natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Eiropa sacenšas ar tādām ekonomikas lielvarām kā Ķīna, Indija, Brazīlija, Austrālija, Amerikas Savienotās Valstis un Krievija un tā kā mūsu spēja apvienot un saskaņot Eiropas Savienības un dalībvalstu pūliņus, īpaši pētniecības jomā, lielā mērā nosaka mūsu ekonomisko konkurētspēju un līdz ar to iespēju apmaksāt mūsu plānotās sociālās vajadzības un izpildīt pašu saistības Eiropas iedzīvotāju labklājības un vides aizsardzības jomā;
whereas Europe is competing with economic powers such as China, India, Brazil, Australia, United States of America, and Russia, and whereas our capacity to unite and coordinate our efforts, particularly in research, between the European Union and the Member States very largely determines our economic competitiveness, and hence the possibility of financing our social ambitions and meeting our commitments concerning the wellbeing of Europe's citizens and the protection of the environment,
tā kā pētniecības un izstrādes izdevumi Eiropā salīdzinājumā ar citām pasaules lielvarām ir nelieli, jo cita starpā nepietiekams ir privāto ieguldījumu apjoms un nav radīti jauninājumus veicinoši pamatnosacījumi; tā kā līdz ar to nav pilnībā apliecināta Septītās pamatprogrammas pievilcība no rūpniecības nozares viedokļa un pētniecības lietderība ekonomikā; tā kā papildus vajadzīgajām summām ir arī acīmredzama nepieciešamība uzlabot koordināciju un līdzfinansējumu Savienības, dalībvalstu un reģionu starpā, pilnībā ievērojot dalībvalstu īpatnības un ētiskos risinājumus;
whereas R&D expenditures in Europe is low compared with other global powers, among others due to a lack of private investment and innovation friendly framework conditions; whereas the attractiveness of FP7 for the industrial sector and the use of research for the benefit of the economy are thus not fully demonstrated; whereas beyond the sums involved, there is also a clear need for better coordination and co-financing between the Union, the Member States, and the regions, with full respect for the specificities and the ethical options made by the Member States,
tā kā sadarbība Eiropas līmenī attiecas uz salīdzinoši mazu publiskā sektora ieguldījumu daļu pētniecībā, izstrādē un jauninājumos;
whereas only a relatively low level of public investment in RDI is the subject of European cooperation,
tā kā labākas attiecības starp akadēmisko, pētniecības un rūpniecības sfēru ir svarīgas, lai pētījumu rezultātus labāk pārvērstu par precēm un pakalpojumiem, tādējādi radot ekonomisku izaugsmi un izdevīgumu visai sabiedrībai kopumā;
whereas a better relationship between the academic, research and industrial worlds is essential for research results to be better converted into products and services generating economic growth and benefits for the society as a whole,
tā kā Septītā pamatprogramma būtu jāveido pēc tiem pašiem vispārīgajiem principiem, pēc kuriem tiek veidota Eiropas Pētniecības telpa (EPT);
whereas FP7 should be modelled on the same general principles as European Research Area (ERA),
tā kā no programmā noteiktajiem 54,6 miljardiem euro 25,8 miljardi bija jāparedz pirmajiem četriem gadiem (no 2007. gada līdz 2010. gadam), proti, vidēji 6,5 miljardi gadā, un tā kā atlikušajos trīs gados (no 2011. līdz 2013. gadam) ir jāparedz pārējie 28,8 miljardi, kas ir vidēji 9,6 miljardi gadā;
whereas, of the EUR 54.6 billion in the programme, 25.8 billion have been committed over the first four years (2007 to 2010), i.e. 6.5 billion a year on average, and 28.8 billion remain to be committed over the last three years (2011 to 2013), i.e. 9.6 billion a year on average,
tā kā laikposms no 2011. līdz 2013. gadam ir nestabils periods, kurā īpaša uzmanība ir jāpievērš konkurētspējas un sociālās kohēzijas faktoriem un līdz ar to arī pētniecībai un inovācijai, kas ir ļoti svarīgi faktori;
whereas the years 2011 to 2013 are fragile years, requiring immediate particular attention with regard to competitiveness and social cohesion factors, of which research and innovation are essential components,
tā kā administratīvās pārvaldības sarežģītība, ievērojamā birokrātija, administratīvās procedūras, nepārredzamība, neefektivitāte un neattaisnota kavēšanās joprojām ir lielākie Septītās pamatprogrammas īstenošanas trūkumi, kas nopietni mazina zinātnieku, rūpniecības nozaru pārstāvju un MVU interesi piedalīties šajā programmā, un tā kā tāpēc vienai no galvenajām prioritātēm vajadzētu būt kvantitatīvam solim vienkāršošanas jomā;
whereas complexity of administrative management, considerable red tape, bureaucracy, lack of transparency, inefficiency and unjustified delays remain major handicaps for FP7 and provide important disincentives for researchers, industry and SMEs from participating in the programme and therefore achieving a quantum leap in simplification should be one of the highest priorities,
tā kā mērķis attiecībā uz Septīto pamatprogrammu ‐ panākt zinātnieču dalību 40 % apmērā ‐ ir augsts un pareizs, tā kā pašlaik zinātnieču līdzdalības līmenis ir neapmierinoši zems –‐25,5 %,
whereas the target of participation of 40 % women researchers in FP7 is ambitious and the right target; whereas the current female participation of researchers in FP7 research projects is a disappointingly 25.5 %,
atzinīgi vērtē to, cik kvalitatīvi izstrādāti ir ekspertu ziņojumi par Septītās pamatprogrammas un riska dalīšanas finanšu mehānisma termiņa vidusposma pārskatu, ‐tajos, neraugoties uz ekspertu grupām dotā uzdevuma vispārīgo raksturu, ir apskatīta pasākumu efektivitāte, īstenošana un iegūtie rezultāti, tomēr norāda, ka novērtējumā netika novērtēta dalībvalstu un Savienības pasākumu kopaina;
Welcomes the quality of the expert reports on the interim evaluation of FP7 and of the risk-sharing finance facility, covering the quality of activities, implementation and the results obtained, despite the general nature of the remit given to the expert groups; points out, however, that the evaluation did not cover the overall picture made up of the actions of the Member States and those of the Union;
pauž neizpratni par Komisijas kavēšanos, publicējot savu paziņojumu 2011. gada 9. februārī, kaut arī tās pienākums bija to izdarīt vēlākais 2010. gadā, un izsaka nožēlu par Komisijas paziņojuma nepietiekamību, aplūkojot aktuālos jautājumus, īpaši pašreizējās ekonomiskās krīzes situāciju, summas, kas vēl Septītajā pamatprogrammā ir jāpiešķir u. c.;
Fails to understand the delay on the part of the Commission, which published its communication on 9 February 2011 although it had an obligation to do so no later than 2010, and regrets the weakness of the Commission communication in view of current challenges, particularly the current economic crisis situation, the sums remaining to be committed under the FP7 etc.;
aicina Komisiju īpašu vērību pievērst ekspertu grupas izteiktajiem desmit ieteikumiem;
Asks the Commission to follow up in particular the ten specific recommendations made by the expert group;
uzsver starpposma novērtējuma secinājumu relatīvo raksturu, ņemot vērā to, ka Septītās pamatprogrammas finanšu līdzekļu lielākā daļa vēl nav piešķirta, ka uzsāktie projekti joprojām tiek īstenoti un ka citi, kurus finansē no Septītās pamatprogrammas, tiks īstenoti pēc tās noslēgšanās;
Underlines the relative nature of the conclusions drawn by the interim evaluation, seeing that the majority of FP7 funds have not yet been allocated, projects that have been initiated are still under way and others funded under the FP7 will run beyond its term;
Septītās pamatprogrammas rezultāti
Results of FP7
uzskata ‐ neskatoties uz to, ka Eiropa joprojām atpaliek no ASV un zaudē pārākumu, kāds tai bija salīdzinājumā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, parasti pēc Septītajā pamatprogrammā sasniegtiem rezultātiem var spriest par Eiropas pievienoto vērtību attiecībā uz pētniecību un izstrādi Eiropā; tomēr aicina Komisiju vēl vairāk informēt dalībvalstis, zinātniskās aprindas un Eiropas iedzīvotājus par sekmīgajiem rezultātiem;
Takes the view that, despite the fact that Europe continues to lag behind the US and is losing the lead it had over the emerging economies, the results achieved by FP7 tend to demonstrate a European added-value with regard to R&D in Europe; however, calls on Commission to step up its efforts in communicating the successful results to Member States, the scientific community and European citizens;
pauž nožēlu, ka nav izstrādāta metode, kā novērtēt to, cik lielā mērā projekti, kas ir finansēti no Septītās pamatprogrammas, ir veicinājuši zinātnisko izziņu;
Deplores the lack of a method for evaluating how far projects funded by FP7 have advanced scientific knowledge;
aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot savus pasākumus, ar kuriem informē par Septīto pamatprogrammu (tostarp izmantojot jaunās tehnoloģijas, piemēram, pētniecības informācijas viedpakalpojumus), atvieglo iespēju iegūt informāciju par piedalīšanos, dara zināmas tuvākajā nākotnē pētniecības jomā paredzētās problēmas un informē par pētniecības atklājumiem; atbalsta Komisijas iniciatīvas veicināt neierobežotas iespējas iepazīties ar sabiedriskā kārtā finansētas pētniecības rezultātiem, ja vien tas attiecīgos gadījumos ir iespējams no intelektuālo tiesību viedokļa;
Calls on the Commission and the Member States to boost up their communication efforts regarding FP7 (including through the use of new technologies, such as smart research information services), facilitating access to information on participation, announcing forthcoming research challenges, and disseminating of research findings; supports the Commission's initiatives to promote open access to the results of publicly funded research, where relevant and feasible in relation to intellectual property rights;
atzinīgi novērtē piedalīšanos un izcilības līmeni projektu atlasē; tomēr pauž nožēlu, ka šīs programmas sekmīgo projektu īpatsvars kopumā joprojām ir diezgan mazs un nestimulē vēlmi iesniegt pieteikumus, īpaši tādu MVU vēlmi, kuriem ir ievērojama nozīme pētniecības rezultātu pārvēršanā izstrādājumos un pakalpojumos; uzskata, ka administratīvo un finanšu noteikumu vienkāršošana un tādu projektu un procedūru īstenošana, kas vairāk atbilst MVU vajadzībām, varētu uzlabot šo situāciju;
Welcomes the level of participation and excellence in project selection; regrets, however, that the success rate under this programme generally remains quite low and is a disincentive to apply, particularly for SMEs, which play an important role in turning research results in products and services; believes that simplification of administrative and financial rules, as well as projects and procedures that better fit SMEs' needs could improve this situation;
norāda, ka Septītajā pamatprogrammā paredzēto mērķu un tematu skaita pieaugums un instrumentu dažādošanās ir paplašinājusi tās darbības jomu, taču samazinājusi Septītās pamatprogrammas spēju kalpot vienam konkrētam Eiropas mērķim;
Notes that an ever-growing number of objectives and themes covered and diversification of instruments has widened the scope of FP7 and reduced its capacity to serve a specific European objective;
atbalsta tādas īpašās programmas “Sadarbība” pilnveidošanu, kura joprojām ir aktuāla, ņemot vērā šā brīža zinātniskās un tehniskās problēmas; uzsver tās lomu pētniecības, izstrādes un jauninājumu kritiskās masas izveidē, ko nevarētu šādā apjomā sasniegt valsts vai reģionālā līmenī, tādējādi apliecinot Eiropas pievienoto vērtību; uzskata, ka sadarbībai starptautiskās pētniecības jomā arī turpmāk jābūt prioritārai; iesaka īstenot “Nākotnes un jauno tehnoloģiju” shēmu un “ceļvežus” piemērot arī visām tematiskajām jomām; aicina būt elastīgākiem attiecībā uz uzaicinājumu tematu noteikšanu un apakšējām un augšējām finansiālajām robežvērtībām, lai noteiktu atšķirību starp lielajiem un mazajiem projektiem; uzsver, ka šā brīža programmas “Sadarbība” darbības joma ir pārāk šaura un ka temati ir pārāk specifiski, lai ar tiem varētu risināt lielas sabiedriskās problēmas; iesaka nākamajā pamatprogrammā noteikt uzaicinājumus, kuriem būtu plašāks tematiskais tvērums;
Approves the strengthening of the ‘Cooperation’ specific programme, which remains relevant given current scientific and technological challenges; stresses its role in developing RDI critical mass of a kind not achievable at national/regional level, thus demonstrating European added-value; believes that collaborative transnational research should remain a priority; recommends implementation of the ‘Future and Emerging Technologies’ scheme and extension of the use of ‘roadmaps’ to all thematic areas; asks for more flexibility in setting call themes and financial thresholds and ceilings, making a distinction between large and small projects; underlines that the current Cooperation programme is too narrow and the topics often too specific to address grand societal challenges; recommends that the next framework programme provides for calls with a broader thematic scope;
uzsver, ka būs nepieciešamas arī visaptverošākas starpdisciplinārās perspektīvas, lai efektīvi risinātu sabiedrības pieaugošās problēmas; uzsver, ka sociālajām un humanitārajām zinātnēm ir liela nozīme, lai pārvarētu grūtības, ar kurām saskaras ES; izsaka nožēlu, ka sadaļā “Sadarbība” attiecībā uz sociālekonomiskajām un humanitārajām zinātnēm ļoti specifiski un šauri formulētie uzaicinājumi ļoti apgrūtina jaunu un inovatīvu pētījumu veikšanu šajā jomā;
Stresses that wider interdisciplinary perspectives will also be needed to tackle the growing societal challenges effectively; underlines that social sciences and humanities play a vital role in answering the grand challenges that the EU is facing; regrets that the very specific and narrow calls in the Cooperation chapter on socio-economic sciences and humanities makes it very difficult to make new and innovation research in this area;
ierosina ‐ lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, no Septītās pamatprogrammas atbalstītajai pētniecībai ir galvenokārt jābūt vērstai uz tādu ES problēmu risināšanu, kas Septītās pamatprogrammas sadaļā “Sadarbība” minētajās nozarēs ir visakūtākās: veselība (tajā skaitā klīniskā un profilaktiskā pētniecība un medicīniskās tehnoloģijas), pārtika un biotehnoloģijas (tostarp pārtikas drošums), informācijas un sakaru tehnoloģijas, nanozinātnes un nanotehnoloģijas, enerģētika (tostarp energoefektivitāte, “viedie” tīkli, atjaunīgā enerģija, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana, Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns un biogāzes izmantošana), vide (tajā skaitā klimata pārmaiņas, ūdens, augsne, meži un mežu masīvi), ilgtspējīgs transports, sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes, kosmoss un drošība;
Proposes that, in order to meet the EU 2020 strategy objectives, research supported by FP7 be focussed towards addressing EU's most pressing challenges within the sectors identified in the ‘Cooperation’ chapter of FP7: health (including clinical and preventive research and medical technologies), food and biotechnology (including food safety), ICT, nanosciences and nanotechnologies, energy (including energy efficiency, smart grids, renewable energy, CCS, the SET-PLAN and the use of biogas), environment (including climate change, water, soil, woods and forests), sustainable transport, socio-economic sciences and humanities, space and security;
ierosina pētījumu jomā sadarboties vēl vairāk, piemēram, attiecībā uz pasākumiem, ko finansiāli atbalsta no īpašās programmas “Sadarbība”; prasa radīt iespēju izstrādāt mazākus un vidēja apjoma projektus un partneru konsorcijus, kas koordināciju padarītu efektīvu un papildus tam veicinātu zinātnisko izcilību; uzsver, ka sadarbības pētniecības pieejai arī turpmāk jābūt pamatprogrammas galvenajam elementam;
Proposes the reinforcement of collaborative research such as the activities funded in the specific programme ‘Cooperation’; calls for the possibility of forming smaller and medium sized projects and partner consortia that allow efficient coordination, in addition to strengthening scientific excellence; stresses that the collaborative research approach must remain the core element of the Framework Programme;
atzinīgi novērtē Eiropas Pētniecības padomes (EPP) iegūtos daudzsološos rezultātus sadaļā “Idejas” un tās lomu, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas pētniecības organizāciju atpazīstamību un pievilcību; pauž nožēlu, ka EPP darbā nepiedalās un neiesaistās privātā sektora pārstāvji; aicina Komisiju palielināt EPP paredzēto finansējumu (viens no sekmīguma rādītāju uzlabošanas faktoriem) un izvērtēt iespējas uzlabot savas struktūras un mehānismus arī turpmāk, tostarp iespēju EPP padarīt par neatkarīgu juridisku vienību, kurai būtu lēmumu pieņemšanas pilnvaras un kas būtu tieši atbildīga par savas zinātniskās stratēģijas izstrādi un administratīvo pārvaldi ‐ tas varētu būt precedents, lai lielāku neatkarību noteiktu citām pētniecības un izstrādes, un jauninājumu jomā izveidotām finansējuma aģentūrām; piekrīt tam, ka Zinātniskās padomes iecelšanā ir nepieciešama lielāka pārredzamība un ka pārredzamākam ir jābūt arī pārskatīšanas kolēģiju sastāvam; iesaka EPP arī turpmāk aktīvi atbalstīt atsevišķos izcilos zinātniekus; tomēr aicina EPP nodrošināt iespēju atbalstīt arī projektus, kurus īsteno kolektīvs, vienmēr pārliecinoties, ka šādu projektu īstenošanu neierosina publiskās varas struktūras;
Welcomes, in the ‘Ideas’ chapter, promising results obtained by the European Research Council (ERC) and its role aimed at enhancing the visibility and attractiveness of European research; regrets the lack of private sector participation and involvement in the ERC; calls on the Commission to increase funding for the ERC (which will also increase the success rate), as well as to assess the options for further improving its structures and mechanisms, including making the ERC an independent legal entity with decision-making power, directly responsible for its own scientific strategy and administrative management, which could also be used as a pilot for greater independence of other funding agencies for R&D and innovation; supports greater transparency in the process of the appointment of the Scientific Council and in the composition of the review panels; recommends that the ERC retains a strong support for individual excellent scientists; however, calls on the ERC to also provide a possibility for support of team-based projects, always provided that such projects are formed through bottom-up processes;
pauž atbalstu Marijas Kirī pasākumu kopumam, ko īsteno saistībā ar sadaļu “Cilvēki” un kas ir ļoti nozīmīgs, lai veicinātu zinātnieku karjeras, nodrošinātu individuālo autonomo pētījumu veikšanu daudzās jomās, izbeigtu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, padarītu pievilcīgāku zinātnisko karjeru ļoti daudzsološu jauno zinātnieku acīs gan Eiropā, gan trešās valstīs; ņemot vērā salīdzinoši lielo to pieteikumu skaitu, kurus nav iespējams apmierināt, iesaka arī turpmāk īstenot Marijas Kirī mobilitātes programmu, Septītajā pamatprogrammā tai piešķirot vairāk līdzekļu, lai vēl lielākā mērā palielinātu zinātnieku un doktorantūras studentu mobilitātes iespējas (arī no akadēmiskām struktūrām uz privātām vai starp dalībvalstīm, piemēram, ieviešot pētniecības kuponu shēmu, kurā pētniecībai paredzētā nauda tiktu piešķirta konkrētam zinātniekam); tomēr uzskata, ka, īstenojot Marijas Kirī pasākumu kopumu, vairākus pasākumus varētu vienkāršot; pauž nožēlu, ka Eiropas Savienībā zinātniskais darbs joprojām lielākoties tiek veikts nestabilos darba apstākļos;
Supports, within the framework of the ‘People’ chapter, the Marie Curie Actions, which are of great value to researchers in their career, secure individualised bottom-up research within a very broad range of topics, put an end to the ‘brain drain’, make research careers more attractive to very promising young researchers both from Europe and third countries; with a view to the relatively high oversubscription, recommends that the Marie Curie programme for mobility is continued with extended resources within FP7 to further enhance the possibilities for mobility of researchers and PhD students (including between academia and private sector or between Member States, for example by introducing a research voucher scheme with money for research following the researchers); however believes that within the Marie Currie Actions there is also room for simplification within the number of actions; regrets that most of the scientific work carried out within EU is still done under precarious working conditions;
uzskata ‐ lai Eiropas pētniecībā palielinātu cilvēkresursus, šajā jomā ir jāuzlabo profesionālās karjeras pievilcība, novēršot administratīvus šķēršļus un atzīstot nopelnus, mācību laiku un darbu jebkurā pētniecības centrā; šim nolūkam mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot kopēju sistēmu, ar kuru izvērtē pētījumu izcilību un karjeru, kā arī universitāšu darbību; vēlreiz apstiprina to, cik svarīgi ir ieguldīt izglītībā, apmācībā un prasmju attīstīšanā un papildināt saiknes starp izglītību, pētniecību un jauninājumiem;
Considers that in order to increase the human resources dedicated to research in Europe, it is necessary to make professional careers in this field more attractive by eliminating administrative barriers and recognising merit and training time and work at any research centre; to this end, encourages the Commission and Member States to establish a common system to evaluate the researchers' excellence and career, as well as to assess universities' performance; reaffirms the importance of investing in education, training and skills development and complementing the linkages between education, research and innovation;
atzīst, ka ar kopīgo tehnoloģiju ierosmju (KTI) palīdzību tiek veicināta Eiropas rūpniecības konkurētspēja; pauž nožēlu par juridiskiem un administratīviem šķēršļiem (juridiskas personas statuss, finanšu noteikumi un atsevišķos gadījumos arī intelektuālais īpašums), kas var mazināt daudzu galveno pētniecības struktūru un MVU vēlmi piedalīties; pauž nožēlu arī par heterogēno pārvaldību un tiesiskajām struktūrām, un lielajām pamatdarbības izmaksām, kas raksturīgas KTI uzsākšanai; aicina dalībvalstis izpildīt savus pienākumus, ja tās ir piekritušas līdzfinansēt KTI; aicina Komisiju attiecībā uz līdzīgām dalībnieku kategorijām visās KTI vienkāršot noteikumus un finansējuma likmes, ņemot vērā Septītās pamatprogrammas modeli, tostarp arī valstu līdzfinansējuma jomā; aicina ciešāk iesaistīties šo instrumentu politiskā uzraudzībā, it īpaši lai nodrošinātu dalībnieku un pasākumu atbilstošu līdzsvaru; uzsver, ka, īstenojot šīs iniciatīvas, publiskais finansējums nebūtu jāiegūst no citurienes un tas nedrīkstētu būt lielāks par apjomu, kas tiesību aktos noteikts attiecībā uz valsts atbalstu un pirmskonkurenci;
Acknowledges that ‘Joint Technological Initiatives’ (JTIs) assist the competitiveness of European industry; regrets the legal and administrative obstacles (legal personality, financial rules and in some cases also intellectual property), which may discourage a large number of key research actors and SMEs from participating; also regrets the heterogeneous governance and legal structures and the high operating costs specific to start-up of JTIs; calls on Member States to fulfil their obligations once they have agreed to co-fund JTIs; calls on the Commission to simplify rules and funding rates for similar categories of participants in all JTIs following the FP7 model, including national co-funding; asks to be more closely involved in the political oversight of these instruments in particular for ensuring an adequate balance of participation and of activities; underlies that these initiatives should not lead to the outsourcing of public funding and should remain within the legal boundaries concerning state aid and pre-competition;
aicina Komisiju sniegt Parlamentam precīzu un sīki izstrādātu informāciju par KTI darbību, katrā gadījumā norādot to juridisko statusu, valdes locekļus un veiktos pasākumus;
Asks the Commission to give Parliament clear and detailed information on the functioning of JTIs, stating in each case their legal status, the people who make up the governing board, and activities undertaken;