natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. norāda, ka Komisija ir paskaidrojusi, ka tiesību akti par iepirkumu nereglamentē visus publisko iestāžu pasākumus un, ja vien Eiropas tiesību aktu normas neprasa attiecīgajā jomā radīt tirgu, dalībvalstis var patstāvīgi lemt, vai un cik lielā apjomā tās vēlas publiskās funkcijas veikt pašas;
Points out that the Commission has clarified that not every action taken by public authorities is subject to procurement law, and that as long as European law provisions do not require the creation of a market in a certain area, it remains up to the Member States to decide whether and to what extent they want to perform public functions themselves;
27. norāda, ka Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 3. punkta b) apakšpunkta un Direktīvas 2004/18/EK 4. panta nozīmē pakalpojumu koncesijas ir līgumi, attiecībā uz kuriem „atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu tikai tiesības izmantot attiecīgo pakalpojumu vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu”; uzsver, ka pakalpojumu koncesijas izslēdza no publiskā iepirkuma direktīvu darbības jomas, lai līgumslēdzējām iestādēm un līgumdarba izpildītājiem sniegtu vairāk elastības; norāda, ka Tiesa vairākos spriedumos ir apstiprinājusi, ka uz pakalpojumu koncesijām neattiecas vis šīs direktīvas, bet gan vispārīgie principi, kas noteikti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (diskriminācijas aizliegums, vienlīdzīgas attieksmes princips un pārredzamība), un, ja valstis koncesiju uzskata par attiecīgā publiskā pakalpojuma sniegšanai piemērotāko veidu, ir jāatstāj izvēle valstu līgumslēdzējām iestādēm pakalpojumus nodrošināt koncesijas ceļā, pat ja ar šādu darbību saistītais risks ir ierobežots, bet šis ierobežotais risks tiek pilnībā nodots koncesionāram (spriedums 2009. gada 10. septembra lietā C-206/09);
Points out that service concessions within the meaning of Article 1(3)(b) of Directive 2004/17/EC and Article 4 of Directive 2004/18/EC are contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’; emphasises that service concessions were excluded from the scope of the public procurement directives in order to offer contracting authorities and contractors a greater degree of flexibility; points out that in several judgments the CJEU has confirmed that service concessions are not covered by those directives, but rather by the general principles laid down in the Treaty on the Functioning of the European Union (ban on discrimination, principle of equal treatment and transparency), and that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of providing the public service in question, even if the risk associated with such an operation is limited, but this limited risk is transferred in full to the concession-holder (judgment in Case C-206/09 of 10 September 2009;
Zaļais iepirkums
Green procurement
29. atkārto 2009. gada februāra ziņojumā minēto aicinājumu Komisijai izstrādāt tādu rokasgrāmatu par iepirkumu pirmskomerciālajā posmā, kurā būtu ilustrēti praktiski piemēri par riska un ieguvumu samērošanu atbilstoši tirgus situācijai; turklāt uzskata, ka uzņēmumiem, kuri piedalās iepirkumu pirmskomerciālajā posmā, ir jānodrošina intelektuālā īpašuma tiesības, tādējādi vairojot publisko iestāžu savstarpējo sapratni un rosinot pakalpojumu sniedzējus iesaistīties pirmskomerciālajās iepirkuma procedūrās;
Reiterates its previous call, in its report of February 2009, for the Commission to produce a handbook on pre-commercial procurement, which should illustrate practical examples of risk-benefit sharing according to market conditions; takes the view, in addition, that intellectual property rights must be vested in the companies participating in pre-commercial procurement, which would foster understanding amongst public authorities and encourage suppliers to become involved in pre-commercial procurement procedures;
Praktiskā palīdzība: datubāze un mācību kursi
Practical help: database and training courses
32. atzīst, ka, lai varētu atrisināt dažus sarežģītus publiskā iepirkuma tirgus aspektus, būtiska nozīme ir mācībām un pieredzes apmaiņai starp publiskajām iestādēm un Komisiju; tomēr pauž bažas, ka valstu budžetu ierobežošana šādas iniciatīvas var mazināt; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot to rīcībā esošos resursus un mehānismus, piemēram, pakalpojumu direktīvā paredzēto savstarpējo vērtēšanu, lai mudinātu nelielas iepirkuma ekspertu grupas no viena reģiona pārskatīt citā ES reģionā veikto darbību, tādējādi, iespējams, veidojot uzticēšanos un apzinot paraugpraksi dažādās dalībvalstīs;
Recognises that training and exchanges of experience between public authorities and the Commission are essential in order to overcome some of the complexities of the public procurement market; is concerned, however, that as public budgets tighten, such initiatives may be undermined; calls, therefore, on the Member States and the Commission to use the existing resources and mechanisms at their disposal, such as the peer reviews envisaged in the Services Directive, to encourage small teams of procurement experts from one region to review the activities of another EU region, which may help to build confidence and establish best practices across different Member States;
36. aicina Komisiju apsvērt, vai saistībā ar struktūrfondiem nebūtu iespējams vēl pēc 2010. gada joprojām izmantot paātrinātās procedūras un ilgāk piemērot pagaidu paaugstināto ierobežojumu, konkrēti tiecoties paātrināt investēšanu;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
37. norāda, ka iekšējas tirgus un starptautiskie tirgi kļūst savstarpēji saistīti arvien ciešāk; šajā saistībā uzskata, ka ES iekšējā tirgus likumdevējiem un ES sarunvedējiem starptautiskās tirdzniecības jomā būtu savstarpēji jāņem vērā savas darbības ietekme uz otru pusi un ka viņiem vajadzētu pieņemt saskaņotu politiku ar pastāvīgu mērķi iepirkuma politikā veicināt ES vērtības, tostarp pārredzamību, principiālu nostāju pret korupciju un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizstāvēšanu; aicina Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju noturēt kopīgas informatīvas sanāksmes, kas veicinātu sinerģiju;
Points out that the internal market and international markets are increasingly interlinked; takes the view, in this context, that the EU internal market legislators and EU negotiators in the field of international trade should be mindful of the possible consequences for one another when conducting their activities, and that they should adopt a coherent policy that is always directed to the promotion of EU values in procurement policies, including transparency, a principled stance against corruption and the advancement of social and human rights; invites the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on International Trade to hold joint briefing sessions in order to foster synergies;
40. aicina Komisiju izvērtēt, vai būtu iespējams publiskā iepirkuma nolīgumos ar starptautiskiem partneriem iekļaut normas, kas prasa ievērot konvencijās un starptautiskos nolīgumos paredzētās saistības cilvēka pamattiesību jomā;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of incorporating into public procurement agreements with international partners provisions requiring compliance with the fundamental human rights obligations laid down in conventions and international agreements;
4.5.2011 B7-0286/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0301/2011 un B7‑0302/2011 , uz kuriem jāsniedz mutiska atbilde,
4.5.2011 B7-0286/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0301/2011 and B7‑0302/2011
par „Eiropas mazās uzņēmējdarbības akta” pārskatīšanu
on the Small Business Act Review
PE465.590v01-00 B7-0286/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par „Eiropas mazās uzņēmējdarbības akta” pārskatīšanu
PE465.590v01-00 B7‑0286/2011 European Parliament resolution on the Small Business Act Review
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu „Pārskats par „Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” ( COM(2011)0078 ),
– having regard to the Commission communication of 23 February 2011 entitled 'Review of the "Small Business Act" for Europe' ( COM(2011)0078 ),
– ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu „Small Business Act” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0100 .
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on the Small Business Act Texts adopted, P6_TA(2009)0100
– ņemot vērā 2011. gada 16. februāra rezolūciju par nākamajā plānošanas periodā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskajiem aspektiem Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0057 .
– having regard to its resolution of 16 February 2011 on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period Texts adopted, P7_TA(2011)0057
A. tā kā 23 miljoniem Eiropas Savienībā esošo mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kas veido aptuveni 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina 100 miljonus darba vietu, ir būtiska loma ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā un tie ir nozīmīgs jauninājumu avots, kā arī sniedz svarīgu ieguldījumu nodarbinātības līmeņa noturēšanā un palielināšanā un palīdz sasniegt galvenos mērķus, kuri noteikti stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvās;
A. whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation, play a vital role in sustaining and increasing employment, and contribute to achieving the main goals of the EU 2020 flagship initiatives,
B. tā kā Eiropas mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pamatā ir vairākas svarīgas politikas jomas, piemēram, piekļuve tirgiem (vienotais tirgus, starptautiskie tirgi, publiskais iepirkums) un regulējuma uzlabošana; tā kā atšķiras dalībvalstu panākumi, tām veicot konkrētus pasākumus, lai uzlabotu MVU uzņēmējdarbības vidi, un bieži vien tie ir niecīgi, neraugoties uz paziņoto apņemšanos ievērot MUA principus;
B. whereas the Small Business Act (SBA) is based on a number of important policy pillars, such as access to finance, access to markets (single market, international markets, public procurement) and better regulation; whereas progress within Member States in taking concrete steps to improve the business environment for SMEs is variable and often marginal in spite of declared political commitment to the SBA principles,
C. tā kā MVU joprojām sastopas ar ievērojamām problēmām, paplašinot darbību, uzlabojot savas spējas ieviest jauninājumus un mēģinot piekļūt tirgiem, kas galvenokārt saistīts ar grūtībām nodrošināt finansējumu un pārvarēt esošo administratīvo slogu, kuru vajadzētu vēl vairāk samazināt;
C. whereas SMEs continue to face significant problems in extending their activities, improving their ability to innovate and accessing markets, which stem primarily from their difficulties in obtaining financing as well as persistent administrative burdens that should be further reduced,
D. tā kā ir pierādīts, ka Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP) bijusi veiksmīga, tajā piedaloties 100 000 MVU, kas guvuši labumu no šīs programmas, un līdz tās pabeigšanai 2013. gada beigās tajā varēs piedalīties vēl vairāk uzņēmumu,
D. whereas the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) has proved successful, with 100 000 participating SMEs benefiting from the programme and further ones expected to do so by the end of its term in 2013,
MUA īstenošana
SBA i mplementation
2. turklāt atzinīgi vērtē to, ka ir sekmīgi pieņemti gandrīz visi tiesību akta priekšlikumi saistībā ar MUA; neatlaidīgi mudina dalībvalstis nekavējoties pieņemt atlikušos priekšlikumus par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem, kas dotu iespēju MVU iesaistīties tirdzniecībā visā ES, vienlaikus samazinot izmaksas un veicinot izaugsmi šajā jomā, palīdzot par 25 % samazināt administratīvo slogu, kā tas norādīts MUA, uzlabojot vienotā tirgus akta efektivitāti, apkarojot dalībvalstu ekonomiskā protekcionisma politiku un sekmējot uzņēmējdarbību;
Welcomes, furthermore, the successful adoption of almost all legislative proposals under the SBA; strongly urges the Member States to adopt without delay the last remaining proposal on the European Private Company Statute, which would enable SMEs to trade throughout the EU while cutting costs and encouraging growth in this area, promoting the 25% reduction of administrative burden indicated in the SBA, contributing to the effectiveness of the Single Market Act, counteracting any protectionist economic policies of Member States and stimulating business;
4. norāda, ka MUA paredzēto pasākumu īstenošanas līmenis atšķiras dažādās dalībvalstīs; tālab uzstājīgi mudina dalībvalstis pielikt vairāk pūliņu šajā virzienā un uzņemties konkrētas saistības nākamajā Konkurētspējas padomes sanāksmē;
Points out that the level of implementation of measures foreseen in the SBA varies from one Member State to another; to this end, strongly urges Member States to step up their efforts in that direction and to make concrete commitments at the next Competitiveness Council;
9. uzsver, ka ietekmes novērtējumiem, ko veic, izmantojot MVU testu, ir jābūt neatkarīgiem un to pamatā vienmēr jābūt iespējamās ietekmes objektīvai un pamatotai analīzei; tādēļ uzskata, ka Ietekmes novērtējuma padomes locekļi turpmāk ir jāizraugās Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, nevis ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja norādījumus; ierosina „MVU sūtni” iekļaut Ietekmes novērtējuma padomē kā pastāvīgu locekli, kas uzrauga MVU testa pienācīgu izpildi;
Stresses that impact assessments including the SME test need to be carried out in an independent manner and to be always based on an objective, reasoned analysis of potential effects; considers therefore that members of the Impact Assessment Board should be appointed by the European Parliament and the Council on the basis of a Commission proposal, and no longer subject to the instructions of the Commission President; suggests that the SME Envoy should be a permanent member of the Impact Assessment Board to overview the proper execution of the SME test;
10. brīdina, ka ilgstošs birokrātiskais un administratīvais slogs rada nopietnus šķēršļus MVU; atzinīgi vērtē Komisijas uzskatu, ka, transponējot direktīvas savos tiesību aktos, dalībvalstīm vajadzētu atturēties no pārmērīgas centības un ne pievienot papildu prasības ES tiesību aktos noteiktajām prasībām; uzskata, ka, transponējot ES direktīvas savos tiesību aktos, dalībvalstīm vajadzētu izmantot atbilstības tabulas, tādējādi skaidri norādot, kura priekšlikuma daļa balstās uz ES tiesību aktiem un kura ir papildināta ar attiecīgās valsts aktiem;
Warns against continued bureaucracy and administrative burdens which present a major impediment for SMEs; welcomes the view of the Commission that Member States should avoid ‘gold-plating’ by exceeding the requirements of EU legislation when transposing Directives into national law; is of the opinion that Member States should apply correlation tables when transposing European directives into national laws, thus clearly showing which part of the proposal stems from European and which form additional national legislation;
13. uzsver, ka jo mazāks uzņēmums, jo lielāks ir tam uzliktais administratīvais slogs, un tādēļ aicina noteikt atšķirības starp mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; atzīmē, ka mikrouzņēmumi (<10 darbinieku) veido 91,8 % ES uzņēmumu un tāpēc tiem jāpievērš lielāka uzmanība un attiecīgi jāizrāda īpaši pielāgota attieksme;
Stresses that administrative burden is relatively higher the smaller the size of the company and calls therefore for the differentiation between micro-, small and medium sized businesses; underlines that microbusinesses (<10 employees) constitute 91.8% of all EU businesses and therefore deserve more attention and the corresponding tailored approach;
Finanšu pieejamība
Access to finance
17. šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka EIB Izaugsmes starpmehānisma ietvaros uzticēja Eiropas Investīciju fondam savā vārdā ieguldīt 1. miljardu EUR, izmantojot ieguldījumu fondus, kas paredzēti izaugsmes, inovatīvu un konkurētspējīgu MVU atbalstam visā Eiropā; tādēļ pieprasa vēl vairāk palielināt finansējumu šiem finanšu instrumentiem, jo tie sekmē inovācijas, kas ir Eiropas konkurētspējas pamatā;
Welcomes, in this respect, the fact that the EIB entrusted EUR 1 billion to be invested on its behalf by the European Investment Fund as Mezzanine Facility for Growth through investment funds targeting growing, innovative and competitive SMEs across Europe; calls therefore for a further increase in funding for these financial instruments, as they help promote innovation which is the basis for European competitiveness;
Piekļuve tirgiem
Access to markets
22. aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos, kā pilnveidot standartizācijas sistēmu Eiropā, rūpēties par to, lai MVU intereses būtu pienācīgi pārstāvēti Eiropas standartizācijas struktūrās un lai standarti būtu vieglāk pieejami MVU;
Calls on the Commission, in the forthcoming proposals for the modernisation of the European standardisation system, to ensure SMEs’ interests are adequately represented in the European standardisation bodies and to make standards more accessible for SMEs;
Atbalsts MVU
SME support
Pētniecība un inovācijas
Research and Innovation
27. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu nākt klajā ar priekšlikumu atvieglot MVU administratīvos un finanšu noteikumus, kā arī piedāvāt uzlabotus instrumentus, kas nākamajā pētniecības un inovāciju pamatprogrammā un jo īpaši turpmākajās FP7 un KIP programmās ļaus nostiprināt to inovāciju ieviešanas spējas visā inovāciju ciklā, ieskaitot netehnoloģiskas inovācijas; atgādina Komisijai par to, ka ir svarīgi nodrošināt vietējo atbalstu MVU, piemēram, piesaistot inovāciju centrus, tirdzniecības kameras, uzņēmēju organizācijas un inovāciju kopas;
Welcomes the Commission’s intention to propose lighter administrative and financial rules for SMEs as well as a set of streamlined instruments to strengthen their innovation capacities over the full innovation cycle, including non-technological innovation, within the future Research and Innovation financing framework and, in particular, successor programmes of FP7 and CIP; reminds the Commission about the importance of delivering local support for SMEs, for example, through the involvement of innovation centres, chambers of commerce, business organisations and innovation clusters;
Prasmes, izglītība un profesionālā apmācība
Skills, education and professional training
33. aicina Komisiju izveidot pastāvīgas Erasmus programmas jauniem uzņēmējiem, kam būtu pietiekams finansējums, ņemot vērā veiksmīgos rezultātus, kas gūti sākotnējos pasākumos, kuri vēl turpinās ierobežotos apmēros;
Calls on the Commission to put the 'Erasmus programmes for young entrepreneurs' programme on a permanent footing with a sufficient budget, based on the very encouraging results of the preparatory action even though it is still running on a limited scale;
34. atzinīgi vērtē Komisijas atziņu, ka MVU ir izšķiroša nozīme, pārejot uz resurstaupīgu ekonomiku; uzskata, ka resursu taupības mērķu sasniegšanai ir vajadzīga vērtību ķēde; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt MVU pielāgotus nozaru projektus un darbības ar mērķi noteikt iespējamās resurstaupīgas inovācijas, kas aptver vērtību veidošanas un apgādes ķēdes;
Welcomes the recognition by the Commission that SMEs have a key role to play in the transition to a resource-efficient economy; believes that meeting resource-efficiency objectives requires a value-chain approach; therefore, calls on the Commission for the establishment of sectoral SMEs coordinated projects and activities aiming at identifying potential resource-efficient innovations within the value and supply chains;
4.5.2011 B7-0287/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0220/2011 , uz kuru jāsniedz mutiska atbilde,
4.5.2011 B7-0287/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0220/2011
par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
on EU-Japan Trade relations
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 European Parliament resolution on EU-Japan Trade relations
– ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020 Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 .
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
– ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434 .
– having regard its resolution of 25 November 2010 on human rights and social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
– ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum OV C 184E, 6.8.2009.
– having regard to its resolution of 19 February 2008 on the EU's Strategy to deliver market access for European companies OJ C 184E, 6.8.2009, p.
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises – Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” COM(2010)0612 /3,
– having regard the Communication from the Commission entitled "Trade, Growth and World Affairs - Trade Policy as a core component of the EU's 2020 strategy" COM(2010)0612 /3,
Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” ( COM(2006)0567 ),
A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy" ( COM(2006)0567 ),
– ņemot vēra Komisijas paziņojumu „ Šķēršļi tirdzniecībai un ieguldījumiem”, ko publicēja 2011. gada 10. martā,
– having regard to the Commission's report on "Trade and Investment Barriers" published on 10 March 2011,
– ņemot vērā 1991. gada 18. jūlija Hāgas kopējo deklarāciju par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu attiecībām ar Japānu,
– having regard to the joint declaration on relations between the European Community and its Member States and Japan of 18 July 1991 done at the Hague,
– ņemot vērā ES un Japānas 2001. gadā noslēgto nolīgumu par savstarpējo atzīšanu OV L 284, 29.10.2001.
– having regard to the Mutual Recognition Agreement between the EU and Japan concluded in 2001 OJ L 284 of 29.10.2001.
– ņemot vērā Eiropas Kopienas un Japānas 2008. gadā noslēgto nolīgumu par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās OV L 62, 6.3.2008., 24. lpp.
– having regard the Agreement on Co-operation and Mutual Administrative Assistance in Customs Matters between the European Community and Japan concluded in 2008 OJ L 62, 6.3.2008 p, 24.
– ņemot vērā „ Copenhagen Economics” 2009. gada 30. novembrī publicēto ziņojumu „Novērtējums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un Japānu”,
– having regard to the report by Copenhagen Economics entitled "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", published on 30 November 2009,
– ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā un publicēti 2011. gada 21. februārī,
– having regard to the results of the Commission's public consultation on EU - Japan trade relations published on 21 February 2011,
– ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. un 25 marta secinājumus,
– having regard to the European Council's conclusions of 24/25 March 2011,
– ņemot vērā plānoto ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Briselē 2011. gada 25. maijā,
– having regard to the planned EU-Japan Summit, which should be held in Brussels on 25 May 2011,