natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai, nosakot šādu konsultāciju procedūru, netiek ierobežota dalībvalstu augstāko revīzijas iestāžu neatkarība?
Is not the independence of the Member States’ supreme audit institutions restricted by laying down this consultation procedure?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Janusz Lewandowski
Answer given by Mr Lewandowski on behalf of the Commission
(2012. gada 3. februāris)
(3 February 2012)
Jautājuma saņemšanas brīdī joprojām norit parastās likumdošanas procedūras pirmais lasījums par Finanšu regulas pārskatīšanu; tā ietvaros notiek trīspusējās sarunas starp iestādēm.
At the time of reception of the question, the first reading of the ordinary legislative procedure on the revision of the Financial Regulation is still ongoing through the medium of interinstitutional trialogues.
Šī iemesla dēļ Komisija nevar pirms termiņa piemērot noteiktus Parlamenta grozījumus, kā, piemēram, grozījumu, kurā paredzētas konsultācijas ar Eiropas Revīzijas palātu un dalībvalstu augstāko revīzijas iestāžu kontaktkomiteju.
For that reason, the Commission cannot apply by anticipation certain Parliament's amendments such the one foreseeing consultations of the European Court of Auditors and of the Contact Committee of the Supreme Audit Institutions.
Ja likumdevēja iestāde šos grozījumus iekļaus pārskatītajā Finanšu regulā, Komisija uzskata, ka šajos grozījumos paredzētās konsultācijas tiešām varētu ietekmēt Eiropas Revīzijas palātas un dalībvalstu augstāko revīzijas iestāžu lomu, jo tām būtu jāveic tādu deklarāciju revīzija, kas sagatavotas atbilstoši šo iestāžu apstiprinātajām pamatnostādnēm; tam varētu būt negatīva ietekme uz šo iestāžu neatkarību.
However, should this amendment be finally included by the Legilative Authority in the revised Financial Regulation, the Commission believes the consultations forseen by it could indeed have an impact on the role of the European Court of Auditors and of the National Supreme Audit Institutions, as these bodies would be required to audit declarations issued in accordance with guidelines they have previously sanctioned and this could have negative consequences on their independence.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-011734/2011
Question for written answer E-011734/2011
Temats: Komisijas paziņojums “Digitālā programma Eiropai”
Subject: The Commission communication ‘A Digital Agenda for Europe’
ir jāsamazina birokrātiskais slogs uzņēmumiem; —
The burden of red tape on businesses needs to be reduced.
daudz šķēršļu joprojām pastāv tiešsaistes pakalpojumu izveidei pāri valstu robežām; —
Many obstacles still exist to the establishment of online service provision across national borders.
valsts pārvaldei ir jākļūst efektīvākai un iedzīvotājiem pieejamākai; —
State administration needs to be made more efficient and more accessible for members of the public.
Komisija ir izdevusi paziņojumu “Digitālā programma Eiropai”, kurā viens no noteiktajiem mērķiem ir vienots digitālais tirgus Eiropas Savienībā (ES).
The Commission has issued a communication, ‘A Digital Agenda for Europe’, which lists among its objectives that of attaining a digital single market in the European Union (EU).
Vai Komisija strādā pie tā, lai elektroniski ir iespējams iesniegt dokumentus ES institūcijās gan iedzīvotājiem, gan mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)?
In view of the above, is the Commission working on ways of making it possible both for members of the public and for small and medium-sized enterprises (SMEs) to submit documents to the EU institutions electronically?
Vai un kā tiek plānota elektroniskās identitātes starptautiskā identifikācija un savietojamība?
Are there plans for international identification of electronic identity and interoperability, and how will this be arranged?
Kā MVU pašlaik var iekļauties ES institūciju elektroniskajā apritē?
How can SMEs currently access the electronic systems of the EU institutions?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Maroš Šefčovič
Answer given by Mr Šefčovič on behalf of the Commission
(2012. gada 20. janvāris)
(20 January 2012)
Kas attiecas uz pirmo un trešo jautājumu, Komisija iegulda daudz pūliņu integrētu portālu un informācijas sistēmu veidošanā, lai visas tās galvenās procedūras varētu notikt elektroniski Piemēram, “Dalībnieku portāls”, kas izveidots 7. pētniecības pamatprogrammā paredzēto piešķīrumu pārvaldībai.
Concerning the first and the third questions, the Commission has undertaken extensive efforts to build integrated portals and information systems allowing to digitise its main procedures For example, the ‘Participant Portal’ for the grant management foreseen in the 7th Research Framework Programme.
Plašākai informācijai sk. http://ec.europa.eu/research/participants/portal. .
See http://ec.europa.eu/research/participants/portal for further information. .
Minētajās sistēmās tiek ievietoti elektroniskie dati un dokumenti, ar kuriem apmainījusies Komisija ar visplašākās sabiedrības vai mazu un vidēju uzņēmumu pārstāvjiem.
These initiatives embed systematically electronic data and document exchanges between the Commission and members of the public or small and medium-sized enterprises.
Komisija var pieņemt dokumentus konkrētos standarta formātos, kā arī vairākos citos plaši izmantotos formātos.
The Commission can accept documents in standard formats and in a number of other widely used formats.
Lai iegūtu plašāku informāciju par ISA un tās priekšvēsturi, sk. http://ec.europa.eu/isa. .
See http://ec.europa.eu/isa for further information about ISA and its predecessors. .
Komisija nodrošina līdzfinansējumu STORK (“Secure idenTity acrOss boRders linKed” jeb drošas identitātes sasaiste pāri robežām) — projektam, kura nolūks ir sadarbspējas platformas izveide Eiropas eID (elektroniskajai identitātei).
The Commission co-funds STORK (Secure idenTity acrOss boRders linKed), a project aimed at establishing an interoperability platform for European eID (electronic identity).
Šajā platformā Eiropas iedzīvotāji, vien uzrādot savu nacionālo eID , varēs veidot jaunas pārrobežu e-attiecības Plašākai informācijai par STORK sk. https://www.eid-stork.eu. .
This platform will allow citizens to establish new e-relations across borders, just by presenting their national eID See https://www.eid-stork.eu for further information about STORK. .
Komisija pati administrē dažādus elektroniskus pakalpojumus, saistībā ar kuriem ir nepieciešama lietotāja autentifikācija, piemēram, pakalpojumus saziņas nodrošināšanai starp dalībvalstīm, pakalpojumus darbībām Komisijas iekšienē u. c.
The Commission operates itself numerous electronic services that require user authentication, ranging from services supporting communication between Member States to services for operations with the Commission.
Eiropas Komisijas autentificēšanas sistēma ( ECAS ) veic lietotāja autentifikāciju, nodrošinot piekļuvi daudziem no šiem pakalpojumiem.
The European Commission Authentication Service (ECAS) performs user authentication for accessing many of these services.
Integrējot ECAS sistēmu un STORK platformu, dalībvalstu elektroniskās identitātes var izmantot, lai piekļūtu Komisijas pakalpojumiem Plašākai informācijai par STORK un ECAS integrēšanu sk. https://www.eid-stork.eu/pilots/pilot6.htm. .
By integrating ECAS with STORK, Member States’ electronic identities can be used to access Commission services See https://www.eid-stork.eu/pilots/pilot6.htm for further information about the integration between STORK and ECAS. .
Visbeidzot (bet kas nav mazāk svarīgi), tā kā elektroniskā identitāte ir temats, saistībā ar kuru ir nepieciešama starptautiska sadarbība, Komisija šajā sakarā ir sākusi apspriesties ar virkni partneru, tostarp ASV.
Last but not least, because electronic identity is a topic which requires international cooperation, the Commission has initiated discussions on this matter with a number of partners including the USA.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-012263/2011
Question for written answer E-012263/2011
(2012. gada 4. janvāris)
(4 January 2012)
Temats: Rīgas piepilsētas dzelzceļa pasažieru pārvadājumu sistēmas modernizācija un dīzeļvilcienu ritošā sastāva atjaunošana
Subject: Modernisation of Riga suburban passenger railway system and renovation of diesel train rolling stock
Vai Latvijas Republikas Ministru kabinetam ir tiesības izvirzīt procesuālus nosacījumus a/s “Pasažieru dzelzceļš” pirms iepirkuma līguma parakstīšanas Kohēzijas fonda projektā “Aktivitāte Nr. 3.3.2.1.
Does the Cabinet of Ministers of Latvia have the right to state procedural conditions for JSC Passenger Train before signing the actual procurement contract for the Cohesion Fund project ‘Project of Activity 3.3.2.1.
Ilgtspējīga sabiedriskā transporta sistēmas attīstība, Rīgas piepilsētas dzelzceļa pasažieru pārvadājumu sistēmas modernizācija un dīzeļvilcienu ritošā sastāva atjaunošana”?
Development of sustainable public transport system, Modernisation of Riga suburban passenger railway system and renovation of diesel train rolling stock’?
Ja jā — kad un cik lielā mērā?
If so, when and to what extent?
Vai Latvijas Republikas Ministru kabineta darbības, proti, ar administratīvās rajona tiesas lēmumu par pagaidu noregulējumu saistītu papildu nosacījumu izvirzīšana a/s “Pasažieru dzelzceļš”, tādējādi ierobežojot iespēju parakstīt līgumu, kaut gan ir saņemta iepirkumu uzraudzības iestādes (Iepirkumu uzraudzības biroja) atļauja, atbilst ES konkurences politikas noteikumiem (citiem vārdiem sakot — vai šādu nosacījumu izvirzīšana ir Ministru kabineta kompetencē)?
Are the actions of the Cabinet of Ministers of Latvia — laying down additional conditions for the JSC Passenger Train which are related to the temporarily regulation of the administrative regional court, thereby limiting the possibility of signing a contract upon receipt of approval of the procurement monitoring institution (the Procurement Monitoring Bureau) — in accordance with EU Competition policy rules (in other words, does setting such conditions fall within the remit of the Cabinet of Ministers?).
Vai līgumslēdzējai iestādei būtu jāpārtrauc konkursa procedūra līdz tiesas procedūras pabeigšanai?
Should the Contracting Authority suspend the tender procedure until the legal procedure is over?
Vai Latvijas Republikas valdības izvirzītie nosacījumi par to, lai a/s “Pasažieru dzelzceļš” parakstītu līgumu tikai pēc tam, kad “valde gūs pietiekamus dokumentālus pierādījumus” un kad Latvijas Republikas Ministru kabinets “būs guvis pārliecību par to izpildi”, nebūtu jāuzskata par subjektīviem nosacījumiem, ar ko tiek ierobežota ES Kohēzijas fonda īstenošana Latvijā un radīti būtiski šķēršļi dzelzceļa transporta un rūpnieciskās ražošanas attīstībai nākotnē?
Is it a condition laid down by the Government of Latvia that JSC Passenger Train signing a contract only upon receipt of ‘sufficient proof’ and upon the Cabinet of Ministers of Latvia being ‘sure about its implementation’ should be considered as subjective, limiting EU Cohesion Fund implementation in Latvia and establishing substantial obstacles to the development of railway transport and industrial production in the future?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Johannes Hahn
Answer given by Mr Hahn on behalf of the Commission
(2012. gada 15. februāris)
(15 February 2012)
Dalītās pārvaldības princips, ko ievēro kohēzijas politikas intervenču pārvaldīšanā, nozīmē, ka par programmu īstenošanu un atbilstības nodrošināšanu valsts un ES noteikumiem, ieskaitot publiskā iepirkuma noteikumus, atbild dalībvalstis.
In line with the shared management principle used for administering cohesion policy interventions, the Member States are responsible for implementing programmes and for ensuring compliance with national and EU regulations, including public procurement rules.
Parasti ES publiskā iepirkuma noteikumi neatļauj būtiski grozīt ne sākotnējo uzaicinājumu uz konkursu, ne arī darba uzdevumu Skatīt, piemēram, Tiesas 2008. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-454/06 Pressetext Nachrichtenagentur GmbH 35.—37. punktu par to, kad var uzskatīt, ka grozījums ir būtisks. .
In general, EU public procurement rules do not allow the alteration of essential elements of the original invitation to tender or the terms of reference See, for example, paragraphs 35 to 37 of Case C‑454/06 Pressetext Nachrichtenagentur GmbH on conditions under which an amendment may be regarded as substantial. .
Par grozījumiem, kas sākotnējā uzaicinājumā uz konkursu un/vai darba uzdevumā izdarīti pēc to publicēšanas, vienlaicīgi jāinformē visi kandidāti, un tie nedrīkst būtiski ietekmēt saņemtos piedāvājumus.
Any modifications introduced after publication of the original invitation to tender and/or in the terms of reference should be made known to all candidates at the same time and should not have any substantial impact on the offers received.
Šāds izvērtējums vienmēr vajadzīgs par katru gadījumu atsevišķi.
It is always necessary to make such an assessment on a case by case basis.
Dalībvalsts administratīvās procedūras un tiesvedība nav Komisijas kompetencē.
The Commission has no competence over administrative and judicial proceedings of a Member State.
Tomēr dalībvalstij jānodrošina, lai būtu ievēroti noteikumi, kas paredzēti Direktīvā 2007/66/EK par pārskatīšanas procedūru efektivitātes uzlabošanu valsts līgumu piešķiršanas jomā.
However, the Member State has to ensure compliance with provisions of Directive 2007/66/EC on improving the effectiveness of review procedures concerning the award of public contracts.
Šajā kontekstā dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt konkrētu nogaidīšanas termiņu starp lēmuma pieņemšanu par līguma piešķiršanu un faktisko līguma parakstīšanu.
In this context, the Member States are obliged to ensure a certain standstill period between the contract award decision and the actual signature of the contract.
Dalītās pārvaldības princips paredz arī to, ka dalībvalsts iestādes ir atbildīgas par projektu īstenošanu tādā veidā, lai tiktu sasniegti vispārējie programmas mērķi.
Again in line with the shared management principle, the national authorities are responsible for implementing the projects in order to fulfil the overall objectives of the programmes.
Ja dalībvalsts iestādēm ir nopietnas šaubas par mērķu īstenojamību, apspriežoties ar Komisiju, nekavējoties atbilstoši jārīkojas.
If the national authorities have considerable doubt that the objectives might not be realistic, immediate appropriate actions should be taken in consultation with the Commission.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-012310/2011
Question for written answer E-012310/2011
Temats: Komisijas priekšlikuma par KLP tiešajiem maksājumiem ietekme uz vienlīdzīgu konkurenci ES lauksaimnieku vidū
Subject: Commission proposal concerning direct payments under the CAP: the proposal's impact on the fairness of competition among the EU's farmers
Kopš 2005. gada galvenais vienoto maksājumu mērķis ir bijis nodrošināt lauksaimnieku ienākumu stabilitāti, veicināt ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstību un pārorientāciju uz tirgu.
Since 2005 the main purposes of the single payment scheme have been to stabilise farm incomes, promote the development of sustainable agriculture and bring about a reorientation to the market.
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) tās pastāvošajā formātā diemžēl nav radījusi godīgas konkurences apstākļus Eiropas Savienībā.
In its existing form, regrettably, the CAP has not brought about fair competition in the European Union.
Tiešo maksājumu pārdale ir notikusi, balstoties uz novecojušiem rādītājiem un kritērijiem, uz vēsturiski saņemtajiem maksājumiem.
The distribution of direct payments has been based on relatively out-dated indicators and criteria, on payments received historically.
Rezultātā Latvijas zemnieki tiešajos maksājumos joprojām saņem 97 EUR/ha jeb 35 % no ES vidējā tiešo maksājumu līmeņa.
As a result, Latvia’s farmers are still receiving EUR 97/ha in direct payments — 35 % of the EU average level of such payments.
Kaut gan Komisijas priekšlikumos nākamajam finanšu plānam tiešo maksājumu līmenis Latvijai tiek palielināts līdz 144 EUR/ha, tas joprojām būs tikai 54 % no ES vidējā līmeņa, saglabājot pastāvošās lielās atšķirības, proti, Maltai, kas saņemtu visvairāk, plānoti 157% no ES vidējā.
Although the Commission’s proposals for the next Multiannual Financial Framework provide for direct payments to Latvia to rise to EUR 144/ha, that would still only amount to 54 % of the EU average, perpetuating the present large disparities; at the same time, it is planned that Malta should receive the most: 157 % of the EU average.
Nīderlandei, piemēram, paredzēts izmaksāt teju 450 EUR/ha, kaut gan lauksaimniecības apstākļi šajā valstī nav sliktāki kā Latvijā.
Meanwhile farmers in the Netherlands, for example, would receive nearly EUR 450/ha, despite the fact that conditions for farming there are no worse than in Latvia.
Šādām krasām atšķirībām tiešo maksājumu ziņā nav ekonomiska pamatojuma.
There is no economic basis for such crass disparities in direct payments.
Vēl jo vairāk, šo finansējuma palielinājumu Komisija iesaka piešķirt pakāpeniski, maksimālo atbalsta likmi nodrošinot tikai 2017. gadā.
Moreover, the Commission recommends introducing the increase in the financing gradually, with the maximum support level being attained only in 2017.
Vai tik lielu atšķirību saglabāšana tiešo maksājumu apjomā, kas balstās nevis uz ekonomiskiem, bet politiskiem apsvērumiem, nekropļo konkurenci, ja ņem vērā, ka Latvija pilnībā atvērusi savus tirgus visu valstu lauksaimniecības produkcijai?
Does not the maintenance of such large disparities in direct payments, which are based on political rather than economic considerations, distort competition, bearing in mind that Latvia has completely opened up its markets to agricultural products from all countries?
Vai Komisija piekrīt, ka jaunajai KLP ir jānodrošina godīgs tiešo maksājumu atbalsta apmērs visiem ES lauksaimniekiem, pārdalot tos atbilstoši KLP mērķiem, balstoties uz objektīviem ekonomiskiem un vides kritērijiem un rādītājiem?
Does the Commission agree that the new CAP should provide fair direct support payments to all farmers in the EU, distributing them in accordance with the objectives of the CAP and on the basis of objective economic and environmental criteria and indicators?
Vai minimālo un maksimālo tiešo maksājumu apjomu noteikšana — attiecīgi 80 % un 120 % no ES vidējā līmeņa — nebūtu ekonomiski pamatotāks risinājums?
Would it not be a more economically justified solution to lay down minimum and maximum levels for direct payments, setting these figures at 80 % and 120 % of the EU average respectively?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Dacian Cioloş
Answer given by Mr Cioloş on behalf of the Commission
Tā kā tiešo maksājumu pamatā ir atbalsts un ražošana vēsturiskā atsauces periodā, atbalsta līmeņi dalībvalstīm un atsevišķiem lauksaimniekiem būtiski atšķiras, jo ražīguma rādītāji atsauces periodā bija dažādi.
Due to the fact that direct payments are based on support and production during a historic reference period, support levels differ substantially between Member States and between individual farmers due to productivity differences in the reference period.
Šīs atšķirības kļūst arvien grūtāk pamatojamas.
It has become increasingly difficult to justify these differences.
Tāpēc Komisija ierosināja pārdalīt šo atbalsta veidu starp dalībvalstīm COM(2011) 500 galīgā redakcija, COM(2011) 625 galīgā redakcija/2, COM(2011) 626 galīgā redakcija/2, COM(2011) 627 galīgā redakcija/2, COM(2011) 628 galīgā redakcija/2, COM(2011) 629 galīgā redakcija, COM(2011) 630 galīgā redakcija, COM(2011) 631 galīgā redakcija. .
This is why the Commission has proposed a redistribution of this type of support between Member States COM(2011) 500 final, COM(2011) 625 final/2, COM(2011) 626 final/2, COM(2011) 627 final/2, COM(2011) 628 final/2, COM(2011) 629 final, COM(2011) 630 final, COM(2011) 631 final. .
Taču ekonomisko faktoru ziņā starp dalībvalstīm joprojām ir ievērojamas atšķirības, piemēram, ir dažādi algu līmeņi un ražošanas izmaksas, tāpēc visiem kopīgs vienotas summas tiešais maksājums nebūtu atbilstošs instrumenta mērķim.
However, due to the fact that substantial differences still exist between Member States in terms of economic factors such as wage levels and input costs, a common ‘flat rate’ direct payment would not respond appropriately to the objectives of the instrument.
Saistībā ar ietekmi uz konkurētspēju un ekonomikas attīstību dalībvalstīs jāņem vērā vispārējais ienākumu līdzsvars starp dažādiem ekonomikas sektoriem.
With respect to the impacts on competitiveness and the economic development of Member States it needs to be pointed out that the overall balance of incomes between different sectors of the economy needs to be considered.
Ja tiešie maksājumi tiek neproporcionāli paaugstināti, dažās dalībvalstīs var rasties ienākumu nelīdzvērtīgums starp ekonomikas sektoriem par labu lauksaimniecībai, un tas var negatīvi ietekmēt vajadzīgās strukturālās izmaiņas.
A disproportionate increase of direct payments in some Member States could lead to a sectoral income bias towards agriculture with negative consequences for necessary structural adjustments.
Tāpēc ierosinātā virzība uz lielāku konverģenci starp dalībvalstīm balstās uz apsvērumu, ka pragmatiska, ekonomiski un politiski realizējama maksājumu pārdale starp dalībvalstīm palielinās tām dalībvalstīm pieejamos līdzekļus, kur tiešie maksājumi ir mazāki par vidējo rādītāju, un tajā pašā laikā ierobežos to dalībvalstu zaudējumus, kur maksājumi ir lielāki par vidējo.
The proposed path towards more convergence between Member States has been guided by the consideration that a pragmatic, economically and politically feasible manner of redistributing payments between Member States is to increase the envelopes of Member States with below average direct payments while at the same time limiting the losses of the Member States with above average payment levels.
Turklāt dalībvalstīm, kur tiešie maksājumi nesasniedz 90 % no ES vidējā rādītāja, pēc ierosinātās pārdales tiks piešķirta iespēja pārcelt vairāk līdzekļu tiešajiem maksājumiem no II pīlāra uz I pīlāru līdz 5 % no lauku attīstībai piešķirtajiem līdzekļiem.
In addition, Member States that remain under 90 % of the EU average for direct payments after the proposed redistribution are granted the possibility to transfer more funds into direct payments through a shift from Pillar II to Pillar I at a level of up to 5 % of their rural development envelope.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-012311/2011
Question for written answer E-012311/2011
Temats: Komisijas priekšlikumi kohēzijas politikas finansējumam 2014.—2020. gadam
Subject: Commission proposals for the financing of cohesion policy from 2014 to 2020
Kohēzijas politikas mērķis ir izlīdzināt Eiropas Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības un veicināt ilgspējīgu ekonomisko izaugsmi.
The aim of cohesion policy is to even out economic, social and regional disparities within the European Union and promote sustainable economic growth.
Diemžēl šis mērķis joprojām nav sasniegts un arvien pastāv ļoti būtiskas sociālās un ekonomiskās attīstības atšķirības starp ES dalībvalstīm un reģioniem.
Regrettably, this aim still has not been attained and very substantial social and economic development gaps persist between EU Member States and regions.
Latvijai, tāpat kā citām ekonomikas un finanšu krīzē cietušajām jaunajām dalībvalstīm, ES struktūrfondu finansējums ir vienīgās nozīmīgās un pieejamās investīcijas attīstībai, izaugsmes un konkurētspējas veidošanai.
For Latvia, as for other new Member States which have suffered from the economic and financial crisis, funding from the EU Structural Funds is the only substantial accessible investment for purposes of development, growth and competitiveness.
Tas nozīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu plānu finansējums tiktu samazināts vairākām konverģences mērķa dalībvalstīm, Latvijai, piemēram, pat gandrīz miljarda euro apmērā.
This means that in comparison with previous Financial Perspectives the funding provided to most convergence Member States (e.g. Latvia) would be reduced by nearly a billion euros.