natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā piekrastes reģioni Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi, jo tajos koncentrēta ievērojama saimnieciskās darbības procentuālā daļa;
whereas coastal regions are extremely important for the EU, since a significant percentage of economic activity is concentrated in them,
ņemot vērā piekrastes zonas integrētas pārvaldības definīciju un tūrisma nozīmi šā mērķa sasniegšanai;
having regard to the definition of integrated coastal zone management and the role played by tourism in achieving that objective,
tā kā piekrastes reģionu pozitīvā attīstība nodrošina ieguvumus ne vien tiem, kuri dzīvo piekrastes teritorijās, bet visiem ES iedzīvotājiem;
whereas the positive development of coastal regions benefits not only the people residing in coastal areas, but all people living in the EU,
tā kā tūrisms, kas šajos reģionos parasti ir galvenā saimnieciskā darbība un kas labvēlīgi ietekmē sociālo un saimniecisko attīstību, veicinot IKP un nodarbinātības pieaugumu, var radīt arī nelabvēlīgu teritoriālo ietekmi, kam par iemeslu ir tūrisma sezonalitāte, nekvalificēta darbaspēka nodarbināšana, integrācijas trūkums starp piekrasti un iekšzemi, saimniecisko darbību dažādības trūkums vai dabas un kultūras mantojuma degradācija;
whereas tourism, while typically the main activity in these regions, positively contributing to social and economic development in terms of increasing GDP and employment levels, can also have adverse territorial effects arising from the seasonal nature of activity, employment of unskilled labour, lack of integration between coast and hinterland, lack of economic diversification, or the degradation of the natural and cultural heritage,
tā kā dažādās rīcības programmās 2007.–2013. gadam praktiski nav nevienas konkrētas norādes uz piekrastes zonām, kā rezultātā trūkst salīdzināmu un ticamu sociālekonomisko un finansiālo datu par piekrastes tūrismu;
whereas there is practically no specific reference to the coastal zones in the various operational programmes for 2007-2013, and as a result there is a lack of comparable and reliable socio-economic and financial data for coastal tourism,
tā kā trūkst ticamu salīdzināmu datu par piekrastes tūrismu, ir iespējams, ka šīs nozares ekonomiskais spēks tiek nepietiekami novērtēts, līdz ar to pārāk zemu tiek vērtēta arī jūras vides saglabāšanas ekonomiskā vērtība un tiek pārspīlēta šī mērķa sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu nozīme;
whereas, in the absence of reliable comparative data on coastal tourism, it is possible that this sector's economic strength is being underestimated, leading to undervaluation of the economic value of preserving the marine environment and overvaluation of the role of investment in achieving that goal,
tā kā trūkst informācijas par piekrastes zonās ieguldītajiem ES līdzekļiem, ir grūti kvantitatīvā izteiksmē novērtēt struktūrfondu reālo ietekmi uz piekrastes tūrismu;
whereas, because of a lack of information on the EU funds invested in the coastal zones it is difficult to make a quantitative assessment of the real impact of the Structural Funds on coastal tourism,
tā kā tūrisms ir dažādu ES politikas jomu kopīgs elements un tas būtiski ietekmē šīs nozares spēju veicināt sociālo un teritoriālo kohēziju;
whereas tourism is located at the intersection of various EU policies which substantially affect its capacity to contribute to social and territorial cohesion,
tā kā, raugoties no kvalitātes viedokļa, struktūrfondi var labvēlīgi ietekmēt piekrastes reģionu attīstību, atdzīvinot vietējo tautsaimniecību, veicinot privātos ieguldījumus un sekmējot ilgtspējīgu tūrismu;
whereas, from a qualitative point of view, the Structural Funds can have a positive impact on the development of coastal regions, revitalising the local economies, stimulating private investment and promoting sustainable tourism,
tā kā ietekme ir izteiktāka tādās teritorijās kā attālāko reģionu mazās salas vai piekrastes zonas, kur piekrastes tūrisms ir galvenais saimnieciskās darbības veids;
whereas there is a more visible impact in locations such as small islands in the outermost regions or coastal zones where coastal tourism is the main economic activity,
tā kā piekrastes teritorijas spēcīgi ietekmē to ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tāpēc tām ir vajadzīga strukturēta stratēģija, kurā ņemtas vērā šo teritoriju īpašās iezīmes un subsidiaritātes princips, un nozarēm konsekventi piemērojams lēmumu pieņemšanas process;
whereas coastal areas are strongly influenced by their geographical location, and require a structured strategy taking account of their specific characteristics and of the principle of subsidiarity and the need for a decision-making process that applies consistency between sectors,
turklāt, tā kā piekrastes reģioni bieži vien ir arī nomaļi reģioni, piemēram, mazās salas, attālākie reģioni vai no tūrisma atkarīgas piekrastes teritorijas, kur brīvi var nokļūt vienīgi tūrisma sezonā, kur teritoriālā kohēzija ir iespējama tikai tad, ja tiek izveidota labāka infrastruktūra un regulārāka transporta satiksme starp piekrasti un iekšzemi un ja ar investīcijas veicinošām teritoriālās tirgvedības un integrētas ekonomiskās attīstības stratēģijām tiek rosināta pastāvīga saimnieciskā darbība ne tikai tūrisma sezonā;
whereas, in addition, coastal regions are often also outlying regions such as small islands, outermost regions or tourism-dependent coastal areas whose accessibility is limited outside the high season, where territorial cohesion requires the creation of better infrastructures and more regular transport links between coast and interior, as well as the encouragement, via investment-generating strategies for territorial marketing and integrated economic development, of continued economic activity outside the tourist season,
tā kā, lai arī piekrastes zonām ir līdzīgas problēmas, tām nav konkrētu instrumentu, kas ļautu īstenot strukturētu pieeju un nodrošināt galveno tirgus dalībnieku labāku savstarpējo saziņu, jo tie bieži vien darbojas patstāvīgi un izolēti;
whereas the coastal zones, despite having similar problems, do not possess specific instruments which would enable a structured approach and better communication among the main actors, who frequently work independently and in isolation from each other,
tā kā reālu problēmu integrētus risinājumus var rast un īstenot vietējā un reģionu līmenī, valsts iestādēm sadarbojoties ar privāto sektoru un ņemot vērā gan vides, gan vietējās kopienas intereses;
whereas integrated solutions to real problems can be found and implemented at local and regional level by the public authorities working in cooperation with the private sector and keeping in view both environmental and community interests,
tā kā politikas instrumentu izveide palīdzēs izstrādāt integrētākas un ilgtspējīgākas attīstības stratēģijas, kas palīdzēs uzlabot ekonomikas konkurētspēju, saglabājot dabas un kultūras resursus, nodrošinot sociālās vajadzības un sekmējot ētiska tūrisma veidus;
whereas the creation of policy instruments will help contribute to more integrated and sustainable development strategies, improving economic competitiveness by preserving natural and cultural resources, meeting social needs and promoting models of ethical tourism,
tā kā tas varētu palīdzēt veidot labākas darbavietas piekrastes zonās, mazinot sezonalitātes ietekmi un apvienojot dažādus tūrisma un citu ar jūru un piekrasti saistītu darbību veidus, šādi nodrošinot, ka piedāvājums tiek pielāgots mūsdienu tūristu augstajām prasībām un vēlmēm un ka ir iespējams radīt kvalificētu nodarbinātību;
whereas this could help create better jobs in the coastal zones, reducing the seasonal element and combining different forms of tourism and other maritime or coastal activities, thus adjusting the supply to the demanding expectations and requirements of modern-day tourists and permitting the generation of skilled employment,
tā kā 6. pantā Regulā (EK) Nr. 1080/2006 noteiktais Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis var efektīvi veicināt iepriekšminētās prioritātes, ko nodrošinātu sadarbības projektu finansēšana, kā arī nozares dalībnieku un piekrastes teritoriju sadarbības struktūru izveide, šajā sakarā īpaši norādot, cik svarīgi ir izmantot ar Regulu (EK) Nr. 1082/2006 izveidoto Eiropas Teritoriālās sadarbības grupu kā instrumentu pastāvīgas sadarbības veidošanai piekrastes reģionu ilgtspējīgas attīstības jomā ar vietējo tirgus dalībnieku, darba devēju un darbinieku līdzdalību,
whereas the European territorial cooperation objective laid down in Article 6 of the Regulation (EC) No 1080/2006 can make an effective contribution to the above priorities, via the funding of cooperation projects and the development of partnership networks between sectoral players and the coastal areas, stressing in this context the importance of utilising the European grouping of territorial cooperation provided for in Regulation (EC) No 1082/2006 as an instrument for creating ongoing cooperation in the field of the sustainable development of coastal regions, with the participation of local and social partners;
uzsver, ka tūrisms ir viens no ES piekrastes reģionu sociālās un ekonomiskās attīstības pamatfaktoriem un ir cieši saistīts ar Lisabonas stratēģijas mērķiem; turklāt uzsver, ka attiecībā uz piekrastes tūrisma darbībām ir spēcīgāk jārēķinās ar Gēteborgas stratēģijas mērķiem;
Stresses that tourism is a key factor for the social and economic development of the EU's coastal regions and is closely linked to the objectives of the Lisbon strategy; also emphasises that the objectives of the Gothenburg Strategy should be more rigourously taken into account for coastal tourism activities;
mudina ES piekrastes dalībvalstis izstrādāt konkrētas stratēģijas un integrētus plānus gan valsts, gan reģionu līmenī, lai novērstu tūrisma sezonalitāti piekrastes reģionos un nodrošinātu stabilāku nodarbinātību un labāku dzīves kvalitāti vietējām kopienām; šajā sakarā uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai tradicionāli sezonālā uzņēmējdarbība kļūtu par saimniecisko darbību visa gada garumā, ko nodrošinātu pakalpojumu dažādošana un alternatīvi tūrisma veidi (piem., uzņēmējdarbības, kultūras, medicīnas, sporta, lauksaimniecības un ar jūru saistīts tūrisms); norāda, ka produktu un pakalpojumu dažādošana palīdzēs veidot izaugsmi un nodarbinātību un samazināt ietekmi uz vidi, kā arī ekonomisko un sociālo ietekmi;
Encourages coastal Member States to design specific strategies and integrated plans at national and regional level in order to counteract the seasonal nature of tourism in costal regions and ensure more stable employment and a better quality of life for local communities; emphasises, in this context, the importance of extending the traditional seasonal business to a year-round activity through product diversification and alternative forms of tourism (e.g. business, cultural, medical, sport, agricultural and sea-related tourism); notes that diversification of products and services will help create growth and employment and reduce environmental, economic and social effects;
uzsver nepieciešamību aizsargāt darbinieku tiesības šajā nozarē, veicinot kvalificētu nodarbinātību un iemaņu apgūšanu, kas cita starpā nozīmē piemērotu apmācību, ilgtermiņa līgumu plašāku izmantošanu, taisnīgu un atbilstīgu algu un labākus darba apstākļus;
Stresses the need to safeguard workers' rights in the sector, promoting quality jobs and the acquisition of skills, this entailing, inter alia, suitable training, more extensive use of long-term contracts, equitable and decent wages and better working conditions;
prasa piemērot integrētu pieeju piekrastes tūrismam, īstenojot Kopienas kohēzijas, jūrniecības, zivsaimniecības, vides, transporta, enerģētikas, sociālo un veselības aizsardzības politiku, lai veidotu sinerģijas un novērstu nesaskaņotu rīcību; iesaka, lai Komisija ņemtu vērā šādu integrētu pieeju piekrastes tūrisma ilgtspējīgai izaugsmei, sevišķi saistībā ar ES jūrniecības politiku, kā stratēģisku mērķi darba programmā 2010.–2015. gadam un arī veicot 2007.–2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu;
Calls for an integrated approach to coastal tourism in the context of the EU's cohesion, maritime, fisheries, environmental, transport, energy, social and health policies, in order to create synergies and avoid inconsistent actions; recommends that the Commission takes into account such an integrated approach to the sustainable growth of coastal tourism, especially in connection with the EU's maritime policy, as a strategic objective of its work programme for 2010-2015, and also in the context of the mid-term review of the financial framework for 2007-2013;
aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visās pastāvīgajās struktūras, kas izveidotas saskaņā ar minētajās jomās īstenoto politiku, un pārrobežu sadarbības programmās, kurās iesaistīti piekrastes reģioni, piedalītos visas par tūrismu un reģionālo attīstību piekrastes zonās atbildīgās reģionālās un vietējās iestādes, kā arī ekonomikas, sociālās un vides nozares partneri;
Calls on the Member States to ensure the full participation of the regional and local authorities responsible for tourism and regional development in coastal zones as well as of economic, social and environmental partners in all permanent structures set up under these policies, and in the cross-border cooperation programmes involving coastal regions;
īpaši uzsver ārkārtīgi nozīmīgo saikni starp labi funkcionējošu infrastruktūru un veiksmīgu tūrisma reģionu un tāpēc aicina kompetentās iestādes izstrādāt plānus vietējās infrastruktūras optimizēšanai, kas būtu ieguvums gan tūristiem, gan vietējiem iedzīvotājiem; šajā sakarā stingri iesaka ES piekrastes dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jauni infrastruktūras uzlabošanas projekti, tostarp naftas uzņēmumu un citu iekārtu būvniecība, tiek īstenoti ar mūsdienīgāko pieejamo tehnoloģiju palīdzību, tā garantējot, ka samazinās energopatēriņš un oglekļa emisijas un uzlabojas energoefektivitāte, pateicoties atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai;
Highlights the fundamental link between a well-functioning infrastructure and a successful tourist region, and thus calls on the competent authorities to draw up plans for optimising local infrastructure, for the benefit of both tourists and local residents; in this light, strongly recommends that coastal Member States take all measures necessary to ensure that new projects improving infrastructure, including oil plants and other facilities, are always built using the latest available technologies, in order to ensure the reduction of energy use and carbon emissions and improve energy efficiency through the use of renewable energy sources;
mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionus veicināt ilgtspējīgus mobilitātes maršrutus, izmantojot vietējā sabiedriskā transporta satiksmi, riteņbraucēju un gājēju celiņus, it īpaši pārrobežu piekrastes teritorijās, un šajā nolūkā atbalstīt paraugprakses apmaiņu;
Urges the Commission, the Member States and the regions to promote sustainable mobility chains involving local public transport, cycle tracks and footpaths, in particular along cross-border stretches of coastline, and to support the exchange of good practices;
iesaka Komisijai piemērot holistisku pieeju piekrastes tūrismam, īstenojot gan teritoriālo kohēziju, gan integrētu jūrniecības politiku, sevišķi attiecībā uz salām, ES salu dalībvalstīm, attālākajiem reģioniem un citām piekrastes zonām, īpaši ņemot vērā, ka šīs teritorijas ļoti lielā mērā ir atkarīgas no tūrisma;
Recommends that the Commission adopt a holistic approach to coastal tourism in the context of both territorial cohesion and its strategy for an integrated maritime policy, in particular for the islands, the island Member States, the outermost regions and the other coastal zones, notably in view of the high dependence of these areas on tourism;
stingri iesaka Komisijai un dalībvalstīm iekļaut piekrastes tūrismu prioritāšu sarakstā stratēģiskajās pamatnostādnēs nākamajam struktūrfondu plānošanas periodam, kā arī ES piekrastes reģionu politikas stratēģijās un definēt novatorisku stratēģiju, pateicoties kurai varētu integrēt piekrastes tūrisma piedāvājumu;
Strongly encourages the Commission and the Member States to include coastal tourism in the list of priorities within the strategic guidelines for the next programming period of the Structural Funds as well as among the policies of the EU's coastal regions and to define an innovative strategy able to integrate the coastal tourism offer;
ņem vērā Reģionu komitejas viedokli par Eiropas piekrastes fonda izveidošanu un aicina Komisiju saistībā ar nākamo finanšu shēmu izvērtēt iespējas, kā labāk koordinēt visus topošos finanšu instrumentus, ko izmantos darbībai piekrastes reģionos;
Takes note of the Committee of the Regions' view concerning the creation of a European coastal fund, and calls on the Commission, in the context of the next financial framework, to examine ways of better coordinating all future financial instruments that cover action in coastal regions;
piekrastes zonu integrētas attīstības procesā iesaka iekļaut zināšanu pīlāru, izveidojot Eiropas nozaru tīklu, kas darbotos ar Regulu (EK) Nr. 294/2008 izveidotā Eiropas Tehnoloģiju institūta un ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK izveidotās Septītās pamatprogrammas paspārnē;
Recommends building up a knowledge pillar as part of the integrated development of the coastal zones, by creating a European sectoral network under the umbrella of the European Institute of Innovation and Technology provided for in Regulation (EC) No 294/2008 and the Seventh Framework Programme provided for in Decision No 1982/2006/EC;
iesaka ES piekrastes dalībvalstīm programmu līmenī piemērot integrētu pieeju, kad tās izvēlas un īsteno ar piekrasti saistītus projektus, izmanto starpnozaru metodes un par prioritāti atzīst valsts un privāto partnerību veidošanu, lai mazinātu grūtības, ko nākas pārvarēt attiecīgajām vietējām pārvaldes iestādēm;
Recommends that the coastal Member States apply the integrated approach at programme level when selecting and executing projects related to the coasts, adopting an intersectoral method and prioritising the creation of public-private partnerships, in order to reduce pressure on the local authorities concerned;
atzinīgi vērtē Komisijas definētās prioritātes piekrastes un jūras tūrismam iepriekšminētajā noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmā; ierosina, ka nesen izveidotajā Eiropas tūrisma ceļamērķu portālā varētu iekļaut konkrētu informāciju par ceļojuma mērķiem un maršrutiem piekrastē, sevišķi mazāk pazīstamiem un mazāk reklamētiem ceļamērķiem un maršrutiem, lai tos popularizētu ārpus ES robežām, tostarp arī reģionu un vietējā līmenī;
Welcomes the priorities identified by the Commission for coastal and maritime tourism in the abovementioned Agenda for a Sustainable and Competitive European Tourism; suggests that the recently-created European Tourist Destinations Portal could include specific information on coastal destinations and networks, especially those which are less well-known and less publicised, with a view to their promotion beyond the EU's borders, including at regional and local level;
aicina Komisiju šajā sakarā noteikt piekrastes un ūdens tūrismu par izcilības jomu 2010. gadam saistībā ar izmēģinājuma projektu "Eiropas labākie galamērķi";
Calls on the Commission, in this connection, to recognise coastal and water tourism as an area of excellence for 2010 in the context of its pilot project European Destinations of Excellence;
pauž nožēlu, ka piekrastes zonās ieguldīto ES līdzekļu nepietiekamas pārredzamības dēļ nav iespējams noteikt investīciju apjomu skaitliskā izteiksmē vai analizēt šajos reģionos atbalstīto iniciatīvu ietekmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka iepriekšminētajā Zaļajā grāmatā par turpmāko ES jūrniecības politiku ir paredzēts izveidot datubāzi jūras reģioniem, kurā iekļaus informāciju par visu Kopienas līdzekļu (tostarp struktūrfondu līdzekļu) saņēmējiem, un aicina Komisiju nekavējoties izpildīt šo svarīgo uzdevumu; uzsver šādas iniciatīvas nozīmi pārredzamības nodrošināšanai šajā jomā; aicina Komisiju aktivizēt atbilstošus instrumentus, lai šie dati būtu pieejami analīzes un statistikas vajadzībām, un aicina dalībvalstis pildīt savus pienākumus attiecībā uz informācijas publicēšanu par finansējuma galīgajiem saņēmējiem, tā sniedzot visaptverošu pārskatu par esošajiem projektiem;
Laments the fact that the current lack of transparency as regards EU expenditure in the coastal zones makes it impossible to quantify the level of investment or to analyse the impact of the supported initiatives in those regions; in this context welcomes the abovementioned Green Paper on future maritime policy's provision to create a database for maritime regions that will include information on the beneficiaries of all Community funds (including the Structural Funds) and calls on the Commission to accomplish this important task without delay; stresses the importance of such an initiative for ensuring transparency in this field; calls on the Commission to activate suitable instruments for making these data available for analytic and statistical purposes and calls on the Member States to fulfil their obligations concerning the publication of the final beneficiaries, thus providing a comprehensive picture of existing projects;
aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus kopīgi sastādīt internetā pieejamu, izsmeļošu piekrastes zonās finansētu projektu katalogu, tādējādi dodot reģioniem iespēju mācīties no citu pieredzes un ļaujot akadēmiskajām aprindām, piekrastes kopienām un citām ieinteresētām personām apzināt un popularizēt paraugpraksi un pēc iespējas nodot to vietējām kopienām; šajā sakarā iesaka izveidot forumu ieinteresēto personu saziņai un labas prakses apmaiņai, kā arī dalībvalstu pārstāvju darba grupu, kas izstrādātu rīcības plānus piekrastes tūrisma jomā un sekmētu pieredzes apmaiņu institucionālā līmenī;
Calls on the Commission, the Member States and the regions to draw up jointly an exhaustive catalogue, to be made available on the internet, of projects funded in the coastal zones, thus enabling the regions to learn from others' experience and permitting academia, the coastal communities and other interested parties to identify, publicise and maximise the transfer of best practices to the local communities; in this light recommends the setting up of a forum where interested parties can contact each other and share good practices and of a working group of representatives of Members States to develop action plans on coastal tourism and foster the exchange of experiences at institutional level;
aicina Komisiju izmantot šo interneta katalogu arī sabiedrības informēšanai par ieguvumiem, ko ES nodrošinājusi piekrastes reģioniem, tā palīdzot veidot pozitīvāku viedokli par ES finansējumu un spēcīgāku ES imidžu;
Invites the Commission also to use this internet catalogue to make the public aware of the benefits brought by the EU to the coastal regions, thus contributing to a more positive view of EU funding and enhancing the EU's image;