natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju apsvērt iespējas mazāk nozīmīgu un mazāk izmantotu kultūraugu turpmākas dzīvotspējas nodrošināšanai, vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību un saskaņotību ar kopējo lauksaimniecības politiku iesaistot visas ar pārtikas piegādes ķēdi saistītās ieinteresētās personas;
Calls on the Commission to consider ways of guaranteeing the future viability of minor crops and minor uses whilst ensuring complete compatibility and coherence with the common agricultural policy and involving all those associated with the food supply chain;
Atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējām palielināt iekšzemes proteīnaugu ražošanu; uzsver ‐ lai gan vietējās proteīnaugu ražošanas palielināšana sniegs dažas priekšrocības, tai visticamāk nebūs ievērojamas ietekmes uz lopbarības importu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis; tādēļ uzskata, ka īstermiņa jārod citi risinājumi jautājumam, kas saistīts ar olbaltumvielu deficītu Eiropas Savienībā, un īpaši norāda uz sojas importa lielo nozīmi; aicina Komisiju pārliecināties, ka minētie pasākumi neapdraud ES vispārējo mērķi attiecībā uz pārtikas piegādes drošību produktivitātes un produkcijas apjoma ziņā;
Repeats its calls for the Commission to swiftly submit to Parliament and the Council a report on the possibilities and options for increasing domestic protein crop production in the EU; stresses that, while increasing domestic protein crop production will yield some benefits, it is unlikely to have a significant impact on the import of feed from outside the EU; believes therefore that other avenues will need to be explored in the short term to address the protein deficit in the EU, and points specifically to the fundamental role of soya imports; calls on the Commission to make sure that these measures do not endanger the EU's overall objective of security of food supply in terms of productivity and output levels;
atkārtoti uzsver nepieciešamību ieviest jaunajā KLP piemērotus pasākumus un instrumentus, lai atbalstītu tos lauksaimniekus, kas audzē proteīnaugus, tādējādi iespējami samazinot ES augu proteīna deficītu un cenu svārstības, vienlaikus arī uzlabojot lauksaimniecības praksi un augsnes auglību;
Stresses again the need to introduce in the new CAP suitable measures and instruments to support those farmers cultivating protein crops, thereby potentially reducing the EU's crop protein deficit and price volatility while also improving agricultural practices and soil fertility;
saistībā ar gaidāmo Regulas (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību pārskatīšanu aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt iespēju lauksaimniekiem izmantot lauku saimniecībās ražotās un apstrādātās sēklas, kā noteikts šīs regulas 14. panta 1. un 2. punktā, ņemot vērā šādas prakses ekonomiskos, kultūras un vides ieguvumus un ieguldījumu agrobioloģiskajā daudzveidībā; šajā sakarībā prasa taisnīgi un līdzsvaroti pārskatīt gan augu selekcionēšanas tiesības, gan pašreizējos lauku saimniecībās glabāto sēklu izmantošanas ierobežojumus, lai uzlabotu un vienkāršotu tiesisko regulējumu un nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp nepieciešamību pēc jauninājumiem, kultūraugu dažādības saglabāšanu un sekmēšanu un mazo un vidējo lauku saimniecību apsaimniekotāju iztikas uzlabošanu;
Calls on the Commission and the Member States, in the context of the forthcoming revision of Regulation (EC) No 2100/94 on Community plant variety rights, to maintain the possibility for farmers to use farm-produced and farm-processed seed as laid down in Article 14(1) and (2) of this Regulation, given the economic, cultural and environmental benefits and contribution to agro-biodiversity this practice can bring; calls in this context for a fair and balanced examination of both the plant breeding rights and the current restrictions on the use of farm-saved seed with the aim of improving and simplifying the legal framework and to ensure an adequate balance between the need for innovation and the preservation and enhancement of crop diversity as well as the improvement of the livelihoods of small- and medium-scale farmers;
aicina Komisiju apsvērt Eiropas sēklu bankas izveidi, lai uzkrātu un saglabātu augu ģenētisko daudzveidību; novērstu bioloģiskās daudzveidības mazināšanos un saistītu kultūraugu dažādību ar dalībvalstu kultūras mantojumu;
Calls on the Commission to consider setting up a European bank for seeds in order to store and preserve the genetic variety of plants, combat biodiversity loss, and link crop diversity to the cultural heritage of the Member States;
ņemot vērā gaidāmo Rio+20 pasaules konferenci, aicina ieviest jaunu ES iniciatīvu attiecībā uz agrobioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un kvalitatīvu realizāciju, lai palielinātu lauksaimniecības pievienoto vērtību;
Calls, in the light of the upcoming Rio+20 global conference, for a new EU initiative on the conservation, sustainable use and quality marketing of agro-biodiversity, in order to increase added value from farming;
aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā zemes noma un paaugstinātas izmaksas par zemes iegādi un nomu ietekmē ES dalībvalstu lauksaimniecības nozares;
Calls on the Commission to conduct a study into the impact that land lease and increased costs for land purchase and lease are having on farming sectors in the EU Member States;
uzsver, ka tiesības uz vienotiem platībmaksājumiem, ja to pamatā ir vēsturiskas vērtības vai tās ir tirgojamas bez zemes, ieguldītāji un spekulanti var iegādāties par mākslīgi paaugstinātām cenām, lai vairotu ienākumus nevis sekmētu aktīvu lauksaimniecību; norāda, ka radītie traucējumi var veidot ievērojamas ražošanas resursu izmaksas un šķēršļus jauno lauksaimnieku darbības sākšanai; aicina Komisiju, Parlamentu, dalībvalstis un reģionus nodrošināt, lai KLP reformā šo problēmu risināšanai tiktu pievērta pienācīga uzmanība un tiesības uz maksājumiem būtu pieejamas visiem lauksaimniekiem aktīvas ražošanas nolūkā;
Stresses that Single Farm Payment entitlements, where based on historical values or when tradable without land, can be bought up at inflated values by investors and speculators for the purposes of an income stream as opposed to active farming; notes that the distortions created act as a substantial input cost and entrance barrier for new farmers; calls on the Commission, Parliament and the Member States and regions to ensure that CAP reform adequately addresses these problems, and that payment entitlements are available for all farmers for the purposes of active production;
aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par zemes izmantošanas ietekmi uz infrastruktūras attīstību, mājokļiem un buferzonām attiecībā uz lauku saimniecību izmaksām;
Calls on the Commission to draw up a report on the impact of land use for infrastructure development, housing and buffer zones on agricultural holdings' costs;
aicina Komisiju saistībā ar KLP reformu un Ūdens pamatdirektīvu darīt visu nepieciešamo, lai lauksaimniecības vajadzībām tiktu veidotas labākas apūdeņošanas, ūdens novadīšanas un ūdens uzglabāšanas sistēmas, kas ūdeni izmanto efektīvāk, un tas nozīmē, ka jāpievēršas gan augsnes ūdens glabāšanas spēju uzlabošanai, gan ūdens iegūšanai sausajās teritorijās, gan ūdens novadīšanai mitrajās teritorijās, ‐ tā būtu viena no iespējām samazināt saldūdens izmantošanu un arī piesardzības pasākums pret nokrišņu režīma izmaiņām, ko rada klimata pārmaiņas;
Calls on the Commission to work, as part of the CAP reform and the Water Framework Directive, towards better irrigation and water drainage and storage systems for agriculture that use water more efficiently and that include improving water storage capacities in soils, water harvesting in dry areas and water drainage in moist areas, as a way of reducing the use of fresh water and also as a precaution against changes in rainfall patterns due to climate change;
aicina Komisiju rast risinājumus problēmām, kas saistītas ar ūdens novadīšanu, ņemot vērā tādus faktorus kā stipras lietusgāzes, zemas ieplakas un stāvošs ūdens;
Calls on the Commission to work towards solutions to drainage problems which take account of factors such as heavy rainfall, low-lying areas and stagnant water;
aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pārvaldību un pārdali saistībā ar tiesībām uz pieeju ūdenim un uzlabot daudzfunkcionālas agroekoloģiskās sistēmas un agromežsaimniecības sistēmas;
Calls on the Commission and the Member States to improve the management and reallocation of water rights and to enhance multifunctional agro-ecosystems and agro-forestry systems;
prasa sniegt lielāku atbalstu lauksaimnieku apmācībai par efektīvu ūdens apsaimniekošanu un novadīšanu un apūdeņošanas sistēmu, tostarp par praktiskajiem ūdens uzglabāšanas instrumentiem un pasākumiem, lai novērstu uzturvielu zudumus vai augsnes sasāļošanos un pārpurvošanos, kā arī uzlabotām ūdens cenas un ūdens pārvaldes shēmām vietējā un reģionālā līmenī, lai palīdzētu novērst nesaimniecisku ūdens izmantošanu un ilgtermiņā samazinātu ražošanas resursu izmaksas; būtu jāveicina arī ūdens cauruļu pārbaudes, lai nodrošinātu, ka ūdens noplūde būtiski neietekmē ražošanas izmaksas un ražojumu kvalitāti;
Calls for greater support for training farmers in efficient water management , drainage and irrigation, including practical tools for water storage and measures to prevent nutrient losses or salinisation and paludification, as well as improved water pricing and water administration schemes at local and regional level, in order to help prevent the wastage of water and reduce input costs in the long term;the checking of water pipes should also be encouraged to ensure that water leakage does not have a significant impact on production costs and product quality;
B7-0006 , 0008 , 0009 , 0010 un 0013/2012
B7-0006 , 0008 , 0009 , 0010 and 0013/2012
, 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0006 .
, 18 January 2011 on the recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security Texts adopted, P7_TA(2011)0006 .
un 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par KLP 2020. gada perspektīvā ‐ kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0297 .
, 23 June 2011 on the CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges Texts adopted, P7_TA(2011)0297 .
un 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0307 .
, 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0307 .
, un 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības izejvielu piegādes ķēdi Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0011 .
and 19 January 2012 on the farm input supply chain Texts adopted, P7_TA-PROV(2012)0011 .
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūlija lēmumu, ar ko tiek izveidots Augsta līmeņa forums pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanai OV C 210, 3.8.2010., 4. lpp.
having regard to the Commission Decision of 30 July 2010 establishing the High-Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain OJ C 210, 3.8.2010, p.4.
ņemot vērā galīgos ieteikumus, ar kuriem 2009. gada 17. martā iepazīstināja Augsta līmeņa grupa lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības konkurētspējas jautājumos, un 2010. gada 29. marta secinājumus par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā,
having regard to the final recommendations of the High-Level Group on the Competitiveness of the Agro-Food Industry of 17 March 2009 and the conclusions of 29 March 2010 on a better functioning of the supply chain food in Europe,
ņemot vērā Eirostata datus par lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļu cenu indeksiem (ražošanas resursu izmaksas) un lauksaimniecības produktu cenu indeksiem (ražojumu cenas) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database
having regard to the Eurostat data on price indices of the means of agricultural production (input costs) and price indices of agricultural products (output prices) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database.
ņemot vērā 2008. gada 19. februāra deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu OV C184 E, 6.8.2009., 23. lpp.
having regard to its Declaration of 19 February 2008 on the need to investigate and correct the abuses of power by large supermarkets operating in the European Union OJ C184 E, 6.8.2009, p.
ņemot vērā Kopīgā pētniecības centra (KPC) 2008. gada ziņojumu ‐ Zemu investīciju lauksaimniecības sistēmas ‐ iespēja attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību http://agrienv.jrc.ec.europa.eu/publications/pdfs/LIFS_final.pdf.
having regard to the 2008 Joint Research Centre report entitled ‘Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture’ http://agrienv.jrc.ec.europa.eu/publications/pdfs/LIFS_final.pdf
ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ziņojumu “Agrārā uzņēmējdarbība un tiesības uz pārtiku”,
having regard to the report entitled ‘Agribusiness and the right to food’ of the United Nations Special Rapporteur on the Right to Food,
ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,
having regard to Rule 115(5) and Rule 110(4) of its Rules of Procedure,
tā kā Komisijas paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” ( COM(2009)0591 ) norādītas nopietnas nepilnības spējā noslēgt izdevīgus līgumus, kā rezultātā tiek īstenota negodīga tirdzniecības prakse, tostarp novēloti maksājumi, vienpusējas līguma izmaiņas, netaisnīgi līguma noteikumi, ierobežota piekļuve tirgum, informācijas trūkums par cenu noteikšanu, nevienāda peļņas normu sadale visā pārtikas ķēdē, piegādātāju vai pircēju īstenota tirgus iespēju ļaunprātīga izmantošana, piemēram, karteļi un atkalpārdošanas cenu uzturēšana un pirkšanas apvienības;
whereas the Commission communication on a better functioning of the food supply chain ( COM(2009)0591 ) identified significant imbalances in bargaining power, which translate into unfair trading practices, such as late payments, unilateral contract modifications, unfair contract terms, restricted access to the market, lack of information on price formation, uneven distribution of profit margins throughout the food chain, abuses of market power by suppliers or buyers, such as cartels and resale price maintenance, and buying alliances, among others;
tā kā ļoti lielu mazumtirgotāju koncentrācijas līmenis Eiropas Savienībā atstāj negatīvu ietekmi uz ražotājiem un citiem piegādātājiem, jo tā ietekmē arvien vairāk palielinās atšķirības līgumslēdzēju pušu spējā aizstāvēt savas intereses; tā kā arvien samazinās lauksaimniecības produktu ražotāju un lauksaimniecības nozaru spēja ietekmēt sarunas attiecībā uz cenu līmeni visā vērtību ķēdē, sākot no primārās ražošanas, pārstrādes līdz galapatērētājam; tā kā pārmērīga koncentrācija samazina produktu daudzveidību, kultūras mantojumu, mazumtirdzniecības veikalu skaitu, darbvietas un iztikas līdzekļus,
whereas the level of concentration of very large retailers in the European Union is adversely affecting producers and other suppliers, because it is resulting in growing imbalances of power between contracting parties; whereas agricultural producers and processors are suffering a progressive loss of bargaining power vis-à-vis price levels along the value chain - from primary production, through processing to the final consumer; whereas excessive concentration is leading to a decline in product diversity, cultural heritage, retail outlets, jobs and livelihoods;
tā kā lauksaimnieku ienākumu problēmas turpina palielināties un cenā, ko par produktiem maksā patērētāji, neatspoguļojas tā cena, kas tiek maksāta lauksaimniekiem par viņu produkciju, tādējādi apdraudot lauksaimnieku spējas investēt un ieviest jauninājumus un var piespiest daudzus no viņiem atstāt laukus;
whereas farmers' income problems are continuing to worsen and the prices paid by consumers for products is not reflected in the prices paid to farmers for their production, which is undermining farmers' capacity to invest and innovate and might prompt many of them to leave the land;
tā kā ražošanas izmaksu pieaugums un nespēja atgūt šīs izmaksas visā pārtikas apgādes ķēdē varētu apdraudēt lauku saimniecību izdzīvošanu, tādējādi iespējams vājinot dalībvalstu ražošanas potenciālu ilgtermiņā un saasinot to atkarību no ārējiem tirgiem;
whereas the loss of bargaining power, the increase in production costs and the impossibility of recovering those costs along the food distribution chain may endanger the survival of agricultural holdings, thereby potentially weakening the long-term productive potential in Member States and exacerbating their dependence on external markets;
tā kā līdzsvarotas komerciālās attiecības ne tikai uzlabotu pārtikas apgādes ķēdes darbību, bet arī palielinātu lauksaimnieku konkurētspēju un galu galā dotu labumu arī patērētājiem;
whereas balanced commercial relations would not only improve the functioning of the food supply chain, but also benefit farmers, through increased competitiveness, and ultimately also consumers;
tā kā labumu no saimniecībām maksātajām zemajām cenām, kuras pazeminās lauksaimniekiem zaudējot pozīcijas sarunās pārtikas apgādes ķēdē, negūst pat patērētāji, jo īpaši tāpēc, ka bieži vien importētajiem produktiem netiek piemērotas tādas pašas prasības par kvalitāti, darba tiesībām, vides standartiem un dzīvnieku labturības standartiem, kā tiek piemērotas Eiropas lauksaimniekiem;
whereas not even consumers are benefiting from low farm-gate prices owing to the progressive loss of bargaining power of farmers in the food chain, particularly as quality requirements, labour rights and environmental and animal welfare standards - which European farmers must observe - are often not applied in the same way to imported agricultural products;
tā kā konkurences institūcijas vairākās dalībvalstīs ir atklājušas, ka pastāv četras galvenās jomas, kurās nepilnības pārtikas apgādes ķēdē ir jo īpaši jutīgas: vienpusēja līguma noteikumu uzspiešana, atlaižu prakse, sankcijas un maksājumu noteikumi;
whereas the competition authorities in a number of Member States have found that there are four key areas where the imbalances in the food supply chain are particularly problematical: the unilateral imposition of contractual terms; discounting practices; penalties; and payment terms;
uzsver, ka šī problēma saistībā ar traucējumiem pārtikas apgādes ķēdē ir nepārprotami Eiropas problēma, kuras novēršanai ir nepieciešams tieši Eiropai paredzēts risinājums, ņemot vērā to, cik stratēģiski nozīmīga Eiropas Savienībai ir lauksaimniecības pārtikas ķēde; atgādina, ka pārtikas apgādes ķēdē, lauksaimniecībā, lauksaimniecības pārtikas rūpniecībā un izplatīšanā ir iesaistīti 7 % no ES kopējā strādājošo skaita, un te saražotā vērtība sasniedz EUR 1400 miljardus gadā ‐ kas ir lielāks par jebkuras citas ES apstrādes rūpniecības nozares attiecīgo rādītāju, un pārtikas apgādes ķēdes radītā lauksaimniecības pievienotās vērtības daļa no 31 % 1995. gadā samazinājās līdz 24 % 2005. gadā 25 dalībvalstu ES;
Emphasises that the problem of imbalances in the food distribution chain has a clear European dimension, which calls for a specific European solution, given the strategic importance of the agri-food chain to the European Union; points out that the food supply chain, agriculture, the agri-food industry and food distribution account for 7% of total employment in the EU and are worth EUR 1400 billion per year - a figure greater than that for any other manufacturing sector in the EU - and that the share of agricultural value added from the food supply chain dropped from 31% in 1995 to 24% in 2005 in the EU-25;
vērš uzmanību uz darbu, ko veic Augsta līmeņa forums pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanai un jo īpaši tā “no uzņēmuma uz uzņēmumu” (B2B) platforma; prasa sniegt oficiālu un regulāru informāciju par darba gaitu un pieņemtajiem lēmumiem;
Draws attention to the ongoing work of the High-Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain, in particular its Business-to-Business platform; asks to be formally and regularly informed about the progress of the work and the decisions taken;
atbalsta labo darbu, ko veikusi Augsta līmeņa foruma pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanai ekspertu platforma par B2B līgumiskajām praksēm, jo īpaši definējot, uzskaitot un izvērtējot to, kas būtu apzīmējama kā nepārprotami negodīga komercprakse, un savu darbu pamatojot ar datiem un konkrētiem piemēriem; prasa visnotaļ atbalstīt iniciatīvas, kas veicinātu pušu dialogu par šo jautājumu; atzinīgi vērtē to, ka iesaistītās puses ir vienojušās par labas prakses principiem, ar kuriem Augsta līmeņa forums tika iepazīstināts 2011. gada 29. novembrī, un aicina tās veikt īstenošanas pasākumus;
Supports the good work of the Experts' Platform on B2B contractual practices of the High-Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain, in particular in defining, listing and assessing what constitutes a manifestly unfair commercial practice, based on data and concrete examples; calls for strong support for initiatives to foster dialogue between parties on this issue; welcomes the fact that stakeholders have agreed on principles to govern good practices, as presented to the High-Level Forum on 29 November 2011, and urges them to take implementing measures;
aicina Komisiju attiecīgos gadījumos ierosināt stingrus Kopienas tiesību aktus ‐ neradot traucējumus pareizai tirgus darbībai ‐ lai garantētu godīgākas un pārredzamākas attiecības starp pārtikas produktu ražotājiem, piegādātājiem un izplatītājiem un pareizi īstenotu jau spēkā esošo noteikumus, arī tādēļ, ka Eirostata dati liecina, ka kopš 2009. gada ES līmenī lauku saimniecību ienākumi ir samazinājušies par 11,6 %, bet ES lauksaimnieku kopējās izejvielu izmaksas laika posmā no 2000. līdz 2010. gadam palielinājās gandrīz par 40 %;
Calls on the Commission to propose robust EU legislation - where necessary and without distorting the proper functioning of the markets - to guarantee fair and transparent relationships between producers, suppliers and distributors of food products, and to properly implement the rules already in force, not least because the latest agricultural income figures from Eurostat show that, since 2009, there has been an 11.6% drop in farm incomes at EU level, whilst total input costs for EU farmers increased on average by almost 40% between 2000 and 2010;
aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties turpināt risināt problēmu, ko rada netaisnīga peļņas sadale pārtikas apgādes ķēdē, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimnieku pienācīgiem ienākumiem; atzīst, ka nolūkā stimulēt ilgtspējīgas ražošanas sistēmas, ir jākompensē lauksaimnieku ieguldījumi un saistības šajās jomās; uzsver, ka jāpārtrauc cīņa par ietekmi un jāveido uz sadarbību balstītas attiecības;
Calls on the Commission and Member States to continue urgently to address the problem of unfair distribution of profits within the food chain, especially with regard to adequate incomes for farmers; recognises that in order to stimulate sustainable production systems farmers need to be compensated for their investments and commitments in these areas; emphasises that power struggles must give way to cooperative relationships;
6 norāda uz to, ka lauksaimniecības politikai ir jārada iespējas mazajām un vidēja izmēra saimniecībām, tostarp ģimenes saimniecībām, gūt pienācīgus ienākumus, ražot pārtiku, kas ir pietiekama gan kvalitātes, gan kvantitātes ziņā, par pieņemamu cenu patērētājiem, radīt darba vietas, sekmēt lauku attīstību un nodrošināt vides aizsardzību un ilgtspējību;
6 Points out that agricultural policy must enable small and medium-sized farmers, including family farmers, to earn a reasonable income, to produce sufficient food of appropriate quality at affordable prices, to create jobs, to promote rural development and to ensure environmental protection and sustainability;