natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā plašsaziņas līdzekļu plurālisms un brīvība joprojām ir smaga problēma Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, jo īpaši Itālijā, Bulgārijā, Rumānijā, Čehijas Republikā un Igaunijā, kā tas uzsvērts nesenajā kritiskajā publikācijā par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem un konstitucionālajām izmaiņām Ungārijā, kas ieviestas laikposmā no 2010. gada jūnija līdz decembrim, un šo kritiku paudušas tādas starptautiskas organizācijas kā EDSO un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs, daudzas starptautiskas un nacionālas žurnālistu organizācijas, redaktori un izdevēji, NVO, kas darbojas cilvēktiesību un pilsonisko brīvību jomā, kā arī ES dalībvalstis un Komisija;
B. whereas media pluralism and freedom continues to be a matter of grave concern in the EU and its Member States, notably in Italy, Bulgaria, Romania, the Czech Republic and Estonia, as highlighted by the recent criticism of the media law and constitutional changes enacted in Hungary between June and December 2010 which has been voiced by international organisations, such as the OSCE and the Council of Europe Commissioner for Human Rights, by a large number of international and national journalists’ organisations, by editors and publishers, by NGOs active in the areas of human rights and civil liberties, and by Member States and the Commission,
C. tā kā Komisijai radušās bažas un tā prasījusi Ungārijas valdībai sniegt informāciju par Ungārijas plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu atbilstību AVMPD un acquis communautaire kopumā, jo īpaši attiecībā uz pienākumu līdzsvaroti atspoguļot notikumus, kas piemērojams visiem audiovizuālo plašsaziņas pakalpojumu sniedzējiem, turklāt Komisija apstrīdējusi šo tiesību aktu atbilstību proporcionalitātes principam un Eiropas Pamattiesību hartas 11. pantā minētajām pamattiesībām uz vārda un informācijas brīvību, kā arī attiecībā uz izcelsmes valsts principu un reģistrācijas prasībām, un tā kā Ungārijas valdība uz šo prasību atbildēja, sniedzot papildu informāciju un apliecinot gatavību pārskatīt tiesību aktus un tos grozīt;
C. whereas the Commission has raised concerns and requested information from the Hungarian Government regarding the conformity of the Hungarian media law with the AVMSD and the acquis communautaire in general, notably in relation to the obligation to offer balanced coverage applicable to all audiovisual media service providers, and has also questioned whether that law complies with the principle of proportionality and respect the fundamental right to freedom of expression and information enshrined in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights, the country-of-origin principle and registration requirements, and whereas the Hungarian Government has responded by providing further information and by declaring its readiness to review the law and amend it,
D. tā kā EDSO nopietni apšaubījusi Ungārijas tiesību aktu darbības jomu (materiālo un teritoriālo piemērošanas jomu), vārda brīvību un satura regulējumu, vienas struktūras izraudzīšanos, kas rīkosies gan kā valsts plašsaziņas līdzekļu, gan kā telekomunikāciju iestāde, un atbilstību principiem, kas reglamentē sabiedrisko apraidi Ungārijas plašsaziņas līdzekļu un telekomunikāciju tiesību aktu un likumprojektu paketes analīze un novērtējums, EDSO uzdevumā sagatavojis Dr Karol Jakubowicz .
D. whereas the OSCE has expressed serious reservations regarding the scope of the Hungarian laws (material and territorial scope), freedom of expression and the regulation of content, the appointment of one person to act as the national media and telecommunications authority, and compliance with the principles governing public-service broadcasting Analysis and assessment of a package of Hungarian legislation and draft legislation on media and telecommunications, prepared by Dr Karol Jakubowicz for the OSCE.
, norādot, ka jaunie tiesību akti apdraud plašsaziņas līdzekļu plurālismu, likvidē sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu politisko un finansiālo neatkarību un ilgtermiņā rada nelabvēlīgu vidi brīviem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī norādot, ka plašsaziņas līdzekļu iestāde un padome ir politiski viendabīga, EDSO Plašsaziņas līdzekļu brīvības komitejas pārstāvja 2010. gada 14. janvāra vēstule Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājam.
, indicating that the new legislation undermines media pluralism, abolishes the political and financial independence of the public-service media and cements the negative features for the free media in the long term, and that the Media Authority and Media Council are politically homogeneous Letter of 14 January 2010 from the OSCE Representative on Freedom of the Media to the Chair of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs.
un līdz ar to veidojas vispārēja un centralizēta visu plašsaziņas līdzekļu kontrole valdības un politiskā līmenī; turklāt bažas raisa arī neproporcionālu un smagu sankciju uzlikšana strīdīgu un nekonkrētu iemeslu dēļ, tas, ka trūkst automātiska mehānisma, ar ko atcelt sankcijas gadījumā, ja tiesā ir iesniegta pārsūdzība par Plašsaziņas līdzekļu iestādes nolēmumu, pārkāpts žurnālistu informācijas avotu konfidencialitātes un ģimenes vērtību aizsardzības princips;
and exert pervasive and centralised governmental and political control over all media; whereas further concerns include the disproportionate and extreme penalties imposed for debatable and undefined reasons, the lack of an automatic procedure for suspending penalties in the event of an appeal to the courts against a Media Authority ruling, the violation of the principle of the confidentiality of journalistic sources and the protection of family values,
E. uzskata par pamatotiem EDSO nopietnos iebildumus attiecībā uz Plašsaziņas līdzekļu iestādi un Plašsaziņas līdzekļu padomi, to, ka tiesību aktu problemātiskākās iezīmes ir pretrunā EDSO un starptautiskajiem standartiem par vārda brīvību, piemēram, tiek atcelta sabiedrisko plašsaziņas pakalpojumu politiskā un finansiālā neatkarība, kā arī attiecībā uz regulējuma darbības jomu (materiālo un teritoriālo) un lēmumu nenoteikt pamatnoteikumus, tādējādi liedzot žurnālistiem saprast, kad viņi, iespējams, pārkāpj likumu;
E. sharing the serious reservations expressed by the OSCE concerning the Media Authority and Media Council, the fact that the most problematic features of the legislation contravene OSCE and international standards on freedom of expression, for example by doing away with the political and financial independence of public-service media, the scope of the regulation (material and territorial), and the decision not to define key terms, making it impossible for journalists to know when they may be breaking the law,
F. tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs ir aicinājis Ungārijas varas iestādes, pārskatot plašsaziņas līdzekļu tiesību aktus, ņemt vērā Eiropas Padomes apstiprinātos vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma standartus, Eiropas Padomes Ministru komitejas un Parlamentārās asamblejas attiecīgos ieteikumus un jo īpaši saistošos standartus, kas ietverti ECK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā; tā kā viņš norādīja uz neskaidro definīciju lietojumu, kas var tikt kļūdaini interpretētas, uz politiski nelīdzsvarota regulatīvā mehānisma izveidi, kam ir neproporcionālas pilnvaras un kas nav pakļauts pilnīgai tiesiskajai pārraudzībai, uz sabiedriskās apraides pakalpojumu neatkarības apdraudējumu un žurnālistu informācijas avotu aizsardzības mazināšanu; tā kā viņš arī uzsvēris, ka visām ieinteresētajām personām, tostarp opozīcijas partijām un pilsoniskajai sabiedrībai, ir jābūt iespējai konstruktīvi piedalīties šo tiesību aktu pārskatīšanā, jo tie reglamentē tik fundamentālu demokrātiskas sabiedrības funkcionēšanas aspektu http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp .
F. whereas the Council of Europe Commissioner on Human rights has called on the Hungarian authorities to take account of Council of Europe standards on freedom of expression and media pluralism, the relevant recommendations of the Committee of Ministers and the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, and, in particular, the binding standards set out in the ECHR and the case-law of the European Court of Human Rights when reviewing its media law; whereas he referred to the use of unclear definitions which are open to misinterpretation, the establishment of politically unbalanced regulatory machinery with disproportionate powers which is not subject to full judicial supervision, threats to the independence of public-service broadcast media, and the erosion of the protection of journalists’ sources; whereas he also stressed the need for all relevant stakeholders, including opposition parties and civil society, to be able to participate in a meaningful manner in the review of this legislation, which regulates such a fundamental aspect of the functioning of a democratic society http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp .
G. tā kā līdz ar to nekavējoties ir jāaptur Ungārijas plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu piemērošana un tie jāpārskata, pamatojoties uz Komisijas, EDSO un Eiropas Padomes piezīmēm un priekšlikumiem, lai nodrošinātu, ka tie pilnībā atbilst ES tiesībām un Eiropas vērtībām un standartiem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un neatkarīgu pārvaldību;
G. whereas the Hungarian media law should consequently be suspended as a matter of urgency and reviewed on the basis of the Commission’s, OSCE’s and Council of Europe’s comments and proposals, in order to ensure that it is fully in conformity with EU law and European values and standards on media freedom, pluralism and independent media governance,
H. tā kā, neraugoties uz Parlamenta vairākkārtējiem aicinājumiem pieņemt direktīvu par plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un neatkarīgu pārvaldību, Komisija līdz šim ir vilcinājusies izstrādāt šādu priekšlikumu, kas ir kļuvis aizvien vajadzīgāks un aktuālāks;
H. whereas despite repeated calls by Parliament for a directive on media freedom, pluralism and independent governance, the Commission has up to now delayed this proposal, which has become increasingly necessary and urgent,
I. tā kā 1993. gada jūnijā Kopenhāgenas Eiropadomē pieņemtie Kopenhāgenas kritēriji dalībai Eiropas Savienībā attiecībā uz preses brīvību un vārda brīvību ir jāievēro visām ES dalībvalstīm un jāpilda, piemērojot attiecīgus ES tiesību aktus;
I. whereas the Copenhagen criteria for EU membership, as established in June 1993 at the Copenhagen European Council, relating to freedom of the press and freedom of expression should be upheld by all EU Member States and enforced through relevant EU legislation,
J. tā kā Tiesa apvienoto lietu C-39/05 P un C-52/05 P 45. un 46. punktā norādījusi, ka piekļuve informācijai sniedz iedzīvotājiem iespēju tiešāk piedalīties lēmumu pieņemšanā, un garantē, ka demokrātiskā sistēmā administrācijai ir lielāka leģitimitāte, tā ir efektīvāka un atbildīgāka iedzīvotāju priekšā un ka piekļuve informācijai ir priekšnoteikums efektīvai demokrātisku tiesību īstenošanai,
J. whereas in paragraphs 45 and 46 of its judgment in joined Cases C-39/05 P and C-52/05 P the Court of Justice has held that access to information enables citizens to participate more closely in the decision-making process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is more effective and more accountable to the citizen in a democratic system and that it ‘is a precondition for the effective exercise of citizens’ democratic rights’,
4. aicina Komisiju drīzumā un savlaicīgi veikt rūpīgu izmeklēšanu jautājumā par to, lai Ungārijas plašsaziņas līdzekļu tiesību akti atbilstu Eiropas tiesību aktiem, jo īpaši Pamattiesību hartai, lai noteiktu striktu termiņu, kādā Ungārijas varas iestādēm ir jāgroza tiesību akti, un gadījumā, ja šis termiņš netiek ievērots, aicina sākt pārkāpumu izmeklēšanas procesus;
Calls on the Commission to proceed in a swift and timely manner with its thorough examination of the issue of bringing the Hungarian media law into conformity with European legislation, particularly the Charter on Fundamental Rights, to set a tight deadline for the Hungarian authorities to change the law, and should the deadline not be met, initiate infringement proceedings;
8. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pamattiesību aģentūrai, EDSO un Eiropas Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Council of Europe, the governments and parliaments of the Member States, the Fundamental Rights Agency, the OSCE and the Council of Europe.
PE459.646v01-00 } PE459.647v01-00 } PE459.648v01-00 } PE459.649v01-00 } PE459.650v01-00 } PE459.651v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas cenu pieaugumu
PE459.646v01-00 } PE459.647v01-00 } PE459.648v01-00 } PE459.649v01-00 } PE459.650v01-00 } PE459.651v01-00 } RC1 European Parliament resolution on rising food prices
– ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0006 .
– having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0006 .
– ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0302 .
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0302 .
– ņemot vērā 2010.gada 8. jūlija rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0286 .
– having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013 Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0286 .
– ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0131 .
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change Texts adopted, P7_TA(2010)0131 .
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. marta rezolūciju par pārtikas cenām Eiropā Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0191 .
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on Food Prices in Europe Texts adopted, P6_TA(2009)0191 .
– ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ( COM(2008)0450 ),
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries (COM(2008)450),
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referenta publicētos ieteikumus G20 valstīm par tiesībām uz pārtiku;
– having regard to the eight recommendations to the G20 published by the United Nations Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumu „Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (COM(2011)25),
– having regard to the communication from the Commission on tackling the challenges in commodity markets and on raw materials of 2 February 2011 (COM(2011)25),
– ņemot vērā 2003. gadā parakstīto Maputu deklarāciju par lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku, kurā Āfrikas valdības apņēmās lauksaimniecībai piešķirt vismaz 10 % no savu valstu gada budžetiem,
– having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
A. tā kā pārtikas cenas 2010. un 2011. gadā ir augušas septiņus mēnešus no vietas, sasniedzot augstāko līmeni kopš 1990. gada, kad ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) sāka veikt pārtikas cenu analīzi; tā kā izejvielu cenu kāpums ir kļuvis par destabilizējošu faktoru pasaules ekonomikā un izraisījis nekārtības un nemierus vairākās jaunattīstības valstīs un nesen Alžīrijā, Tunisijā un Ēģiptē;
A. whereas food prices have peaked for the seventh consecutive month between 2010 and 2011, reaching the highest levels since the FAO started measuring food prices in 1990; whereas commodity price hikes have become a destabilising factor in the global economy and sparked riots and unrest in a number of developing countries and most recently in Algeria, Tunisia and Egypt,
B. tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības (PLO) aprēķinājusi, ka cilvēku skaits, kuriem ir nepietiekams uzturs, pasaulē 2010. gadā sasniedzis 925 miljonus, bet pārtikas cenu palielināšanās, kas saistīta ar neparedzamu pārtikas apgādes deficītu, var izraisīt šā skaita palielināšanos; tā kā 29 valstīs visā pasaulē ir grūtības ar pārtikas apgādi, un tām ir nepieciešama ārēja palīdzība pārtikas jomā;
B. whereas the Food and Agriculture Organization (FAO) estimates that the number of undernourished people in the world reached 925 million in 2010 and rising food prices coupled to unpredictable shortages of supply may cause this number to increase; whereas 29 countries in the world face food supply difficulties and are in need of external food assistance,
C. tā kā nesenā pārtikas un preču cenu nepastāvība ir izraisījusi nopietnas bažas par Eiropas un pasaules apgādi ar pārtiku; tā kā pārtikas cenu pieaugums vissmagāk skāris mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas gan attīstītās valstīs, gan jaunattīstības valstīs; tā kā augstas pārtikas cenas, miljoniem cilvēku rada situāciju, kad trūkst pārtika, apdraudot nodrošinātību ar pārtiku visā pasaulē; tā kā saskaņā ar FAO formulējumu nodrošinātība ar pārtiku nozīmē tiesības uz pārtiku un veselīga uztura pieejamību visiem;
C. whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply; whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable populations and countries hardest, both in developed and developing countries; whereas high food prices are driving millions of people into food insecurity, threatening long-term global food security; whereas, according to the FAO, food security includes the right to food and the accessibility of healthy nutrition for all,
D. tā kā Eiropas Savienībā joprojām pastāv nabadzība un bads; tā kā 79 miljoni cilvēku ES joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa (60 % no vidējiem ienākumiem valstī, kurā persona dzīvo); tā kā 16 miljoni ES pilsoņu pagājušajā ziemā ar labdarības organizāciju starpniecību saņēma pārtikas atbalstu; tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir viens no Eiropas svarīgākajiem jautājumiem un prasa koordināciju starp dažādām nozaru politikas jomām ES līmenī un ārpus tās robežām, proti, starp KLP, enerģētikas politiku, pētniecību, attīstības un tirdzniecības politiku;
D. whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter; whereas food security is a central issue for Europe and requires coordination between various sectoral policy areas at EU level and beyond, namely the CAP, energy policy, research, development and trade,
E. tā kā vispārējas ekonomikas lejupslīdes, un pārtikas un degvielas cenu pieauguma rezultātā ir pasliktinājies pārtikas nodrošinājums daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, un tas daļēji mazinājis sasniegumiem nabadzības reducēšanas jomā,
E. whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries (LDCs), thus partly setting back the progress of the last decade on poverty reduction,
Faktori, kas ietekmē pārtikas cenu pieaugumu
Factors contributing to rising food prices
F. tā kā pietiekama pārtikas daudzuma ražošanu pasaulē regulāri var ierobežot daudzi faktori, tostarp ekstrēmi laika apstākļi, piemēram, plūdi un sausums, ko arvien vairāk ietekmē klimata pārmaiņas, dabas resursu ierobežota pieejamība un pieaugošs pārtikas pieprasījums, kura pamata ir iedzīvotāju skaita pieaugums, ciešas saiknes starp energoapgādes drošību un nodrošinātību ar pārtiku, ņemot vērā ļoti zemo pārtikas uzkrājumu līmeni pasaulē; biodegvielas ražošanas pieaugums, labības izbarošana mājlopiem, pieaugošas spekulācijas ar pārtikas precēm, pieaugoša atkarība no pārtikas importa daudzās jaunattīstības valstīs konfliktu vai pārtikas nodrošinājuma politikas trūkuma rezultātā;
F. whereas sufficient global food production can be regularly undermined by a range of factors including extreme weather events such as floods and droughts, increasingly driven by climate change; limited availability of natural resources and the growing demand for food from rising populations; close links between energy and food security against the background of a very low level of global food stocks; growing production of biofuels, increased feeding of grain to livestock; increased speculation on food commodities; growing dependency on food imports in many developing countries due to conflicts or failed food security policies,
G. tā kā klimata pārmaiņu ietekme, kas, samazinot ražību īpaši regulāra ūdens trūkuma, sausuma periodu vai, tieši pretēji, plūdu, zemes nogruvumu dēļ, nopietni iespaido lauksaimnieku darbu ES un jaunattīstības valstīs, kurās rodas vairāku lauksaimniecības preču pašnodrošinājuma problēmas;
G. whereas the impact of climate change on farming, mainly the reduction of crop yields because of repeated water shortages, droughts, or, in contrast, floods and landslides, seriously affects agricultural activities in the EU and developing countries, both falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
H. tā kā uzdevums ir ražot vairāk pārtikas, izmantojot mazāk izejvielu, uzsvaru liekot uz noturīgu ražošanu, jo jāņem vērā ierobežotie dabas resursi; tā kā lauksaimniecības ražošanas stiprināšana jaunattīstības valstīs palielinās noturību pret ārkārtīgi strauja pārtikas cenu pieauguma gadījumiem un ļaus labāk tiem pielāgoties;
H. whereas the challenge is to produce 'more from less', with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources; whereas strengthening agricultural production in developing countries will increase resilience and adaptability to food shocks,
I . tā kā nesenā pārtikas piegādes ķēžu nepastāvība ir radījusi bažas par to darbību Eiropā un pasaulē; tā kā Komisijas paziņojumā „Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)591) norādītas nopietnas problēmas piegādes ķēdē, piemēram, dominējošas pirktspējas ļaunprātīga izmantošana, negodīgas prakses līgumu slēgšanā (tostarp maksājumu kavējumi), vienpusējas līguma izmaiņas, avansa maksājumi par piekļuvi sarunām, ierobežota piekļuve tirgum un informācijas trūkums par cenu noteikšanu un peļņas normu sadali visā pārtikas ķēdē, kas ir cieši saistīts ar palielināto koncentrāciju uz izejvielu, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm; tā kā pārtikas cenu un to attīstības analīzē ir jāņem vērā visa piegādes ķēde; tā kā pārtikas nozare ir sadrumstalota un piegādes ķēde ir gara un ļoti sarežģīta, ietverot daudzus starpniekus;
I . whereas the recent volatility has raised concerns about the functioning of the European and global food supply chains; whereas the Commission's communication entitled ‘A better functioning food supply chain in Europe’ (COM(2009)591) identifies serious problems in the supply chain such as abuse of dominant buyer power, unfair practices in contracting (including late payments), unilateral contractual modifications, advance payments for access to negotiations, restricted market access, lack of information on price setting and the distribution of profit margins throughout the food chain, closely linked to increased concentration in the input, wholesale and retail sectors; whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing food prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain is long and highly complex, comprising many intermediaries,