natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka daudzvalodībai ir būtiska loma mobilitātes veicināšanā, tādēļ aicina dalībvalstis ieviest otras valodas mācīšanu jau agrīnā dzīves posmā;
Stresses the importance of multilingualism for mobility: for this reason calls on the Member States to introduce the learning of a second language at an early stage;
uzsver, ka ir būtiski svarīgi īstenot imigrantu bērnu izglītošanas atbalsta pasākumus, lai veicinātu viņu integrāciju mītnes valsts izglītības un sociālajā vidē;
Stresses that it is essential to put in place educational support measures for children of immigrants in order to facilitate their adjustment to the educational and social environment of the host country;
uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta tādas darbības, kas veicina bērnu radošumu agrīnā dzīves posmā, tādā veidā liekot stingrāku pamatu inovāciju kultūrai Eiropā;
Underlines the need to encourage and support actions to enhance children's creativity from an early stage in life, thus better paving the way for a culture of innovation in Europe;
norāda uz Barselonas mērķiem, kuru mērķis ir panākt, ka līdz 2010. gadam bērnu aprūpe būtu nodrošināta vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas uzsākšanas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, kā arī padarīt bērnu aprūpi pieejamu iespējami lielākam iedzīvotāju skaitam;
Draws attention to the Barcelona targets that aimed at providing childcare by 2010 for at least 90 % of children between three years old and the mandatory school age and for at least 33 % of children under three years of age and making childcare affordable for as many people as possible;
uzsver, ka jāturpina attīstīt un nostiprināt valodu apguvi pamatskolā un vidusskolā, iekļaujot šajā procesā arī imigrantu bērnus, un ka tradicionālo mazākumtautību bērniem ir svarīgi nodrošināt izglītību viņu dzimtajā valodā;
Underlines the need to continue to develop and confirm language acquisition at primary and secondary school, also with reference to immigrant children, and the importance of being taught in their mother tongue in the case of traditional minorities;
atbalsta tādu pieeju izglītībai, kas paredz biežākas apspriedes un skolēnu plašāku līdzdalību izglītības procesa pārvaldībā, skolēnu vecāku aktīvu sadarbību ar izglītības darbiniekiem un uz uzticību balstītu skolēnu un skolotāju savstarpējo attiecību izveidošanu, kas stimulētu iniciatīvas un veicinātu aktīvai pilsoniskai nostājai vajadzīgo sociālo un pilsonisko prasmju apguvi;
Supports the idea of an educational approach that allows more regular consultation of, and greater participation by, students in the management of the educational process, active participation by students' parents in the educational community and the development of a confidence-based relationship between students and teachers, serving to stimulate the spirit of initiative and the acquisition of social and civic skills that are essential to active citizenship;
uzsver, ka ir svarīgi iekļaut mācību programmās jaunās tehnoloģijas, jo tās ir svarīgs mācību līdzeklis mūsdienīgā izglītības sistēmā; atbalsta domu, ka pareizas audzināšanas gadījumā bērni jau agrīnā vecumā iegūst prasmes, kas ļauj viņiem atbildīgi un kritiski vērtēt plašsaziņas līdzekļu, īpaši interneta, saturu, un uzskata, ka ir būtiski svarīgu informēt bērnus par jautājumiem, kas saistīti ar privātuma aizsardzību, personas datiem un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu;
Stresses the importance of incorporating new technologies into the syllabus as a necessary learning tool in a modern educational system; supports the idea that children, at an early age under proper supervision, acquire skills enabling them to handle media content and in particular the internet with a sense of responsibility and critical discernment and considers it essential to make children aware of the issues of protection of privacy and personal data and compliance with the rules of copyright;
uzskata, ka veiktie uzlabojumi, pielāgojot skolas mācību programmas pamatprasmēm, ir pozitīvs solis, bet ir jāveltī vairāk pūliņu tam, lai tiem, kurus apdraud nesekmības risks un sociālā atstumtība, palīdzētu apgūt pamatprasmes, jo īpaši atzīstot un sertificējot neformālās izglītības un ikdienas mācīšanās procesā iegūtās prasmes;
Considers that the progress made in adapting school curricula to key competences is a positive step, but that it is vital to make further efforts, notably through the recognition and certification of skills acquired in non-formal and informal education, and to support the acquisition of key competences for those at risk of educational under-achievement and social exclusion;
aicina rīkoties, lai skolās veicinātu fiziskās un sporta nodarbības un organizētu un atbalstītu piedalīšanos skolu sporta sacensībās, tādējādi uzlabojot skolēnu veselību, veicinot integrāciju un palīdzot ieaudzināt pozitīvas uzvedības iemaņu attīstībai nepieciešamās vērtības;
Calls for action to promote physical and sporting activity in schools and the creation of and participation in school championships, which will improve health, foster integration and help develop values that will contribute to the creation of positive patterns of behaviour;
atbalsta imigrantu ģimeņu bērnu izglītošanu un apmācību, uzsverot, ka tai ir būtiska nozīme imigrantu veiksmīgai integrācijai Eiropas sabiedrībā;
Advocates education and training for children from migrant families, stressing the major contribution of education to the successful integration of migrants into European society;
aicina izveidot vispusīgu stratēģiju svarīgāko zināšanu apguvei, kurā ietverta gan skolu mācību programmu reforma, gan atbalsta pastāvīgai pedagogu apmācībai un profesionālajai pilnveidei, tādējādi izveidot labi apmācītu izglītības darbinieku loku; uzskata, ka jānodrošina stimuls pedagogiem, lai viņi varētu uzlabot savas mācīšanas metodes un orientēties uz profesionālo pilnveidi;
Calls for a comprehensive strategy for key competence acquisition, ranging from reform of school curricula through to support for ongoing training and professional development of teachers, thus providing for a well-trained educational community; considers that incentives should be offered to teachers to enable them to improve their teaching and to focus on professional development;
aicina dalībvalstis ieviest skolās jaunas vispārējo mācību priekšmetu kombinācijas un materiālus, lai palīdzētu jauniešiem ar visbiežāk sastopamo mācīšanās traucējumu ‐ disleksiju ‐ sekmīgi pabeigt mācības, neraugoties uz savu mācīšanās traucējumu;
Calls on the Member States to introduce new subject combinations and materials in schools providing general education so as to enable young people with one of the most frequent learning disorders – dyslexia – to complete their studies successfully, notwithstanding their learning disability;
uzsver, ka ir svarīgi palielināt integrētas izglītības nozīmi sociālo aizspriedumu un diskriminācijas novēršanā, tādējādi veicinot Eiropas sociālo solidaritāti;
Stresses the importance of integrated education in order to prevent social prejudices and discrimination and thus contribute to European social solidarity;
aicina uzlabot mobilitāti starp augstākajām izglītības iestādēm, uzņēmumiem un profesionālo izglītību un apmācību (piemēram, studenti, pedagogi, darbinieki, lektori), lai veicinātu uz studentiem orientētu apmācību un tādu darba tirgū aizvien pieprasītāku prasmju apguvi kā uzņēmējdarbība, dažādu kultūru savstarpējā sapratne, kritisks domāšanas veids un radošums; uzskata ‐ lai uzlabotu visu studentu mobilitātes pieredzes kvalitāti, nekavējoties jālikvidē šķēršļi, kas traucē ES īstenot šo mērķi, īpašu uzmanību veltot ar finansēšanu un savstarpējo atzīšanu saistītajiem šķēršļiem; atbalsta augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanu ‐ līdzekli, ar kuru veicināt mobilitāti akadēmiskiem un pētniecības mērķiem un kas ir priekšnoteikums, lai visiem ES iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas iespējas darba tirgū;
Calls for enhanced mobility between higher education institutions, the business world and vocational education and training (e.g. students, teachers, employees, trainers) to promote student-centred learning and the acquisition of competences such as entrepreneurship, intercultural understanding, critical thinking and creativity, which are increasingly needed on the labour market; considers that to this end existing obstacles within the EU should be urgently addressed, with a special focus on the obstacles related to financial and recognition barriers, so as to enhance the quality of mobility experiences for all students; supports higher education quality assurance as a means to reinforce mobility for academic and research purposes and as a precondition for equal job opportunities for EU citizens;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt stabilas pamatzināšanas visiem jauniešiem, tādējādi veicinot mobilitāti visas dzīves laikā un spēju pielāgoties darba tirgus attīstības tendencēm un jaunām ekonomikas un sociālajām prasībām;
Stresses the importance of providing all young people with a solid grounding in the basic skills that are essential to promoting lifelong mobility and enabling them to deal with developments in the employment market and the emergence of new economic and social needs;
aicina atbalstīt pētniecības programmas, lai nostiprinātu “zināšanu trijstūri”, kas ir būtiski svarīgs, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā;
Calls for research programmes to be promoted in order to strengthen the ‘knowledge triangle’ that is crucial for boosting growth and employment in the European Union;
aicina dalībvalstis modernizēt augstākās izglītības programmas, jo īpaši pielāgojot tās darba tirgus vajadzībām;
Calls on the Member States to modernise the agenda of higher education and, in particular, to coordinate curricula with the demands of the labour market;
aicina augstākās izglītības iestādes modernizēt savas mācību programmas un paātrināt Boloņas procesa principu īstenošanu;
Calls on higher education institutions to modernise their courses and, in general, to accelerate the Bologna Process;
uzskata, ka augstākās izglītības iestādēm ir jākļūst atvērtākām un gatavākām visiem apmācāmajiem, īpaši netradicionāliem apmācāmajiem, studentiem ar īpašām vajadzībām un sliktākā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, uzskata arī, ka viens no noderīgākajiem veidiem iepriekš minētā panākšanai būtu labi finansēta stipendiju sistēma, kas pamudināt sākt studijas jauniešus no nabadzīgām ģimenēm; uzskata arī, ka dalībvalstīm jāīsteno konkrēti politikas virzieni, lai nodrošinātu, ka ikvienam, tostarp jauniešiem ar mazāku rocību, tiek nodrošinātas iespējas izmantot savas pamattiesības iegūt izglītību, un ka nākotnē jāpēta iespējas augstākajā izglītībā izveidot taisnīguma nodrošināšanas standartus, iekļaujot tos izglītības un apmācības stratēģiskajās pamatnostādnēs;
Considers that higher education institutions should become more open to and prepared for all learners, in particular non-traditional learners, students with special needs and disadvantaged groups and that one of the most useful means to that end would be well-funded grant systems whereby young people from poor families could be encouraged to embark on a course of study; also considers that specific policies should be implemented by Member States in order to ensure the fundamental right to education for everyone, including young people with less financial opportunities and that a composite benchmark for equity in higher education should be explored in the future, as part of the Education and Training strategic framework;
norāda, ka, lai gan ir paplašinājušās sieviešu iespējas iegūt augstāko izglītību, vēl aizvien pārāk maz sieviešu apgūst matemātiku, eksaktās zinātnes un tehnoloģijas (tikai 32% no augstskolu beidzēju skaita šajās jomās ir sievietes, turpretim vīrieši 68%); norāda, ka, samazinot dzimumu neproporcionalitāti šajās jomās, ES varētu samazināt prasmju trūkumu šajās nozarēs;
Notes that while progress has been made regarding women's access to higher education, women are still under-represented in the disciplines of mathematics, sciences and technology (only 32% of graduates are female, and 68% are male); points out that reducing gender imbalances in these fields would contribute to a decrease in the skills shortages experienced by the EU in those sectors;
uzskata, ka neformālajai izglītībai jāpapildina formālā izglītība, un tādēļ iesaka to iekļaut izglītības politikā, izstrādājot izglītības un apmācības stratēģiju 2020. gadam;
Considers non-formal education as an educational field complementary to formal education and recommends that it should be treated as such in educational policy making under ET2020;
aicina palielināt finansējumu augstākajai izglītībai, panākot daudz efektīvāku un plašāku līdzekļu ieguldījumu;
Calls for increased, more effective and wider-ranging investment in higher education;
aicina dalībvalstis veicināt partnerību izveidi (starptautiskā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī) starp augstākās izglītības iestādēm, universitātēm, pētniecības centriem un uzņēmumiem, kā arī mudināt uzņēmumus ieguldīt līdzekļus augstākajā izglītībā;
Calls on the Member States to encourage partnerships (at international, national, regional and local level) between higher education institutions, universities, research centres and the business world and financial investment by the business world in higher education;
aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgos līdzekļus augstākās izglītības jomai globālu uzdevumu risināšanai, jo tas ir galvenais līdzeklis, lai pārvarētu neseno ekonomisko un sociālo lejupslīdi;
Calls on Member States to allocate the necessary resources for the higher education sector, so as to make it responsive to global challenges, as a major tool for economic and social recovery following the recent downturn;
aicina dalībvalstis ar juridiskiem, administratīviem un finanšu līdzekļiem atbalstīt tradicionālo mazākumtautību izglītību dzimtajā valodā;
Calls on the Member States to support by legislative, administrative and financial means education in their mother tongue for minorities;
uzstāj, ka augstas kvalitātes profesionālā izglītība un apmācība ir būtiska jaunu profesionāļu veidošanai un būtiska “jaunu iemaņu jaunām darba vietām” darbībai, īpašu uzmanību pievēršot iespējām izglītoties darba vietā un mācību praksei, nodrošinot šo iespēju arī mācību iestāžu absolventiem, pamatojoties uz augstāko mācību iestāžu un uzņēmumu līgumiem; turklāt uzskata, ka ir svarīgi veicināt to, ka arodizglītības ieguvēji daļu mācību laika mācās vai stažējas citās Eiropas Savienības valstīs; aicina vairāk atbalstīt profesionālo izglītību un palielināt tās prestižu;
Insists that high-quality vocational education and training are fundamental to the supply of new professionals and essential for the ‘new skills for new jobs’ action, giving particular attention to expanding work-based learning and apprenticeships, including for young graduates on the basis of agreements between universities and businesses; further considers it important to promote study periods and traineeships for vocational training students in other European Union countries, along the same lines as the Erasmus programme for university students; calls for more support and prestige to be attached to vocational training;
uzsver, ka jāturpina modernizēt profesionālās izglītības programmas pamatprasmju apguves ziņā, lai uzlabotu to kvalitāti un padarītu tās pievilcīgākas jauniešiem, vienlaikus pielāgojot tās darba tirgus pieaugošajām prasībām; uzskata, ka profesionālajās apmācību programmās būtu jāuzlabo transversālo pamatprasmju apguve;
Stresses the need to further modernise vocational training programmes by taking into account the key competences, in order, on the one hand, to improve their quality and make them more attractive to young people while, on the other hand, making them more appropriate to the developing needs of the labour market; considers that vocational training programmes should improve the transversal key competences;
uzsver, ka izmantojot labākās prakses paraugus, jāpieņem iegūto prasmju atzīšanas modelis jauniešiem, kas iegūst pilsoniskas prasmes, piedaloties bezpeļņas organizāciju vai attīstības sadarbības programmu brīvprātīgajā un sabiedriskajā darbā;
Stresses the need to adopt, on the basis of existing good practice, a model for the recognition of educational credits relating to citizenship skills for young people taking part in volunteer and community service work promoted by non-profit making associations or in the context of development cooperation;
aicina uzlabot pāreju no vidējās profesionālās izglītības un apmācības uz augstāko izglītību, lai nodrošinātu augstāku kvalifikācijas līmeni;
Calls for improved transition between secondary vocational education and training and higher education, which ensures higher qualifications;
uzsver ieteikumā par pamatprasmēm ietverto mūžizglītības dimensiju un apgalvo, ka, lai to pilnībā īstenotu, ir jāveic vairāk uzlabojumu profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā, tostarp atzīstot vispārējas tiesības uz mūžizglītību;
Stresses the lifelong learning dimension of the Recommendation on Key Competences and insists that to reach its full implementation more progress is needed in the fields of vocational education and training and in adult learning, including through the legal recognition of a universal right to lifelong education;
uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības jomā svarīga ir dalībvalstu savstarpējā informācijas un labas un veiksmīgas prakses apmaiņa;
Stresses the importance of exchanges of information and of good and successful practice between Member States in the field of vocational education and training;
aicina nekavējoties rīkoties, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar tādu cilvēku skaita pieaugumu, kuriem ir zems lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis, īpaši atbalstot vietējās pašvaldības, jo tām ir visciešākā saikne ar sabiedrību; aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst uzmanību lasītnepratējiem un rakstītnepratējiem, kuru skaits vēl aizvien ir pārāk liels, un apņēmīgi rīkoties, lai risinātu šo problēmu, tostarp attiecībā uz pieaugušajiem;
Calls for quick action to tackle the growing number of people with low levels of reading literacy, providing particular support for local authorities, since they are most easily accessible to the public; calls on the Member States and the Commission to focus their attention on the illiterate, whose numbers are still too high, and to take resolute action to tackle this problem – including where adults are concerned;
pauž nopietnas bažas par jauniešu bezdarbnieku skaita pieaugumu, jo īpaši pašreizējos ekonomiskās krīzes apstākļos; mudina dalībvalstis nodrošināt iespējami elastīgākus darba tirgus, kas ļautu jauniešiem viegli atrast darbu un mainīt darba vietas;
Is extremely concerned about the increasing numbers of unemployed young people, especially in the current economic crisis; urges Member States to ensure that labour markets are as flexible as possible to ensure that young people can easily find work and move between jobs;
norāda, ka mērķi, kas noteikti attiecībā uz četriem no pieciem 2003. gadā pieņemtajiem kritērijiem, netiks sasniegti; aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes un citus dalībniekus izvērtēt cēloņus un veikt atbilstošus pasākumus situācijas uzlabošanai;
Notes that the objectives set in respect of four of the five benchmarks adopted in 2003 will not be reached; calls upon the Commission, the Member States, the regional and local authorities and other actors to examine the causes and take appropriate action to reverse the situation;
uzsver, ka ir svarīgs pašreizējais konstruktīvais dialogs, kā arī apspriedes starp izglītības un apmācības pēdējā posma pārstāvjiem, augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem;
Stresses the importance of an ongoing structured dialogue and consultation between those in their final stages of education and training, higher education institutions and business;
atbalsta mērķi palielināt pieaugušo iesaistīšanos mūžizglītībā no 12,5 % uz 15 % līdz 2020. gadam un aicina veikt atbilstošus pasākumus; tādēļ aicina augstskolas paplašināt piekļuvi studijām, dažādojot un paplašinot studentu bāzi un veicot izmaiņas studiju programmās, lai padarītu tās pievilcīgākas pieaugušajiem, kas vēlas atsākt studēt; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties apņēmīgāk, lai atbalstītu un paplašinātu tādas mūžizglītības iestādes kā, piemēram, “otrās iespējas skolas”; aicina, īstenojot mūžizglītības stratēģijas, ņemt vērā un dzimumu perspektīvu un veicināt tās īstenošanu; norāda uz tautas universitāšu būtisko nozīmi mūžizglītībā;
Supports the objective of raising adult participation in lifelong learning from 12.5 % to 15 % by 2020, and calls for appropriate action; to this end, calls on universities to facilitate wider access to studying, diversify and broaden the student base and amend study programmes to make them attractive to adults returning to study; calls on the Commission and Member States to take even more decisive action to support and disseminate life-long learning institutions such as ‘Second Chance Schools’; calls for the gender perspective to be taken into account and promoted in the implementation of lifelong learning strategies; draws attention to the fact that universities of the third age play an essential role in life-long learning;
norāda, ka viens no galvenajiem šķēršļiem, ar ko saskaras pieaugušie, kas vēlas izglītoties, ir atbalsta iespēju trūkums viņu ģimenēm; tādēļ mudina dalībvalstis izveidot atbalsta pasākumus un nodrošināt, lai visiem studentiem un darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (piemēram, bērnu aprūpe vai citi apgādājamie) būtu iespēja atjaunot un/vai uzlabot savas iemaņas un prasmes, balstoties uz labu praksi, kas šajā jomā izveidojusies Eiropas Sociālā fonda programmās, tostarp izmantojot pakalpojumu un saskaņošanas talonus; uzskata, ka jo īpaši jāpēta e-mācīšanās iespējas, jo e-mācīšanās ir elastīgāja un atvieglo mācību apvienošanu ar darbu un rūpēm par apgādājamajiem;
Notes that one of the main obstacles faced by adults wanting to participate in education and training is the lack of supporting facilities for their families; therefore encourages the Member States to create supporting measures, as a means of ensuring that all students and workers with family responsibilities (e.g. childcare, or other dependants) have the opportunity to update and/or increase their skills and competences, on the basis of good practice developed in this field under European Social Fund programming, involving service and reconciliation vouchers; considers that the opportunities of e-learning in particular should be explored as these allow for greater flexibility in combining education, work and care;
mudina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pasākumus, lai uzlabotu salīdzinošo datu par dzimumu līdztiesību izglītības un apmācības jomā vākšanu un analīzi, un nodrošināt Pekinas Rīcības platformas atbilstīgo kritēriju statistikas pieejamību un regulāru atjaunināšanu;
Encourages the European Institute for Gender Equality to take steps with a view to improving the collection and analysis of comparable data on gender equality in the field of education and training, and ensure that statistics on the relevant indicators relating to the Beijing Platform for Action are made readily available and are regularly updated;
iesaka izglītības un apmācības iestādēm censties plašāk popularizēt savas pieaugušajiem domātās programmas un atvieglot administratīvās procedūras saistībā ar piekļuvi šīm programmām;
Recommends to educational and training establishments that they seek to publicise more widely their programmes that are open to adults and to simplify the administrative procedures for gaining access to these programmes;
aicina Eiropas Komisiju pilnībā ņemt vērā ieinteresēto pušu pieredzi un lomu Izglītības un apmācības stratēģijas 2020. gadam īstenošanā;
Calls upon the European Commission to take full account of the expertise of stakeholders and of their role in implementing the ET2020 strategy;