natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka patērētāju tiesību aizsardzības komisāres iecelšana 2007. gadā, kā arī šīs komisāres aktīvā personīgā iesaistīšanās, lielais atklātums un ļoti aktīvā darbība nodrošināja to, ka ir panākts progress Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā un ar patērētājiem saistīto jautājumu risināšanā, tādējādi ievērojami uzlabojot ES pilsoņu dzīvi;
Takes the view that the appointment in 2007 of a dedicated Commissioner for Consumer Affairs and her strong personal engagement, great openness and very proactive role brought about progress in European consumer protection policy and consumer issues, much to the benefit of EU citizens;
pauž bažas, ka lēmums sadalīt atbildību par patērētāju tiesību aizsardzības jautājumiem un uzticēt to diviem komisāriem var jaunajā Komisijā mazināt ar patērētājiem saistīto jautājumu nozīmīgumu, kā arī pauž bažas par to, ka dažādu ģenerāldirektorātu jaunā organizatoriskā struktūra var radīt sadrumstalotību vai negatīvi ietekmēt patērētāju politikas saskaņotību un efektivitāti;
Fears that splitting responsibility for consumer affairs between two Commissioners‘ portfolios may lead to a reduction of the consumer focus in the new Commission and, similarly, fears that the new organisational structure in different Directorates-General may cause fragmentation or adversely affect the coherence and effectiveness of consumer policy;
uzsver, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Līguma par Eiropas Savienības darbību 12. pants vēlreiz apstiprina ‐ kā vispārēji piemērojams noteikums ‐, ka patērētāju tiesību aizsardzības prasības būtu jāņem vērā, nosakot un īstenojot citas Eiropas Savienības politikas nostādnes un darbības; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt patērētāju interešu efektīvu iekļaušanu citās ES politikas jomās un, veicot ietekmes novērtējumu, noskaidrot visu to jauno tiesību aktu un politikas nostādņu iespējamo iedarbību, kuri tieši vai netieši skar patērētājus; mudina visus attiecīgos Komisijas ģenerāldirektorātus publicēt gada pārskatu par to, kā patērētāju politika tiek integrēta to atbildības jomā;
Stresses that, following the entry into force of the Lisbon Treaty, Article 12 of the Treaty on the Functioning of the European Union reaffirms – as a provision of general application – that consumer protection requirements should be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities; calls on the Commission, therefore, to ensure the effective integration of consumer interests into all EU policies, and to examine in its impact assessments the potential effects of any new legislation and policies directly or indirectly affecting consumers; urges each relevant Commission Directorate-General to publish an annual report on how consumer policy is integrated into its area of responsibility;
uzsver, ka patērētāju politikai ir jābūt aktīvai, lai dotu pilsoņiem iespēju pilnībā izmantot iekšējā tirgus sniegtās iespējas; uzskata, ka pašreizējās ekonomikas krīzes apstākļos aktīvai patērētāju politikai ir arvien lielāka nozīme, atbalstot sociālo politiku cīņā pret pieaugošo nevienlīdzību un aizstāvot neaizsargātos patērētājus un iedzīvotāju grupas ar zemiem ienākumiem;
Stresses the need for an active consumer policy to enable citizens to benefit fully from the internal market; considers that an active consumer policy is all the more essential in the current economic crisis to support social policy in fighting against growing inequalities and to protect vulnerable consumers and low income groups;
uzsver, ka patērētājiem būtu jānodrošina iespēja veikt apzinātu izvēli, nepakļaujot viņus to ražotāju psiholoģiskai ietekmei, kuri izplata maldinošu un nepatiesu informāciju par saviem ražojumiem, jo tas rada lielāku konkurenci starp uzņēmējiem, mudinot tos paaugstināt piedāvāto preču un pakalpojumu kvalitāti un saglabāt cenas konkurētspējīgā līmenī;
Emphasises that consumers should be able to make informed choices, without being subject to psychological conditioning by producers making tendentious or untruthful claims about products, as this generates greater competition among traders to raise the quality of the goods and services they provide and to keep prices at competitive levels;
pauž pārliecību, ka uzņēmumu atbildīga attieksme, ievērojot uzņēmumu kopējās atbildības principu, konkurences noteikumus un patērētāju ekonomiskās intereses, palīdzēs patērētājos viest uzticību;
Believes that a responsible approach by the business world, with respect for the principle of corporate responsibility, the rules of competition and consumers‘ economic interests, will help inspire confidence among consumers;
atgādina, ka patērētāju organizācijām ir izšķiroša nozīme, vēršot valsts iestāžu uzmanību uz problēmām, ar kurām patērētāji saskaras ikdienas dzīvē, un būtu lietderīgi pilnveidot to rīcībā esošos instrumentus, lai uzlabotu to spēju efektīvi darboties gan ES, gan valsts līmenī; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ar patērētāju organizācijām atbilstīgi apspriežas visos lēmumu pieņemšanas posmos, kā arī transponējot un īstenojot tiesību aktus patērētāju tiesību aizsardzības jomā;
Reiterates that consumer organisations have a crucial role to play in alerting public authorities to the problems consumers experience in their daily lives and that the instruments at their disposal should be improved in order to improve their capacity to act effectively at EU and national level; calls on Member States to ensure that consumer organisations are adequately consulted at all stages of decision-making process and in the transposition and implementation of consumer law;
aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot patērētāju informētību un izglītošanu, lai viņi varētu pilnīgāk izmantot savas tiesības visa mūža garumā; mudina dalībvalstis nodrošināt to, ka tiek sniegta skaidra un saprotama informācija, jo īpaši gados jauniem patērētājiem par produkciju un precēm, kas domātas tieši viņiem; jo īpaši mudina dalībvalstis iekļaut patērētāju jautājumus visu līmeņu valsts izglītības programmās, lai dotu bērniem nepieciešamās prasmes pieņemt sarežģītus lēmumus turpmākajā dzīvē, un apsvērt iespēju izstrādāt izglītības programmas vecākiem un gados veciem patērētājiem, ilgtermiņā nospraužot mērķi veidot un stiprināt izpratni par patērētāju tiesību jautājumiem; norāda, ka minētās programmas katrā līmenī ir jāpielāgo izglītības prasībām un izglītojamo iespējām, izmantojot mūsdienu mācību metodes, kas balstās uz dzīves pieredzi un konkrētiem piemēriem; atgādina, ka izglītotiem patērētājiem, kuri apzinās savas tiesības un zina, pie kā vērsties pārkāpumu gadījumā, ir arī liela nozīme neatbilstošas rīcības atklāšanā;
Calls on the Commission and the Member States to strengthen consumer awareness and training in order to empower consumers throughout their lives; encourages Member States to ensure that clear and intelligible information is provided, in particular, to young consumers for products and services aimed at them; encourages, in particular, Member States to include consumer aspects in their national curricula at all levels of education in order to equip children with the necessary skills to take complex decisions later in life, and to consider educational programmes for parents and adult consumers, with the longer-term aim of developing and consolidating consumer awareness; points out that these programmes should be geared to educational requirements and student capabilities at each level while making use of modern teaching methods based on real-life experience and examples; recalls that educated consumers who are aware of their rights and who know where to turn in the event of non-compliance are also important for detecting non-compliant behaviour;
norāda, ka ir jāveicina ilgtspējīgs patēriņš, uzsverot vajadzību labāk izglītot un informēt pakalpojumu sniedzējus un mazumtirgotājus, kā arī patērētājus par jēdzienu “ilgtspējīgs patēriņš”, lai viņi varētu attiecīgi mainīt savu izturēšanos;
Stresses the need to promote sustainable consumption, emphasising the fact that service providers and retailers, as well as consumers, must be better educated and informed with regard to the concept of sustainable consumption so that they can adapt their behaviour accordingly;
mudina Komisiju un dalībvalstis sākt mērķtiecīgu saziņas stratēģiju, lai palielinātu ES pilsoņu informētību par saskarsmes riskiem un savām patērētāju tiesībām, jo īpaši izveidojot lietotājdraudzīgus tīmekļa portālus, organizējot izpratnes veicināšanas kampaņas un nodibinot informācijas centrus vietējā, reģionālā, un valsts līmenī; uzsver nepieciešamību izmantot īpašus saziņas kanālus, lai informācija nokļūtu pie visneaizsargātākajiem patērētājiem, vienlaikus rūpējoties par to organizāciju uzticamību un objektivitāti, kuras nodrošina plašsaziņas līdzekļu pārvaldību un organizāciju;
Urges the Commission and the Member States to launch a well-targeted communication strategy in order to raise awareness amongst EU citizens of the risks of exposure and of their rights as consumers, in particular by putting in place user-friendly web portals, awareness-raising campaigns and information points at local, regional and national level; stresses the need to use specific communication channels to reach the most vulnerable consumers, by ensuring the reliability, credibility and impartiality of the organisations responsible for the management and organisation of communications media;
vēlreiz apliecina, ka rezultātu pārskats ir svarīgs instruments patēriņa tirgu labākai pārraudzībai, lai sniegtu noderīgu informāciju, kas palīdz izstrādāt labāku politiku un noteikumus, kā arī lai demonstrētu pilsoņiem, ka viņu intereses tiek pienācīgi ņemtas vērā;
Reaffirms that the Scoreboard is an important tool for improved monitoring of consumer markets, with a view to providing information useful in ensuring better policymaking and regulation, and also for demonstrating to citizens that their concerns are duly taken into account;
atzinīgi vērtē šā rezultātu pārskata piecus galvenos rādītājus ‐ sūdzības, cenas, apmierinātību, piegādātāju maiņu un drošību ‐, kam ir svarīga nozīme, nosakot patēriņa tirgus, kuros pastāv vislielākais risks, ka var tikt veiktas nepareizas darbības, kas nelabvēlīgi ietekmēs patērētāju ekonomisko un sociālo stāvokli; tomēr uzskata, ka vajadzētu izmantot arī tādus kritērijus, kas ļauj noteikt, ciktāl ražojumi un pakalpojumi atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķim;
Welcomes the five main indicators in the Scoreboard – complaints, prices, satisfaction, switching and safety – which are important in identifying those markets at greatest risk of malfunctioning in terms of economic and social outcomes for consumers; considers, however, that criteria should also be applied which will make it possible to measure the extent to which goods and services accord with the objective of sustainable development;
atzīst, ka, lai gan šie pieci rādītāji neatspoguļo visus patērētāju vides aspektus, tie nodrošina pietiekamu pamatu prioritāšu noteikšanai un ļauj izdarīt secinājumus par to, kur ir nepieciešama papildu analīze, ar nosacījumu, ka dalībvalstu sniegtā informācija ir pilnīga un to var apkopot viegli salīdzināmā veidā;
Acknowledges that, although the five indicators do not capture all aspects of the consumer environment, they provide a sufficient basis for setting priorities and drawing conclusions as to where further analysis is needed, provided that the information provided by Member States is comprehensive and can be compiled on an easily comparable basis;
uzskata, ka esošie pierādījumi par patērētāju sūdzībām, cenu līmeņiem, apmierinātību, piegādātāju maiņu un drošumu vēl nav pietiekami, lai izdarītu galīgos secinājumus, un ka ir nepieciešama kvalitatīvāka informācija, lai izveidotu pilnīgu patērētāju pierādījumu bāzi; uzsver, ka tādēļ jāturpina rādītāju izstrāde un jāorganizē datu vākšana, ņemot vērā dalībvalstīs izveidoto sistēmu atšķirības;
Considers that the current evidence on consumer complaints, prices, satisfaction, switching and safety is still not sufficient to draw definite conclusions and that more high-quality data are needed in order to develop a solid consumer evidence base; stresses that indicators therefore need to be further developed and data collection needs to be organised taking into account the differences between national systems;
ierosina, ka Komisijai pēc šo piecu pamatrādītāju un attiecīgo metožu izstrādāšanas pietiekami augstā līmenī, kas ļaus iegūt ļoti kvalitatīvus rezultātus, būtu jāapsver iespēja iekļaut rezultātu pārskatā papildu ilgtermiņa rādītājus, piemēram, rādītājus par tirgus daļām, kvalitāti, reklāmu, pārredzamību un piedāvājumu salīdzināmību, rādītājus attiecībā uz izpildi un patērētāju ietekmes palielināšanu, sociālos, vides un ētiskos rādītājus, kā arī rādītājus, ar ko noteikt kompensācijas un patērētājiem nodarītā kaitējuma lielumu; tomēr uzskata, ka tas būtu jādara pakāpeniski, lai nodrošinātu rezultātu pārskata koncentrēšanu uz būtiskākajiem aspektiem un skaidrību, ar mērķi gūt visaptverošu priekšstatu par patērētāju tiesību aizsardzību, un ļautu patērētājiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības;
Suggests that, once the five basic indicators and the associated methodology have been sufficiently developed to produce results of high quality, the Commission should consider including in the Scoreboard additional long-term indicators such as those relating to market shares, quality, advertising, transparency and comparability of offers, indicators related to enforcement and consumer empowerment, social, environmental and ethical indicators, as well as indicators to measure redress and consumer detriment; considers, however, that this should be done gradually in order to ensure a focused and intelligible Scoreboard, with a view to ensuring a more comprehensive approach to consumer protection and enabling consumers to benefit fully from the advantages offered by the internal market;
vēlreiz norāda, ka rezultātu pārskatā būtu jāatspoguļo visas galvenās patēriņa izdevumu kategorijas, lai noteiktu visproblemātiskākos tirgus un radītu pamatu turpmākai detalizētai nozares īpatnību analīzei, jo īpaši gadījumos, kad pierādījumi liecina par problēmām, kas kopīgas dažādiem tirgiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu finansējumu un darbiniekus turpmākai rezultātu pārskata pilnveidošanai;
Reiterates that the Scoreboard should cover all the main categories of consumer expenditure, in order to identify the most problematic markets and set the ground for further, more detailed sector-specific analysis, in particular where evidence reveals problems common to different markets; calls, therefore, on the Commission and the Member States to ensure adequate financing and staffing for the further development of the Scoreboard;
apzinās, ka patērētājiem lielāku neapmierinātību un problēmas rada nevis preces, bet pakalpojumi, kas daļēji liecina par to, ka līgumattiecības un pakalpojumu sniegšana ir sarežģītāki procesi; mudina Komisiju veikt padziļinātu visu to problemātisko nozaru analīzi, kas ir minētas rezultātu pārskatā; kā arī aicina Komisiju pēc šo darbību veikšanas attiecīgā gadījumā iesniegt konkrētus tiesību aktu priekšlikumus un politiskus ieteikumus dalībvalstīm un darīt tos zināmus Parlamentam;
Is aware that consumers are less satisfied, and experience more problems, with services than with goods, which partly reflects the greater complexity of contractual relations and of delivery in respect of services; urges the Commission to carry out in-depth analyses of all problematic sectors identified in the Scoreboard; calls also on the Commission to ensure that such exercises are followed up, where appropriate, with specific legislative initiatives and policy recommendations for Member States, and to provide feedback to Parliament;
atzinīgi vērtē to, cik interesants un kvalitatīvs ir Komisijas sagatavotais pētījums par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību, ko publicēja kā turpinājumu rezultātu pārskata izstrādei; norāda uz acīmredzamajām problēmām finanšu pakalpojumu nozarē, kuras vēl vairāk ir saasinājusi finanšu krīze; jo īpaši atzinīgi vērtē šā pētījuma rezultātā izdarītos atklājumus, piemēram, par ievērojamām problēmās attiecībā uz norēķinu kontu pārredzamību un salīdzināmību Eiropas Savienībā; uzskata, ka, apsverot nepieciešamību uzlabot šīs nozares darbības regulējumu, ir jāizdara visi attiecīgie secinājumi;
Welcomes the interest and quality of the work done by the Commission in its study on retail financial services, published as a follow-up to the Scoreboard; notes the problems identified in the field of financial services, further aggravated by the financial crisis; welcomes in particular the revelations which emerged from this study regarding, for example, major problems concerning the transparency and comparability of current-account costs in the EU; considers that all appropriate conclusions should be drawn as to the need for better regulation of this sector;
norāda, ka, lai gan patērētāju sūdzībām ir liela nozīme nepareizas tirgus darbības konstatēšanā, tomēr sūdzību neesamība ne vienmēr liecina par to, ka tirgus funkcionē labi, jo dažās dalībvalstīs patērētāji nav pieraduši sūdzēties, vai nu tādēļ, ka pastāv citādas patērētāju tradīcijas, vai arī tādēļ, ka ne pārāk tic sev labvēlīga risinājuma iespējai; tomēr norāda arī, ka liels skaits sūdzību kādā atsevišķā dalībvalstī ne vienmēr būtu jāuzskata par pierādījumu nepilnībām tirgū, bet var liecināt par to, ka valstī efektīvi darbojas iestādes, kas nodarbojas ar sūdzību izskatīšanu, vai arī tur nesen ir notikušas informatīvas kampaņas par patērētāju tiesībām;
Points out that, while consumer complaints are important in detecting market malfunctioning, an absence of complaints does not always mean that markets are functioning well, since in some Member States consumers have less of a tendency to complain due to different consumer traditions or perceptions of the likelihood of success; points out, on the other hand, that a high number of complaints in a single Member State should not necessarily be interpreted as a sign of a failing market but may be due to the presence of effective complaint-handling bodies or a recent information campaign on consumer rights;
norāda, ka ES darbojas vairāk nekā 700 trešo pušu organizāciju, kas apkopo patērētāju sūdzības, bet to izmantotās metodes ir ļoti atšķirīgas, un tikai dažas no tām vāc datus par šo sūdzību būtību, kā arī par sūdzībās minētajām konkrētajām nozarēm; uzskata, ka, lai gan ar to varētu pietikt padoma vai informācijas sniegšanai, tomēr ar to vēl nepietiek, lai noteiktu iespējamos trūkumus tirgus darbībā, raugoties no patērētāju viedokļa; tādēļ aicina visas iestādes, kas izskata sūdzības, pieņemt saskaņotu metodiku patērētāju sūdzību klasificēšanai un ziņojumu sniegšanai par tām, kā arī mudina šīs iestādes iesniegt datus par sūdzībām visās jomās ‐ ieteiktajās un pēc pašu izvēles ‐ kā to ierosinājusi Komisija savā ieteikuma projektā; uzskata, ka saskaņotas metodikas izstrāde ļaus dalībvalstīm vākt daudz saturīgākus datus un gūt pilnīgāku priekšstatu par valsts patēriņa tirgiem, kā arī izveidot ES līmeņa datubāzi, kas dos iespēju salīdzināt patērētāju problēmas visā ES;
Notes that there are more than 700 third-party organisations collecting consumer complaints in the EU but the arrangements for doing so differ considerably and relatively few such organisations collect data about the nature of the complaint and the sector concerned; considers that, while this might be sufficient for purposes of offering advice or information, it is not at all adequate for identifying potential market failures from a consumer perspective; calls on all complaints bodies, therefore, to adopt a harmonised methodology for classifying and reporting consumer complaints and encourages them to report complaints data corresponding to all fields – recommended and voluntary – proposed by the Commission in its draft recommendation; believes that the development of a harmonised methodology will allow Member States to collect more meaningful data and to construct a more complete picture of national consumer markets, leading to the establishment of an EU-wide database which will enable comparison of consumer problems across the EU;
vērš uzmanību uz analīzi, kurā salīdzināta pieejamā informācija par cenu līmeņiem un kura norāda uz neizskaidrojamām vairāku preču un pakalpojumu cenu atšķirībām līdzās esošās dalībvalstīs; uzskata, ka, lai gan cenu atšķirības bieži vien ir saistītas ar atšķirīgu pieprasījumu, izdevumu līmeņiem, nodokļiem vai izmaksu struktūru, tomēr tās bieži liecina par iekšējā tirgus sadrumstalotību vai nepareizu darbību; ierosina, ka gadījumos, kad kādas konkrētas preces cena ir augstāka par robežlielumu, ir jāpārbauda saikne starp ieveduma un patēriņa cenām un rūpīgi jāapsver iemesli, kas nosaka šos atšķirīgos cenu līmeņus;
Draws attention to the analysis of the available price data which shows unexplained cross-border variations in a number of goods and services; considers that, although price differences are often linked to differences in demand, expenditure levels, taxes or cost structure, they are also often a sign of internal market fragmentation or malfunctioning; suggests that, where the price of a given product is higher than a benchmark, it is necessary to look at the relationship between import and consumption prices and to examine carefully the reasons for the different price levels;
uzskata, ka pieejamā informācija par cenu līmeņiem nav pietiekama, lai pareizi pārraudzītu iekšējo tirgu, un aicina valstu statistikas birojus un Eiropas Kopienu Statistikas biroju sadarboties ar Komisiju, lai sniegtu pilnīgākus datus un turpinātu darbu, izstrādājot metodiku, kā vākt informāciju par salīdzināmu un tipisku preču un pakalpojumu vidējām cenām; šajā sakarībā atgādina, ka valstu statistikas birojiem ir ciešāk jāiesaistās vidējo cenu apkopošanā un aprēķināšanā un jāapstiprina šie pasākumi; uzsver, ka cenu pārskatāmāks atspoguļojums viesīs patērētājos lielāku uzticību un apliecinās varas pārstāvju ieinteresētību rast risinājumus patērētāju ikdienas problēmām;
Believes that the available price data are not sufficient for monitoring the internal market properly and calls on the national statistical offices and Eurostat to work together with the Commission to provide more data and to develop further the methodology for collecting average prices of comparable and representative goods and services; recalls, in this context, that national statistical offices need to validate, and to participate more fully in the work of gathering data on, and calculating, average prices; stresses that the provision of more transparent price data would inspire greater confidence among consumers and would show them that their everyday concerns are being addressed;
atzīst, ka patērētāju apmierinātība ir svarīgs rādītājs, lai saprastu, cik labi vai slikti tirgi darbojas patērētāju interesēs; aicina Komisiju uzlabot metodiku un mērījumus, kas vajadzīgi, gatavojot patērētāju apmierinātības pārskatus, un turpmāk gatavot šādus pārskatus arī par citām nozarēm;
Acknowledges that consumer satisfaction is an important indicator in understanding how well or poorly markets are delivering for consumers; asks the Commission to develop further its methodology and measuring techniques for carrying out consumer satisfaction surveys and to cover additional sectors in the future;
uzskata, ka viena no konkurences pazīmēm tirgus ekonomikā ir spēja mainīt piegādātājus; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai atvieglotu visu svarīgāko mazumtirdzniecības pakalpojumu piegādātāju maiņu;
Holds the view that the ability to switch providers is an essential feature of competition in a market economy; urges the Commission and the Member States to take measures to facilitate switching in all important retail services;