natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka kļūdas kopējais koeficients norādīs vienīgi to, ka kaut kas nav kārtībā, un tas, kas ir vajadzīgs, ir precīza informācija par kļūdu izcelsmi, biežumu, raksturu un finansiālo ietekmi, kā arī faktoriem, uz kuriem vajadzētu reaģēt, lai turpmāk novērstu jaunu kļūdu rašanos;
Believes that a global error rate will only give an indication that something is wrong but will not indicate what the problem is and that what is needed is precise information on the origin, frequency, nature and financial impact of errors and factors on which action should be taken in order to prevent new errors in the future;
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas mainīto pieeju ticamības deklarācijas sagatavošanai, kā rezultātā uzmanības centrā tagad ir jautājums par to, vai pārraudzības sistēmas un kontroles, kas īstenotas Kopienas un dalībvalstu līmenī, dod Komisijai pamatotu pārliecību par notikušo darījumu likumību un pareizību;
Welcomes the Court's refocusing of its DAS approach so that the central question now is whether the supervisory systems and controls that have been implemented at Community and national level provide the Commission with reasonable assurance as regards the legality and regularity of the underlying transactions;
pieļaujama kļūdas riska definēšana ir nepieciešams solis, definējot lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles pamatsistēmu;
tolerable risk of error is a necessary step in the context of defining an efficient and effective internal control framework;
turklāt uzskata, ka pieļaujamu kļūdas koeficientu notikušajos darījumos var noteikt vienīgi tad, ja ir zināmas izdevumu pārbaudei nepieciešamās izmaksas; tādēļ atzinīgi uztver centienus novērtēt izdevumu pārbaužu izmaksas un ieguvumus saskaņā ar iepriekšminēto Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai;
Believes further that a tolerable error rate in the underlying transactions can only be established when knowing the costs to be devoted to checking expenditure; welcomes therefore the actions launched through the above mentioned Action Plan towards an Integrated Internal Control Framework to assess the costs and benefits of checks;
piekrīt Revīzijas palāta konstatējumam 55. punktā iepriekš minētajā atzinumā Nr. 2/2004, ka attiecībai starp kontroles izmaksām un to sniegtajiem ieguvumiem ir izšķiroša nozīme programmas vai politikas kontroles stratēģijā un ka tāpēc šai attiecībai ir jābūt "atklātai un pārredzamai";
Considers, as stated by the Court of Auditors at paragraph 55 of its above mentioned Opinion No 2/2004, that the relation between the costs of controls and the benefits they bring is a critical aspect of the control strategy for a programme or a policy and that it therefore must be "open and transparent";
tāpēc uzskata, ka politiskajām un budžeta lēmējinstitūcijām (Parlamentam un Padomei) ir jāapstiprina kontroles izdevumu un ieguvumu līdzsvars, pamatojoties uz sīki izstrādātu Komisijas priekšlikumu, tādējādi akceptējot zināmu pieļaujamā kļūdas riska līmeni; tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu 2006. gada sākumā uzsākt iestāžu dialogu;
Believes therefore that the balance between costs and benefits of controls shall be approved by the political and budgetary authorities (Parliament and Council) based on a detailed proposal of the Commission, thereby accepting a certain level of tolerable risk of error; supports therefore the Commission's initiative to launch an interinstitutional dialogue in 2006;
turklāt uzskata, ka atšķirīgām budžeta jomām varētu piemērot atšķirīgu pieļaujamā kļūdas riska līmeni atkarībā no konkrēto darījumu veida un riskiem;
Further believes that different budgetary areas could be subject to different tolerable risks of error depending on type and risks of the transactions concerned;
aicina Komisiju cik vien iespējams sīki norādīt, kuras budžeta jomas tā uzskata par AR (augsta riska), VR (vidēja riska) vai ZR (zema riska) jomām, un attiecīgi pielāgot savus kontroles un revīzijas pasākumus;
Invites the Commission to indicate - in as much detail as possible - which areas of the budget it considers HR (High Risk), MR (Medium Risk) and LR (Low Risk) and to adapt its control and audit activities accordingly;
aicina Revīzijas palātu, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņemt vērā budžeta lēmējinstitūciju un politisko iestāžu lēmumu par pieļaujamo risku;
Invites the Court of Auditors to take into consideration, when establishing its audit opinion, the risk acceptance decided by the budgetary and political authorities;
atgādina, ka Revīzijas palātas priekšsēdētājs, 2005. gada 14. novembrī Strasbūrā uzstājoties kompetentās komitejas sanāksmē, paziņoja, ka Revīzijas palāta "gatavojas veikt savas struktūras un darba metožu pašvērtējumu, kam sekos speciālistu veikta salīdzinoša pārbaude"; atzīmē, ka Revīzijas palātas darba neatkarīga pārbaude nav veikta kopš tās izveidošanas 1977. gadā; atzinīgi vērtē minēto iniciatīvu un saprot, ka speciālistu veikta salīdzinoša pārbaude būs ārēja pārbaude, kāda pašlaik tiek veikta dažās dalībvalstīs, un ka tās mērķis ir praksē pārbaudīt Revīzijas palātas darba kvalitāti un atbilstību, kā arī precīzi noteikt jomas, kurās Revīzijas palāta varētu mācīties no citiem, tostarp no dalībvalstīm un citām valstīm, piemēram, ASV un Jaunzēlandes;
Recalls that the President of the Court of Auditors, in his speech to its competent committee in Strasbourg on 14 November 2005, said that the Court was "in the process of preparing a self-assessment of its organisation and methods to be followed by a peer review"; notes that no independent review of the Court's work has taken place since it was set up in 1977; welcomes the initiative and understands that the peer review will be an external review, as currently exercised in some Member States, and that the objective is to test the quality and relevance of what the Court is doing and clearly to indicate where the Court could learn from others, including both Member States and other states such as the United States and New Zealand;
aicina šajā pārbaudē izskatīt jautājumu, vai Revīzijas palātai ir pietiekami līdzekļi tās mērķu sasniegšanai;
Calls for this review to give consideration to the question of whether the resources of the Court are sufficient to achieve its objectives;
aicina Revīzijas palātu, gatavojoties speciālistu veiktai salīdzinošai pārbaudei, nosūtīt Parlamenta kompetentajai komitejai ziņojumu, kurā Revīzijas palāta kritiski un profesionāli raksturotu savas stiprās un vājās puses un to, vai Revīzijas palātas vadības struktūra ļauj tai nodrošināt atbilstību pašreizējiem standartiem lietderības un efektivitātes, kā arī piederības un vadības jomā; turklāt aicina Revīzijas palātu pastāvīgi informēt Parlamenta kompetento komiteju un galveno klientu par ikvienu šā procesa būtisku norisi un iesniegt komitejai nobeiguma ziņojumu, kā arī starpposma ziņojumus;
Invites the Court, as part of the preparation of the peer review, to send its competent committee a report in which the Court critically and professionally describes its strengths and weaknesses and whether its governance set-up allows it to meet present standards regarding efficiency, effectiveness, ownership and leadership; further invites the Court to keep its competent committee and main client informed on all major steps in this process and to present the final as well as intermediary reports to this committee;
aicina Revīzijas palātu šajā ziņojumā nopietni un detalizēti izskatīt iespēju iekļaut savā darba programmā uzlabotus paņēmienus, kā noteikt un novērtēt panākumus efektīvas finanšu kontroles ieviešanā;
Calls for the Court to give serious and detailed consideration in this report to introducing into its work programme enhanced techniques for measuring and assessing progress in establishing effective financial controls;
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas centienus uzlabot savas revīzijas rezultātu atspoguļojumu, īpaši izmantojot tabulas un tādus rādītājus kā dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu īstenošanas novērtējums strukturālo pasākumu jomā (gada pārskata 4. nodaļas 2. pielikums un 5. nodaļas 1. pielikums); pauž cerību, ka turpmākajos ziņojumos vairāk tiks izmantotas šādas tabulas un rādītāji;
Welcomes the Court's efforts to improve the presentation of its audit results and in particular the use of tables and indicators such as the assessment of the implementation in the Member States of management and control systems as regards structural measures (Annex 2 to Chapter 4 and Annex 1 to Chapter 5 in the annual report); expresses its hope that the use of such tables and indicators be expanded in future reports;
uzskata, ka salīdzinošā novērtēšana var būt efektīvs līdzeklis, novērtējot dalībvalstu centienus uzlabot ES līdzekļu pārvaldību; tādēļ pieprasa, lai Komisija un Revīzijas palāta publisko informāciju par dalībvalstu kontroles sistēmu trūkumiem un stiprajām pusēm;
Finds that benchmarking can be an effective tool in evaluating efforts by Member States to improve management of EU funds; demands therefore that information about the strengths and weaknesses of the Member States' control systems be made public both by the Commission and the Court;
pauž nožēlu, ka 5. nodaļas 1. pielikumā pievienotā tabula sniedz pārskatu tikai par dažām dalībvalstīm, un aicina Revīzijas palātu atrast veidu un līdzekļus, lai iekļautu plašāku un konkrētāku informāciju par dažādās nozarēs un dalībvalstīs atklātajām nepilnībām;
Regrets that the table in Annex 1 to Chapter 5 includes only a limited number of Member States and invites the Court to find ways to include more explicit and specific information on weaknesses in the different sectors and Member States;
atgādina, ka jau savā ziņojumā par 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments pieprasīja ticamības deklarāciju metodikas pilnveidošanu, lai iegūtu informāciju par gadu no gada katrā nozarē veiktajiem uzlabojumiem dažādās dalībvalstīs;
Recalls that in its discharge report for 2003 the Parliament already asked for the DAS methodology to be further developed in order to obtain information on improvements in each sector from year to year in the different Member States;
atgādina Revīzijas palātai, ka tā varētu ievērojami palielināt savu operatīvo pakalpojumu apjomu, ierēdņu skaitu katra palātas locekļa birojā samazinot līdz vienam;
Reminds the Court that its operational services could be significantly increased by reducing Members' cabinets to one person;
atzīmē, ka iemaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu (NKI), pašlaik ir pats svarīgākais Kopienas ieņēmumu avots (divas trešdaļas no visiem ieņēmumiem 2004. gadā), un pauž bažas, ka Revīzijas palāta ziņo par būtiskām atšķirībām dalībvalstu statistikas biroju pārraudzības un kontroles sistēmās (3. nodaļas 47. punkts), jo šīs atšķirības varētu ietekmēt tās informācijas kvalitāti, pamatojoties uz kuru tiek aprēķināta katras dalībvalsts iemaksa;
Notes that contributions calculated on the basis of gross national income (GNI) are now by far the most important source of revenue for the Community (two thirds of all revenue in 2004) and is concerned that the Court reports significant differences in the supervisory and control systems at statistical offices in Member States (paragraph 3.48) because this could impact on the quality of the data being used for calculating Member States' contributions;
aicina Komisiju informēt Parlamenta kompetento komiteju par pasākumiem, ko tā ir veikusi vai veiks, lai uzlabotu dalībvalstu pārskatu ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu;
Invites the Commission to inform its competent committee on which measures it has or will take to improve the reliability, comparability and exhaustiveness of national accounts;
ar gandarījumu atzīmē, ka Revīzijas palāta pirmo reizi sniedz pozitīvu atzinumu par izdevumiem integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (IAKS) ietvaros un ka palāta uzskata - šo sistēmu efektīvi īstenojot, tā ir spēcīgs līdzeklis, lai samazinātu nepareizu izdevumu risku;
Notes with satisfaction that the Court for the first time has issued a positive statement on expenditure under the Integrated Administrative and Control System (IACS) and that it considers this system, when effectively implemented, to be a strong instrument in reducing risk of irregular expenditure;
turklāt atzīmē, ka sistēma joprojām nav pilnībā ieviesta Grieķijā, kā tam būtu bijis jābūt kopš 1993. gada, un ka Revīzijas palāta, arī pirmo reizi, norāda iemeslu, kāpēc tas nav izdarīts, proti, ka "lauksaimnieku apvienības kontrolē visu datu ievadi datorsistēmā"; turklāt atzīmē, ka "šīm nepareizajām izmaiņām ir finansiālas sekas, kas vērtējamas vismaz EUR 10 000 000 apmērā, bet sekas visa pieteikumu perioda laikā varētu būt ievērojami lielākas" (4. nodaļas 8. punkts); atzīmē, ka Grieķijas valdība ir atspēkojusi šādus apgalvojumus un 2005. gadā ir uzsākusi sarunas ar Komisiju šo jautājumu atrisināšanai; uzskata, ka Grieķijas valdībai, nevis lauksaimnieku apvienībām vajadzētu kontrolēt datu ievadi;
Also notes that the system is still not fully implemented in Greece, as it should have been since 1993, and that the Court, also for the first time, has indicated the reason, namely that "farmers unions control the input of all data into the computer"; further notes that "these irregular changes have an estimated financial impact of at least 10 million euros, and that the impact over the whole claim period could be significantly more" (paragraph 4.8); notes that the government of Greece has refuted these claims and in November 2005 opened negotiations with the Commission in order to settle the issue; feels that the government of Greece should control the data input and not the farmers unions;
atzīmē, ka pašreizējā sistēmā par kļūdu labošanu pārāk bieži maksā nodokļu maksātāji, nevis galīgie saņēmēji, kuri pieļāvuši kļūdu; uzskata, ka līdz ar to labojumiem ir vienīgi ierobežota profilaktiska un preventīva ietekme uz saņēmējiem un pārvaldītājiem;
Notes that under the current system corrections are too often paid by taxpayers and not by the final beneficiary who committed the error; takes the view that corrections therefore only have a limited preventive and dissuasive effect on beneficiaries and managers;
atzīmē Revīzijas palātas neapmierinātību ar apliecinātājiestāžu darbu (4. nodaļas 60. punkts), jo tas nesniedz tiešu pārliecību par to, ka prasītāju iesniegtā informācija, ko maksātājaģentūras izmanto maksājumu aprēķināšanai, ir pareiza un ka tādēļ šie maksājumi ir likumīgi un pareizi; aicina Komisiju stingri pieprasīt, lai apliecinātājiestādes praksē pārbauda savu pirmā līmeņa kontroles mehānismu darbību;
Notes the Court's discontent with the scope of the work of the certifying bodies (paragraph 4.60) on the grounds that it does not provide direct assurance that the information supplied by claimants, and used by paying agencies to calculate the payment due, is correct and therefore that payments are legal and regular; invites the Commission explicitly to require certifying bodies to test the operation of the primary-level controls;
pilnībā atbalsta Revīzijas palātas viedokli, saskaņā ar kuru Komisijas veikto pēcapmaksas pārbaužu apjoms, ieskaitot tikai triju dalībvalstu apmeklējumu, ir pārāk ierobežots (4. nodaļas 58. punkts), lai ļautu Komisijai apgalvot, ka tā ir "guvusi pamatotu pārliecību par Kopienas tiesību aktu ievērošanu saistībā ar izdevumiem";
Fully supports the Court's point of view that the Commission's post-payment checks involving visits to only three Member States is too limited to enable the Commission to state that it has "reasonable assurance as to the compliance with Community legislation of the expenditure" (paragraph 4.58);
Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 par mežsaimniecības pasākumiem saistībā ar lauku attīstības politiku
Special Report No 9/2004 concerning Forestry Measures within Rural Development Policy
pievienojas Revīzijas palātas paustajai kritikai attiecībā uz to, ka ES nav vispārēji piemērojamas mežu un citu meža zemju definīcijas, lai gan ANO jau pirms 10 gadiem formulēja meža un meža zemes vispārējo definīciju; stingri iesaka Komisijai izstrādāt vispārējās terminoloģijas minimumu; piemēram, definīciju kopumu atšķirīgām Eiropas Savienības klimatiskajām zonām; pieprasa, lai Komisija izmanto vispārējās definīcijas, kas ļautu precīzāk noteikt ES mežsaimniecības pasākumu un izdevumu apjomu;
Shares the Court's criticism that there is no commonly applied definition of forest and other wooded land in the EU although the UN already established general definitions of forest and wooded land 10 years ago; strongly recommends that the Commission introduce a minimum of common terminology, such as a set of definitions according to the different climate zones in the Union; requests that the Commission use these common definitions in order better to target EU forestry measures and spending;
uzskata par nepieņemamu, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) maksātājaģentūru akreditācija dažās no jaunajām dalībvalstīm pēc to pievienošanās ES joprojām nav pabeigta; aicina Komisiju pabeigt šo darbu cik drīz vien iespējams, jo turpmākajos gados ELVGF tiks ieskaitītas liela apjoma summas un ilgāka vilcināšanās izraisīs novēlotus vai aizkavētus maksājumus šīm dalībvalstīm;
Finds it unacceptable that the accreditation of the EAGGF paying agencies in some new Member States has been incomplete since accession; calls on the Commission to complete its work as soon as possible, as significant amounts will be charged to the EAGGF in the coming years and further prolongation will definitely cause late or delayed payments for these Member States;
ir pirmais solis pareizajā virzienā, jo tā samazina kompensāciju shēmas darbības termiņu no 20 līdz 15 gadiem; aicina Komisiju iesniegt papildu priekšlikumus, lai labotu situāciju;
as a first step into the right direction, as it reduces the compensation scheme from 20 to 15 years; asks the Commission to table further proposals in order to remedy the situation;
Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi
Special Report No 3/2005 concerning the Rural Development: The Verification of Agri-Environment expenditure
atzīmē, ka lauksaimniecības un vides pasākumi ir neatņemama reformētās ES kopējās lauksaimniecības politikas sastāvdaļa, kaut arī ar vidi saistīto izdevumu pārbaude var būt ļoti problemātiska, jo tajā ir jāiesaista liels skaits darbinieku ar specifiskām zināšanām;
Notes that agri-environment measures form an integral part of the EU's reformed CAP, although the verification of environmental expenditure can pose particular problems due to its labour-intensive character and the requirement of highly specialised knowledge;
norāda uz to, ka tāda laba dalībvalstu prakse kā Vācijā izmantotā divpakāpju labas lauksaimniecības prakses pārbaužu metode, kuras gadījumā vispārējas pārbaudes tiek piemērotas 5% lauksaimnieku, bet 1% lauksaimnieku piemēro detalizētākas papildu pārbaudes, var kalpot par piemēru visām dalībvalstīm; aicina atbildīgās iestādes uzlabot un labāk izmantot dalībvalstīs pieejamās zināšanas un dalībvalstu rādītājus, iespējams, daļu jaunajā lauku attīstības regulā tehniskajai palīdzībai paredzēto līdzekļu izmantojot šādu zināšanu vairošanai;
Points out that good national practices could serve as a template for all Member States, such as the German 2-step method for verifying Good Farming Practice (GFP), with a general check of 5% of farmers and an additional, more detailed check of 1% of farmers; calls upon the responsible authorities to improve and make better use of local knowledge and indicators, possibly through the partial use of funds for technical assistance in the new Rural Development Regulation to increase such knowledge;
mudina Komisiju, lai tā varētu labāk pildīt savus pienākumus, izvērtēt iespējas pārbaudīt apakšpasākumus, apstiprinot lauku attīstības programmas;
Urges the Commission, in order better to discharge its responsibilities, to evaluate the verifiable character of sub-measures at the time of approving the rural development programmes;
piešķir lielu nozīmi efektīvai un atbildīgai ES budžeta izlietošanai un atbalsta principu, ka no valsts līdzekļiem nevajadzētu finansēt tādas iniciatīvas, ko nav iespējams pienācīgi pārbaudīt;
Attaches the greatest importance to an efficient and responsible use of the EU budget and the application of the principle that an initiative that is insufficiently verifiable should not be financed by public money;
tādēļ aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu nodrošināt labāku šī principa ievērošanu, īstenojot priekšlikumus par izdevumiem lauksaimniecības un vides jomā plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, tajā pašā laikā nepalielinot kontroles izmaksas un birokrātiju;
Therefore considers that the Commission, the Council and Parliament should ensure that this principle is better respected when implementing the proposals for agri-environment expenditure in the 2007 to 2013 planning period, without increasing control costs and bureaucracy;
pilnībā piekrīt Revīzijas palātas norādītajam, ka "dalībvalstis cita starpā atbild par pakārtoto darījumu pareizību un likumību ar tādu sistēmu palīdzību, ko ir pārbaudījušas valsts revīzijas iestādes" (5. nodaļas 7. punkts); atgādina Komisijai un Revīzijas palātai, ka bez pienācīgas struktūrprogrammu revīzijas posmu izsekojamības nav vienkārša un pārredzama pamata, lai dalībvalstis varētu apliecināt izdevumus;
Agrees fully with the Court when it states that "Member States are responsible in the first instance for the management of operations and control of expenditure and for ensuring the correctness and legality of the underlying transactions through the functioning of systems verified by national audit bodies" (paragraph 5.7); reminds the Commission as well as the Court that in the absence of an adequate audit trail of structural programmes, there is no straightforward and transparent basis for certification of expenditure by Member States;
ņemot to vērā, pauž bažas par šādiem svarīgiem Revīzijas palātas konstatējumiem (5. nodaļas 48. punkts):
Is in view of this concerned about the Court's very serious findings, as follows (paragraph 5.48):
"dažas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās visās programmās, kas bija atlasītas revīzijas paraugā par 1994.–1999. gadu un 2000.–2006. gadu",
"weaknesses in the management and control systems across all the programmes in its sample for both the 1994-1999 and the 2000-2006 periods",
attiecībā uz periodu no 2000. līdz 2006. gadam "vairumam pārbaudīto sistēmu vajadzīga dažāda veida pilnveidošana, lai pilnībā atbilstu normatīvajām pamatprasībām par efektīvām pastāvīgajām pārvaldības pārbaudēm un/vai neatkarīgām darbību pārbaudēm izlases kārtā",
concerning the 2000-2006 period that "most of the systems examined need varying degrees of improvement in order to fully comply with the fundamental regulatory requirements for effective day-to-day management checks and/or independent sample checks of operations",
"daudz kļūdu, pārbaudot to izdevumu likumību un pareizību, kas bija iekļauti deklarācijās, pamatojoties uz kurām Komisija veica maksājumus 2004. gadā" (5. nodaļas 48. punkts);
"numerous errors of legality and regularity in the expenditure included in the declarations leading to payments by the Commission in 2004";
aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai "pastāvīgā pārvaldība" atbilstu noteiktajiem standartiem;
Invites the Commission and the Member States immediately to take all necessary measures in order to bring "day-to-day management" up to the required standard;