugsmes veicināšanā, rekonstrukcijas pasākumu ieviešanā, makroekonomikas programmu izstrādē un cilvēktiesību veicināšanā;
recognising the important role played by various EU assistance programmes and the indispensable contribution they make to economic development, to supporting the growth of democratic institutions, to the implementation of reconstruction measures, to drawing up macro-economic programmes and to promoting human rights,
ņemot vērā konsekvento atbalsta līmeni, kas izveidojies sabiedriskās domas aptaujas desmit gadu periodā, un rāda, ka vairāk nekā 60 % ES pilsoņu atbalsta vienotu ES ārpolitiku un vairāk nekā 70 % atbalsta vienotu aizsardzības politiku; tomēr, ņemot vērā citas aptaujas, saskaņā ar kurām militāro izdevumu palielināšana netiek atbalstīta;
recognising the consistent support levels established over a ten-year period of public opinion surveys, which have shown that more than 60% of EU citizens are in favour of a common EU foreign policy and more than 70% in favour of a common defence policy; noting, however, other opinion surveys which do not show support for increased military spending,
ievērojot un nožēlojot, ka pakāpe, kādā Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) ir pakļauta Eiropas Parlamenta pārbaudei, un saskaņā ar Līguma par Konstitūciju Eiropai III - 304. pantu tā nav būtiski paaugstināta un ka Parlamenta viedoklis nekad nav bijis prasīts attiecībā uz daudziem Padomes lēmumiem un darbībām; tomēr atzīstot Augstā pārstāvja un viņa dienestu labo gribu, nodrošinot Parlamenta informēšanu un iesaistoties dialogā ar Parlamentu; aicinot Augsto pārstāvi un viņa dienestus turpināt un stiprināt šo pārredzamo dialogu ar Parlamentu;
noting and regretting that the level to which the Common Foreign and Security Policy (CFSP) is subject to scrutiny by the European Parliament in accordance with Article III-304 of the Treaty establishing a Constitution for Europe has not significantly been increased and that Parliament is not and has never been consulted on numerous Council decisions and actions; recognising nevertheless the goodwill demonstrated by the High Representative and his services in keeping Parliament informed and engaging in dialogue with Parliament; urging the High Representative and his services to continue to strengthen this transparent dialogue with Parliament,
neskarot iepriekšējo punktu, ievērojot pastāvīgo Eiropas Savienības KĀDP sistēmā veikto darbību pakļautību valstu parlamentiem, jo īpaši attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās ir vajadzīga parlamenta piekrišana, lai veiktu militāras darbības;
observing, without prejudice to the previous point, the continued accountability of actions undertaken within the Union's CFSP framework to the national parliaments, particularly with regard to those Member States where parliamentary approval is required in order to undertake any military action,
atzīstot, ka visas darbības un pasākumi, ko veic Eiropas Savienības KĀDP ietvaros, jāveic stingrā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ANO Hartas principiem, kā tas skaidri norādīts Līguma par Konstitūciju Eiropai I-3. un III-292. pantā;
acknowledging that all actions and measures undertaken within the framework of the Union's CFSP are to be exercised in strict adherence to international law and with respect for the principles of the UN Charter, as stated clearly in Articles I-3 and III-292 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
tā kā daudzām ES dalībvalstīm (ieskaitot Apvienoto Karalisti, Vāciju, Spāniju, Itāliju un Grieķiju) ir bijusi un dažos gadījumos joprojām ir sava pieredze attiecībā uz dažādiem terorisma veidiem un filozofiju, kas ir to pamatā;
whereas many EU Member States (including the United Kingdom, Germany, Spain, Italy and Greece) have had, and in some cases are still having, their own experiences with various forms of terrorism and the philosophies which underlie them,
tā kā pārredzamā nākotnē islāma terorisms ir vislielākais izaicinājums ES, tāpat kā citiem reģioniem, jo īpaši, ja teroristi gūtu panākumus kontroles iegūšanā pār masu iznīcināšanas ieročiem;
whereas, for the foreseeable future, Islamist terrorism represents the greatest challenge to the EU, as to other regions, particularly in the event that terrorists succeed in gaining control of weapons of mass destruction,
tā kā Eiropas Drošības stratēģija veido daļu no vispārējās KĀDP un EDAP, kurās var izpausties viss ES pieejamo politisko darbību spektrs, ieskaitot diplomātiskas, ekonomiskas un attīstības darbības,
whereas the European Security Strategy forms part of the comprehensive CFSP and ESDP, in which the whole spectrum of political activities available to the EU, including those of a diplomatic, economic or development nature, may come into play,
Eiropas drošības vide
The European security environment
uzsver, ka tikai, pastāvot visaptverošai izpratnei par "drošības" definīciju, var ņemt vērā gan politiski demokrātiskos apsvērumus (piemēram, cilvēktiesību pārkāpšana, tīša diskriminācija pret atsevišķām pilsoņu grupām, represīvu režīmu esamība), gan plašu sociālo, ekonomisko un vides faktoru loku (piemēram, nabadzība, bads, slimības, analfabētisms, dabas rezervju nepietiekamība, vides degradācija, netaisnīgas tirdzniecības attiecības utt.), kas veicina esošos reģionālos konfliktus, valstu neveiksmes un kriminālo un teroristu tīklu rašanos, kaut gan pēdējo rīcība nevar tikt attaisnota nekādā gadījumā;
Emphasises that only a comprehensive understanding of the concept of "security" can properly take into account both the influence of issues of political democratic concern (e.g. violation of human rights, wilful discrimination against particular groups of citizens, the existence of repressive regimes) and the wide range of social, economic and environmental factors (e.g. poverty, famine, disease, illiteracy, scarcity of natural resources, environmental degradation, inequitable trade relations, etc.) in contributing to existing regional conflicts, the failure of states and the emergence of criminal and terrorist networks, though the actions of the latter may not be seen as being justified in any way, shape or form by the above-mentioned factors;
tādēļ atbalsta visaptverošu izpratni par "drošības" jēdzienu, kā tas noteikts Eiropas drošības stratēģijā (turpmāk - EDS); piekrīt EDS izteiktajam viedoklim, ka pašlaik galvenie draudi globālajai drošībai ir terorisms, masu iznīcināšanas ieroču (turpmāk - MII) izplatīšana, neatrisināti reģionālie konflikti, valstu neveiksmīga darbība un organizētā noziedzība; uzsver, ka šos draudus nevar risināt galvenokārt ar militāriem līdzekļiem, ne arī šādi atrisināt;
Welcomes, therefore, the comprehensive understanding of the concept of "security" as expressed in the European Security Strategy (ESS); shares the view expressed within the ESS that key threats to our global security presently include terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction (WMDs), unresolved regional conflicts, failed and failing states and organised crime; emphasises that these threats can neither be primarily addressed nor exclusively resolved by military means;
tādēļ izdara tādus pašus secinājumus kā EDS, ka dažādu palīdzībus programmu un instrumentu apvienojums, ietverot attīstības politikas instrumentus, ES un dalībvalstu līmenī savienojumā ar diplomātiskām, civilām un militārām darbībām un pieredzi var vislabāk nodrošināt drošību pasaulē;
Draws, therefore, the same conclusion as that expressed within the ESS that a combination of the various assistance programmes and instruments, including those of development policy, at both EU and Member State level, in conjunction with diplomatic, civilian and military capabilities and expertise can best serve to contribute to a more secure world;
tādēļ uzstāj uz šī drošas vides jēdziena tūlītēju nepieciešamību pārnest uz esošajām Eiropas Savienības struktūrām tā, lai ES varētu konstatēt krīzes situācijas pietiekami laicīgi un spētu veikt visaptverošas darbības; šajā sakarā iesaka pastiprināt centienus, lai ar novatoriskām tehnoloģijām no civilās IT nozares izveidotu sistēmu, kas ļautu savlaicīgi brīdināt par draudiem, analizēt un novērtēt informāciju; šajā sakarā izsaka savu viedokli par "spriedzes noteikšanas centru" izveidi, iespējami iekļaujot tos gan turpmāk paredzētajā ES ārlietu dienesta struktūrā, gan veidojot dienestus ārpus Eiropas Savienības, kā, piemēram, Āfrikas Savienībā, reģionos, kur var rasties krīzes situācijas, jo tas būtu viens no vairākiem saprātīgiem veidiem, kā konstatēt konfliktu cēloņus, informēt par tiem un līdzdarboties to novēršanā, lai varētu izvairīties no vardarbības palielināšanās; papildus šajā sakarā uzsver saskaņotas konfliktu novēršanas un terorisma apkarošanas kā visu ES politikas jomu sastāvdaļu nozīmību;
Consequently stresses the urgent need for the practical transposition of this concept of the security environment within the existing structures of the Union, so as to enable the Union to detect crises sufficiently far in advance to act in a pro-active manner; in that connection, recommends greater efforts to establish an early-warning system for threats using innovative technologies from the civilian IT sector to carry out news analysis and assessment; expresses its view in this regard that the establishment of "tension detection centres" in regions particularly susceptible to crises, centres which may be set up under the auspices both of the future European External Action Service and of services outside the European Union, such as those of the African Union, would be one of many sensible ways of identifying, reporting on and helping to eradicate the roots of conflicts and thus preventing any violent escalations; stresses further in this regard the importance which it attaches to the integration of conflict prevention and the fight against terrorism as components within all EU policy areas;
pilnībā piekrīt Eiropas Savienības stratēģiskajiem mērķiem, kas izklāstīti EDS: dažādu draudu un konfliktu risināšana, drošības veicināšana Eiropas Savienības kaimiņvalstīs un starptautiskās kārtības nostiprināšana, īstenojot efektīvas darbības efektīvās daudzpusējās struktūrās; uzsver, ka EDS mērķi aptver daudz plašākus aspektus nekā tikai Eiropas drošības un aizsardzības politikas militāros aspektus;
Agrees fully with the strategic objectives for the Union as expressed in the ESS: addressing the threats; building security in the Union's neighbourhood; and strengthening the international order via effective action through effective multilateral structures; emphasises that the objectives of the ESS go well beyond the military aspects of the European Security and Defence Policy;
atzīmē, ka, pievēršoties draudiem, būs jānosaka reģionāli un/vai globāla rakstura draudi, lai Eiropas Savienība, pievēršoties konkrētajai problēmai, varētu efektīvi mobilizēt pieejamos instrumentus un resursus; atzīmē, ka centieni nostiprināt drošību Eiropas Savienības kaimiņvalstīs lielā mērā palīdzēs novērst reģionāla rakstura draudus, turpretī globāla rakstura draudi ir jārisina ar efektīvu daudzpusēju starptautisko struktūru palīdzību, kurās ES ir virzošais spēks; atzīmē, ka daudzpusējās organizācijas un struktūras arī var aicināt pievērsties reģionālajiem draudiem;
Notes that, in addressing the threats, it will be necessary to determine those of a regional and/or those of a global nature, so that the Union can effectively mobilise its available instruments and resources in order to address the problem; notes that the establishment of security in the Union's neighbourhood will serve in large measure to counter threats of a regional nature, whereas those of a global nature must be tackled through effective multilateral international structures in which the EU is a driving force; notes, however, that multilateral organisations and structures may also be called upon to address regional threats;
pilnībā piekrīt vērtējumam, kas izteikts Eiropas Savienības jaunajā kaimiņattiecību politikā un EDS, ka ar ES kaimiņvalstīm ir jāsaprot daudz plašāks reģions nekā tikai tās Austrumeiropas valstis, kam ir kopīga robeža ar ES, bet arī tādi reģioni tālāk uz austrumiem un dienvidiem kā Kaukāzs, Vidējie Austrumi un Ziemeļāfrika; atzīmē šīs politikas atbilstību pastāvīgām Eiropas Savienības darbībām, meklējot arābu-Izraēlas konflikta likvidēšanas iespējas arī ar Barselonas procesa palīdzību; uzsver, ka demokrātija un tiesiskums ir vissvarīgākie priekšnoteikumi tautu mierīgai līdzāspastāvēšanai;
Shares fully the view expressed in the Union's New Neighbourhood Policy and the ESS that the Union's neighbourhood should be understood in more far-reaching terms, covering not only those eastern European countries sharing borders with the EU but also regions further east and south, such as the Caucasus, the Middle East and northern Africa; notes the congruency of this policy with the continuing activities of the Union in seeking a resolution of the Arab-Israel conflict also through the Barcelona process; stresses that democracy and the rule of law are the most important preconditions for the peaceful coexistence of peoples;
uzsver ANO prioritāti daudzpusējā iestāžu sistēmā un ES vadošās lomas vajadzību šīs neaizstājamās organizācijas struktūru un spēju stiprināšanā; šajā sakarā ņem vērā ziņojumu "Lielākā brīvība: ceļā uz attīstību, drošību un cilvēktiesībām visiem", ko 2005. gada 21. martā iesniedza ANO ģenerālsekretārs; apsveic šo ziņojumu, neskarot jebkādu turpmāku detalizētu Parlamenta novērtējumu, kā sākuma punktu atklātām diskusijām par ANO pārveidošanu, lai tas varētu stāties pretī 21. gadsimta problēmām; prasa, lai ES un dalībvalstis saskaņo savu nostāju šo diskusiju sakarā, pilnībā apzinoties pastāvīgo atbalstu, ko uzskatāmi parādījušas sabiedriskās domas aptaujas par KĀDP/EDAP pilnīgāku pārstāvību ES nekā pašlaik;
Emphasises the primacy of the UN within the multilateral institutional framework and the need for the EU to play a leading role in re-invigorating the structures and capabilities of this indispensable institution; takes note in this connection of the report presented by the Secretary-General of the UN entitled "In larger freedom: towards development, security, and human rights for all" on 21 March 2005; welcomes this report - without prejudice to any future detailed assessment by the Parliament - as the starting point for an open discussion on reforming the UN so that it may face the challenges of the 21st century; urges the EU and the Member States to coordinate their position within the framework of these discussions in full awareness of the consistent support demonstrated by public opinion surveys for a stronger representation of CFSP/ESDP through the EU than that which currently exists;
pasvītro tālāko nepieciešamību Eiropas Savienībai uzņemties vadošo lomu, sadarbojoties ar citām starptautiskām un reģionālām organizācijām, kuras veicina mieru un drošību pasaulē; īpaši uzsver nepieciešamību pilnā mērā sadarboties ar EDSO;
Underlines, further, the need for the Union to play a leading role in cooperating with other international and regional organisations that foster peace and security in the world; emphasises in particular the need for full cooperation with the OSCE;
pasvītro, cik svarīgi ES ir īstenot konsekventu un taisnīgu attīstības stratēģiju, lai sniegtu efektīvu ieguldījumu vispārpieņemtajos Tūkstošgades attīstības mērķos;
Stresses that it is important for the EU to pursue a firm and fair development policy in order to contribute efficiently to the universally agreed Millennium Development Goals;
Jaunākie KĀDP darbības virzieni
Recent ESDP milestones
uzsver, jo īpaši attiecībā uz kaujas grupu pilnas operatīvās mobilitātes sasniegšanu līdz 2007. gadam, Vispārējās spēku izvietošanas pieejas nozīmīgumu un šajā sakarā apsveic Atēnu un Eindhovena koordinējošo centru ieguldījumu militārā transporta jomā;
Underscores, in particular with respect to achieving the full operational mobility of the Battle Groups by 2007, the importance of the Global Approach on Deployability and, in this context, welcomes the contributions made by the coordinating centres of Athens and Eindhoven in the military transport sector;
attiecībā uz turpmāku ES jaukto civilo/militāro misiju plānošanu pievērš uzmanību priekšlikumiem un ierosinājumiem ziņojumā "Cilvēku drošības doktrīna Eiropai"; šajā sakarā atbalsta ne tikai pašreizējās pārmaiņas EDAP jomā, piemēram, civilo/militāro vienību izveidošanu, kas ir saskaņā ar šajā ziņojumā ietvertajiem vispārīgajiem norādījumiem, bet arī turpmāko Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības spēku izveidi, kā paredzēts Līguma par Konstitūciju Eiropai III-321.5. pantā; tomēr atzīmē to, ka Eiropas Brīvprātīgie humānās palīdzības spēki minētajā pantā ir pirmkārt paredzēti kā "ietvars jauno Eiropiešu kopējam ieguldījumam"; tādēļ pieprasa, lai šis ietvars tiktu vai nu izvērsts vai paplašināts, izveidojot papildu "spēkus", lai piesaistītu pieredzējušus un kompetentus profesionāļus, ar mērķi izveidot funkcionējošus spēkus, kas vairāk līdzīgi Eiropas Civilajam miera korpusam, kā to vairākkārt ir ierosinājis Parlaments;
Draws attention, as regards the planning for future EU mixed civil/military missions, to the proposals and ideas contained in the report entitled "A Human Security Doctrine for Europe"; welcomes in this regard not only the current developments in the field of ESDP, such as the establishment of Civ/Mil, which are in congruence with the general direction of this report, but also the future creation of a European Voluntary Humanitarian Aid Corps as provided for in Article III-321(5) of the Treaty establishing a Constitution for Europe; notes, however, that the European Voluntary Humanitarian Aid Corps is primarily envisaged, in that article, as "a framework for joint contributions from young Europeans"; demands therefore that the framework of this be either expanded or complemented by the setting-up of a complementary "Corps" drawing upon the experience and expertise of mid- and post–career professionals, so as to create a functional corps more along the lines of the European Civil Peace Corps - as proposed on several occasions by the Parliament;
prasa Padomei un Komisijai nodrošināt pastāvošo un jaunos priekšlikumos minēto instrumentu un jaudu papildināmību un saskaņošanu, jo īpaši attiecībā uz ciešu saikni starp aizsardzību pret konfliktiem un krīžu vadību; uzskata, ka būtiskus panākumus šajā vēl nepabeigtajā darbā var uzskatīt par progresu, lai nākotnē izveidotu Eiropas Ārlietu dienestu;
Urges the Council and the Commission to guarantee the complementarity and cohesion of existing instruments and capabilities as well as those of new proposals, particularly regarding the close link between conflict protection and crisis management; considers that measurable success in this as yet uncompleted task may be regarded as progress with a view to the future establishment of the European Foreign Service;
apsveic dažu dalībvalstu iniciatīvu nodibināt Eiropas Žandarmērijas spēkus un to gatavību padarīt šos spēkus pieejamus EDAP mērķiem; pasvītro sevišķo minēto spēku lietderību, nodrošinot pāreju no skaidri izteiktas operāciju militāras fāzes uz jauktu vai pilnīgi civilu fāzi;
Welcomes the initiative by certain Member States to establish a European Gendarmerie Force and their readiness to make it available for ESDP purposes; highlights the particular usefulness of this force in ensuring the transition from an essentially purely military phase of operations to a mixed or purely civilian phase;