natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ūdens aprites ciklā, lai ūdens resursus apsaimniekotu ilgstspējīgi, liela nozīme ir mežiem un svarīgs ir apmežoto platību, ganību un kultūraugu platību līdzsvars; īpaši uzsver, ka svarīgas ir augsnes ar augstu organisko vielu saturu un piemērota kultūraugu seka; brīdina, ka aizvien intensīvāka zemju izmantošana apdraud lauksaimniecību, nodrošinātību ar pārtiku un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;
Underlines the role of forests in the water cycle and the importance of a balanced mix of forests, grassland, pasture and crop land for sustainable water management; highlights, in particular, the role of soils with high organic content and adapted crop rotation; warns that the increasing exploitation of land is a threat to agriculture, food security and sustainable water management;
aicina, lai lauksaimniecības darbību jomā attiecībā uz pļavu, pastāvīgo ganību vai apmežotu platību saglabāšanu atzītu, ka ir iespējams saistīt "zaļo" sertifikātu iegūšanu ar sabiedriskā labuma radīšanu (CO2 uzglabāšana, bioloģiskā daudzveidība, augsnes aizsardzība);
Calls, with reference to farming activities relating to the maintenance of fields, permanent grazing land and wooded areas, for it to be made possible for the issue of green certificates to be tied to the production of public goods (carbon dioxide storage, biodiversity, soil conservation);
aicina dalībvalstis izmantot KLP otro pīlāru, lai lauksaimniecības darbību jomā saistībā ar pļavu, pastāvīgo ganību vai apmežotu platību saglabāšanu piešķirtu prēmijas un tādējādi sniegtu ieguldījumu sabiedriskā labuma radīšanā (CO2 uzglabāšana, bioloģiskā daudzveidība, augsnes aizsardzība); aicina Komisiju prioritāri risināt jautājumu par atmatu saglabāšanu ;
Calls on the Member States to use the second pillar of the CAP in order to award premiums for farming activities relating to the maintenance of fields, permanent grazing land and wooded areas and, in this way, to contribute to the production of public goods (carbon dioxide storage, biodiversity, soil conservation); calls on the Commission to treat the maintenance of grassland as a priority;
aicina Padomi un Komisiju izvērtēt stratēģijas degradētu augšņu atjaunošanai, izmantojot stimulējošus noteikumus, kas ierobežo augšņu kvalitātes pasliktināšanos;
Calls on the Council and Commission to explore strategies for the recovery of damaged soil on the basis of incentive measures to limit soil deterioration;
aicina Komisiju, pamatojoties uz EK līguma 138. pantu, uzsākt apspriešanos ar sociālajiem partneriem, lai novērtētu un nepieciešamības gadījumā racionalizētu, izveidotu vai pastiprinātu noteikumus par darbinieku līdzdalību Eiropas iekšējā tirgū;
Calls on the Commission, on the basis of Article 138 of the EC Treaty, to initiate a consultation with the social partners, with a view to evaluating and where necessary streamlining, creating or reinforcing the provisions for employees' participation in the internal market;
aicina Komisiju saistībā ar iepriekš minēto ieteikto apspriešanos novērtēt pārrobežu problēmas attiecībā uz uzņēmumu vadību, nodokļu tiesību aktiem un darbinieku finansiālo līdzdalību akciju daļu programmās; aicina vajadzības gadījumā pārskatīt un/vai iesniegt jaunus priekšlikumus apspriešanai ar Padomi un Parlamentu;
Calls on the Commission to assess crossborder problems with regard to corporate governance, tax law and employees' financial participation in shareholding programmes related to the above-mentioned proposed consultation; calls for a possible review and/or new proposals to be discussed with the Council and Parliament;
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3. un 20. pantu,
having regard to the United Nations Convention of 20 November 1989 on the Rights of the Child, in particular Articles 3 and 20 thereof,
ņemot vērā ANO Starptautisko Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, jo īpaši tās 38., 42. un 45. pantu,
having regard to the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of their Families, in particular Articles 38, 42 and 45 thereof,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 24. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular Article 24 thereof,
tā kā brīva darbaspēka aprite sniedz labumu visu dalībvalstu tautsaimniecībām un nodrošina Eiropas pilsoņiem ekonomiskās un personīgās attīstības iespēju;
whereas the free movement of workers is beneficial for the economies of all Member States and offers to EU citizens the opportunity for economic and personal development,
tā kā šo pozitīvo ietekmi var mazināt nevēlama migrācijas blakus iedarbība, piemēram, neapmierinoši apstākļi, kuros dzīvo izcelsmes valstī palikušie bērni, kad viņu vecāki pārceļas dzīvot citā dalībvalstī;
whereas these positive effects may be reduced by undesired side-effects of migration, among them the poor living conditions of the children that remain in the country of origin when their parents migrate to another Member State,
tā kā darbaspēka migrācija pēdējo desmitgažu laikā ir stabili pieaugusi un šobrīd lielākā daļa starptautisko migrantu ‐ 64 miljoni ‐ dzīvo Eiropas Savienībā;
whereas labour migration has steadily increased over the past decades and nowadays most of the world's international migrants – 64 million – reside in the European Union,
tā kā migrācijai piemīt ievērojams attīstības veicināšanas potenciāls, tomēr gan nosūtošajās, gan uzņemošajās valstīs pastāv arī neatrisinātas problēmas;
whereas migration has a huge potential to enhance development but also leads to problems, as yet unresolved, in both the country of origin and the country of destination,
tā kā migrācija var labvēlīgi ietekmēt nosūtošās valsts mājsaimniecības, jo ar naudas pārvedumu palīdzību un citos veidos tā mazina nabadzību un palielina ieguldījumus cilvēku kapitālā;
whereas migration can have a positive impact on households in the country of origin, because through remittances and other channels it reduces poverty and increases investment in human capital,
tā kā bērnus, kurus ir atstājuši citā dalībvalstī strādājoši vecāki, tomēr skar arī negatīvi aspekti, piemēram, vispārējs aprūpes trūkums fiziskās un garīgās veselības jomā, kā arī ar psihisko veselību saistīta ietekme, piemēram, depresijas, spēlēm un attīstībai veltītā brīvā laika zaudēšana, skolas neapmeklēšana un vispārējs dalības trūkums izglītībā un apmācībā, nepareizs uzturs kā arī cietsirdīga izturēšanās pret bērniem;
whereas, however, for the children that are left behind by parents working in another Member State, there are also possible negative aspects including the risk of general lack of care as regards physical and mental health, and mental-health related effects of depression, the loss of free time to play and develop, lack of school participation and general participation in education and training, malnutrition and child abuse,
aicina Komisiju veikt pētījumu, lai novērtētu, cik daudz migrantu bērnu ES līmenī ir atstāti izcelsmes valstī, un lai apkopotu ES mēroga datus par šo parādību;
Calls on the Commission to undertake a study to assess the extent, at EU level, of the phenomenon of migrants" children left behind in the country of origin and to collect EU-wide data on this phenomenon;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai uzlabotu to bērnu apstākļus, kurus vecāki ir atstājuši izcelsmes valstī, un nodrošināt šo bērnu normālu attīstību no izglītības un sociālās dzīves viedokļa;
Calls on the Member States to take steps to improve the situation of the children left by their parents in the country of origin and to ensure their normal educational and social development;
aicina dalībvalstis izveidot sadarbības mehānismus, lai novērstu atsevišķas dzīvošanas un mērojamo attālumu kaitīgo ietekmi uz ģimenēm, jo īpaši bērniem;
Calls on the Member States to set up cooperation mechanisms to prevent the detrimental effects on families (and especially children), of living apart and of the distances they have to bridge;
aicina Komisiju ieteikt visām ieinteresētajam pusēm pienācīgi izmantot visus pastāvošos instrumentus, kas var palīdzēt migrantiem un viņu bērniem, kuri nav pametuši izcelsmes valsti;
Calls on the Commission to propose to all interested parties the adequate application of the already existing means to help migrants and their children who remain in the country of origin;
aicina Komisiju un dalībvalstis pasākumos, kuru mērķis ir uzlabot migrantu bērnu stāvokli, aktīvi iesaistīt sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas;
Calls on the Commission and the Member States to actively involve the social partners and NGOs in actions targeting the improvement of migrants" children;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee, the governments and parliaments of Member States and the social partners.
ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar Horvātiju,
having regard to the decision adopted by the Council on 3 October 2005 to open accession negotiations with Croatia,
ņemot vērā Horvātijas 2008. gada progresa ziņojumu, ko Komisija publicēja 2008. gada 5. novembrī ( SEC(2008)2694 ),
having regard to the Croatia 2008 Progress Report, published by the Commission on 5 November 2008 ( SEC(2008)2694 ),
tā kā Horvātijai ir ievērojami panākumi visās jomās, uz kurām attiecas Kopenhāgenas kritēriji;
whereas Croatia has made substantial progress across the board in all three areas covered by the Copenhagen criteria,
tā kā šie ievērojamie panākumi ir jākonsolidē, cenšoties atbilstīgi un sistemātiski pieņemt un īstenot Komisijas ziņojumā un šajā rezolūcijā minētās reformas;
whereas these considerable achievements need to be consolidated and matched by sustained efforts to adopt and implement the reforms addressed in the Commission's report and in this resolution,
tā kā Komisijas 2007. gada 6. novembra paziņojumā "Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2007.-2008. gadā" ( COM(2007)0663 ), sākot ar pievienošanās sarunu agrākajiem posmiem, liela uzmanība pievērsta tiesiskumam un labai pārvaldei, jo īpaši atsaucoties uz cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī administratīvai un tiesu reformai un pilsoniskās sabiedrības attīstībai;
whereas the Commission Communication of 6 November 2007 entitled "Enlargement Strategy and Main Challenges 2007-2008" ( COM(2007)0663 ) lays great emphasis – from the early stages of the accession negotiations – on the rule of law and good governance, with particular reference to combating corruption and organised crime, to administrative and judicial reform and to the development of civil society,
tā kā ir jāsaglabā visu iesaistīto pušu kopējais mērķis līdz 2009. gadam pabeigt pievienošanās sarunas ar Horvātiju;
whereas the conclusion by 2009 of accession negotiations with Croatia must remain the common objective of all the parties involved,
tā kā 2008.gadā notikušās slepkavības un uzbrukumi liecina par to, cik svarīgi ir nopietni un nekavējoties cīnīties pret korupciju un organizēto noziedzību Horvātijā;
whereas the killings and attacks that took place in 2008 have highlighted the need to tackle seriously and expeditiously corruption and organised crime in Croatia,
atzinīgi vērtē Horvātijas panākumus 2008. gadā, kurus tā guvusi, pieņemot tiesību aktus un īstenojot reformas, kas nepieciešamas, lai pievienotos Eiropas Savienībai;
Commends Croatia for the good results it has achieved during 2008 in adopting the legislation and carrying out the reforms required to qualify for EU membership;
ir pārliecināts, ka mērķi noslēgt sarunas 2009. gadā saskaņā ar Komisijas publicēto rīcības plānu var sasniegt, ja Horvātijas valdība pastiprina centienus īpaši risināt sarežģītākos jautājumus, kas saistīti ar pievienošanās procesu, tostarp ar korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu saistītos jautājumus, un beidzot arī šajās jomās īsteno noteiktos mērķus un ja Padome nekavējoties sāk sarunas par visām sadaļām;
Is confident that the goal of concluding negotiations in 2009, in accordance with the indicative road map published by the Commission, can be achieved, provided the Government of Croatia steps up its efforts to address particularly the more sensitive issues linked to the accession process, including fighting organised crime and corruption, and finally meets the benchmarks in these areas, and also provided the Council is willing and able to open all negotiation chapters without further delay;
ir apmierināts ar sasniegumiem attiecībā uz pamatdokumentu un galveno tiesību aktu pieņemšanu noteiktās jomās, jo īpaši diskriminācijas novēršanas, sieviešu tiesību, minoritāšu tiesību un bēgļu atgriešanās jomā; uzsver, ka pašlaik būtiska nozīme ir ātram un efektīvam īstenošanas procesam;
Is satisfied with the progress achieved as regards the adoption of key documents and key legislation in certain areas, notably anti-discrimination, women's rights, minority rights and return of refugees; points out that swift and effective implementation is now crucial;
atzinīgi novērtē, ka Horvātijas valdība beidzot ir veikusi papildu pasākumus, lai cīnītos pret korupciju un organizēto noziedzību; uzsver, ka Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas biroja (USKOK) pastiprināts izmeklēšanas un izsekošanas darbs ir jāsaskaņo ar atbilstīgiem centieniem īstenot reformas policijas un tiesu sistēmā, ja šis darbs dod rezultātus; uzskata, ka nevienā no līmeņiem nedrīkst izrādīt ne mazāko iecietību un spriedumi ir jāpasludina un jāizpilda, tostarp piemērojot arī īpašuma arestu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tiesību akta pieņemšanu, saskaņā ar kuru uz laiku "iesaldē" visu to personu aktīvus, kuras apsūdzētas par korupciju un organizēto noziedzību;
Welcomes the fact that the Croatian Government has finally taken additional measures to tackle corruption and organised crime; emphasises that the increased investigative and prosecutorial activities of the Office for the Fight against Corruption and Organised Crime (USKOK) must be matched by equal police and judicial efforts if these activities are to produce results; is of the opinion that zero tolerance must be shown at all levels and that verdicts must be reached and enforced, including the seizure of assets; welcomes in this regard the adoption of legislation relating to the temporary freezing of assets of all individuals accused of corruption and organised crime;
ar gandarījumu atzīmē, ka četrās dažādās tiesās oficiāli sākuši strādāt dienesti, kas jo īpaši atbild par cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, un ka šajos dienestos ieceltie sešdesmit tiesneši ir rūpīgi pārbaudīti un saņems būtisku finansiālu atbalstu, lai pildītu viņiem uzticētos sarežģītos uzdevumus;
Is pleased to note the official opening in four different courts of departments dealing specifically with the fight against corruption and organised crime, and that the sixty judges assigned to these departments have been vetted and will receive substantial financial incentives to reflect the complexity and sensitivity of the tasks they have to carry out;
atzinīgi vērtē to, ka Horvātijas valdība ir pieņēmusi rīcības plānu, lai īstenotu konstitucionālo likumu par mazākumtautībām, un finansējuma palielināšanu; mudina Horvātijas iestādes īstenot plānu, apspriežoties ar nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv mazākumtautību kopienas; turklāt uzsver vajadzību pievērst galveno uzmanību minoritāšu ekonomiskajām un sociālajām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātības pieejamību, un izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju minoritāšu pārstāvju nodarbināšanai valsts pārvaldes un tiesu iestādēs; turklāt, lai nacionālo minoritāšu padomes varētu pilnīgi neatkarīgi īstenot savas pilnvaras, aicina tās saglabāt finansiālu neatkarību no vietējām iestādēm, kuras šīs padomes paredz konsultēt;
Is pleased with the Croatian Government's adoption of an action plan for the implementation of the constitutional law on national minorities and with the increase in funding; urges the Croatian authorities to implement the plan in close consultation with non-governmental organisations representing the minority communities; emphasises, moreover, the need to concentrate on the economic and social rights of minorities, in particular their access to employment, and to devise a long-term strategy for employment of members of minorities in public administration and the judiciary; calls, furthermore, for the Councils on National Minorities to enjoy budgetary autonomy from the local authorities they are expected to advise, so that they can exercise their mandate in full independence;
atzinīgi vērtē panākumus mazākumtautību politikas jomā Horvātijā, jo īpaši to, ka mazākumtautībām šajā valstī ir gan izglītības iespējas, gan iespējas pārstāvēt sevi parlamentā;
Welcomes the achievements made in the area of the policy on minorities in Croatia, in particular the fact that both educational opportunities and parliamentary representation have been secured for the minorities in the country;
atzinīgi vērtē arvien jaunus panākumus mazākumtautību izglītības jomā; tomēr pauž bažas, ka pašreizējās struktūras joprojām rada nošķiršanu, nevis mēģina integrēt dažādas etniskās grupas (piemēram, veidojot jauktas mācību klases); pauž bažas arī par to, ka, jo īpaši romu gadījumā, šie pasākumi var mazināt izglītības kvalitāti salīdzinājumā ar parastajām mācību grupām;
Welcomes the continuing progress as regards the education of minorities; is concerned, however, that current structures maintain segregation rather than aiming at integration of different ethnic groups (e.g. by means of shared classes); is also concerned, particularly in the case of Roma, that these arrangements might lead to a quality of education inferior to that in mainstream classes;
norāda ka, neraugoties uz panākumiem, kas gūti, radot bēgļu atgriešanās priekšnosacījumus, vēl ir daudz jāstrādā, lai nodrošinātu šīs atgriešanās ilgtspējību saistībā ar mājokļiem, jo īpaši bijušajiem īrniekiem pilsētās, kā arī saistībā ar integrāciju un piekļuvi darba tirgum; uzsver vajadzību īstenot atgriešanās programmas saskaņoti ar citām sociālajām un nodarbinātības programmām;
Takes note that, whilst tangible results have been achieved in providing the conditions for refugee returns, much remains to be done in order to make these returns sustainable in terms of housing, particularly for former holders of tenancy rights in urban areas, of integration, and of access to the labour market; stresses the need to implement the return programmes in a manner coherent with other social and employment programmes;
norāda uz vajadzību risināt problēmas, kas saistītas ar pieaugošo tirdzniecības un tekošā konta deficītu, kā arī ar ārējo parādu, kas vājina un apdraud Horvātijas ekonomiku; uzsver ‐ lai saglabātu pašreizējo ekonomikas pieauguma līmeni un dotu Horvātijai iespēju panākt attīstības ziņā ES dalībvalstis, būs jāpaātrina strukturālo reformu gaita;
Points to the need to tackle the growing trade and current-account deficits, as well as external debt, which make the Croatian economy more vulnerable and exposed to risks; emphasises that, in order to maintain the current economic growth level and enable Croatia to catch up with EU Member States, it will be necessary to accelerate the pace of structural reforms;
aicina Horvātijas iestādes pienācīgi izmantot ES pirmspievienošanās līdzekļus un visos līmeņos ‐ valsts, reģionālā un vietējā ‐ izstrādāt struktūru un metodes ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apgūšanai;
Invites the Croatian authorities to show good absorption of EU pre-accession funds and to prepare at all levels – central, regional and local – the structures and know-how required for the EU Structural and Cohesion Funds;
uzsver, ka divpusējiem jautājumiem nav jābūt par šķērsli panākumiem pievienošanās sarunās, ja šīs sarunas netiek izmantotas, lai priekšlaicīgi panāktu šādu jautājumu galīgo risinājumu; tomēr mudina Horvātijas valdību un kaimiņvalstu valdības ātri risināt visus neizlemtos jautājumus;
Underlines that bilateral issues should not be an obstacle to progress in accession negotiations, provided these negotiations are not used to pre-empt the final settlement of such issues; urges, nevertheless, the Croatian Government and the governments of the neighbouring countries to solve expeditiously all their outstanding issues;
Atgādina par Horvātijas un Slovēnijas ministru prezidentu 2007. gada 26. augusta neoficiālo vienošanos par to, ka jautājumu par robežu strīdu iesniedz starptautiskai struktūrai, atzinīgi vērtē Horvātijas un Slovēnijas gatavību pieņemt Komisijas piedāvājumu būt par starpnieci un uzskata, ka šīs starpniecības pamatā jābūt starptautiskajām tiesībām un jurisprudencei;
Recalls the informal agreement reached on 26 August 2007 by the Prime Ministers of Croatia and Slovenia on the submission of their border dispute to an international body; welcomes the readiness of Croatia and Slovenia to accept the mediation offer made by the Commission and takes the view that this mediation should be based on international law; in this context, looks forward to a rapid advancement of the accession negotiations;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Horvātijas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Government and Parliament of Croatia.
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. novembrī publicēto Turcijas 2008. gada progresa ziņojumu ( SEC(2008)2699 ),
having regard to the Turkey 2008 Progress Report published by the Commission on 5 November 2008 ( SEC(2008)2699 ),
ņemot vērā savu iepriekšējo 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos OV C 306 E, 15.12.2006., 284. lpp.
having regard to its previous resolutions of 27 September 2006 on Turkey's progress towards accession OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
un 2008. gada 21. maija rezolūciju par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0224 .
and of 21 May 2008 on Turkey's 2007 progress report Texts adopted, P6_TA(2008)0224 .
ņemot vērā 2005. gada 3. oktobrī apstiprināto sarunu programmu Turcijai,
having regard to the Negotiating Framework for Turkey, approved on 3 October 2005,
tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu uzsākšana bija sākuma punkts ilgam un atvērtam procesam;
whereas accession negotiations with Turkey were opened on 3 October 2005 after approval by the Council of the Negotiating Framework, and whereas the opening of those negotiations was the starting-point for a long-lasting and open-ended process,
pauž bažas par to, ka Turcijā trešo gadu pēc kārtas ir vērojama reformu procesa lejupslīde, un aicina Turcijas valdību apliecināt savu politisko gribu turpināt reformu procesu, ko tā apņēmās 2005. gadā; uzsver, ka šāda modernizācija, pirmkārt un galvenokārt, ir pašas Turcijas interesēs un dod labumu visai Turcijas sabiedrībai;
Is concerned to see in Turkey, for the third consecutive year, a continuous slowdown of the reform process, and calls on the Turkish government to prove its political will to continue the reform process to which it committed itself in 2005; stresses that such modernisation is first and foremost in Turkey's own interest and for the benefit of Turkish society as a whole;
mudina politisko partiju vadītājus nopietni tiekties uz dialogu un kompromisa veidā vienoties par reformu plānu Turcijas modernizēšanai, lai virzītos uz stabilu, demokrātisku, plurālistisku, sekulāru un plaukstošu sabiedrību, kurā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir tiesiskums;
Urges the leaders of the political parties to seriously seek dialogue and to agree, in a spirit of compromise, on a reform agenda for the modernisation of Turkey towards a stable, democratic, pluralist, secular and prosperous society, guided by respect for human rights and fundamental freedoms, and based on the rule of law;
Kopenhāgenas kritēriju izpilde
Fulfilling the Copenhagen Criteria