natgillin/translations-raw huggingface dataset:
turklāt norāda, ka steidzami jāattīsta un jāmodernizē sadales tīkli, lai integrētu arvien lielāku daudzumu dalītās ražošanas;
Points out, further, that there is an urgent need to develop and modernise distribution networks, in order to integrate growing amounts of distributed generation;
jānovērtē problēma ar atļaujām enerģētikas infrastruktūrai un jākonstatē atšķirīgās pieejas, lai likvidētu birokrātiju, saīsinātu apstiprināšanu un reaģētu uz sabiedrības bažām;
evaluate the problem of permits for energy infrastructure and benchmark the different approaches with the aim of removing red tape, shortening approval processes and addressing the public's concerns;
jādefinē un jāatbalsta prioritāri projekti un jāparedz kritēriji, lai noteiktu, kuri ieguldījumi infrastruktūrā ir svarīgākie iekšējā enerģijas tirgus izveidei, ņemot vērā projektu devumu piegādes drošībai, nepieciešamu radīt lielāku konkurenci, sasniegt ilgtermiņa ilgtspējības enerģētikas mērķus un uzlabot sociālo un teritoriālo kohēziju;;
define and support priority projects and set criteria to identify key infrastructure investments for the development of the internal energy market, taking into account the projects' contribution to security of supply, the need to strengthen competition and meet long-term sustainable energy goals and improve social and territorial cohesion;
jādod skaidri kritēriji un vadlīnijas dalībvalstīm par valsts un ES finansējumu enerģētikas infrastruktūrai;
give clear criteria and guidelines to Member States on public and EU funding for energy infrastructure;
lai novērstu tirgus nepilnības, jāpalielina finansiālais atbalsts projektu īstenošanas posmam, tostarp no Eiropas Investīciju bankas un citiem finanšu starpniekiem;
extend financial support, including by the European Investment Bank and other financial intermediaries, to the implementation phase of projects, to deal with market failures;
jāizveido pārrobežu izmaksu dalīšanas modelis, it īpaši attiecībā uz infrastruktūras un atjaunojamo enerģijas avotu koordinētu attīstību, par paraugu ņemot veiksmīgus pastāvošos modeļus;
create a cross-border cost-sharing model, especially as regards coordinated development of infrastructure and renewables, inspired by successful existing models;
jānovērtē, vai konkursu izsludināšana attiecībā uz visai ES nozīmīgiem infrastruktūras projektiem varētu paātrināt ieguldījumus infrastruktūrā;
evaluate whether opening up infrastructure projects of EU importance to tendering could speed up investment in infrastructure;
Enerģētikas politikas finansēšana
Financing of energy policy
uzskata, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jāatspoguļo ES politiskās prioritātes, kā izklāstīts stratēģijā “Eiropa 2020”, ņemot vērā otrajā enerģētikas stratēģijas pārskatā sniegtos secinājumus un noteiktās prioritātes, kas nozīmē, ka enerģētikas politikai, tostarp modernai un viedai infrastruktūrai, energoefektivitātei, atjaunojamās enerģijas projektiem, kā arī jaunu energotehnoloģiju pētniecībai, izstrādei un ieviešanai būtu jāpiešķir lielāka budžeta daļa;
Considers that the new multiannual financial framework should reflect the EU's political priorities as outlined in the 2020 Strategy, taking into account the findings and priorities of the Second Strategic Energy Review, which implies that a significantly higher proportion of the budget should be allocated to energy policy, including modern and smart energy infrastructure, energy efficiency, renewable-energy projects and research, development and deployment of new energy technologies;
uzskata, ka modernam ES mēroga elektrības tīklam būs izšķiroša nozīme, lai sasniegtu izvirzīto attīstības mērķi ‐ nodrošināt, ka atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars ir 20 %; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt piemērotu sistēmu, lai veicinātu ieguldījumus spēkstaciju būvniecībā konkrētos reģionos ar mērķi sasniegt optimālu ekonomisko efektu un nepieļautu neefektīvus ieguldījumus tīklu attīstībā; šajā sakarībā norāda, ka vispārējā stratēģija ir jāvelta visai enerģētikas sistēmai kopumā ‐ no ražotājiem līdz pat patērētājiem;
Believes that a modern EU-wide electricity grid will play a key role in achieving the 20% development target for renewables; calls on the Commission, therefore, to develop an appropriate system of incentives for investment in power plants in specific regions, in order to achieve optimal economic effect and avoid inefficient investments in networks; points out, in this regard, that an overall strategy must address the energy system in its entirety, from producers to consumers;
aicina Komisiju ierosināt stratēģiju, kā palielināt efektivitāti apkures tirgū, lai atbalstītu efektīvu vietējo infrastruktūru, piemēram, komunālo apkuri un dzesēšanu, kas stimulē izstrādāt integrētus risinājumus apkurei, dzesēšanai un elektrībai, pamatojoties uz siltuma un elektrības kopīgu ražošanu, kā arī uz atjaunojamo enerģijas avotu efektīvu izmantošanu;
Asks the Commission to propose a strategy to increase efficiency on the heat market in order to support efficient local infrastructures, such as district heating and cooling, that foster the development of integrated solutions for heating, cooling and electricity based on combined heat and power and efficient use of renewable energy sources;
uzskata, ka inovatīvi finanšu instrumenti (piemēram, riska dalīšanas finanšu mehānismi un valsts banku aizdevumu shēmas) varētu būt nozīmīgs veids, kā atbalstīt ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā, energoefektivitātē un atjaunojamās enerģijas projektos, kā arī jaunu energotehnoloģiju pētniecībā un izstrādē, lai palīdzētu pāriet uz noturīgu ekonomiku; tādēļ aicina Komisiju vairāk papildināt vai aizstāt tradicionālās dotācijas ar šādām shēmām un mudināt dalībvalstis izmantot šādus inovatīvus finanšu instrumentus; šajā sakarībā vērš uzmanību uz pozitīvo pieredzi, kas gūta ar citiem līdzīgiem instrumentiem; stingri atbalsta priekšlikumu izmantot ES budžeta pašu kapitālu kā aizdevuma garantijas, lai veicinātu privātos un publiskos ieguldījumus;
Believes that innovative financial instruments (for instance risk-sharing facilities and loan schemes by public banks) could be an important tool for supporting investments in energy infrastructure, energy efficiency, renewable-energy projects and research and development of new energy technologies with the aim of supporting the transition towards a sustainable economy; calls, therefore, on the Commission increasingly to supplement or replace traditional grants by these schemes and to encourage Member States to use such innovative financial instruments; draws attention, in that connection, to the positive experience gained with other similar instruments; strongly endorses the proposal to use EU budget equity as loan guarantees to encourage private and public investments;
uzskata, ka ‐ kā Komisija to uzsvēra stratēģijā'ES 2020' ‐ ES nodokļu slogs būtu jānovirza uz videi kaitīgām darbībām; mudina Komisiju, pārskatīt Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvu, ņemot vērā visu iepriekšminēto;
Believes, as stressed by the Commission in the EU 2020 strategy, that the EU should shift the tax burden towards activities harmful to the environment; encourages the Commission to review the energy taxation directive in accordance herewith;
uzskata, ka ir būtiski, lai līdzekļus, ko nākotnē paredzēts ieguldīt enerģētikā, piešķirtu galvenokārt tiem projektiem, kuru rezultātā tiek radīts vislielākais skaits jaunu darba vietu;
Regards it as essential that future funding of energy investments should focus on projects which create the largest possible number of new jobs;
uzsver, ka dažām dalībvalstīm varētu būt vajadzīgs Eiropas Savienības atbalsts lieliem ieguldījumiem infrastruktūrā, ja tirgus vien to nespēj nodrošināt, it īpaši, lai nodrošinātu energoapgādi un sasniegtu klimata pārmaiņu un vides mērķus;
Stresses that some Union support for major infrastructure investment in some Member States, including in electrical grids and supply networks, in particular to secure energy supply and achieve climate and environmental goals, may be needed if the market alone cannot provide it;
uzsver, ka tirgus integrācijai ir nepieciešams labāk izmantot jau esošos darbojošos tīklus, saskaņojot dalībvalstu tirgus nosacījumus un izstrādājot vienotas Eiropas starpsavienojumu vadības sistēmas;
Emphasises that market integration requires better use of existing functional grids, based on the harmonisation of market arrangements across borders and the development of common European schemes for management of the interconnections;
uzsver, ka ārējo enerģijas piegāžu pārtraukumi īpaši ietekmē daudzas jaunākās dalībvalstis un tām ir nepieciešams īpašs Eiropas Savienības atbalsts, lai nodrošinātu stabilu enerģijas piegādes drošību;
Stresses that many of the newer Member States are especially vulnerable to external energy supply disruptions and need particular Union support in ensuring stable energy security;
atzinīgi vērtē viedo tīklu darba grupas izveidi Komisijā un iesaka tai pienācīgi ņemt vērā visu iesaistīto pušu viedokļus; aicina Komisiju regulāri sniegt Parlamentam progresa ziņojumus par darba grupas darbību; uzsver, ka, pamatojoties uz minētās darba grupas secinājumiem, Komisijai vajadzētu nodrošināt ES līmenī labvēlīgu tiesisko regulējumu attiecībā uz viedtīkliem, kurā būtu paredzēti atbilstīgi stimuli tīkla operatoriem veikt ieguldījumus tīkla darbības efektivitātes uzlabošanā un kurā būtu noteikti ES mēroga kopīgi standarti viedo tīklo izveidei, tādējādi palīdzot pāriet uz noturīgu ekonomiku, turklāt atbalsta izmēģinājuma projektus inovatīvu komunikācijas, automatizācijas un tīkla kontroles tehnoloģiju ieviešanai; atgādina, ka Direktīvās 2009/72/EK un 2009/73/EK ir paredzēti noteikumi par skaitītājiem;
Welcomes the establishment of a smart grids task force within the Commission and recommends that it take due account of the opinions of all stakeholders; asks the Commission to provide Parliament with regular progress reports on the task force's work; stresses that, on the basis of the task force's conclusions, the Commission should guarantee a favourable regulatory framework at EU level for smart grids which provides appropriate incentives for network operators to invest in operational efficiency and which sets EU-wide common standards for the development of smart grids, thereby aiding the transition to a sustainable economy; furthermore, supports pilot projects for innovative communication, automation and grid control technologies; recalls the provisions on smart meters in Directives 2009/72/EC and 2009/73/EC;
aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām sagatavot ietekmes novērtējumu par pasaules un ES gāzes tirgus nākotni, tostarp par jau plānoto gāzes infrastruktūru projektu (piemēram, projektus, ko izstrādā saistībā ar Dienvidu koridoru) un jaunu sašķidrinātās dabasgāzes terminālu ietekmi, par slānekļa gāzes ietekmi uz ASV gāzes tirgu (it īpaši sašķidrinātās dabasgāzes terminālu importa vajadzībām) un ietekmi, kāda varētu būt slānekļa gāzes ieguves attīstībai Eiropas Savienībā uz turpmāko gāzes piegādes drošību un cenām; uzskata, ka analīzē būtu jāatspoguļo un par izejas punktu jāņem pašreizējais infrastruktūras izveides stāvoklis un ES CO2 mērķi līdz 2020. gadam; uzsver, ka jāapspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām;
Asks the Commission to come forward, by the end of 2011, with an analysis on the future of the global and EU gas market, including the impact of the gas infrastructure projects already planned (such as the projects developed in the context of the Southern Corridor), new LNG terminals, the impact of shale gas on the US gas market (notably on LNG import needs) and the impact of possible shale gas developments in the EU on future security of gas supply and prices; believes the analysis should reflect, and take as a starting point, the current state of infrastructure development and the EU's 2020 CO2 targets; stresses that all relevant stakeholders should be consulted;
uzskata, ka energoefektivitātei un energotaupībai vajadzētu būt jebkuras nākotnes stratēģijas prioritātēm, jo tas ir visrentablākais veids, kā samazināt ES energoatkarību un cīnītos pret klimata pārmaiņām, veicinātu darba vietu radīšanu, palielinātu ekonomikas konkurētspēju un cīnītos pret enerģijas tarifu pieaugumu un lielākiem elektrības rēķiniem, tādējādi samazinot enerģētisko nabadzību; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt energoefektivitāti par ES darba galveno prioritāti un aicina ātrāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus un Komisiju savlaicīgi pieņemt tālejošu Energoefektivitātes rīcības plānu; tādēļ uzskata, ka to vajadzētu īstenot tā, lai tiktu ņemti vērā centieni, kas jau ir veikti atsevišķās dalībvalstīs;
Takes the view that energy efficiency and energy savings should be key priorities of any future strategy, as they represent a cost-effective way of reducing EU energy dependency and combating climate change, contributing to job creation and economic competitiveness and counteracting the increase in energy tariffs and bills, thus reducing energy poverty; calls on the Commission and the Member States to put energy efficiency at the top of the EU agenda, and calls for the implementation of existing legislation to be stepped up and for the timely adoption by the Commission of an ambitious Energy Efficiency Action Plan; therefore believes that it should be implemented in a way that takes into account the efforts already made in some Member States;
atzinīgi vērtē Energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu; aicina Komisiju ņemt vērā Parlamenta viedokli;
Welcomes the review of the Energy Efficiency Action Plan; calls on the Commission to take Parliament's opinion into account;
uzsver, ka IKT varētu būt liela nozīme un arī vajadzētu būt lielai nozīmei, veicinot atbildīgu energopatēriņu mājsaimniecībās, transporta nozarē, enerģijas ražošanā un rūpniecībā; uzskata, ka viedie skaitītāji, energoefektīvs apgaismojums, mākoņdatošana un koplietošanas programmatūra var mainīt enerģijas patēriņa modeļus;
Stresses that ICT can and should play a major role in promoting responsible energy consumption in households, transport, energy generation and manufacturing; considers that smart meters, efficient lighting, cloud computing and distributed software have the potential to transform energy use patterns;
uzskata, ka jautājumiem par energoefektivitāti un energotaupību uzmanība būtu arī jāpievērš visā enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma ķēdē, tostarp pārveidē, pārvadē, sadalē un piegādē, kā arī saistībā ar patēriņu rūpniecībā, mājsaimniecībās un transporta nozarē;
Believes that energy efficiency and energy savings should also focus on the whole energy supply and demand chain, including transformation, transmission, distribution and supply, alongside industrial, household and transport consumption;
atbalsta pienācīgi funkcionējoša energopakalpojumu tirgus attīstību un jaunu tirgus mehānismu ieviešanu, lai uzlabotu energoefektivitāti, tādējādi stimulējot ES ekonomikas konkurētspēju;
Supports the development of a properly functioning market for energy services and the introduction of further market mechanisms to improve the energy efficiency as a way of stimulating the competitiveness of the EU economy;
turklāt uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš enerģiju patērējošu ražojumu energoefektivitātei; mudina Komisiju pilnībā īstenot Ekodizaina direktīvu, piemēram, ietverot tās darbības jomā vairāk ražojumu un piemērot dinamisku standartu noteikšanas modeli, lai nodrošinātu, ka tiek noteikti tālejoši mērķi un tie tiek regulāri atjaunināti;
Believes, further, that more focus should be placed on the energy performance of energy-consuming products; encourages the Commission to implement the eco-design directive to the full, e.g. by including more products and applying a dynamic standard-setting model to ensure that ambitious targets are set and regularly updated;
aicina Komisiju iesniegt novērtējumu par spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu; uzskata ‐ ja novērtējumā tiek konstatēts, ka vispārējā energoefektivitātes stratēģija nav pienācīgi īstenota un ka tādēļ ir paredzams, ka ES nesasniegs 2020. gadam noteikto energoefektivitātes mērķi, energoefektivitātes rīcības plānā Komisijai jāapņemas dalībvalstīm ierosināt turpmākus ES pasākumus, piemēram, individuāli energoefektivitātes mērķi, kuri atbilstu vismaz 20 % energoietaupījumu ES līmenī atbilstoši ES 2020. gada mērķiem un kuros būtu ņemtas vērā relatīvās izejas pozīcijas un nacionālie apstākļi, un katras dalībvalsts nacionālā energoefektivitātes rīcības plāna iepriekšēja apstiprināšana; uzskata, ka šādiem papildu pasākumiem vajadzētu būt pierādīti vajadzīgiem, godīgiem un izmērāmiem un tiem vajadzētu būt efektīvai un tiešai ietekmei uz nacionālo energoefektivitātes plānu īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties par kopīgu metodoloģiju dalībvalstu energoefektivitātes mērķu mērīšanai, kā arī panākumu uzraudzībai šo mērķu sasniegšanā;
Calls on the Commission to present an evaluation of the implementation of the existing legislation; considers that, if the evaluation reveals unsatisfactory implementation of the overall energy efficiency strategy and the EU is therefore projected not to reach its 2020 energy efficiency target, the EEAP should include a commitment by the Commission to propose further EU measures for Member States, such as individual energy efficiency targets which correspond to at least 20% energy savings at EU level in line with the EU2020 headline targets and which take into account relative starting positions and national circumstances, and the approval in advance of each Member State's national energy efficiency action plan; considers that such additional measures should be shown to be necessary, fair and measurable and to have an effective and direct impact on the implementation of national energy efficiency plans; calls on the Commission and the Member States to agree on a common methodology for measuring national energy efficiency targets and monitoring progress towards achieving those targets;
atbalsta daudzlīmeņu pārvaldību un decentralizētu pieeju enerģētikas politikai un energoefektivitātei, tostarp Pilsētu mēru paktu un Viedo pilsētu iniciatīvas turpmāku attīstību; uzsver nepieciešamību pēc atbilstīga finansējuma, tostarp pēc augšupējām iniciatīvām un pilsētu un reģionu iesaistīšanās; uzsver, ka jaunās kohēzijas politikas saskaņošana ar stratēģiju “ES 2020” un tai paredzēto līdzekļu izmantošana atbilstoši šai stratēģijai nodrošinātu galveno mehānismu, kā panākt viedu un ilgtspējīgu izaugsmi dalībvalstīs un reģionos;
Supports a multi-level governance and decentralised approach to energy policy and energy efficiency, including the Covenant of Mayors and the further development of the Smart Cities initiative; underlines the need for credible funding, including for bottom-up initiatives and for the involvement of cities and regions; stresses that bringing future Cohesion Policy and the use of its funds into line with the EU2020 strategy would provide for a key delivery mechanism for smart and sustainable growth in the Member States and regions;
uzskata, ka Eiropa atšķirībā no saviem starptautiskajiem partneriem nav attīstījusi pilnu bioenerģijas tehnoloģijas potenciālu; mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt starpnozaru politiku par biomasu, lai izveidotu noturīgu tirgu biomasai, kas iegūta lauksaimniecībā, no lauksaimniecības atkritumiem un mežsaimniecībā, vienlaikus novēršot emisiju palielināšanos un bioloģiskās daudzveidības izzušanu; atzīst, ka jau ir pieejama ilgtspējīga otrās paaudzes tehnoloģija; aicina Komisiju ierosināt politikas regulējumu un atbalsta ilgtspējīgu otrās paaudzes biodegvielas veidu izmantošanas turpmāku veicināšanu Eiropā;
Believes that Europe is falling behind its international partners in developing the full potential of bioenergy technology; encourages the Commission and the Member States to draft a cross-sectoral biomass policy that establishes a sustainable market for biomass from agriculture, agricultural waste and forestry whilst preventing an increase in emissions and a loss of biodiversity; recognises that sustainable second-generation technology is available now; calls on the Commission to propose a policy framework and supports further promotion of the deployment of sustainable second-generation biofuels in Europe;
aicina Komisiju analizēt dalībvalstu iesniegtos attiecīgos atjaunojamās enerģijas rīcības plānus; aicina Komisiju rīkoties, ja atsevišķām dalībvalstīm vajadzīga palīdzība plānu uzlabošanai, un pilnībā izmantot tās rīcībā esošās pilnvaras, lai panāktu, ka dalībvalstis ievēro tām noteikto juridisko pienākumu par valsts mērķa izpildi; uzsver, ka direktīvā ir paredzēti sadarbības mehānismi, kuri palīdzētu dalībvalstīm sasniegt mērķus; turklāt aicina Komisiju izveidot kompetento valsts iestāžu sadarbības platformu, lai veicinātu informācijas apmaiņu un paraugprakses noteikšanu saistībā ar atjaunojamiem enerģijas avotiem;
Calls on the Commission to analyse the respective national renewable energy action plans presented by Member States; asks the Commission to take action if needed to help certain Member States to improve their plans and to use its full powers to ensure that Member States live up to their legal obligation to meet their national target; highlights the cooperation mechanisms in the directive to help the Member States to reach their targets; calls, further, on the Commission to establish a cooperation platform between competent national bodies in order to facilitate the exchange of information and the identification of best practices for renewables;
atzīst pārsūknēšanas iekārtu svarīgo lomu, jo tās ir efektīvs, uzticams un videi nekaitīgs jaudas avots papildpakalpojumiem un līdzsvarošanas pakalpojumiem;
Recognises the important role of pumped storage plants as an efficient, reliable and environmentally-friendly source of power for ancillary and balancing services;
uzskata ‐ lai nodrošinātu atjaunojamās enerģijas izmantošanas efektivitāti, būtu jāizmanto Atjaunojamo enerģijas avotu direktīvā paredzētie elastības mehānismi un būtu jāsaskaņo tīkla pieslēguma nosacījumi nolūkā panākt vienādi izdevīgus noteikumus par atjaunojamās enerģijas izmantošanu (piem., tīkla pieslēguma izdevumu atmaksa, nosakot tarifu); uzskata, ka vidējā termiņā varētu tikt izveidotas reģionālas atjaunojamo enerģijas avotu tirgus grupas;
Believes that to ensure the effective deployment of renewable energy, the flexibility mechanisms provided for in the RES Directive should be used and grid connection conditions should be harmonised with a view to ensuring uniformly profitable terms for renewable energy (e.g. payment of grid connection costs through the grid tariff); believes that in the medium term regional renewables market groups could be created;
aicina ES efektīvāk izmantot atjaunojamos enerģijas avotus, cenšoties ilgtermiņā izveidot ES mēroga atjaunojamo enerģijas avotu veicināšanas sistēmu, kas ļautu izmantot konkrētus atjaunojamo enerģijas avotu veidus tajās ES daļās, kur tie ir visrentablākie, tādējādi samazinot popularizēšanas izmaksas un garantējot efektīvu finansējuma piešķiršanu; uzskata, ka ilgtermiņā atjaunojamai enerģijai būtu jākļūst par pienācīgi funkcionējoša un pilnībā integrēta ES iekšējā enerģijas tirgus daļu;
Calls for the deployment of renewable sources of energy within the EU to be made more efficient by striving in the longer run towards a system of EU-wide incentives for renewable sources, which would make it possible for specific types of renewables to be deployed in those parts of the EU where they are most efficient, thereby lowering the cost of promoting them and guaranteeing the efficient allocation of funding; believes that in the long term renewable energy should be part of a properly-functioning and integrated internal EU energy market;