natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka rūpīgāk jāizpēta pirmās paaudzes biodegvielas ražošanas palielināšanās sociālās un ekonomiskās sekas, kā arī ietekme uz vidi; turklāt uzskata, ka pastāvīgi jāuzrauga arī nākamās paaudzes biodegvielas ietekme un komerciālā dzīvotspēja un ka šajā jomā jāpastiprina pētniecība; atgādina, ka biodegvielas ietekme ir jānovērtē, ņemot vērā tās vispārējo ietekmi uz vidi un sociālos aspektus, kā arī konkurenci starp energoapgādi un nodrošinātību ar pārtiku, kas rada īpašas bažas attiecībā uz tām pārtikas pamatproduktu kultūrām, kuras izmanto arī biodegvielas ražošanai, piemēram, kukurūzu un labību, kā tas vērojams ASV, kur saskaņā ar ESAO informāciju spēcīgs pamudinājums ražot labību biodegvielas ieguvei gan tieši, gan netieši ietekmēja pārtikas cenu celšanos; aicina Komisiju pievērst uzmanību biodegvielas ražošanas kultūru subsidēšanas iespējamām negatīvām sekām;
Considers that the social, economic and environmental effects of increases in first‑generation agrofuels need to be better studied; considers further that the impact and commercial viability of next-generation biofuels also needs to be permanently monitored and that research efforts need to be strengthened in this area; recalls that the effects of biofuels should be evaluated with reference to their overall environmental impact and their social aspects, taking into account the risk of competition between energy security and food security which is a particular concern in the case of staple food crops also grown as agrofuels such as maize and corn, as illustrated by the USA, where strong encouragement of corn production for agrofuels has directly and indirectly influenced the rise in food prices, according to the OECD; calls on the Commission to look at the possible detrimental effects of subsidies for agrofuel crops;
apzinās nepieciešamību pēc energoefektivitātes un energoapgādes diversifikācijas; tāpēc aicina Komisiju pastāvīgi no jauna izvērtēt biodegvielas un enerģijas ražošanai izmantotās biomasas, kā arī citu veidu atjaunīgās enerģijas sociālās, vides un ekonomikas izmaksas un ieguvumus un atbilstīgi pielāgot savus priekšlikumus, īpašu uzmanību veltot reģioniem ar augstu energodeficīta risku;
Is aware of the need for energy efficiency and diversification of energy supply; calls on the Commission, therefore, continuously to re-assess the social, environmental and economic costs and benefits of agrofuels and of all biomass for energy purposes, as well as of other forms of renewable energy, and to adapt its proposals accordingly, paying special attention to regions with a high risk of energy deficit;
uzsver, ka visu veidu biomasas ražošanai energoapgādes nolūkā jāatbilst stingriem sociāliem un bioloģiskās daudzveidības kritērijiem un ka tā nedrīkst atstāt negatīvu sociālu ietekmi, kā arī konkurenci par zemes izmantošanu; atzīmē ilgtspējīgā veidā, piemēram, no atkritumiem vai izmantojot noplicinātu zemi, ražotas biodegvielas potenciālu; atzīmē, ka pašreizējais uzdevums panākt biodegvielas 10 % īpatsvaru līdz 2020. gadam atbildīs izvirzītajam mērķim vienīgi tad, ja tas darbosies kā stimuls otrās un trešās paaudzes biodegvielas attīstībai; šajā sakarībā atzīmē Komisijas priekšlikumu par nākamās paaudzes biodegvielas “dubultuzskaiti”, lai panāktu atbilstību saistošajam 10 % mērķim; ir gatavs pieņemt priekšlikumu ierobežot biodegvielas importu līdz tiem importētājiem, kas ir ratificējuši vismaz desmit no divpadsmit starptautiskajiem līgumiem — četriem līgumiem par vides jautājumiem (ieskaitot Kioto Protokolu) un astoņiem par tiesībām uz darbu (bērnu darba neizmantošanu, arodbiedrību brīvību u.c.) —, kā tas tika noteikts vienā no Komisijas likumdošanas darba dokumentiem;
Stresses that the production of all biomass for energy purposes needs to comply with ambitious and strict social and biodiversity sustainability criteria and should not result in negative social impacts and land use competition; notes the potential of sustainably produced agrofuels, for instance from waste or degraded land; notes that the current 10% by 2020 biofuels target can fulfil its purpose only when it functions as an incentive for the development of second- and third-generation biofuels; notes in this connection the Commission’s proposal on ‘double-counting’ of next-generation biofuels for compliance with the binding 10% target; is prepared to take on board the proposal on limiting imports of agrofuels to those importers that have ratified ‘at least ten’ international treaties out of a list of twelve – including four treaties related to environmental issues (Kyoto included) and eight concerning the right to work (non-exploitation of child labour, trade union freedom, etc.) – as set out in a Commission working document in its legislative work;
uzskata, ka lauksaimniecības preču tirgu atvēršanai jābūt pakāpeniskai saskaņā ar katras jaunattīstības valsts sasniegto progresu un pamatojoties uz kvalitāti; atzīmē, ka pilnīgu liberalizāciju nedrīkst piemērot paaugstināta riska produktiem, kas ir pirmās nepieciešamības preces cilvēkiem jaunattīstības valstīs vai ir īpaši svarīgi saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un lauku attīstību šajās valstīs, lai novērstu nelabojamu kaitējumu vietējiem ražotājiem;
Considers that the opening up of agricultural markets needs to be progressive, in accordance with the development progress of each individual developing country and based on quality; notes that sensitive products that basic needs for people in the developing countries or of particular importance to food security and rural development in developing countries should be excluded from full liberalisation in order to prevent irreversible damages to local producers;
atzīst, ka lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas produktu un svarīgāko patēriņa preču tirdzniecības liberalizācija ir radījusi daudzas jaunas problēmas sīkzemniekiem jaunattīstības valstīs, it īpaši vismazāk attīstītās valstīs; atzīmē, ka lielākā daļa sīkzemnieku ir sievietes, kas atbild par savu ģimeņu un vietējo kopienu apgādi ar pārtiku, un ka tāpēc ir ļoti būtiski palīdzēt viņām izturēt ārējo konkurenci;
Recognises that liberalisation of trade in agricultural food products and agricultural primary commodities has exposed small-scale farmers in developing countries, particularly LDCs, to many new challenges; notes that small-scale farmers are largely women, who carry the main responsibility for feeding their families and the local communities, and that it is of fundamental importance to help them cope with external competition;
aicina panākt lielāku tirdzniecības un attīstības politikas virzienu saskaņotību, lai būtiski palielinātu to globālās preču tirdzniecības peļņas daļu, ko saņem mazie ražotāji un strādnieki, kā arī pastiprināt nodrošinātību ar pārtiku un veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka negodīga tirdzniecība nekavē ilgtspējīgu attīstību;
Calls emphatically for greater coherence between trade and development policies, for the share of the profits from global trade in goods received by small producers and workers to be increased substantially, for food security to be enhanced, and for steps to be taken to ensure that unfair trade does not hinder sustainable development;
uzskata, ka, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku un ilgtspējību un palīdzētu apkarot nabadzību, šie aspekti jāpatur prātā visu Eiropas un starptautisko tiesību aktu pieņemšanā un ka starptautiskos tirdzniecības noteikumos un nolīgumos jāņem vērā ekonomiskās un sociālās tiesības, tostarp tiesības uz pārtiku; uzskata, ka gan ES, gan starptautiskajai kopienai šie mērķi jāiekļauj savos vispārējās politikas virzienos; uzsver, ka šī globālā krīze akcentē nepieciešamību uzlabot vispārējo pārtikas, tirdzniecības un palīdzības pārvaldību;
Takes the view that, in order to guarantee food security, sustainability and to help fight poverty, all European and international legislation should be adopted with this in mind and that economic and social rights, including the right to food, should be taken into account in international trade rules and agreements; believes that both the EU and the international community should include these objectives in their overall policies; emphasises that the global crisis underlines the need to improve global governance of food, trade and aid;
uzsver, ka tirdzniecības sarunās ar jaunattīstības valstīm ES ir jāveicina preferenču un asimetrijas sistēma, lai ļautu tām savos tirgos saglabāt atsevišķus piegādes un pārvaldības un dažus citus attīstības instrumentus;
Stresses that the EU must promote a preferential and asymmetric system in trade negotiations with developing countries in order to allow them to keep certain supply‑management and other development tools in their markets;
uzsver, ka pašreizējās sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) Komisijas prioritātei jābūt tādai, kas atbilst ĀKK valstu saistībā ar attīstību izteiktajām vajadzībām; brīdina, ka EPN pašreiz iecerētajā redakcijā var nopietni ierobežot jaunattīstības valstu politiskās rīcības iespējas, neļaujot tām atbalstīt lauksaimniecību un palielināt ražīgumu, un radīt t.s. konkurences šoku, šo valstu produktiem pasaules tirgū nonākot līdzās daudz konkurētspējīgākiem Eiropas produktiem, kas varētu destabilizēt ĀKK valstu vietējos lauksaimniecības produktu tirgus un palielināt to atkarību pārtikas apgādes jomā; atgādina, ka, lai atrisinātu šo problēmu EPN jāpapildina ar apsolīto jauno finansējumu tirdzniecības atbalstam (EUR 2 miljardi gadā līdz 2010. gadam) un reģionālās integrācijas veicināšanu;
Stresses that, in current Economic Partnership Agreement (EPA) negotiations, the Commission’s priority must be to respond to the development needs expressed by ACP countries; warns that EPAs as currently conceived risk severely constraining developing country policy space, preventing them from supporting agriculture and increasing productivity, and introducing shock competition from European products, which are far more competitive, which could destabilise local ACP agricultural markets and increase the food dependency of ACP countries; recalls that, in order to meet this challenge, EPAs must be accompanied by the promised new funding for Aid for Trade (€2bn a year by 2010) and by the promotion of regional integration;
uzsver, ka Dohas sarunu kārtā jāpanāk iznākums, kas būtu pastiprināti orientēts uz attīstību; uzsver arī to, ka attīstītajām valstīm ar pasaules līmeņa tirdzniecības vienošanās palīdzību jāpastiprina saistības reformēt savu lauksaimniecības subsīdiju sistēmu; uzsver nepieciešamību kontrolēt subsīdijas, kas izraisa dempingu vai samazina jaunattīstības valstu eksporta iespējas; uzsver arī nepieciešamību pēc tirdzniecības atvieglošanas un sadarbības, lai palīdzētu pārtikas produktiem ātri un lēti nonākt tur, kur tie ir vajadzīgi; šajā sakarībā atgādina Komisijas centienus panākt tādu tirdzniecības vienošanos PTO līmenī, kura palīdzētu palielināt jaunattīstības valstu ieņēmumus un mazināt pārtikas pieejamības problēmu, jo mazāk izkropļotā tirgū un izmantojot attiecīgos nepieciešamos pasākumus, apgāde ar pārtiku, reaģējot uz cenu celšanos, palielināsies; uzsver, ka Dohas sarunu kārtas rezultātiem jāsniedz jaunattīstības valstīm stimuls ieguldīt lauksaimniecībā un pārtikas produktu ražošanā;
Stresses the need for a successful pro-development outcome of the Doha Round; stresses also that the developed world should reinforce its commitment to reforming its farm subsidies through a world trade deal; underlines that there is a need for discipline on subsidies that lead to dumping or reduce export opportunities for developing countries; stresses that there is also a need for trade facilitation and cooperation to help food move more quickly and cheaply to where it is needed; recalls, in this connection, the efforts of the Commission to secure a trade deal at the WTO that would help boost developing countries’ income and alleviate the problem of access to food, because in a less distorted market and with the necessary accompanying measures food supply will increase in response to higher prices; stresses that the results of the Doha Round should give positive incentives to the developing countries to invest in their agriculture and food production;
uzskata, ka tirgus izkropļojumu novēršanai, neapdraudot apgādi ar pārtiku, nepieciešami iekšpolitikas pasākumi, tomēr jāizvairās no eksporta ierobežojumiem; šajā sakarībā pauž bažas par ierosinājumiem izveidot rīsu „karteli”;
Considers that domestic policy measures to correct distortion without jeopardising the supply are needed, but that export restrictions should be dropped; is concerned in this context about suggestions of a rice ‘cartel’;
aicina Komisiju atbalstīt priekšlikumus pašreizējā PTO sarunu kārtā iekļaut darbību saistībā ar pārtikas pamatproduktu cenām;
Invites the Commission to support proposals to include an action on staple food prices in the current WTO negotiation round;
atkārtoti aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību un citus ētiskos režīmus, kas, atbalstot mazos un sociāli atstumtos ražotājus jaunattīstības valstīs, sniedz ieguldījumu sociālo un vides standartu paaugstināšanā, nodrošinot godīgākas cenas un ienākumus, un mudina Eiropas Savienības varas iestādes integrēt godīgas tirdzniecības un ilgtspējības kritērijus savos konkursa uzaicinājumos un iepirkuma politikā;
Renews its call on the Commission and the Council to promote Fair Trade and other ethical schemes that contribute to raising social and environmental standards by supporting small and marginalised producers in developing countries, guaranteeing fairer prices and income, and encourages public authorities in the European Union to integrate Fair Trade and sustainability criteria into their public tenders and purchasing policies;
aicina Komisiju izpētīt ES lielveikalu sektorā vērojamās koncentrācijas ietekmi uz mazajiem uzņēmējiem, piegādātājiem, strādniekiem un patērētājiem un novērtēt jebkādus tās radītos pirktspējas izkropļojumus, it īpaši ietekmi uz pārtikas cenām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ziņojumu par mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanas nozares nepareizas darbības iemesliem, kurš tiks sagatavots līdz 2009. gadam saistībā ar vienotā tirgus pārskatīšanu, un prasa Komisijai ierosināt atbilstīgus pasākumus, tostarp noteikumus patērētāju, strādnieku un ražotāju aizsardzībai pret jebkādiem konstatētiem izkropļojumiem vai negatīvu ietekmi;
Calls on the Commission to investigate the impact concentration that the EU supermarket sector is having on small businesses, suppliers, workers and consumers, and to assess any abuses of buying power resulting from such concentration and, in particular, its effects on food prices; welcomes in this connection the report on the reasons for the malfunctioning of retail services that will be prepared for 2009 in the framework of the ‘Single Market Review’, and requests the Commission to propose appropriate measures, including rules to protect consumers, workers and producers from any abuse or negative impact identified;
uzsver, ka pašreizējā pārtikas krīze apliecina nepieciešamību veicināt politisko stabilitāti, reģionālo integrāciju, demokrātiju un cilvēktiesības ne tikai ES, bet arī visā pasaulē; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses pašreizējās pārtikas krīzes un problēmu, kas saistītas ar ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, risināšanā veicināt cilvēciskās un demokrātiskās vērtības un tiesiskumu;
Underlines that the current food crisis demonstrates the need to promote political stability, regional integration, democracy and human rights, not only within the EU, but also worldwide; calls, therefore, on all relevant stakeholders to promote human and democratic values and the rule of the law when addressing the current food crisis and tackling long‑term food security problems;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Co-Presidents of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly and the Pan-African Parliament (PAP).
par gatavošanos divdesmit pirmajai ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei 2008. gada jūnijā Hantimansijskā
on the preparations for the 21st EU-Russia Summit in Khanty Mansiisk in June 2008
Eiropas Parlamenta rezolūcija par gatavošanos divdesmit pirmajai ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei 2008. gada jūnijā Hantimansijskā
European Parliament resolution on the preparations for the 21st EU-Russia Summit in Khanty Mansiisk in June 2008
ņemot vērā ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gadā un vēl arvien ir spēkā,
having regard to the EU-Russia Partnership and Cooperation Agreement, which entered into force in 1997 and is still in force,
ņemot vērā ES un Krievijas apspriedes par cilvēktiesībām,
having regard to the EU-Russia Consultations on Human Rights,
ņemot vērā 2007. gada 26. oktobrī Mafrā notikušās ES un Krievijas divdesmitās augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,
having regard to the outcome of the 20th EU-Russia Summit held in Mafra on 26 October 2007,
tā kā Eiropas Savienība joprojām ir apņēmības pilna padziļināt un attīstīt Eiropas Savienības un Krievijas attiecības;
whereas the European Union continues to be committed to further deepening and developing relations between the European Union and Russia,
tā kā ES un Krievijas attiecības ietekmē vairākas būtiskas problēmas, kuras nav izraisījusi ES un kuras galvenokārt ir saistītas ar plaši izplatītām bažām par demokrātijas un cilvēktiesību stāvokli Krievijā, par tiesu neatkarību, par arvien pieaugošo kontroli pār plašsaziņas līdzekļiem, par Krievijas policijas un tiesu iestāžu nespēju atklāt žurnālistu slepkavībās vainīgos, par represīvajiem pasākumiem pret opozīciju, par to, ka iestādes likumus piemēro selektīvi, kā arī par neseno vēlēšanu iznākuma taisnīgumu;
whereas EU-Russia relations are facing a number of serious challenges which are not of the EU's making, notably as regards the widespread concern over democracy and human rights in Russia, over the independence of the judiciary, over increased control of the media, over the inability of the Russian police and judicial authorities to find those responsible for murders of journalists, over repressive measures taken against the opposition, over the selective application of law by the authorities and over the fairness of the recently held elections,
tā kā Eiropas Savienībai attiecībās ar Krieviju jāpauž vienota nostāja un par pamatu tās attiecībām ar Krieviju jābūt solidaritātei un ES vērtību ievērošanai neatkarīgi no Krievijas neatlaidīgajiem centieniem veidot divpusējas attiecības ar dažām ES dalībvalstīm;
whereas the European Union must speak with one voice in its relations with Russia and base its relations with Russia on solidarity and adherence to EU values, despite Russia's insistence on focusing on bilateral relations with some of the EU Member States,
tā kā pārmaiņas Krievijas vadībā pēc pagājušā gada Valsts Domes vēlēšanām un šā gada sākumā notikušajām prezidenta vēlēšanām var dot jaunu stimulu gan ES un Krievijas attiecībām, gan Krievijas attiecību uzlabošanai ar dažiem tās tuvākajiem kaimiņiem un demokrātijas un likuma varas attīstībai Krievijā;
whereas the changes in the Russian leadership following last year's Duma elections and the presidential elections earlier this year may offer a new impetus to EU-Russia relations, to improvements in Russia's relations with some of its close neighbours and to the development of democracy and the rule of law in Russia,
tā kā ES un Krievijas Federācijas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības apliecina abu pušu arvien lielāku savstarpējo atkarību, kas prasa kopīgus centienus un kopīgu apņēmību ilgtspējīgas izaugsmes labā;
whereas economic and trade relations between the EU and Russia are marked by increasing interdependency, which necessitates a joint effort and commitment to ensure sustainable growth,
norāda, ka augstākā līmeņa sanāksme Hantimansijskā būs pirmā ar prezidenta D. Medvedeva piedalīšanos, un tā notiks izšķiroši svarīgā laikā, kad jāsākas sarunām par jauno Partnerības un sadarbības nolīgumu;
Notes that the summit in Khanty Mansiisk will be the first summit for President Medvedev and comes at a crucial time when the negotiations on a new Partnership and Cooperation Agreement are about to be launched;
atzinīgi vērtē to, ka divas reizes gadā notiek ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes, un ka šajās sanāksmēs Krievijas vadītājiem, pašreizējai prezidentvalstij un ES amatpersonām ir iespēja rīkot augsta līmeņa sarunas par daudzām tēmām, kuras abas puses atzīst par svarīgām, tostarp masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un Irānu;
Welcomes the holding of the bi-annual EU-Russia summits as an opportunity for high-level talks between the Russian leadership and the Presidency-in-Office and EU officials on a range of issues mutually recognised as important, including problems of non-proliferation of weapons of mass destruction and Iran;
norāda, ka daudzi Krievijas politikas aspekti asi kontrastē ar „stratēģiskajā partnerībā” noteiktajiem mērķiem;
Notes that many aspects of Russian policies are in sharp contrast to the stated objective of a 'strategic partnership';
pauž atbalstu pragmatiskākai attiecību veidošanai ar Krieviju nākotnē, pievēršot noturīgu uzmanību jomām, kuras attiecas uz četrām kopējām telpām, kā arī nepieciešamībai pēc jauna partnerības un sadarbības nolīguma, un pievēršoties konkrētai sadarbībai, kopīgiem projektiem un tādu saistību un vienošanos izpildei, kuras jau panāktas līdz šim;
Expresses its support for developing future relations with Russia in a more pragmatic way, with continued focus on areas covered by the Four Common Spaces and on the need for a new Partnership and Cooperation Agreement, and by focusing on concrete cooperation, joint projects and implementation of the commitments and agreements entered into so far;
atzīmē nevienprātību Padomē attiecībā uz sarunu uzsākšanu par jaunu nolīgumu ar Krieviju; uzskata, ka, neraugoties uz pašreizējām problēmām ES un Krievijas attiecībās, ir vajadzīga pastāvīga iesaiste, un cer, ka augstākā līmeņa sanāksmei būs būtiska nozīme, lai varētu turpināt strukturētu virzību;
Notes the disagreement in the Council on launching the negotiations on a new agreement with Russia; takes the view that, despite the current challenges to EU-Russia relations, a continued engagement is necessary, and hopes that the summit will be instrumental in offering a structured way forward;
īpaši uzsver, ka jaunajam nolīgumam jābūt plašākam, un jāattiecas ne tikai uz ekonomisko sadarbību, bet arī uz demokrātijas, tiesiskuma un tiesu iestāžu sadarbības jomu, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, kaut arī pašreizējā situācija Krievijā rada nopietnas bažas par tās apņēmību un spēju ievērot šos principus un vērtības; norāda, ka Eiropas Parlaments sarunu procesa gaitā turpinās vērot norises Krievijā;
Underlines, in particular, the need for the new agreement to go beyond purely economic cooperation and also to include the areas of democracy, the rule of law, judicial cooperation, and respect for human and fundamental rights, although the current situation in Russia gives rise to serious concern as regards its commitment and ability to abide by these principles and values; points out that it will continue to monitor developments within Russia throughout the negotiation process;
pauž nopietnas bažas par Krievijas lēmumu stiprināt saites ar Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem Gruzijā, un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei; aicina Krieviju atturēties no jebkādas turpmākas rīcības, kas var padziļināt saspīlējumu, kā arī rīkoties tā, lai uzlabotu attiecības ar Gruziju;
Expresses its serious concern at Russia's decision to establish enhanced links with the Georgian regions of Abkhazia and South Ossetia, and reiterates its full support for the territorial integrity of Georgia; calls on Russia to refrain from any further action which could aggravate the tension and to take measures to improve relations with Georgia;