natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr atkarībā no apskatītā temata valstu lapas iespējams pārtulkot arī valodās, kas nav Eiropas Savienības oficiālās valodas.
However, depending on the subject, country fiches could also be translated into a non-official language of the European Union.
Gadījumā, kuru minēja cienījamā deputāte, Latvijai un Igaunijai paredzēti tulkojumi krievu valodā būtu varējuši radīt iespaidu, ka krievu valoda šajās valstīs ir oficiālā valoda.
In the case of the Eurobarometers the Honourable Member refers to, translations in Russian for Latvia and Estonia could have given the impression that Russian was an official language of the countries concerned.
Komisija ir atvainojusies par starpgadījumu, kurš nekādā ziņā nenozīmēja, ka krievu valodu varētu atzīt par oficiālu valodu.
The Commission has apologised for the incident which did not imply any recognition of the Russian as an official language.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-5909/2010
Question for written answer E-5909/2010
iesniedza Frieda Brepoels (Verts/ALE) , Bart Staes (Verts/ALE) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , François Alfonsi (Verts/ALE) , Ian Hudghton (Verts/ALE) , Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Eva-Britt Svensson (GUE/NGL) , Jill Evans (Verts/ALE) , Tatjana Ždanoka (Verts/ALE) , José Bové (Verts/ALE) un Jiří Maštálka (GUE/NGL)
Frieda Brepoels (Verts/ALE) , Bart Staes (Verts/ALE) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , François Alfonsi (Verts/ALE) , Ian Hudghton (Verts/ALE) , Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Eva-Britt Svensson (GUE/NGL) , Jill Evans (Verts/ALE) , Tatjana Ždanoka (Verts/ALE) , José Bové (Verts/ALE) and Jiří Maštálka (GUE/NGL)
(2010. gada 26. jūlijs)
(26 July 2010)
Temats: Udalbiltza lieta
Subject: The case of Udalbiltza
Basku Zemes vietējās vēlēšanās ievēlētie 1778 pārstāvji 1999. gada 18. septembrī izveidoja Udalbiltza — basku vietējās vēlēšanās ievēlēto pārstāvju pārrobežu asambleju, lai veicinātu pašvaldību politikas virzienus.
On 18 September 1999, 1 778 local elected representatives of the Basque Country formed Udalbiltza, a cross-border assembly of Basque local elected representatives with the aim of promoting municipal policies.
Spānijas Augstā tiesa 2003. gada 29. aprīlī apcietināja astoņus Udalbiltza locekļus un slēdza organizācijas mītni.
On 29 April 2003, the Spanish High Court arrested eight Udalbiltza members and closed its headquarters.
Tā rezultātā 22 Basku Zemes pārstāvji tiek pakļauti kriminālvajāšanai.
Consequently 22 representatives of the Basque Country are being prosecuted.
Basku autonomās kopienas parlaments uzskata, ka “ir nepieciešams strādāt, lai atbalstītu Udalbiltza pieņemtos mērķus, un šis darbs ir likumīgs”.
The Parliament of the Basque Autonomous Community (BAC) said that ‘it is necessary and legitimate to work in favour of the objectives adopted by Udalbiltza’.
Kā arī — “šo darbu nevar uzskatīt par noziegumu”.
Also, ‘this work cannot be considered a crime.
Vietējās vēlēšanās ievēlēto pārstāvju un mēru atzīšana par krimināli sodāmiem tāpēc, ka viņi dara šo darbu, ir vēršanās pret demokrātiju (skatīt 2008. gada rezolūciju).
Criminalising local elected representatives and mayors for implementing this work is an initiative against democracy’ (see resolution of December 2008).
Parlaments prasīja Spānijas valdībai “atsaukt valsts prokurora apsūdzības” pret Udalbiltza .
The Parliament asked the Spanish Government to ‘withdraw the accusation of the state public prosecutor’ against Udalbiltza.
ANO Īpašais referents cilvēktiesību veicināšanas jomā Martin Scheinin ir brīdinājis, ka “terorisma apkarošanas pasākumi nebūtu jāizmanto, lai ierobežotu NVO, plašsaziņas līdzekļu vai politisko partiju tiesības”.
The UN Special Rapporteur on the promotion of human rights, Martin Scheinin, has warned that ‘counter-terrorism measures should not be used to limit the rights of NGOs, the media or political parties’.
Un saistībā ar lietām Spānijas Augstajā tiesā pastāv risks “pakāpeniski paplašināt terorisma jēdzienu, ietverot arī rīcību, kas neizpaužas kā smaga vardarbība pret sabiedrības locekļiem un kam nav pietiekamas saistības ar šādu vardarbību” ( Spain report A/HCR/10/3/Add.1 ).
In relation to the files being instructed in the Spanish High Court, the risk of a ‘slippery slope, i.e. the gradual broadening of the notion of terrorism to acts that do not amount to, and do not have sufficient connection to, acts of serious violence against members of the general population’ (Spain report A/HCR/10/3/Add.1).
ANO Cilvēktiesību komiteja ziņojumā par piekto periodu paudusi, ka “Kriminālkodeksa 572. līdz 580. pantā noteiktā terorisma definīcija ir pārmērīgi plaša, kā dēļ var tikt pārkāptas vairākas cilvēktiesības” (CCPR/C/ESP/CO/5/ 2008. gada 27. oktobris).
The UN Committee for Human Rights, in its report for the fifth period, stated that ‘the definition of terrorism in Penal Code Articles 572 to 580 has a potentially excessive reach that could violate several human rights’ (CCPR/C/ESP/CO/5/ 27 October 2008).
Kāds ir Padomes viedoklis par šiem ANO ziņojumiem?
What is the opinion of the Council regarding these UN reports?
Vai Padome tāpat kā ANO uzskata, ka ir pamats bažām?
Does the Council share the concern of the UN?
Vai Padome piekrīt, ka ir pamats Basku autonomās kopienas parlamenta paustajām bažām?
Does the Council share the concern expressed by the BAC Parliament regarding the case against Udalbiltza?
Ko Padome plāno darīt, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas vajāto Udalbiltza locekļu pamattiesības?
What action does the Council intend to take in order to guarantee that the fundamental rights of prosecuted members of Udalbiltza are respected?
(2010. gada 4. oktobris)
(4 October 2010)
Padomei nav jāpauž nostāja par jautājumiem, kuri pilnībā ir dalībvalstu kompetencē.
It is not for the Council to take a position on issues relating to national competence only.
Tomēr kopumā Padome vienmēr ir apgalvojusi, ka viens no Savienības vispārējā terorisma apkarošanas darba pamatiem ir tiesiskuma, brīvību un pamattiesību ievērošana un ka terorisma apkarošanas pasākumi būtu jāveic, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, lai tie nedotu pamatu to apstrīdēšanai (šajā sakarā sk. Stokholmas programmas 4.5. punktu Dokuments Nr. 5731/10. ).
In general, however, the Council has always maintained that respect for the Rule of Law, fundamental rights and freedoms is one of the bases for the Union's overall counter-terrorism work and that measures in the fight against terrorism must be undertaken within the framework of full respect for fundamental rights and freedoms so that they do not give rise to challenge (see in this respect Chapter 4.5 of the Stockholm Programme) 5731/10. .
Padome ir atkārtoti izrādījusi savu atbalstu Spānijai terorisma apkarošanā, ievērojot tiesiskumu.
The Council has repeatedly expressed its support for Spain in its fight against terrorism within the framework of respect for the Rule of Law.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-5910/2010
Question for written answer E-5910/2010
Tā rezultātā 22 Basku Zemes pārstāvji tiek pakļauti kriminālvājāšanai.
Consequently 22 representatives of the Basque Country are being prosecuted.
ANO Īpašais referents cilvēktiesību veicināšanas jomā Martin Scheinin ir brīdinājis, ka “terorisma apkarošanas pasākumus nebūtu jāizmanto, lai ierobežotu NVO, plašsaziņas līdzekļu vai politisko partiju tiesības”.
The UN Special Rapporteur on the promotion of human rights, Martin Scheinin, has warned that ‘counter-terrorism measures should not be used to limit the rights of NGOs, the media or political parties’.
Kāds ir Komisijas viedoklis par šiem ANO ziņojumiem?
What is the opinion of the Commission regarding these UN reports?
Vai Komisija tāpat kā ANO uzskata, ka ir pamats bažām?
Does the Commission share the concern of the UN?
Vai Komisija piekrīt, ka ir pamats Basku autonomās kopienas parlamenta paustajām bažām?
Does the Commission share the concern expressed by the BAC Parliament regarding the case against Udalbiltza?
Ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas vajāto Udalbiltza locekļu pamattiesības?
What action does the Commission intend to take in order to guarantee that the fundamental rights of prosecuted members of Udalbiltza are respected?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Cecilia Malmström
Answer given by Ms Malmström on behalf of the Commission
(2010. gada 13. septembris)
(13 September 2010)
Komisija ir informēta par Udalbiltza lietu un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un veicināšanu terorisma apkarošanā Martin Scheinin ziņojumu A/HRC/10/3, Martin Scheinin, ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un veicināšanu terorisma apkarošanā, ziņojums. , un tā 2. papildinājumu attiecībā uz misiju Spānijā A/HRC/10/3/Add.2, misija Spānijā. .
The Commission is aware of the Udalbiltza case as well as of the report of the United Nations (UN) Special Rapporteur on the promotion and protection of human rights and fundamental freedoms while countering terrorism A/HRC/10/3, Report of the Special Rapporteur on the promotion and protection of human rights and fundamental freedoms while countering terrorism (Martin Scheinin). , by Martin Scheinin, and its addemdum 2 concerning his mission to Spain A/HRC/10/3/Add.2, Mission to Spain. .
Tāpat Komisija ir informēta par apsūdzībām, kas izvirzītas aizdomās turētajiem Udalbiltza lietā: īpaši tiem, kas ir teroristu organizācijas ETA biedri, un kuri ir saistīti ar terorisma finansēšanu.
The Commission is equally aware of the charges against the suspects in the Udalbiltza case: in particular belonging to the terrorist group ETA and financing of terrorism.
Tiesas process norit Spānijā.
The judicial process is taking place in Spain.
Pasludināt spriedumu procesa beigās, ievērojot valsts krimināllikumu un kriminālprocesa noteikumus, ir Spānijas tiesu iestāžu ziņā.
It is in the remit of the Spanish judicial authorities to give their verdict at the end of the process, according to national criminal law and the rules of criminal procedure.
Runājot par Spānijas krimināllikuma normām attiecībā uz terorismu, Komisija vēlas vērst cienījamo Parlamenta deputātu uzmanību uz diviem secīgiem Komisijas ziņojumiem, kas balstīti uz Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmuma par terorisma apkarošanu 11. pantu (COM(2004)409 galīgā redakcija un COM(2007)681 galīgā redakcija, kuriem ir pievienoti attiecīgie pielikumi).
As for the provisions of the Spanish criminal code dealing with terrorism, the Commission draws the attention of the Honourable Members to the two consecutive reports from the Commission based on Article 11 of the Council Framework Decision of 13 June 2002 on combating terrorism, COM(2004)409 final and COM(2007)681 final, accompanied by their respective annexes.
Saskaņā ar šiem ziņojumiem Spānijas krimināllikumā pareizi īstenots minētā pamatlēmuma 1. līdz 4. pants, kuri respektīvi attiecas uz teroristiskiem nodarījumiem, nodarījumiem saistībā ar teroristu grupu, nodarījumiem, kas saistīti ar teroristu darbībām, un, visbeidzot, kūdīšanu veikt teroristiskus nodarījumus, to atbalstīšanu vai līdzdalību tajos un mēģinājumu veikt teroristisku nodarījumu (Pamatlēmuma 1. līdz 3. pants).
According to these reports, Spanish criminal law implemented correctly Articles 1 to 4 of the framework Decision in question, which refer respectively to terrorist offences, offences related to a terrorist group, offences linked to terrorist activities and, finally, inciting, aiding or abetting and attempting the offences included in the previous provisions (Articles 1 to 3 of the framework Decision).
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-8663/2010
Question for written answer E-8663/2010
(2010. gada 26. oktobris)
(26 October 2010)
Temats: Māstrihtas kritēriji
Subject: Maastricht criteria
Eiropas Savienības Stabilitātes un izaugsmes pakta normatīvie akti paredz piemērot sankcijas dalībvalstīm, kas neatbilst Māstrihtas līguma noteikumiem; tas ietver neatbilstību diviem īpašiem kritērijiem: a) deficīts attiecībā pret IKP ir 3 % un b) valsts parāds attiecībā pret IKP ir 60 % līmenī.
The normative acts of the European Union’s Stability and Growth Pact provide for sanctions to be imposed on Member States that do not comply with the provisions of the Maastricht Treaty; this includes non-compliance with two specific criteria: (a) a deficit-to-GDP ratio of 3 % and (b) a debt-to-GDP ratio of 60 %.
Vai Komisija var man sniegt informāciju, kuras dalībvalstis ir pārkāpušas šos kritērijus, un sīkāk paskaidrot, kādas sankcijas tām piemērotas?
Can the Commission inform me as to which Member States did not comply with the above provisions, and give details of the sanctions imposed on them?
Vai iespējams uzzināt, kādi ir attiecīgo dalībvalstu samaksāto soda naudu lielumi un kā šīs summas tika izlietotas?
Can it also indicate the amounts of the penalties paid by the Member States in question and how these sums were spent?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Olli Rehn
Answer given by Mr Rehn on behalf of the Commission
(2010. gada 13. decembris)
(13 December 2010)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 2. punktu un pievienoto protokolu Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP), Komisija pārbauda atbilstību budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem: a) vai plānotā vai faktiskā valsts budžeta deficīta attiecība pret iekšzemes kopproduktu pārsniedz atsauces vērtību 3 %, izņemot gadījumus, kad: - vai nu šī attiecība ir būtiski un pastāvīgi pazeminājusies un sasniegusi līmeni, kas ir tuvs atsauces vērtībai, - vai atsauces vērtības pārsniegums ir ārkārtējs un īslaicīgs un attiecība saglabājas tuva atsauces vērtībai; b) vai valsts parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību 60 % (ja vien šī attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).
According to Article 126(2) of the Treaty on the Functioning of the EU and the annexed protocol No 12 on the Excessive Deficit Procedure (EDP), the Commission examines compliance with budgetary discipline on the basis of two criteria: (a) whether the ratio of the planned or actual government deficit to gross domestic product (GDP) exceeds the reference value of 3 %, unless: — either the ratio has declined substantially and continuously and reached a level close to the reference value, — or, the excess over the reference value is exceptional and temporary and the ratio remains close to the reference value; (b) whether the ratio of government debt to GDP exceeds the reference value of 60 %, unless the ratio is diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace.
Daudzas dalībvalstis nav izpildījušas vienu vai abus no šiem kritērijiem kopš Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma sākuma 1999. gadā.
Many Member States have not fulfilled one or both of these criteria since the start of the third stage of Economic and Monetary Union in 1999.
Tomēr jāuzsver, ka kritēriju pārkāpums ir nepieciešams, bet nav pietiekams nosacījums, lai uzskatītu, ka dalībvalstij ir pārmērīgs budžeta deficīts saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu Informācija par pašreizējām un bijušajām pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrām (EDP) ir atrodama: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm , jo pirms šāda lēmuma pieņemšanas ir jāņem vērā visi attiecīgie faktori.
However, it must be emphasised that a breach of the criteria is a necessary but not a sufficient condition to place a Member State in excessive deficit in accordance with Article 126(6) of the Treaty, Details of past and ongoing EDPs can be found here: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm as all relevant factors have to be taken into account before reaching such a decision.
Turklāt pārmērīga budžeta deficīta atzīšana nav pamats sankcijām, jo tās saskaņā ar Līgumu var uzlikt tikai daudz vēlākā procedūras posmā pēc atkārtotas neatbilstības Padomes ieteikumiem.
Moreover, being placed in excessive deficit does not result in sanctions, as these according to the Treaty can so far only be imposed at a much later stage of the procedure, after repeated non-compliance with Council recommendations.
Neviena dalībvalsts līdz šim nav sasniegusi minēto procedūras posmu.
No Member States so far have ever reached that stage of the procedure.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-9818/2010
Question for written answer E-9818/2010
(2010. gada 26. novembris)
(26 November 2010)
Temats: Cilvēka pamattiesību pārkāpumi Latvijā
Subject: Human rights violations in Latvia
Gribu jautāt: kādēļ Eiropas Parlaments sagatavo un pieņem rezolūcijas?
The question I would like to ask is this: why does the European Parliament draft and adopt resolutions?
Man šķiet, ka tas tiek darīts, lai šīs rezolūcijas tiktu ņemtas vērā Eiropas Komisijā un pēc iespējas tiktu izpildītas.
It seems to me that the aim of doing so is that the Commission should take them into account and act on them insofar as possible.
Tad gribu uzdot jautājumu: kāpēc joprojām Latvijas Republika nav izpildījusi Eiropas Parlamenta 2004. gada 11. marta rezolūciju par 10 kandidātvalstu, to skaitā Latvijas, pievienošanos Eiropas Savienībai ( P5_TA(2004)0180 , A5-0111/2004 ), kurā ir skaidri pateikts par nepieciešamību piešķirt tiesības balsot municipālajās vēlēšanās tiem Latvijas nepilsoņiem, kuri pastāvīgi dzīvo tās teritorijā, un arī atvieglot naturalizācijas procesu vecāka gadagājuma cilvēkiem?
Another question, then: why has the Republic of Latvia still not acted on the European Parliament resolution of 11 March 2004 on the state of preparedness for EU membership of the 10 candidate countries, including Latvia ( P5_TA(2004)0180 , A5-0111/2004 ), which unambiguously stated that it was necessary to give the right to vote in local elections to those ‘non-citizens’ of Latvia who were permanently resident in the country, and also to facilitate naturalisation for elderly people?
Kāds ir Eiropas Komisijas viedoklis par to, ka šie rezolūcijas ieteikumi Latvijas valstij joprojām nav izpildīti?
What view does the Commission take of the fact that these recommendations made to Latvia in a resolution still have not been fulfilled?
Kāda ir bijusi Komisijas rīcība un vai Komisija plāno turpmākus pasākumus, lai Latvijas valsts izpildītu šo rezolūciju?
What action has the Commission taken, and is it planning further measures, to encourage the State of Latvia to act upon this resolution?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Viviane Reding
Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission
(2011. gada 7. janvāris)
(7 January 2011)
Komisija lūdz godājamo Parlamenta deputātu atsaukt atmiņā atbildi, ko tā sniedza uz mutisko jautājumu H‑0594/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp , kur Komisija norādīja, ka tā apzinās, cik delikāts jautājums ir nepilsoņu un krievvalodīgo minoritātes situācija Latvijā.
The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Oral Question H‑0594/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp , in which the Commission pointed out that it is aware of the sensitivity of the situation of non-citizens as well as of the Russian speaking minority in Latvia.
Šajā saistībā Komisija vēlas norādīt, ka tā ir aktīvi līdzdarbojusies, lai atvieglotu Latvijas nepilsoņu integrāciju.
In this respect, the Commission recalls its contribution aimed at facilitating the integration of non-citizens in Latvia.
Komisija atkārto, ka dalībvalsts pilsonības iegūšanas un zaudēšanas nosacījumus reglamentē tikai un vienīgi katras atsevišķas dalībvalsts tiesību akti un saskaņā ar ES tiesībām Komisijai nav tiesību iejaukties šajos jautājumos.
The Commission reiterates that the conditions for obtaining and losing citizenship of the Member States are regulated exclusively under the national law of the individual Member States and that according to EC law the Commission has no power to intervene in these matters.
Citi ar vēlēšanu rīkošanu dalībvalstīs saistītie jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, tas attiecas arī uz kārtību, kā pašvaldību vēlēšanās piedalās iedzīvotāji, kas nav ES pilsoņi.
Other aspects related to the organisation of elections in the Member States fall within the responsibility of the Member States, including arrangements concerning participation in municipal elections of residents who are not EU citizens.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-004319/2011
Question for written answer E-004319/2011
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , László Tőkés (PPE) , Vytautas Landsbergis (PPE) , Jarosław Leszek Wałęsa (PPE) , Milan Zver (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Gunnar Hökmark (PPE) , Tunne Kelam (PPE) , Hans-Gert Pöttering (PPE) , Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE) un Philippe Juvin (PPE)
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , László Tőkés (PPE) , Vytautas Landsbergis (PPE) , Jarosław Leszek Wałęsa (PPE) , Milan Zver (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Gunnar Hökmark (PPE) , Tunne Kelam (PPE) , Hans-Gert Pöttering (PPE) , Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE) and Philippe Juvin (PPE)
(2011. gada 4. maijs)
(4 May 2011)
Temats: Par ES mēroga statistisku apsekojumu attiecībā uz informētību par totalitāro pagātni Eiropā
Subject: On an EU‑wide statistical survey of awareness about the totalitarian past in Europe
Kā Komisija norādījusi savā 2010. gada 22. decembra ziņojumā (COM(2010)0783 galīgā redakcija), ES ir būtiska nozīme, lai saglabātu un darītu zināmas atmiņas par totalitārajiem režīmiem Eiropā.
As the Commission outlines in its report of 22 December 2010 (COM(2010)0783 final), the EU plays an important role in preserving and promoting the memory of totalitarian regimes in Europe.
Tomēr nav skaidrs, kādas ir cilvēku, jo īpaši jaunākās ES paaudzes, faktiskās zināšanas par Eiropas neseno totalitāro pagātni.
However, there is no clear picture of people’s actual knowledge — especially that of the younger generation in the EU — about Europe’s recent totalitarian past.
Ir nepieciešams statistisks apsekojums, kas aptvertu visas dalībvalstis un būtu orientēts galvenokārt uz jauniešiem un skolēniem.
A statistical survey is needed, covering all the Member States and targeting primarily young adults and pupils.
Šāds apsekojums varētu palīdzēt efektīvāk racionalizēt ES līdzekļu izlietojumu un dalībvalstu izglītības un informētības uzlabošanas pasākumus.
Such a survey could help to streamline EU funds and Member States’ education and awareness-raising efforts more effectively.
Apsekojuma rezultāti kalpotu par nozīmīgu avotu zinātniskajai pētniecībai, un pats apsekojums palīdzētu sasniegt mērķi ES līmenī darīt zināmas atmiņas par totalitārajiem režīmiem.
The results would become an important source for scientific research, and the survey itself would contribute to the task of promoting the memory of totalitarian regimes at EU level.
Vai Komisija plāno veikt ES mēroga sabiedrības aptauju par tās informētību par totalitāro pagātni Eiropā?
Does the Commission plan to carry out an EU‑wide public survey of awareness about the totalitarian past in Europe?
(2011. gada 7. jūnijs)
(7 June 2011)
Tas, ka ES trūkst zināšanu par šo jautājumu, jau ir atzīts un uzsvērts vairākkārt, konkrēti, apspriešanā, ko 2008. gada aprīlī organizēja Komisija un prezidējošā valsts Slovēnija, kā arī vairākās konferencēs, piemēram, konferencē “Eiropa 70 gadus pēc Molotova-Ribentropa pakta”, kura notika 2009. gada oktobrī, konferencē “Komunisma noziegumi”, kas tika rīkota 2010. gada februārī, vai nesen notikušajā atklātajā apspriešanā Eiropas Parlamentā “Ko Eiropas jaunieši zina par totalitārajiem režīmiem?”, kas bija organizēta 2011. gada 29. martā.
The lack of knowledge on this matter within the EU is already well recognised and has been highlighted in a number of occasions, in particular during the hearing organised by the Commission and the Slovenian Presidency in April 2008 and in a number of conferences such as the conference ‘Europe 70 years after the Molotov-Ribbentrop Pact’ in October 2009, the conference on ‘Crimes of Communism’ in February 2010 or the recent public hearing in the European Parliament on ‘What do young Europeans know about totalitarianisms’ organised on 29 March 2011.