natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā vairāk nekā gadu Ķīnā bija gandrīz neiespējami reģistrēt Eiropā ražotus kosmētikas produktus, it īpaši tad, ja to sastāvā bija jaunas vielas, jo Ķīnā attiecībā uz tiem nebija ne pienācīgas juridiskas definīcijas, ne skaidru pamatnostādņu par pašu procedūru 2010. gada aprīlī stājoties spēkā Ķīnas Pārtikas un zāļu pārvaldes 2009. gada decembrī pieņemtajam Dekrētam Nr. 856, kosmētikas produktiem ir nepieciešama reģistrēšana.
whereas for more than a year the registration of European cosmetic products in China was almost impossible, particularly in the case of those containing new ingredients, because China lacked both a proper legal definition of the latter and clear guidelines on the procedure itself With the entry into force in April 2010 of the Decree 856 of December 2009, issued by the State Food and Drug Administration (SFDA) of China, the registration of cosmetics products is required.
Tā rezultātā ES uzņēmumiem radušās problēmas tika apspriestas ĢD SANKO un Pārtikas un zāļu pārvaldes regulatīvā dialoga ietvaros.
The resulting problems for EU companies have been raised in the context of the DG SANCO - SFDA regulatory dialogue on cosmetics.
tā kā kopš 2010. gada beigām radušās bažas sakarā ar Indijas telekomunikāciju regulatīvas iestādes ieteikumiem attiecībā uz telekomunikāciju aprīkojuma ražošanas politiku, ar kuru iekšzemē ražotajiem produktiem (telekomunikāciju aprīkojumam) jāpiešķir priekšrocības piekļuvei tirgum, galvenokārt ar subsīdiju starpniecību, kā arī ar īpašiem pasākumiem nodokļu jomā, saistot tos ar pasākumiem, kas paredz valsts iepirkumu Indijas telekomunikāciju regulatīvās iestādes 2011. gada 12. aprīļa ieteikumi par telekomunikāciju aprīkojuma ražošanas politiku: (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf).
whereas concerns have arisen since the end of 2010 about the recommendations of the Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) concerning a ‘Telecom Equipment Manufacturing Policy’ that would grant preferential market access to domestically manufactured products (DMP)/telecom equipment, mainly by means of subsidies and specific fiscal and government-procurement-related measures Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) recommendations on Telecom Equipment Manufacturing Policy of 12 April 2011 (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf)
tā kā eksportētāji no ES sastopas ar dažāda veida ierobežojumiem citos tirgos, piemēram, ierobežots robežpunktu skaits Vjetnamā un prasība iesniegt papildu dokumentus vīna un stirpo alkoholisko dzērienu, kosmētikas un mobilo telefonu ievešanai Paziņojums Nr. 197, kas Vjetnamā ir pieņemts 2011. gada 6. maijā, paredzot šīs divu veidu prasības vīnu un stipro alkoholisko dzērienu, kā arī kosmētikas un mobilo telefonu ievešanai, stājies spēkā 2011. gada 1. jūnijā.
whereas EU exporters face many types of restriction in other markets, for example Vietnam's limited points of entry and requirement for additional documentation for imports of wines and spirits, cosmetics and mobile phones Notice No. 197 issued by Vietnam on 6 May 2011 imposing these two types of requirements for the imports of wines and spirits, cosmetics and mobile phones with entry into force on 1 June 2011.
, un apgrūtinošā muitas novērtējuma procedūra Ukrainā, ar kuru patvaļīgi tiek veikta produktu pārklasificēšana un piemērojamās PVN likmes palielināšana attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem un produktiem, vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kā arī apģērbu un iekārtām;
, and Ukraine's burdensome customs valuation, arbitrary product reclassification and increase in the applicable VAT payment with respect to agri-food, wines and spirits, clothing and machinery;
tā kā tādās valstīs kā Ķīna, Indija, Ukraina, Brazīlija un Norvēģija videi nekaitīgas un atjaunojamas enerģijas tehnoloģiju joma arvien lielākā mērā tiek pakļauta beztarifu barjerām, piemēram, prasībām par iekšzemē radīto vērtības daļu, diskriminācijai saistībā ar publisko iepirkumu, priekšrokas došanai attiecīgās valsts īpašumā esošajiem uzņēmumiem, ierobežojumiem attiecībā uz ārvalstu darbinieku brīvu apriti, ierobežojumiem, kas paredz vietēju izcelsmi un īpašumtiesības, utt.;
whereas the area of clean and renewable energy technology is increasingly the subject of NTBs such as local content requirements, public procurement discriminations, favouritism toward national state-owned enterprises, restriction of the movement of non-national personnel, local sourcing and ownership requirements etc. in countries such as China, India, Ukraine, Brazil and Nigeria;
tā kā ES, kad vien tas ir nepieciešams, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, tostarp daudzpusējus un divpusējus strīdu izšķiršanas mehānismus un ar dalību PTO saderīgus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, būtu aktīvi jāaizstāv savi uzņēmumi, ja to tirdzniecības partneri pārkāpj pieņemtos noteikumus, PTO standartus un principus;
whereas the EU should actively defend its industries, whenever necessary, against violations of agreed rules, WTO standards and principles by its trading partners, using all available means, including multilateral and bilateral dispute settlement mechanisms and WTO-compatible trade defence instruments;
tā kā saskaņā ar ES tiesību aktiem piedāvājumus Eiropas publiskā iepirkuma līgumiem bez jebkādas diskriminācijas var iesniegt gan Eiropas, gan ārvalstu uzņēmumi un tā kā partneriem Eiropas Savienībā būtu jādara viss iespējamais, lai Eiropas uzņēmumi saņemtu ekvivalentas atļaujas iesniegt pieteikumus publiskā iepirkuma līgumiem trešās valstīs, ievērojot taisnīgus un objektīvus noteikumus,
whereas under EU law European and foreign companies can tender for European public contracts without discrimination, and whereas the Union's partners should do their utmost to grant European companies reciprocal authorisation to tender for public contracts in third countries on fair and equitable terms;
uzskata, ka ES galveno stratēģisko partnervalstu noteikto nepamatotu beztarifu barjeru un citu regulatīvu šķēršļu atcelšana vai samazināšana ar regulatīva dialoga starpniecību būtu jākļūst par ES jaunās tirdzniecības politikas vienu no galvenajām regulatīvajam prioritātēm, kas izriet no stratēģijas “Eiropa 2020”; uzskata par nepamatotām visas barjeras, kas saistītas ar divpusējo un daudzpusējo tirdzniecības noteikumu nekonsekventu īstenošanu; tomēr uzsver, ka, īstenojot regulatīvo dialogu, būtu jārespektē visu valstu tiesības uzlabot cilvēktiesības, noteikumus vides un sociālajā jomā, kā arī sabiedrības veselību;
Takes the view that removing or reducing unjustified NTBs and other regulatory obstacles applied by the EU's key strategic partner countries by means of regulatory dialogue should be one of the key regulatory priorities of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy; regards as unjustified all barriers resulting from the incoherent implementation of bilateral, plurilateral and multilateral trade rules; stresses, however, that regulatory dialogue should respect the right of all states to enhance human rights, environmental rules, social rules and public health;
aicina Komisiju sistemātiski nodarboties ar tādiem visaptverošas stratēģijas daļu veidojošiem jautājumiem kā beztarifu barjeru lielā daudzveidība, tehniskā sarežģītība un politiskā piesardzība, tostarp izmantojot uzlabotu regulatīvo dialogu un iesaistot visus ES tirdzniecības partnerus, īpaši tos, kuriem ir stratēģiska nozīme; jo īpaši uzskata, ka komitejas, kas pārskata divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu, attiecīgās PTO komitejas un ANO standartu noteikšanas aģentūras ir piemēroti forumi, lai apspriestu šos regulatīvos jautājumus;
Calls on the Commission to systematically address the great variety, technical complexity and political sensitivity of NTBs as part of a holistic strategy, including enhanced regulatory dialogue, with respect to all the EU's trading partners, particularly those of strategic importance; considers, in particular, the committees reviewing the implementation of bilateral free trade agreements (FTAs), the relevant committees of the WTO and the standard-setting agencies of the UN as the appropriate fora for discussing these regulatory issues;
aicina Komisiju stingri nošķirt tās beztarifu barjeras, kuras izraisa netaisnīgus konkurences izkropļojumus, no barjerām, kuras atspoguļo leģitīmus valsts politikas mērķus, jo īpaši attiecībā uz sabiedrības veselību un vides aizsardzību; uzsver, piemēram, ka Eiropas tiesību aktus par ģenētiski modificētiem produktiem, kā arī noteikumus, kas saistīti ar veselību un augu veselību un ietekmē lauksaimniecību, nevar uzskatīt par netaisnīgām beztarifu barjerām, bet tās gluži pretēji starptautiskās tirdzniecības arēnā ir jāaizsargā;
Calls on the Commission to draw a clear distinction between those NTBs which give rise to unfair distortions of competition and those which reflect legitimate public-policy aims, notably in relation to public health and the protection of the environment; emphasises, for example, that the European laws on GMOs and the health- and plant-health-related rules affecting agriculture cannot be regarded as unfair NTBs but should, on the contrary, be defended in the international trade arena;
uzsver, ka šādos strukturētos regulatīvos dialogos, kas atspoguļojas divpusējos brīvas tirdzniecības nolīgumos, pilnībā jāievēro demokrātiskais process standartu pieņemšanā gan ES, gan tās tirdzniecības partnervalstīs;
Emphasises that the structured regulatory dialogues envisioned in bilateral FTAs must fully respect the democratic process in the adoption of standards, both in the EU and in its trading partners;
uzstāj, ka ar beztarifu barjerām saistīto jautājumu risināšana ir daudzu dienestu kopīgs uzdevums, iesaistot dažādus Komisijas ģenerāldirektorātus, un būtu jāuzskata par prioritāti Komisijas regulatīvi politiskajā darba programmā, jo īpaši ar tehnisko noteikumu saskaņošanas starpniecību, balstoties uz starptautiskiem standartiem;
Insists that the tackling of NTBs is an inter-service task involving different Commission Directorates-General and should be regarded as a priority on the Commission's regulatory outreach agenda, in particular through the harmonisation of technical rules on the basis of international standards;
mudina Komisiju regulāri izmantot attiecīgos saziņas kanālus sadarbībai ar saviem līdzīgi domājošajiem partneriem, lai risinātu jautājumu par beztarifu barjerām un regulatīvajiem šķēršļiem trešās valstīs nolūkā izstrādāt kopējas stratēģijas šo šķēršļu likvidēšanai;
Requests the Commission to systematically use appropriate channels of its cooperation with like-minded partners to address NTBs and regulatory obstacles in third countries with a view to developing joint strategies for the removal of these barriers;
uzskata, ka prasībai par savstarpēju piekļuvi tirgum gan rūpnieciski attīstītām valstīm, gan valstīm, kas strauji attīstās, būtu jākļūst par neatņemamu daļu ES tirdzniecības stratēģijā tāpat kā beztarifu barjeru atcelšanai vai mazināšanas stratēģijai;
Takes the view that insistence on reciprocity of market access for industrialised and emerging countries should be an integral part of EU trade strategy, on a par with the removal or lowering of NTBs;
aicina Komisiju pievērsties šiem vispārējiem un ilgstoši aktuālajiem jautājumiem visos daudzpusējos un divpusējos tirdzniecības nolīgumos, jo īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumos, un nodrošināt, ka beztarifu barjerām piemērotos forumos jāpievērš vismaz tikpat liela uzmanība, kāda pašreiz tiek veltīta tarifu atcelšanai, jo īpaši tās sarunās ar rūpnieciski attīstītajām un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm; uzsver, ka sadarbības jomā ar jaunattīstības valstīm, jo īpaši ar vismazāk attīstītajam valstīm un mazām uz atsevišķām salām esošām valstīm, prioritāte jāpiešķir tirdzniecības atbalstam un tehniskajai un finansiālajai palīdzībai, lai sekmētu, ka šādas valstis uzlabo regulatīvo vidi, vienlaicīgi ņemot vērā to īpašās vajadzības attiecībā uz iekšējo tirgu attīstību un jauno ekonomikas nozaru un lauksaimniecības struktūru aizsardzību, kuras daudzos gadījumos ir neaizsargātas;
Calls on the Commission to address these widespread and persistent issues in all plurilateral and bilateral trade agreements, especially FTAs, and to ensure that NTBs are given at least as much attention as is currently afforded tariff elimination in all appropriate regulatory fora, particularly in its trade negotiations with industrialised and emerging economies; emphasises that, in the field of cooperation with developing countries, especially LDCs and Small Island Developing States (SIDs), priority must be accorded to aid for trade and to technical and financial assistance, in order to help such countries improve their regulatory environment while taking account of their specific needs in terms of developing their internal markets and protecting their embryonic industries and their agricultural structures, which in many cases are vulnerable;
uzskata, ka Eiropas Parlamentam turpmāk, novērtējot tirdzniecības nolīgumus, būtu lielāka uzmanība jāpievērš tam, kādā veidā tiek risināti ar beztarifu barjerām, jo īpaši nepamatotām beztarifu barjerām saistītie jautājumi, lai nodrošinātu Eiropas eksportētājiem un ieguldītajiem, jo īpaši MVU, piekļuvi trešo valstu tirgiem, vienlaicīgi respektējot to, ka jaunattīstības valstīm vajadzīga īpaša un atšķirīga attieksme, kā tas paredzēts PTO priekšrakstos;
Considers that the European Parliament should give more attention in future to the manner in which NTBs, especially unjustified NTBs, have been addressed when trade agreements to ensure access for European exporters and investors, in particular SMEs, to third country markets are assessed, while at the same time respecting the need for special, differentiated treatment for developing countries as provided for by WTO disciplines;
mudina Komisiju arī turpmāk censties regulāri atjaunināt sarakstu ar galvenajiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras ES eksportētāji vai ieguldītāji nozīmīgos trešo valstu tirgos, jo īpaši brīvo tirdzniecības nolīgumu partnervalstīs, tostarp ņemot vērā dalībvalstu un uzņēmumu pausto bažu daudzumu un raksturu, kas būtu līdzeklis situācijas novērtēšanai trešās valstīs;
Encourages the Commission to continue its efforts to maintain an up-to-date inventory of key barriers faced by EU exporters and investors in important third-country markets, in particular FTA partners, including the number and nature of concerns raised by Member States and companies, as a tool for assessing the situation in the third countries;
atgādina Komisijai, ka Eiropas intelektuālā īpašuma aizsardzības politikai attiecībā uz jaunattīstības valstīm arī turpmāk būtu jāatbilst Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem paredzētajām saistībām un šajā politikā pilnībā jārespektē 2001. gada Dohas deklarācija attiecībā uz Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un sabiedrības veselību, jo īpaši ģenērisko zāļu un sabiedrības veselības jomā, tādā veidā ļaujot jaunattīstības valstīm risināt politiskos jautājumus sabiedrības interesēs;
Reminds the Commission that European IPR policy towards developing countries should remain within the TRIPS agreement obligations and must fully respect the 2001 Doha Declaration on the TRIPS agreement and Public Health, especially in the field of generic medicines and public health, so as to leave the developing countries policy space to address public interest concerns;
uzskata ‐ kaut gan pašreiz nevar izveidot tiešu saikni starp specifiskām beztarifu barjerām un citiem regulatīvajiem šķēršļiem, ar kuriem sastopas ES uzņēmumi, mēģinot piekļūt ārvalstu tirgiem, no vienas puses, un darba vietu skaita samazināšanos ES dalībvalstīs, no otras puses, Komisija, apspriežoties ar attiecīgam citām starptautiskām organizācijām, būtu jāpārbauda, vai ir kāda atbilstība starp specifiskām beztarifu barjerām ES un trešās valstīs un darba vietu pašreizējo radīšanu vai samazināšanos ES;
Is of the opinion that, although no direct link can be made at present between specific NTBs and other regulatory hindrances faced by EU companies when trying to access foreign markets, on the one hand, and current job losses in the EU Member States on the other, the Commission should investigate, in consultation with other relevant international organisations, whether there is a correlation between specific NTBs in the EU and in third countries and current job creation or losses in the EU;
norāda, ka Komisijai būtu jāizpēta iespēja izstrādāt un pieņemt agrīnas brīdināšanas mehānismu beztarifu barjeru atklāšanai un jānostiprina tās rīcībā esošie analītiskie līdzekļi šo barjeru kvalitatīvai novērtēšanai un nepamatotu beztarifu barjeru skaidrākai definēšanai; ierosina, ka mehānismam būtu jādarbojas ar ES delegāciju starpniecību, kuras atrodas trešās valstīs, sadarbojoties ar struktūrvienībām, kuras jau ir izveidojušas dalībvalstis;
Points out that the Commission should explore the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs and strengthen its existing analytical tools for qualitative evaluation thereof and a clearer definition of unjustified NTBs; proposes that this mechanism should work via the EU delegations based in third countries, in cooperation with the bodies already set up by Member States;
mudina Komisiju, balstoties uz starptautiskiem standartiem, uzlabot starptautisko regulatīvo sadarbību, tostarp daudzpusējos forumos, un regulatīvo prasību konverģenci un, ja iespējams, iesaistīties regulatīvā dialogā, lai risinātu jautājumus attiecībā uz pašreizējiem vai nākotnē iespējamiem tirdzniecības šķēršļiem nolūkā ierobežot strīdus un ar tiem saistītās tirdzniecības izmaksas;
Urges the Commission to improve international regulatory cooperation, including in multilateral fora, and convergence of regulatory requirements on the basis of international standards and, where possible, engage in regulatory dialogue to address existing or potential future barriers to trade with a view to limiting disputes and associated trade costs;
mudina Komisiju veicināt publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu, kuri balstīti uz starptautiskiem standartiem, kā tas noteikts Valsts iepirkuma nolīgumā, un izmantot vai izvērst pašreizējos regulatīvos dialogus, lai uzlabotu sadarbību attiecībā uz regulatīvo sistēmu un sekmētu pašreizējās tieši un netieši diskriminējošās prakses pārstrukturēšanu un attiecīgā gadījumā ‐ tās izbeigšanu ES attiecībās ar rūpnieciski attīstītajām partnervalstīm;
Urges the Commission to promote, among the parties to the Government Procurement Agreement (GPA), the public procurement disciplines based on international standards as developed in the GPA and to use or expand existing regulatory dialogues in order to enhance cooperation on the regulatory framework and the restructuring and, where appropriate, removal of existing direct and indirect discriminatory practices in the relations of the EU with its industrialised partner countries;
uzskata, ka viens no risinājumiem tirdzniecības un ieguldījumu beztarifu barjeru samazināšanā ir Valsts iepirkuma nolīguma reformēšana PTO, pienācīgi ņemot vērā iepirkuma politikas daudzfunkcionālo būtību; aicina nozīmīgākās jaunās tirgus ekonomikas valstis piedalīties šajā procesā un bez kavēšanās parakstīt un ratificēt turpmāko nolīgumu;
Believes that one of the keys to lowering NTBs to trade and investment is reform of the GPA in the WTO, with due regard to the multifunctional nature of procurement policies; calls on the major emerging economies to participate in this process and to sign and ratify the future agreement without delay;
aicina Komisiju saglabāt labvēlīgu un stingru nostāju sarunās ar Ķīnu par publiskā iepirkuma nolīguma parakstīšanu, lai panāktu Ķīnas publiskā iepirkumu tirgus atvēršanu ar vienlīdzīgiem un savstarpēji izdevīgiem noteikumiem, kā arī vienlīdzīgu attieksmi un paredzamus apstākļus Eiropas uzņēmumiem;
Calls on the Commission to maintain a positive and strong stance during the negotiations on China's signing of the GPA in order to secure an equal reciprocal opening-up of Chinese procurement procedures as well as equal treatment and predictable conditions for European businesses;
iesaka pārskatīt normatīvos līdzekļus, ar ko nodrošina, ka līgumu slēgšanas tiesības attiecībā uz publisko iepirkumu par projektiem, ko finansē ar ES subsīdijām, netiek piešķirtas valstīm piederošiem uzņēmumiem no trešām valstīm, kuras nav ne parakstījušas Nolīgumu par valsts iepirkumu, ne starpvalstu nolīgumus par abpusēju tirgus atvēršanu, vai arī ka šādos gadījumos ES var pieprasīt subsīdiju atmaksu;
Recommends looking into regulatory means of ensuring that public procurement contracts for projects funded with EU subsidies may not be awarded to state-owned undertakings from third countries which have signed neither the GPA nor bilateral mutual market-opening agreements, or alternatively that in such cases the EU may demand repayment of the subsidies;
atgādina, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi ir svarīgi Eiropas ekonomikai un ka ir nepieciešams radīt stabilu un pievilcīgu vidi Eiropas ieguldītājiem ārvalstīs, kā arī sekmēt atvērtu vidi ieguldījumiem visā Eiropā; tomēr ierosina, ka abu pušu interesēs būtu vēlams Eiropas līmenī apsvērt šo ieguldījumu ietekmi uz iekšējo tirgu, lai novērstu jebkādu iespējamu kaitējumu Eiropas inovācijai un zinātībai konkrētās stratēģiskās nozarēs;
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
mudina ES uzņēmējus un eksportētājus izmantot pašreizējās iespējas, tostarp sūdzību iesniegšanu par tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem vai sūdzību reģistru Tirgus piekļuves datubāzē, lai ziņotu Komisijai par jebkuriem materiālajiem zaudējumiem, kas izriet no visu veidu nepamatotiem tirdzniecības šķēršļiem, un Komisijai tie būtu jānovērtē un jāizmanto visi nepieciešamie pasākumi, lai risinātu nepamatotas beztarifu barjeras;
Encourages EU businesses and exporters to make use of the existing channels, including the TBR complaint or the complaints register in the Market Access Database, to report material injuries resulting from all kinds of trade barriers to the Commission, which should assess them and use all necessary measures to tackle unjustified NTBs;