natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ierosina, lai veicinātu enerģijas avotu dažādošanu, ES izstrādāt stabilu ilgtermiņa politiku, lai tādējādi radītu nepieciešamos labvēlīgos apstākļus ieguldījumiem; uzskata, ka šajā politikā jābūt paredzētiem ES mērķiem energoefektivitātes uzlabošanai par vismaz 20 % līdz 2020. gadam un lūdz Komisiju ierosināt pamatnosacījumus saskaņotām atjaunojamo enerģiju atbalsta shēmām, kā daļu no atjaunojamo enerģiju plāna, kā arī noteikt nozarēm saistošus mērķus atjaunojamo enerģiju izmantošanā, lai sasniegtu 25 % atjaunojamo enerģiju izmantošanas no primārā enerģijas patēriņa līdz 2020. gadam, kā arī noteikt Padomes un Komisijas līmeņa plānu atjaunojamo enerģiju izmantošanai 50 % apmērā 2040. gadā, ES CO2 emisiju samazināšanai 30 % apmērā 2020. gadā un 60-80 % apmērā 2050. gadā;
Proposes, in order to boost the diversification of energy sources, that the EU set a long-term stable policy framework in order to create the necessary investment climate; believes that such a framework should contain an EU target for energy efficiency improvements of at least 20% by 2020, and asks the Commission to propose a framework for options of harmonised support schemes for renewable energies as part of the renewable energy roadmap and, furthermore, set binding sectoral targets for renewables in order to achieve 25% of renewables in primary energy by 2020 and a road map at Council and Commission level for reaching a target for renewables of 50% by 2040, an EU 30% reduction of the CO2 target for 2020 and a 60-80% reduction for 2050;
uzsver, ka nepieciešamība mainīt pašreizējo enerģijas ražošanu ir nevis nasta, bet gan izdevība; saules, vēja, biomasas, hidrotermiskās vai ģeotermiskās enerģijas izmantošana un lielāka energoefektivitātes tehnoloģiju izmantošana palīdzēs izpildīt saistības, ko uzliek Kioto Protokols un ANO Klimata pārmaiņu pamatkonvencija, kā arī Eiropā veicināt jauninājumus, jaunu darba vietu izveidi un konkurētspēju;
Stresses that the need to change the current energy production mix is not a burden but an opportunity; the use of solar, wind, biomass, hydro or geothermal energy and more energy efficiency technologies will help to fulfil the commitments made in Kyoto and under the UN Framework Climate Change Convention and also strengthen innovation, job creation and competitiveness in Europe;
uzskata, ka ierosinātajā Stratēģiskajā Enerģijas pārskatā jāintegrē arī Energoapgādes observatorijas darbība (kurai jābūt neatkarīgai struktūrai) un ka tai regulāri jāanalizē piegāžu drošība; uzskata, ka Stratēģiskā Enerģijas pārskata uzdevumos jāietilpst arī ES enerģētikas problēmu, tostarp arī ārējo aspektu, stratēģiskajai analīzei; rosina Komisiju izmantot Stratēģisko Enerģijas pārskatu tādas formulas izstrādāšanā, kas dotu iespēju dalībvalstīm analizēt kompromisa attiecības starp dažādu politikas virzienu iespējām attiecībā uz vidi, piegāžu drošību, konkurētspēju un darba vietu radīšanu, tādējādi palīdzot samazināt riskus; atzinīgi vērtē Komisijas centienus veikt detalizētu pētījumu par visu enerģijas avotu subsīdijām un izmaksām, tostarp internalizējot Stratēģiskajā Enerģijas pārskatā ārējās ietekmes, piemērojot dzīves cikla un "no ieguves vietas līdz automašīnas ritenim" pieejas; prasa publicēt šādu pētījumu, lai veicinātu sabiedrības izpratni; ierosina veikt Eiropas mēroga pētījumu par pieprasījumu un piedāvājumu vidējā un ilgtermiņā, lai noteiktu nepieciešamību pēc ieguldījumiem, īpaši attiecībā uz ražošanu, kā arī uzlabotu uzņēmumu darbību; ierosina to, ka izmaksu un guvumu analīzē īpaša uzmanība jāpievērš katra enerģijas avota atbilstībai ES trīs mērķiem enerģētikas jomā, proti, piegāžu drošībai, konkurētspējai un vides ilgtspējībai;
Believes that the proposed Strategic Energy Review (SER) should integrate the work of the proposed Energy Supply Observatory (which should not be an independent body) and that it should analyse security of supply on a regular basis; considers that the SER's remit should involve strategic analysis of the problems confronting the EU in the energy sector, including the external aspects; encourages the Commission to use the SER to develop a formula that enables Member States to analyse the trade-offs between different policy options with regard to the environment, security of supply, competitiveness and job creation and that thus helps to minimise risks; welcomes the Commission's effort to undertake a detailed study of the subsidies and costs of all energy sources, including the internalisation of externalities within the SER, applying the life-cycle and well-to-wheel approach; requests the publication of such a study in order to raise public awareness; proposes that a Europe-wide forward study of supply and demand in the medium and long-term be conducted in order to identify investment needs, especially on the production side, and raise the profile of operators; proposes that a cost-benefit analysis should focus on the contribution of each energy source to the EU's three objectives in the energy field, namely security of supply, competitiveness, and environmental sustainability;
uzskata, ka Stratēģiskajā enerģētikas pārskatā ir jāiekļauj arī tirdzniecības jautājumi, tas ir, tajā ir jāanalizē starptautiskās sadarbības un jau parakstīto vai parakstāmo ilgtermiņa nolīgumu ietekme un jāvērtē saskaņotība starp politikas nostādnēm, ko īsteno uzņēmumi, un dalībvalstu un ES politikas nostādnēm;
Believes that the SER should also cover trade issues, meaning that it should analyse the impact of international cooperation and long-term contracts already signed or to be signed and assess consistency between policies pursued by business and national and EU policies;
atgādina, ka nafta joprojām ir vissvarīgākais primārās enerģijas avots ES un ES gandrīz pilnībā ir atkarīga no tās importa; pauž nožēlu, ka Komisijas Zaļajā grāmatā tam nav pievērsta uzmanība; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā nepieciešamību samazināt naftas izmantošanu, samazināt atkarību no importa un veicināt CO2 emisiju samazināšanu;
Recalls that oil is still the most important primary energy source in the EU, for which the EU depends almost completely on imports; regrets the lack of attention paid in the Commission's green paper to the fact; calls upon the Commission and Member States to take into account the need for diminishing the use of oil, decreasing import dependency and contributing to reducing CO2 emissions;
aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu direktīvai par apsildi un dzesēšanu, izmantojot atjaunojamās enerģijas avotus, un atgādina savu 2006. gada 14. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai un Padomei par atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanu apsildē un dzesēšanā;
Calls on the Commission to present a proposal for a directive on heating and cooling from renewable energy sources as soon as possible and recalls its resolution of 14 February 2006 with recommendations to the Commission and Council on heating and cooling from renewable sources of energy;
aicina Komisiju atzīt fosilā kurināmā nozīmi vidējā termiņā, kā arī iespēju veikt tālākus pētījumus par tā oglekļa intensitātes samazināšanu, saskaņā ar 2 ° C mērķi CO2 samazināšanai; uzskata, ka, lai to panāktu jāveic pastāvīga modernizācija un šo kurināmā veidu energoefektivitātes uzlabošana, jaunas paaudzes iekārtu attīstīšana, kuru darbības pamatā būtu gazifikācija un paralēla elektrības un ķīmiskā ražošana, tālāka ekonomisku metožu attīstība oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai ogļu, dabasgāzes un naftas gadījumā, saskaņā ar Eiropas Tehnoloģiskās platformas pieņemto lēmumu par Nulles emisiju fosilā kurināmā spēkstaciju, kā arī ES tiesību aktos noteikto šķēršļu atcelšana;
Calls on the Commission to recognise in the medium term the important role of fossil fuels and the possibility of undertaking further studies to reduce their carbon intensity in line with the 2° C degree target for CO2 reduction; considers that this should include continuous modernisation and improvement of their efficiency, development of a new generation of installations based on gasification and parallel electricity and chemical production, the further development of an economical method of carbon capture and storage in relation to coal and gas and oil, in accordance with the decisions taken by the European Technology Platform for Zero Emission Fossil Fuel Power Plant, and the removal of barriers posed by EU legislation;
aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt vietējo enerģijas avotu sociālekonomisko nozīmi ES un veicināt to attīstību kā vienu no līdzekļiem Eiropas energoapgādes drošības nostiprināšanai;
Calls on the Commission and the Member States to recognise the socio-economic importance of local and indigenous sources of energy in the EU and to encourage their development as a means of contributing to the security of energy supply in Europe;
aicina Komisiju īstenot Eiropas energotīklu un ieviest prioritāro starpsavienojumu plānu, ņemot vērā nesen grozīto lēmumu, ar kuru nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģijas transmisijas tīkliem, neatstājot arī novārtā šķidrinātās dabasgāzes uzņemšanas regasifikācijas infrastruktūru un uzglabāšanas materiāli tehnisko bāzi; turklāt uzskata, ka visiem enerģijas avotiem, tostarp arī atjaunojamo enerģiju avotiem jānodrošina taisnīga un nediskriminējoša pieeja strāvas tīkliem, lai tālāk attīstītu tirgu integrāciju un nodrošinātu piegāžu drošību; uzskata, ka vēja energoietaises atklātā jūrā vispirms ir jāintegrē reģionālā tīklā un beidzot visas Eiropas energotīklā;
Calls on the Commission to implement the trans-European energy networks and establish a priority interconnection plan, in view of the recently amended decision laying down the guidelines for trans European energy transmission networks, without neglecting the liquefied natural gas reception regasification infrastructure and storage facilities; in addition, believes that all energy sources including renewables should be given fair and non-discriminatory access to the power grids so as to further the integration of markets and ensure security of supply; considers that offshore wind power installations should be integrated first into a regional grid and ultimately into the trans-European energy network;
lūdz, lai Komisija īpaši apsver jūras atjaunojamo enerģijas veidu (jūras vējš, viļņu spēks, paisums/bēgums) attīstību, jo īpaši Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Īrijas jūrā un Vidusjūrā, un saules enerģiju, jo īpaši Vidusjūras reģionā, lai nodrošinātu, ka šos resursus iekļauj 2007. gada atjaunojamo enerģijas avotu plānā un ātri un pilnībā attīsta;
Asks the Commission to give special consideration to developing marine-based renewable energies (offshore wind, wave power, tidal) in particular in the North Sea, the Baltic Sea, the Irish Sea and the Mediterranean, and solar, in particular in the Mediterranean region, so as to ensure that these resources are included in the 2007 road map on renewable energy sources and are fully and rapidly developed;
aicina pārskatīt tos ES tiesību aktus, kas kavē šajā rezolūcijā izklāstīto enerģētikas politikas prioritāšu īstenošanu, tostarp arī liela apjoma plūdmaiņu projektu attīstību;
Calls for a review of existing EU legislation that prevents the development of the energy policy priorities set out in this resolution, including the future development of large scale tidal projects;
uzskata kodolenerģiju par vienu no jautājumiem Eiropas politiskajās debatēs par dažādo enerģijas veidu kopumu; atzīst kodolenerģētikas kā enerģiju kopuma sastāvdaļas pašreizējo lomu dažās dalībvalstīs elektroapgādes drošības saglabāšanā, kā arī lai izvairītos no CO2 emisijām; uzskata, ka gadījumā, ja dažās dalībvalstīs kodolenerģijas nozīme saglabāsies arī turpmāk, lēmumus šajā jomā varēs pieņemt tikai attiecīgo dalībvalstu līmenī saskaņā ar subsidiaritātes principu;
Believes that nuclear energy is a part of the European political debate on the energy mix; recognises the role that nuclear energy currently plays in some Member States in maintaining security of electricity supply, as part of the energy mix and as a way of avoiding CO2 emissions; considers that decisions on whether nuclear energy production should continue to play a role in some Member States can only be taken at Member State level, in accordance with the principle of subsidiarity;
mudina Komisiju izpētīt kodolenerģijas attīstību dalībvalstīs, ņemot vērā gan šīs tehnoloģijas priekšrocības (mazas ražošanas izmaksu svārstības un nekādu CO2 emisiju), gan riskus, kas saistīti ar kodolspēkstaciju pastāvēšanu (negadījumi un atkritumu apglabāšana);
Urges the Commission to investigate the development of nuclear energy in Member States, taking account of both the benefits of that technology (low volatility of production costs and no CO2 emissions) and the risks linked to the existence of nuclear power stations (failures and waste disposal);
vērš uzmanību uz faktu, ka, ņemot vērā ES lielo atkarību no importa, ir sevišķi svarīgi palielināt izcelsmes valstu un tranzīta ceļu dažādību;
Draws attention to the fact that, in view of the high level of EU dependence on imports, it is particularly important to increase the diversity of countries of origin and transit routes;
atzīst, ka lēmumos par enerģijas veidu kopumu sastāvu jāņem vērā īpašie valstu un reģionu apstākļi; tāpēc uzskata, ka atjaunojamo enerģijas veidu sekmēšana jāpieskaņo attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem, klimatiskajiem un ekonomiskajiem apstākļiem;
Recognises that decisions about the make-up of the energy mix must take account of specific national and regional circumstances; considers, therefore, that the promotion of renewables must be geared to relevant geographical, climatic and economic conditions;
aicina dalībvalstis īstenot savas politiskās saistības attiecībā uz iztrūkstošo enerģijas tīkla starpsavienojumu attīstīšanu, īpašu uzmanību veltot ES izolētajiem, kā arī pierobežas reģioniem, tādiem kā Baltijas valstis; atgādina, ka šī mērķa sasniegšanai nepieciešami ieguldījumi, un prasa, lai Komisija iesaka pasākumus labvēlīgu apstākļu izveidošanai, nodrošinot, ka investori ir ieinteresēti ieguldīt šajos tirgos; aicina dalībvalstis un Komisiju rūpīgi apsvērt vides aspektus, pirms apstiprināt turpmākus lielus infrastruktūras ieguldījumus, ka, piemēram, plānotais Ziemeļeiropas cauruļvads – "North Stream";
Calls on the Member States to implement their political commitments regarding the development of the missing energy interconnections, paying special attention to the isolated and border regions of the EU, such as the Baltic States; recalls the necessity of investments to achieve this goal, and requests the Commission to propose measures to establish a favourable investment climate in order to ensure that markets send the right signals to investors; calls on the Member States and the Commission to thoroughly consider the environmental aspects before approving further major infrastructure investments, such as the planned North European Pipe line − North Stream;
uzskata, ka papildus labvēlīgai ietekmei uz vidi arī ekonomiskajai efektivitātei jābūt vienam no izšķirošajiem faktoriem atjaunojamo enerģijas veidu veicināšanā, lai maksimāli samazinātu finansiālo nastu, kas gulstas uz gala lietotāju;
Takes the view that, in addition to environmental benefits, economic efficiency should also be a determining factor in the promotion of renewables, so that the financial burden on the end user can be minimised;
uzskata, ka nostiprinot ES vienotību dialogā ar trešām valstīm, pieaugs ES spēja panākt vienošanās ar enerģijas ražotājvalstīm un valstīm patērētājām un ka Komisāram, kurš atbildīgs par enerģētiku, jāievēro skaidri definētas pilnvaras, kurās paredzēta ilgtermiņa Eiropas enerģētikas plānošanas vīzija;
Believes that development of a common stance in the EU in the dialogue with third countries will increase the EU's ability to negotiate with energy producing and consuming countries and that the Commissioner responsible for energy should follow a well-defined mandate which sets out a long-term European energy planning vision;
mudina dalībvalstis, domājot par sadarbības uzlabošanu ar ES iestādēm, izstrādāt sarakstu ar prioritārajām jomām, kurās tās ir panākušas vienošanās attiecībā uz ārējo enerģētikas politiku, tostarp:
Urges Member States, mindful of improving cooperation with EU institutions, to set down a list of priority areas where they have reached agreement in terms of external energy policy, including:
mērķi attiecībā uz klimata pārmaiņām, energoefektivitātes un energotaupības mērķi, atjaunojamo enerģiju tehnoloģiju attīstību,
climate change targets, energy efficiency and savings targets, the development of renewable technologies,
cilvēktiesības un sociālais dialogs, cenšoties noteikt korporatīvās sociālās atbildības standartus šajā jomā, gan ES gan ANO līmenī,
human rights and social dialogue, in an endeavour to set standards for Corporate Social Responsibility in the field, both at EU and at UN level,
enerģijas sadaļas iekļaušana visos nākamajos ES tirdzniecības un starptautiskajos nolīgumos, ievērojot savstarpīguma, pārredzamības un tiesiskuma principus,
the inclusion, in all new EU trade and international agreements, of an energy section, in recognition of the principle of reciprocity, transparency and the rule of law,
informācijas apmaiņas izveidošana ES līmenī par būtiskiem līgumiem par dabasgāzi un enerģijas infrastruktūras pārdošanu trešām valstīm,
the establishment at EU level of an exchange of information on substantive gas contracts and the sale of energy infrastructure to third countries,
naftas un dabasgāzes piegāžu un tranzīta ceļu dažādošana, ievērojot ES Kaimiņattiecību politiku;
the diversification of supplies and transit routes for oil and gas, in recognition of the EU's Neighbourhood Policy;
aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt atbalstu ieguldījumiem Eiropas Savienībā un tam, ka uzņēmumi no enerģiju ražojošām valstīm ES tirgus daļu iegādājas, tikai pamatojoties uz savstarpīguma nosacījumu, t. i, ieguldījumu drošību attiecīgajās valstīs, un ar stratēģiju, kas vislabāko pieejamo tehnoloģiju nodošanu apvienotu ar starptautiskajām normām pakļautu stabilu pamatu ieguldījumiem, izmantojot pašreizējos PTO un divpusējos ekonomikas nolīgumus;
Calls on the Commission and the Member States to support investment in the European Union, and the acquisition of market share here, by firms from energy-producing countries only on the condition of reciprocity, i.e. security of investment in those countries, and with a strategy that combines the transfer of best available technologies with the creation of an international ruled-based, stable framework for investment that draws on WTO and bilateral economic agreements;
uzskata, ka ir būtiski, lai ES turpina vadīt globālo cīņu pret klimata pārmaiņām un centienus panākt, ka tiek sasniegti Kioto Protokola mērķi; uzskata, ka visos ES ārējo attiecību līmeņos ir jāintegrē ES centienus attīstīt atjaunojamos un tīros energoresursus un tehnoloģijas, saskaņā ar 2002. gadā Johannesburgā pieņemto globālo ilgtspējīgas attīstības plānu;
Regards it as vital for the EU to continue to lead the global fight against climate change and to strive for achievement of the Kyoto protocol targets; considers it necessary to integrate the EU's endeavours in the development of renewable and clean energy resources and technologies for energy saving and efficiency into all external relations, in line with the global sustainable development agenda agreed in Johannesburg in 2002;
uzsver nepieciešamību izveidot kopīgu enerģētikas politiku attiecībā uz iekšējā tirgus regulēšanu, kā arī attiecībā uz ārējiem aspektiem, kurā ņemtas vērā visu dalībvalstu politiskās un ekonomiskās intereses;
Stresses the need to create a common energy policy with regard to internal market regulations as well as external aspects that takes into account the political and economic interests of all the Member States;
uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt Viseiropas Enerģētikas kopienas līgumu;
Emphasises the importance of developing of a pan-European Energy Community Treaty;
saistībā ar Zaļo grāmatu atzinīgi vērtē Komisijas neseno iniciatīvu veikt pētījumu, lai "noskaidrotu saiknes starp dabas resursu apsaimniekošanu un konfliktu Komisijas ārējās attiecībās", un jo īpaši uzsver saiknes starp energoapgādes un klimata drošību;
Welcomes, in the context of the green paper, the Commission's recent initiative to undertake a study "addressing the interlinkages between natural resource management and conflict in the Commission's external relations", and stresses in particular the links between energy security and climate security;
aicina Komisiju pa galveno ES enerģētikas ārpolitikas mērķi noteikt atkarības samazināšanu no fosilām degvielām, kas nāk no nedaudziem lieliem piegādātājiem, un dažādot enerģijas avotus, kā arī uzskata, ka šim nolūkam Komisijai jāiesniedz Parlamentam un Padomei ilgtermiņa plāns ar orientējošiem datumiem;
Asks the Commission to formulate, as the supreme aim of the EU's external energy policy, a reduction in the dependence on fossil fuels from a few big suppliers and to diversify the sources of energy, and, for this purpose, believes that a long-term plan with indicative dates should be presented to Parliament and Council;
uzsver, ka ir kļuvušas neaizstājamas jaunas politiskā dialoga un sadarbības formas starp patērētājām valstīm, jo īpaši ar ASV, Ķīnu, Indiju un Japānu; atzīmē, ka ir kļuvis nepieciešams arī līdzīgs dialogs starp galvenajām patērētājām un ražotājām valstīm, lai izstrādātu globālu pieeju enerģētikas jautājumiem; uzskata, ka šo enerģētikas dialogu jauno formu mērķim jābūt - padarīt globālos enerģijas tirgus stabilus, drošus un pārredzamus, vienlaikus nodrošinot pastāvīgus stimulus tīras enerģijas avotiem un energoefektivitātei;
Stresses the fact that a new form of political dialogue and cooperation among consumer countries has become indispensable, especially with the US, China, India and Japan; notes that a similar dialogue between key consumer and producer countries has also become necessary in order to develop a global approach to energy; believes that these new forms of global energy dialogue should aim at making global energy markets stable, secure and transparent, and at the same time provide a continued boost in favour of clean energy sources and energy efficiency;
aicina Komisiju un Padomi attīstīt stratēģisku partnerību enerģijas jomā ar tādām valstīm, kā Ķīna, Indija, Dienvidāfrika, Brazīlija un Meksika, lai tām tehniski palīdzētu izstrādāt ilgtspējīgas enerģijas stratēģijas un tādējādi nodrošinātu šo valstu līdzdalību klimata pārmaiņu mazināšanā;
Calls on the Commission and the Council to develop a strategic energy partnership with countries such as China, India, South Africa, Brazil and Mexico to technically assist them in developing sustainable energy strategies and thereby secure their participation in climate change mitigation efforts;
aicina Komisiju uzmanību veltīt ne tikai ciešākai sadarbībai ar Krieviju, bet steidzami pastiprināt sadarbību ar citām enerģiju eksportējošām valstīm, NVS valstīm un, jo īpaši ar OPEC valstīm; atzinīgi vērtē paredzēto Eiropas mēroga enerģētikas kopienas izveidi;
Calls on the Commission, as a matter of urgency, to focus not only on closer cooperation with Russia, but also to step up cooperation with other energy exporters, the CIS and particularly the OPEC countries; welcomes the planned development of an EU-wide energy community;