natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju pievērst uzmanību tam, kā attīstās videi draudzīga zveja, kas ir pārvaldības pasākumu kopējās sistēmas sastāvdaļa;
Calls on the Commission to place emphasis on the development of environmentally friendly fishing as part of the overall package of management measures;
aicina Komisiju izvairīties no pretrunīgu mērķu noteikšanas un nevajadzīgas reglamentēšanas, kā arī izmantot šo iespēju vienkāršot kopējo normatīvo sistēmu;
Calls on the Commission to avoid conflicting objectives and superfluous regulations and to avail itself of this opportunity to simplify the overall regulatory system;
aicina Komisiju apsvērt videi draudzīgas zvejas tehnisko pasākumu piemērošanu kā papildinājumu pašreizējiem zvejas intensitātes ierobežojumiem saistībā ar krājumu atjaunošanas plāniem;
Calls on the Commission to consider the application of environmentally friendly fishing technical measures as a complement to existing effort limitations in relation to stock recovery plans;
uzskata, ka šajā sakarā, lai nodrošinātu zivju, apdraudēto to dzīvotņu un pārējās bioloģiskās daudzveidības efektīvu aizsardzību, ir jāattīsta un jāievieš satelītu tehnoloģija, ar ko noteikt neatļautu zvejas kuģu atrašanos lieguma zonās un jūras aizsargājamās zonās;
Believes that, in this context, it is absolutely essential to develop and implement the satellite technology needed to detect the presence of unauthorised fishing vessels in closed areas and in Marine Protected Areas, in order to guarantee effective protection of fish, their critical habitat and other biodiversity;
norāda, ka jāatbalsta pasākumi, kas sākti saskaņā ar reformēto KZP, lai veicinātu šajā paziņojumā izklāstītos mērķus, it īpaši:
Points out the need to support the actions undertaken in the framework of the reformed CFP in order to further the goals of the Commission's communication, particularly:
ieviest decentralizētu pieeju, kas ņem vērā atsevišķu zivju sugu īpatnības;
the adoption of a decentralised approach which takes account of the specificity of particular fish species;
kopā ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP) izstrādāt lēmumu pieņemšanas procesu tehnisko pasākumu piemērošanai, lai varētu izstrādāt un īstenot īpašas prasības un vietējiem apstākļiem atbilstīgus pasākumus, kā arī uzraudzīt tos;
the development, in tandem with Regional Advisory Councils (RACs), of a decision-making process for the application of technical measures in which specific requirements and locally appropriate measures can be developed, implemented and monitored;
palielināt tehnisko un finansiālo palīdzību, sniedzot valsts atbalstu RKP, lai mudinātu tās atbilstīgi piedalīties šā mērķa sasniegšanā;
the increase of technical and financial support through public aid to the RACs to enable them to contribute appropriately to the achievement of this aim;
attīstīt Kopienai kopīgus zinātniskus un tehniskus pētījumus;
the development of scientific and technical research shared at Community level;
ilgtspējīgas pārvaldības sistēmā iekļaut videi draudzīgas zvejas noteikumus;
the integration of environmentally friendly fishing rules in long-term management;
uzsver, cik nozīmīgs ir šis Komisijas paziņojums, kam vairāk jāietekmē jūras ūdeņu apsaimniekošana, lai veidotu ilgtermiņā labvēlīgu nākotni gan tiem, kuru iztika ir atkarīga no zvejas, gan jūras videi;
Underlines the importance of the Commission's communication, which should play a greater role in sea governance in order to build a positive long-term future both for those whose livelihoods depend on fishing and for the marine environment;
ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 9. marta rezolūciju par Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatu OV C 320 E, 15.12.2005., 164. lpp.
having regard to its resolution of 9 March 2005 on the mid-term review of the Lisbon Strategy OJ C 320 E, 15.12.2005, p.164.
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu "Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005–2008)" ( KOM(2005)0141 ),
having regard to the Commission Communication of 12 April 2005 on the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 20. jūlija paziņojumu "Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma"( KOM(2005)0330 ),
having regard to the Commission Communication of 20 July 2005 on Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme ( COM(2005)0330 ),
ņemot vērā 25 dalībvalstu sagatavotās Lisabonas stratēģijas valsts līmeņa reformu programmas (DRP),
having regard to the 25 national Lisbon reform programmes (NRPs) as presented by the Member States,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25.janvāra progresa ziņojumu par izaugsmi un nodarbinātību,
having regard to the Commission's 2006 Annual Progress Report on Growth and Jobs of 25 January 2006,
ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes prezidentūras 2000.gada 23.un 24.marta, Stokholmas Eiropadomes prezidentūras 2001.gada 23.un 24.marta, Barselonas Eiropadomes prezidentūras 2002. gada 15.un 16.marta, un Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22.un 23.marta un 2005.gada 15.un 16.decembra secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005 and 15 and 16 December 2005,
ar gandarījumu konstatē - pārstrādājot Lisabonas stratēģiju, kā tika nolemts Eiropadomes pagājušā gada pavasara sanāksmē, visas dalībvalstis pēc savas ierosmes ir sagatavojušas valsts līmeņa rīcības plānus, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta tādām prioritārām jomām kā pētniecība un attīstība, jauninājumi un izglītība; atkārtoti pauž gandarījumu par to, ka tādējādi ir precizēti pienākumi Eiropas un dalībvalstu līmenī, kā arī ir iegūta šīs sarežģītās stratēģiskās pieejas labāka kopēja izpratne;
Notes with satisfaction that the revised Lisbon Strategy, which was agreed by the Spring 2005 European Council, has led to the presentation by all Member States of national action plans, focusing on priority areas such as R&D, innovation, and education; reiterates its satisfaction at the fact that this has led to the clarification of competences at EU and national level as well as a better understanding of and cooperation in this complex strategic approach;
neatlaidīgi apgalvo, ka politiskās saistības šajās četrās Komisijas prioritārajās jomās nav saderīgas ar finanšu plānu (2007-2013), tāpēc krietni samazinās ierosināto izdevumu apjoms galvenajām Lisabonas stratēģijas programmām un budžeta izdevumu kategorijām;
Insists that political commitment regarding the Commission's four priority areas is incompatible with the Financial Perspective (2007-2013), which provides for major cuts in spending proposals on key Lisbon Strategy programmes and budget headings;
DRP un Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija
NRPs and European growth and employment strategy
uzsver - ir svarīgi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, pilnībā izmantojot priekšrocības, ko sniedz četri tā pamatprincipi: kapitāla brīva kustība, brīva preču kustība, personu brīva kustība un pakalpojumu brīva aprite; šajā kontekstā uzsver, ka pakalpojumu direktīvas Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū projekts, 5.3.2004., ( KOM(2004)0002 ).
Stresses the importance of accomplishing fully the internal market through its four core principles, namely the free movement of capital, goods, persons and services; stresses in this context that the adoption of the Services Directive Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on services in the internal market, 5.3.2004 ( COM(2004)0002 .
pieņemšanai ir izšķiroša nozīme, lai atvērtu ES pakalpojumu plašo tirgu un lai palīdzētu veidot spēcīgu Eiropas ekonomiku un radīt ilgtermiņa darbavietas saskaņā ar pārskatīto Lisabonas stratēģiju;
is crucial to opening up the EU's vast services market and contributing to a strong European economy and long-term job creation in accordance with the revised Lisbon Strategy;
uzskata, ka būtu kļūdaini likt uzsvaru tikai un vienīgi uz konkurētspēju un izaugsmi, jo tieši sociālais aspekts ir priekšnoteikums sabiedrības atbalstam Lisabonas stratēģijas īstenošanai;
Takes the view that placing the emphasis on competitiveness and growth alone would be a mistake, because public support for the Lisbon Strategy presupposes a genuine social dimension;
pauž pārliecību, ka pētniecība, jauninājumi, uzņēmējdarbības veicināšana, MVU konkurētspējas uzlabošana un atbilstošu transporta, energoresursu un telekomunikāciju tīklu izveide ir galvenie jēdzieni, pamatojoties uz kuriem Lisabonas stratēģija īstenojama reģionu un pašvaldību līmenī;
Is convinced that research, innovation, promotion of entrepreneurship, improving the competitiveness of SMEs, and the provision of adequate transport, energy and telecommunications networks are key to delivering the Lisbon Strategy at regional and local governance levels;
uzskata, ka valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte un ilgtspējība ir priekšnoteikums Lisabonas stratēģijā nosprausto mērķu sasniegšanai; aicina ES apkopot sadrumstaloto Eiropas Savienības izaugsmes stratēģiju, veidojot vienotu, saskaņotu un vispārēju stratēģiju, lai Eiropas Savienība kļūtu par pasaules mēroga līderi jaunas paaudzes preču un ražošanas paņēmienu jomā, integrējot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un resursu efektīvas izmantošanas tehnoloģijas ilgtspējīgai attīstībai;
Believes that the long-term stability and sustainability of public finances are a precondition for achieving the aims of the Lisbon Strategy; calls on the EU to bring together its fragmented growth strategies into a single coherent and comprehensive strategy, in order to make the EU a global leader in a new generation of products and production methods, integrating information and communication technologies and resource-efficient technologies for sustainable development;
atzinīgi vērtē to, ka daudzas dalībvalstis savos valsts rīcības plānos paredz plānus valsts un privātā sektora partnerībai vai nu pētniecībā, augstākajā izglītībā vai citās nozarēs;
Welcomes the fact that many Member States' NRPs indicate plans for public-private partnerships, whether in research, higher education, or other sectors;
norāda uz iespējām, ko izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai piedāvā vides tehnoloģijas un ekojauninājumi, kas pasaules mērogā kļūst aizvien pieprasītāki, kā arī uz to, ka nodarbinātību pozitīvi ietekmē nodokļu nastas pārvietošana no darbaspēka uz izejvielu izmantošanu un vides degradāciju; pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis turpina pētīt šos sinerģijas procesus un samazina subsīdijas, kas var kaitēt videi;
Points to the potential offered by eco-innovations and environmental technologies, for which global demand is growing steadily, to foster growth and employment and, as regards employment, to shift the burden of taxation from labour to resource use and environmental degradation; calls upon the Commission and the Member States to explore these synergies and reduce environmentally hazardous subsidies;
atzīmē dalībvalstu rīcības plānos ietverto atšķirīgo pieeju integrētajām pamatnostādnēm; uzskata, ka ir jāizveido dalībvalstu rīcības plāniem kopīga pamatstruktūra, kas nodrošinātu valsts līmenī piedāvāto pasākumu ietekmes kvalitatīvāku salīdzinošo analīzi un nodrošinātu atvērtu un konstruktīvu Eiropas mēroga dialogu par šo rīcības plānu izpildi;
Notes the diverse national approaches to the integrated guidelines taken in the NRPs; believes in the need to set a common structure as the basis for the NRPs, allowing a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue on the progress achieved at EU level;
uzsver, ka novēlota rīcība vai bezdarbība vides problēmu risināšanas jomā, iespējams, veicinās izmaksu pieaugumu, negatīvi ietekmējot dzīves kvalitāti, kā arī nākamo paaudžu finansiālo slogu; tāpēc aicina Komisiju intensīvāk strādāt pie tā, lai identificētu un skaitliskā izteiksmē novērtētu maksu par bezdarbību dalībvalstu un Kopienas līmenī;
Stresses that delaying action or a failure to address environmental challenges, is likely to be costly, with negative effects on quality of life as well as the financial burden on future generations; calls on the Commission, therefore, to intensify its work on identifying and quantifying the cost of inaction at Member State and Community level, as well as on the positive effects of preventive action;
aicina dalībvalstis ātri un precīzi transponēt ES tiesību aktus un efektīvi īstenot DRP, tai skaitā savlaicīgi sniegt informāciju, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot izpildes uzraudzību; uzskata, ka ir jāizvērtē šo pasākumu ietekme uz budžetu; pieprasa patiesi neatkarīgu ietekmes novērtējumu un ieinteresēto personu labāku savstarpējo konsultēšanos;
Calls on the Member States to ensure the speedy and accurate transposition of EU legislation and the effective implementation of the NRPs, including timely information to allow the European Parliament to take follow-up action; believes that the budgetary impact of those measures should be evaluated; requests that an independent impact assessment be conducted and that there be enhanced consultation of stakeholders;
uzsver nepieciešamību paātrināt ES tiesību aktu vienkāršošanu un konsolidāciju, kā arī pielikt lielākas pūles ES tiesību aktu uzlabošanā, ātrā transponēšanā un pareizā ieviešanā; aicina Komisiju kā prioritāru jautājumus apsvērt efektīvu 2003. gada Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu ieviešanu, tostarp atbilstīga apspriešanās mehānisma ar ieinteresētām personām izveidi;
Stresses the need to accelerate the simplification and consolidation of EU legislation and to put more effort into the better regulation, prompt transposition and correct implementation of EU legislation; calls on the Commission to consider the effective implementation of the 2003 Interinstitutional Agreement on better law-making, including the development of appropriate mechanisms for stakeholder consultation, to be a matter of priority;
atzinīgi vērtē institucionālās, ekonomikas un sociālās jomas dažādo pārstāvju pienākumu un pilnvaru precizēšanu Eiropas, valsts un reģionu līmenī un uzskata, ka izšķiroša nozīme ir šo dalībnieku augsti attīstītai piederības sajūtai, kā arī pārredzamībai un atbildībai; uzsver, ka stabila iestāžu sistēma ir pilsoņu pieaugošas uzticības pamats; uzskata, ka vajadzētu popularizēt veiksmīgāko pieredzi un īstenot tās apmaiņu, kā arī veicināt paraugpraksi; uzsver, ka ir būtiski gan noteikt precīzu laika grafiku izpildei un mērķu formulēšanai, gan izveidot efektīvu uzraudzības sistēmu; augstu vērtē godīgu konkurenci kā pozitīvu elementu, kas uzlabo Eiropas Savienības vispārējo konkurētspēju, vairo tās turību un pilnveido augstos sociālos standartus;
Welcomes the clarification of the responsibilities and competences of the different institutional economic and social actors at EU, national and regional levels, and believes this to be crucial for developing a genuine sense of ownership as well as visibility and accountability among those involved; emphasises that a solid institutional framework is the basis for increased trust among citizens; believes that successful experiences should be highlighted and shared and that best practice should be encouraged; emphasises the need to set a clear time-frame for the implementation and definition of targets, as well as an efficient monitoring scheme; values fair competition as being a positive element in improving the EU's overall competitiveness, wealth and high social standards;
uzskata, ka iekšējā tirgus un darba tirgus netraucētai darbībai 25 dalībvalstīs, nodrošinot sociālos un vides standartus, ir būtiska nozīme, lai atraisītu Eiropas Savienības konkurētspēju, ekonomisko izaugsmi un darbavietu radīšanu; pieprasa, lai dalībvalstis cik vien ātri iespējams praksē īsteno darba ņēmēju un citu pilsoņu tiesības brīvi pārvietoties ES teritorijā, vienlaikus apņēmīgi rīkojoties, lai sekmētu darba kvalitāti ikvienā jomā; būtisku nozīmi piešķir tam, lai tiek izstrādāti stingrāki pasākumi nabadzības izskaušanai un sociālās integrācijas veicināšanai;
Believes that a well-functioning internal market and labour market safeguarding social and environmental standards, are a vital means of freeing the EU's competitive potential, economic growth and job creation; calls upon the Member States to move as fast as possible towards total freedom of movement for workers and other citizens within the EU and to undertake determined action to promote the quality of work in all its aspects; attaches great importance to developing stronger actions against poverty and to promotion social inclusion;
pauž nopietnas bažas par tām darbībām, ko veic arvien lielāks skaits dalībvalstu valdību, kuras cenšas pieņemt vai arī jau ir pieņēmušas pasākumus vietējo rūpniecības nozaru vai uzņēmumu aizsardzībai; uzskata, ka šie pasākumi ir uzbrukums iekšējā tirgus pamatprincipiem, jo tie rada šķēršļus tiesībām veikt uzņēmējdarbību citu dalībvalstu valstspiederīgajiem, kā arī brīvai kapitāla apritei Kopienas teritorijā; aicina Komisiju noteiktāk un nepārprotamāk paust savu viedokli iekšējā tirgus aizsardzībai, tostarp enerģētikas un finanšu pakalpojumu jomā;
Is deeply concerned about the actions of a growing number of national governments that seek to take or have already taken defensive and protective measures in favour of national industries or companies; considers these measures to be an assault on the basic principles of the internal market since they create obstacles to the right of establishment of nationals of other Member States as well as to the free movement of capital within the Community; calls on the Commission to be far more outspoken and unambiguous in the defence of the internal market, including in the field of energy and financial services;
turklāt uzskata, ka, atraisot MVU saimnieciskās darbības potenciālu, radīsies jaunas iespējas piesaistīt uzņēmējdarbībai jauniešus, stiprināt jauninājumu sistēmas un veicināt privātā sektora ieguldījumus pētniecībā un attīstībā;
Believes also that unlocking the business potential of SMEs will create new opportunities to bring young people into business, strengthen innovation systems and encourage private-sector investment in R&D;
pieprasa, lai Lisabonas stratēģijas DRP novērtējumā un izklāstā, kā arī ar Lisabonas stratēģiju saistītajos Komisijas un Padomes dokumentos tiek iekļauts koncentrēts indikatoru kopums ietekmes uz vidi novērtēšanai;
Calls for a focused set of environmental pressure indicators to be included in the presentation and evaluation of NRPs and in the Commission and Council policy documents related to the Lisbon Strategy;
atzīmē, ka šiem indikatoriem ir izšķiroša nozīme, ne tikai vērtējot ietekmi uz vidi, bet arī nodrošinot politikas īstenošanas uzraudzību valsts un Eiropas līmenī;
Notes that indicators are of crucial importance not only to assess but also to monitor policy action at national and EU level;
uzskata, ka Eiropas Savienībai trūkst pamatinformācijas, kas vajadzīga, lai salīdzinātu tās vispārējo ekonomikas, vides un sociālo stāvokli ar attiecīgo situāciju citos reģionos un valstīs, un pieprasa, lai Komisija iesniedz priekšlikumus šādiem pārskatiem;
Considers that the EU lacks the basic data needed to compare its overall economic, environmental and social situation with those of other regions and countries, and requests that the Commission to bring forward proposals for such overviews;
aicina Komisiju nodrošināt, lai ES struktūrfondi tiek izmantoti atbilstoši Lisabonas stratēģijas prioritātēm, jo īpaši īstenot ES reģionu regulāru uzraudzību, sekojot tam, kā tiek īstenoti pasākumi Lisabonas stratēģijas mērķu izpildei, ja šī informācija un statistikas dati ļauj reģioniem noteikt efektīvu savstarpējās novērtēšanas kritēriju un tādējādi definēt paraugpraksi;
Calls on the Commission to ensure that the EU structural funds are used in line with the Lisbon Strategy to monitor systematically, in particular, European regions in order to track their performances as regards the Lisbon Strategy goals, given that this information and statistical data make it possible for the regions to establish effective benchmarks between them and consequently to define best practice;
Iedzīvotāju novecošana - demogrāfiskās problēmas
Ageing population: demographic challenges
atzīmē, ka lielāks paredzamais dzīves ilgumums sniedz mūsu sabiedrībai ne tikvien jaunas iespējas, bet var arī veicināt paaudžu savstarpējo spriedzi, ņemot vērā ar sociālo nodrošināšanu un pensiju sistēmu finansēšanu saistītās problēmas, ko rada saimnieciski neaktīvo iedzīvotāju skaita straujš pieaugums un saimnieciski aktīvo iedzīvotāju skaita samazināšanās vai - labākajā gadījumā - stabilizācija; atzīst, ka ikvienai dalībvalstij nāksies izdarīt pašai savu izvēli attiecībā uz sociālo nodrošināšanu un pensiju sistēmām; konstatē, ka lēna ekonomiskā izaugsme, pārmērīgs parādu apjoms un augsts bezdarba līmenis kļūs par šīs demogrāfiskās problēmas dramatisku akcentu; secina - lai mazinātu demogrāfisko pārmaiņu negatīvās sekas, būtiska nozīme būs tam, ka tiek pilnībā īstenota Lisabonas stratēģija un tiek izveidota integrēta sabiedrība, kuras pamatā ir augsts nodarbinātības līmenis, augsts darba ražīgums, jauninājumi un veselības veicināšana;
Notes that, in addition to providing new opportunities for our societies, extended life expectancy could give rise to inter-generational tensions because of social security and pension system funding problems related to a rapid increase in the inactive population and a reduction in or, at best, the stabilisation of, the active population; recognises that every Member State will have to make its own choices concerning its social security and pension systems; observes that low economic growth, excessive debt and high unemployment will dramatically accentuate this demographic challenge; concludes that, to minimise the negative consequences of demographic change, it will be essential to implement the Lisbon Strategy in full, to create an inclusive society based on the promotion of high employment, high productivity, innovation and health;
uzskata, ka demogrāfisko pārmaiņu rezultātā gan jauniešiem, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem būs nepieciešama spēcīgāka izglītības un sociālā infrastruktūra, tai skaitā plašākas iespējas mūžizglītībai, kā arī cenu ziņā pieejama bērnu aprūpe, medicīniskā aprūpe un veco ļaužu aprūpe; atgādina dalībvalstīm par saistībām, ko tās uzņēmās 2002. gada Barselonas Eiropadomē, proti, līdz 2010. gadam dalībvalstīm ir jānodrošina vietas dienas aprūpes iestādēs vairāk nekā 33 % bērnu, kas jaunāki par 3 gadiem, un 90 % pirmsskolas vecuma bērnu, kas vecāki par 3 gadiem;
Considers that demographic change will require new and enhanced educational and social infrastructure for young and elderly people alike, including increased facilities for life-long learning, affordable childcare, nursing care and care for the elderly; reminds the Member States of the commitment that they entered into at the Barcelona European Council in 2002, namely that by 2010 they would provide day-care places for more than 33% of children under the age of three and for 90% of children between the age of three and school starting age;
atgādina, ka sociālas valsts modernizēšana visā ES teritorijā ir obligāts politisks pienākums; neatlaidīgi apgalvo, ka ir tikpat svarīgi mūsu ekonomikas sociālo aspektu - sociālās tiesības, aizsardzību un sociālo dialogu - likt pamatā tam, kādā veidā mēs nodrošinām cilvēkiem iespēju ar ticību saviem spēkiem, nepiespiesti stāties pretī saimnieciskās dzīves pārmaiņām; apstiprina, ka reformām ir jābūt tādām, kas sekmē dinamisku un elastīgu ekonomiku, vienlaikus saglabājot nodrošinātas darba iespējas (elastīgu nodrošinājumu);
Recalls that modernising the social framework across the EU is a political imperative; insists that it is equally important to place the social dimension of our economies – social rights, social protection and the social dialogue – at the core of how we ensure that people can face up to economic change with self-confidence and ease; confirms that reforms must promote a dynamic and adaptable economy while safeguarding employment security (flexicurity);