natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pieprasa dalībvalstīm un Komisijai veikt pasākumus, kas uzlabotu pieeju finansējumam un pētniecības projektu atbalstam, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo tehnoloģiju izstrādi zvanītāja atrašanās vietas noteikšanai, arī izmantojot VoIP, un tādēļ atbalsta nākamās paaudzes standartu un noteikumu izstrādi; prasa piešķirt IKTPAP līdzekļus, kas paredzēti ES 2009., 2010., un 2011. gada budžetā, novatorisku pakalpojumu, kurus var ieviest ar no tīkla neatkarīgām lietotnēm, pārbaudes un īstenošanas atbalstam (pamatojoties uz VoIP un IP pieeju izsaukumu numuram 112), paredzot nākamās paaudzes 112 sistēmas izveidi ES; aicina Komisiju izpētīt tādu nākamās paaudzes 112 lietotņu īstenošanu, kā teksti, video un sociālie tīkli, kā arī to, kā šīs pašlaik iedzīvotājiem pieejamās lietotnes var izmantot ārkārtas dienestu komunikācijā, lai uzlabotu 112 pieejamību kā arī ārkārtas palīdzības sniegšanu pēc iedzīvotāju iniciatīvas;
Requests that the Member States and the Commission roll out measures improving access to finance to support research projects so as to ensure that the best possible technologies for identifying caller location, including via VOIP, are developed and supports accordingly the development of next generation standards and regulations; asks for the ICT-PSP funds indicated in the EU Budget 2009, 2010 and 2011 to be allocated to support the testing and implementation of innovative services (based on VoIP and IP-access to 112) that could be initiated through network-independent applications in anticipation of the establishment of a Next Generation 112 system in the EU; calls on the Commission to examine also the implementation of Next Generation 112 applications such as texting, video and social networks and how such applications, which are currently available to citizens, can be implemented in emergency communications to improve access to 112 as well as to enhance citizen-initiated emergency response;
uzskata, ka ar regulas starpniecību eCall jāievieš kā obligāts pakalpojums;
Believes that, through regulation, eCall should be deployed as a mandatory service;
uzsver labākas koordinācijas nozīmi starp ārkārtas palīdzības iestādēm gan valsts, gan pārrobežu un Eiropas Savienības līmenī, lai sasniegtu visaugstāko efektivitāti, un šai sakarā aicina Komisiju atbalstīt un, saskaņojot ar dalībvalstu administrācijām, izpētīt iespējas savstarpējās izmantojamības uzlabošanai starp to sistēmām;
Highlights the importance of better coordination between emergency bodies both at national and cross-border/European Union level to achieve the highest level of effectiveness and, to this end, calls on the Commission to support and coordinate with Member State administrations to explore ways of improving interoperability between their systems;
aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, cik drīz vien iespējams, noteikt uzticamības un kvalitātes prasības visiem 112 pakalpojumu posmiem un ieviest darbības rādītājus un vadlīnijas attiecībā uz 112 pakalpojumu kvalitāti, kā to norāda iedzīvotāji, ņemot vērā pieejamības, ārkārtas dienestu sistēmu savstarpējās izmantojamības, daudzvalodības un savlaicīgas un kvalitatīvas ārkārtas dienestu iejaukšanās nepieciešamību;
Calls on the Commission, in close cooperation with the Member States, to set reliability and quality requirements as soon as possible for the whole 112 service chain, and to establish performance indicators and guidelines pertaining to the quality of the 112 service as experienced by citizens, taking into account the need for accessibility, for interoperability between emergency services, for multilingualism and for timely and qualitative interventions by emergency services;
iesaka ‐ lai veicinātu ES ārkārtas palīdzības izsaukumu pakalpojuma 112 efektivitāti, izstrādāt rīcības programmu, lai atbalstītu apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstu VRI, ārkārtas dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī apmaiņu ar organizācijām ES kandidātvalstīs un kaimiņvalstī, uzskata, ka šajā sakarā varētu izveidot ekspertu sadarbības tīklu; īpaši iesaka apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstīm attiecībā uz 112 zvaniem, jo īpaši attiecībā uz operatoru apmācību, viena operatora izmantošanu zvana apkalpošanai, un tiešsaistes tulkošanas pakalpojumu izmantošanu, kas varētu palīdzēt tiem, kuri nerunā tās valsts valodā, kurā viņi izmanto ārkārtas palīdzības pakalpojumus;
Recommends, with a view to improving the efficiency of the 112 emergency service in the EU, the establishment of an action programme to support experience sharing and exchange of best practices between the NRAs, emergency services and civil society organisations in the Member States, extending this exchange to organisations in EU candidate and neighbouring countries; suggests that, to this end, a network of experts could be set up; recommends specifically the exchange of best practices between Member States as regards the handling of 112 calls, in particular on operator training, the use of a single operator to handle a call and the use of online and interpretation services that could help those who do not speak the language of the country in which they are using the emergency services;
aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu neveiksmīgo ārkārtas palīdzības izsaukumu skaitu, saīsinātu savienojuma un atbildes saņemšanas laiku, samazinātu pa jokam veikto zvanu un nepamatoto zvanu skaitu; aicina dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz zvanu bloķēšanu no mobilajiem tālruņiem bez SIM kartēm;
Calls on the Member States to take the measures needed to reduce the number of unsuccessful emergency-call attempts, shorten call set-up and response times and reduce the number of hoax/false calls; calls on the Member States to exchange best practices regarding blocking of calls from SIM-less mobile phones;
uzsver, ka jāgarantē piekļuve izsaukumu numuram 112 cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti un neaizsargātākajām grupām, kā arī mudina jo īpaši standartizēt šādu grupu piekļuvi izsaukumu numuram 112, iespējams izmantojot īpašu gala ierīču nodrošināšanu lietotājiem ar dzirdes vai redzes traucējumiem, tekstu pārsūtīšanas vai zīmju valodas pakalpojumus vai citas īpašas ierīces; aicina arī Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai paaugstinātu šo cilvēku informētību par izsaukumu numuru 112, izmantojot komunikācijas veidus, kas īpaši piemēroti viņu vajadzībām;
Emphasises the need to guarantee the accessibility of the 112 number for people with different types of disability and vulnerable groups, and urges that accessibility be standardised for 112 for these groups in particular, possibly via the provision of special terminal devices for hearing- or visually-impaired users, text relay or sign language services, or other specific equipment; calls also on the Commission and the Member States to step up their efforts to heighten awareness among these people of the 112 number through the use of means of communication specially adapted to their needs;
aicina Komisiju veikt pētījumu par izsaukumu numura 112 dienesta darbību patlaban un par sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, kuru mērķis ir dienesta uzlabošana, un par individuālajiem pasākumiem, ko līdz šim veikušas dalībvalstis; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt numura 112 darbību no balss zvaniem līdz SMS, lai teksts “112” izraisītu ārkārtas palīdzības sniegšanu;
Calls on the Commission to carry out a study on the 112 emergency number services' performances to date, on cooperation between the relevant bodies aimed at improving the service, and on the individual measures taken so far by the Member States; calls furthermore on the Commission to consider the possibility of extending the 112 service from voice calls to SMS so that texting ‘112’ triggers an emergency response;
aicina dalībvalstis un Komisiju, ņemot vērā, ka attiecīgās tehnoloģijas jau eksistē, veicināt “112 reversa sistēmas” izveidi, t.i.ES mēroga, universālu, daudzvalodu, pieejamu, vienkāršotu un efektīvu savstarpēji saistītu sistēmu iedzīvotāju brīdināšanai un trauksmes izziņošanai visa veida nenovēršamas vai iespējamas dabas vai cilvēku izraisītas ārkārtas situācijas vai katastrofas gadījumā; uzskata, ka šāda sistēma ir jāievieš, neskarot privātumu, un kopā ar piemērotām iedzīvotāju informēšanas un apmācību kampaņām;
Calls on the Member States and the Commission, given that the technology already exists, to promote the establishment of a ‘reverse 112 system’, i.e. an EU-wide, universal, multilingual, accessible, simplified and efficient interconnected system for warning and alerting citizens in case of imminent or developing natural and/or man-made major emergencies and disasters of any type; considers that such a system should be implemented without hindering privacy and in combination with appropriate information and training campaigns for citizens;
aicina Komisiju izskatīt iespējamību nākotnē izveidot 112 pakalpojumam līdzīgu 116 pakalpojumu, kas paredzēts pilsoņiem emocionālās grūtībās, kuri cieš no depresijas vai citiem garīgās veselības traucējumiem;
Calls on the Commission to examine the feasibility of a future 116 service similar to the 112 service for citizens in emotional distress, suffering from depression or other mental health problems;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu ( 2010/2109(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market ( 2010/2109(INI) )
ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par mazumtirdzniecības tirgus pārraudzības ziņojumu, kas notika no 2010. gada 5. jūlija līdz 10. septembrim,
having regard to the responses to the Commission's public consultation on the retail market monitoring report (held from 5 July to 10 September 2010),
ņemot vērā apaļā galda sarunas par efektīvāku un godīgāku mazumtirdzniecības tirgu uzņēmumiem un patērētājiem, ko 2011. gada 25. janvārī rīkoja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja,
having regard to the Roundtable on a more efficient and fairer retail market for business and consumers held by its Committee on the Internal Market and Consumer Protection on 25 January 2011,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu ‐ Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku ‐ 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” ( COM(2010)0608 ),
having regard to the Commission communication of 27 October 2010 entitled ‘Towards a Single Market Act – For a highly competitive social market economy: 50 proposals for improving our work, business and exchanges with one another’ ( COM(2010)0608 ),
ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus par Vienotā tirgus aktu,
having regard to the Council conclusions of 10 December 2010 on the Single Market Act,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu “Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” ( COM(2010)0543 ),
having regard to the Commission communication of 8 October 2010 on ‘Smart Regulation in the European Union’ ( COM(2010)0543 ),
ņemot vērā “Patēriņa tirgu rezultātu pārskata – Likt tirgiem darboties patērētāju interesēs” ceturto izdevumu (rudens izdevums, 2010. gada oktobris) un “Patērētāju apstākļu rezultātu pārskata – Patērētāju labklājība vienotā tirgū” piekto izdevumu (pavasara izdevums, 2011. gada marts),
having regard to the fourth edition of ‘The Consumer Markets Scoreboard – Making Markets Work For Consumers’ (autumn edition – October 2010), and the fifth edition of the ‘Consumer Conditions Scoreboard – Consumers at home in the single market’ (spring edition – March 2011),
ņemot vērā 2010. gada 23. septembrī publicēto iekšējā tirgus rezultātu pārskatu,
having regard to the 21st edition of the Internal Market Scoreboard published on 23 September 2010,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” ( COM(2009)0591 ),
having regard to the Commission communication of 28 October 2009 on a better functioning supply chain in Europe ( COM(2009)0591 ),
ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0293 .
having regard to its position of 23 June 2011 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on consumer rights Texts adopted, P7_TA(2011)0293 .
ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0144 .
having regard to its resolution of 6 April 2011 on governance and partnership in the single market Texts adopted, P7_TA(2011)0144 .
ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0146 .
having regard to its resolution of 6 April 2011 on a single market for enterprises and growth Texts adopted, P7_TA(2011)0146 .
ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0145 .
having regard to its resolution of 6 April 2011 on a single market for Europeans Texts adopted, P7_TA(2011)0145 .
ņemot vērā 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par Eiropas standartizācijas nākotni Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0384 .
having regard to its resolution of 21 October 2010 on the future of European standardisation Texts adopted, P7_TA(2010)0384 .
ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību OV C 349 E, 22.12.2010., 1. lpp.
having regard to its resolution of 9 March 2010 on consumer protection OJ C 349 E, 22.12.2010, p.1.
ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu OV C 349 E, 22.12.2010., 25. lpp.
having regard to its resolution of 9 March 2010 on the Internal Market Scoreboard OJ C 349 E, 22.12.2010, p.25.
ņemot vērā 2008. gada 19. februāra deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu OV C 184 E, 6.8.2009., 23. lpp.
having regard to its declaration of 19 February 2008 on investigating and remedying abuse of power by large supermarkets operating in the European Union OJ C 184 E, 6.8.2009, p.23.
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A7-0217/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0217/2011 ),
tā kā visā Eiropā izplatījušās protekcionisma tendences rada bažas,
whereas the wind of protectionism blowing across Europe is alarming,
tā kā reālajai ekonomikai ir jāatgriežas politiskās darba kārtības centrā, lai pilnībā atbrīvotu vienotā tirgus potenciālu;
whereas the real economy must be put back at the centre of the political agenda to unleash the full potential of the Single Market,
tā kā mazumtirdzniecības tirgum ir īpaši būtiska nozīme mūsu apņēmībā atjaunot vienoto tirgu,
whereas the retail market is a crucial component of our commitment to relaunch the Single Market,
tā kā mazumtirdzniecības tirgus, būdams lielākais energoresursu patērētājs un atkritumu ražotājs, var dot galveno ieguldījumu ilgtspējības nodrošināšanā, tostarp ES “20-20-2020” enerģētikas mērķu sasniegšanā,
whereas the retail market, as a major energy user and waste producer, can make a key contribution to sustainability, including the EU 20-20-20 energy targets,
tā kā pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības iespēju pilnīgu īstenošanu kavē dažādi šķēršļi, piemēram, valodu barjera, nedrošas sistēmas, neatbilstīga un nepietiekama informācija un administratīvās koordinēšanas un sadarbības trūkums, kas nemudina patērētājus iegādāties citu dalībvalstu mazumtirgotāju piedāvātās preces, ne arī mazumtirgotājus ‐ iesaistīties pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībā,
whereas the business potential for cross-border online trade is failing to materialise sufficiently because of various obstacles, such as language barriers, insecurity in the system, inadequate and insufficient information and lack of administrative coordination and cooperation, which make consumers reluctant to purchase online from retailers in other Member States and retailers reluctant to sell online across borders,
uzsver, ka mazumtirdzniecības nozare veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību Eiropā un ka tai ir sevišķi būtiska nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā;
Stresses that the retail sector is a driver for growth, competitiveness and jobs in Europe and plays a key role in reaching the goals of the EU2020 strategy;
uzsver, ka mazumtirgotāji piedāvā dažādus un modernus preču un pakalpojumu iegādes un tirdzniecības veidus, palielina patērētāju izvēli, kā arī nodrošina elastīgas un pienācīgas nodarbinātības iespējas, jo īpaši jauniešiem;
Highlights that retailers are offering diverse and modern ways of purchasing and selling goods and services and contribute to wider consumer choice as well as flexible and decent employment opportunities, in particular for youth;
aicina ES iestādes piešķirt mazumtirdzniecības nozarei lielāku politisko nozīmi, jo tā ir viens no Vienotā tirgus akta pīlāriem un sabiedrības uzticības atjaunošanas vienotajam tirgum virzītājspēks;
Calls on the EU institutions to give the highest political prominence to the retail sector as a pillar of the Single Market Act and a vehicle for restoring public confidence in the single market;
aicina Komisiju pastiprināt politikas virzienu savstarpējo saskaņošanu un pieņemt visaptverošu un ilgtermiņa pieeju mazumtirdzniecības nozarei;
Calls on the Commission to reinforce cross-policy coordination and to take a holistic, long-term approach to the retail sector;
pauž nožēlu par būtiskajiem šķēršļiem, kas joprojām neļauj izmantot visas tiešsaistes un nesaistes iespējas mazumtirdzniecības nozarē; uzsver, ka šie šķēršļi ir nekavējoties jānovērš;
Regrets that serious obstacles still hinder the retail sector from achieving its full potential online and offline; stresses the need to address them without delay;
uzskata, ka mazumtirgotājiem un piegādātājiem ir kopīga atbildība, lai panāktu efektīvāka, pārredzamāka un taisnīgāka mazumtirdzniecības tirgus izveidi;
Underlines that retailers and suppliers have a shared responsibility in achieving a more efficient, transparent and fairer retail market;
uzskata, ka galvenā uzmanība būtu jāvērš uz Līgumā paredzēto principu, pašreizējo iekšējā tirgus noteikumu un instrumentu, kā arī pašregulācijas efektīvu īstenošanu, pirms vajadzības gadījumā tiek apsvērta reglamentējošas pieejas piemērošana;
Considers that the primary focus must be on the effective enforcement of Treaty principles, existing internal market rules and instruments, and self-regulation, before considering a regulatory approach, if appropriate;
pauž bažas par to, ka ierobežojoši valstu noteikumi, atšķirīga interpretācija un neatbilstīga īstenošana kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti ES; uzsver, ka prasības pēc papildu testiem un reģistrācijas, sertifikātu un standartu neatzīšana, teritoriālās apgādes ierobežojumi un līdzīgi pasākumi rada papildu izmaksas patērētājiem un mazumtirgotājiem, jo īpaši MVU, tādējādi ierobežojot vienotā tirgus lietderīgumu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmējiem;
Is concerned that restrictive national rules, divergent interpretations and inadequate enforcement impede free movement of goods and services in the EU; stresses that requirements for extra tests and registrations, non-recognition of certificates and standards, territorial supply constraints and similar measures create extra costs for consumers and retailers, in particular SMEs, thus limiting the potential usefulness of the single market to European citizens and the business world;
atzīst nepieciešamību Komisijai, balstoties uz atbilstīgiem statistikas līdzekļiem, turpmāk analizēt cenu atšķirību iemeslus ES, lai nodrošinātu cenu lielāku pārredzamību un salīdzināmību patērētājiem, neskarot Eiropas un valstu fiskālos un darba tirgus noteikumus un tādējādi veicinot pārdomātas izvēles iespējas un lielāku uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai; atzīst nepieciešamību šajā nolūkā aktīvi sadarboties valstu statistikas aģentūrām;
Recognises the need for the Commission to further analyse the reasons for price differences in the EU, based on adequate statistical tools, in order to ensure greater price transparency and comparability for consumers, without prejudice to European and national fiscal and labour market rules, thereby promoting more enlightened choices and greater confidence in cross-border trade; recalls the need for active cooperation between national statistical agencies to this effect;
prasa dalībvalstīm pilnībā un pareizi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus, jo īpaši Preču paketi, Pakalpojumu direktīvu, Novēlotu maksājumu direktīvu, Elektroniskās komercijas direktīvu, Mazās uzņēmējdarbības aktu un Negodīgas komercprakses direktīvu; prasa dalībvalstīm arī novērst pārklāšanos un samazināt administratīvus un regulatīvus šķēršļus, kas var ierobežot izaugsmi un darba vietu radīšanu;
Urges Member States to fully and correctly implement the internal market rules and legislation, notably the Goods Package, the Services Directive, the Late Payments Directive, the E-Commerce Directive, the Small Business Act and the Unfair Commercial Practices Directive; also asks the Member States to remove overlaps and reduce administrative burdens and regulatory barriers that may limit growth and job creation;
prasa Komisijai ciešāk uzraudzīt dalībvalstis, lai mazinātu transponēšanas nepilnības un nodrošinātu preču un pakalpojumu efektīvu savstarpējo atzīšanu; prasa Komisijai nodrošināt arī pašreizējo noteikumu vienkāršošanu;
Asks the Commission to monitor Member States more closely in order to reduce transposition deficit and ensure effective mutual recognition of goods and services; asks the Commission to ensure also simplification of existing rules;
norāda uz Eiropas neatkarīgo mazumtirgotāju problēmām un uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā daudz pamatīgāk būtu jābalstās uz pierādījumiem, un īpaši vajadzētu atbilstīgi pārbaudīt un izprast tiesību aktu ietekmi uz mazajiem uzņēmumiem;
Notes the difficulties faced by Europe's independent retailers, and considers that retail market legislation should be more thoroughly evidence-based, particularly as regards the need to adequately examine and understand the impact of legislation on small businesses;
vērš uzmanību uz pilsoniskās sabiedrības un MVU pārstāvju paustajām bažām par tirdzniecības centru skaita palielināšanos un vietējo veikalu un tirgu skaita samazināšanos attālos reģionos un mazpilsētu centros;
Draws attention to the concern expressed by parts of civil society and SMEs about the increase in shopping centres and the decrease in local shops and markets in remote areas and town centres;
uzsver, ka, plānojot mazumtirdzniecību, vajadzētu nodrošināt visiem uzņēmumiem strukturālus pamatnosacījumus, kas veicinātu konkurenci, palielinātu patērēju izvēles brīvību un ļautu piekļūt precēm un pakalpojumiem, jo īpaši mazāk pieejamos un reti apdzīvotos reģionos vai kad patērētāju pārvietošanās spējas ir ierobežotas; turklāt noteikti uzskata, ka vietējiem veikaliem un tirgiem ir sociāla, kultūras un vides ietekme lauku un pilsētu atveseļošanā; tādēļ prasa dalībvalstīm veicināt ilgtspējīgas vietējās kopienas, stiprinot jauninājumus un MVU izaugsmi;
Stresses that retail planning should provide a structural framework for companies to compete, enhance consumers' freedom of choice and allow access to goods and services, especially in less accessible and sparsely populated regions or when consumers' mobility is reduced; insists furthermore on the social, cultural and environmental role played by local shops and markets in the revitalisation of rural and urban areas; urges therefore Member States to encourage sustainable local communities by fostering innovation and growth of SMEs;
uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas balsts un ka tādēļ tiem ir īpaša nozīme gan darba vietu radīšanā, jo īpaši laukos, gan arī ES vietējo kopienu mazumtirdzniecības nozares jauninājumu attīstības un izaugsmes paātrināšanā;
Stresses that SMEs constitute the backbone of the European economy and have a unique role to play in creating jobs, particularly in rural areas, as well as fostering innovation and growth in the retail sector in local communities across the EU;