natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parametri, kas norāda uz sālsūdens vai citu vielu ievadīšanu Attiecībā uz sālsūdens koncentrāciju, ko izraisa cilvēku darbība, dalībvalstis var pieņemt lēmumu noteikt robežvērtības vai nu sulfātiem un hlorīdiem, vai arī elektrovadītspējai.
Parameters indicative of saline or other intrusions With regard to saline concentrations resulting from human activities, Member States may decide to establish threshold values either for sulphate and chloride or for conductivity.
C daļa: Informācija, kas dalībvalstīm jāsniedz saistībā ar piesārņojošām vielām un to rādītājiem, kurām ir noteiktas robežvērtības
Part C: Information to be provided by Member States with regard to the pollutants and their indicators for which threshold values have been established
Dalībvalstis upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu, sagatavo kopsavilkumu par to, kā ievērota A daļā izklāstītā procedūra.
Member States will summarise, in the river basin management plans to be submitted in accordance with Article 13 of Directive 2000/60/EC, the way the procedure set out in Part A of this Annex has been followed.
Jo īpaši, kur iespējams, dalībvalstis sniedz:
In particular, Member States will provide, where feasible:
informāciju par gruntsūdeņu objektiem vai objektu grupām, ko raksturo kā riska objektus vai grupas, un par piesārņojošām vielām un piesārņojuma rādītājiem, ar kuriem pamatota šī klasifikācija, tostarp par novēroto koncentrāciju/ vērtībām;
information on the number of bodies or groups of bodies of groundwater characterised as being at risk and on the pollutants and indicators of pollution which contribute to this classification, including the observed concentrations/values;
informāciju par katru gruntsūdeņu objektu, kas raksturots kā riska objekts, jo īpaši par objektu lielumu, attiecībām starp gruntsūdeņu objektu un saistītajiem virszemes ūdeņiem un tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām, kā arī fona līmeņi gruntsūdeņu objektos, ja tās ir dabā sastopamas vielas;
information on each of the bodies of groundwater characterised as being at risk, in particular the size of the bodies, the relationship between the bodies of groundwater and the associated surface waters and directly dependent terrestrial ecosystems, and, in the case of naturally-occurring substances, the natural background levels in the bodies of groundwater;
robežvērtības, vai tās piemēro valsts mērogā, upes baseina apgabala mērogā vai starptautiska upes baseina apgabala daļā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai gruntsūdeņu objekta vai objektu grupu mērogā;
the threshold values, whether they apply at the national level, at the level of the river basin district or the part of the international river basin district falling within the territory of the Member State, or at the level of a body or a group of bodies of groundwater;
saikni starp robežvērtībām un
the relationship between the threshold values and:
un, ja tās ir dabā sastopamas vielas, novērotajiem fona līmeņiem,
in the case of naturally-occurring substances, the observed background levels,
vides kvalitātes mērķiem un citiem ūdens aizsardzības standartiem, kas ir spēkā valstu, Kopienas vai starptautiskajā mērogā, un
the environmental quality objectives and other standards for water protection that exist at national, Community or international level, and
jebkādu atbilstošu informāciju par piesārņojošo vielu toksiskumu, ekotoksiskumu, noturību, bioakumulācijas potenciālu un izplatīšanās tendenci.
any relevant information concerning the toxicology, eco-toxicology, persistence, bioaccumulation potential, and dispersion tendency of the pollutants.
GRUNTSŪDEŅU ĶĪMISKĀS KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANA
ASSESSMENT OF GROUNDWATER CHEMICAL STATUS
Novērtēšanas procedūru, lai noteiktu gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti, veic attiecībā uz visiem gruntsūdeņu objektiem vai objektu grupām, ko raksturo kā riska objektus vai grupas un attiecībā uz katru no piesārņojošām vielām, kuras dēļ gruntsūdeņu objektu vai objektu grupu varētu tā raksturot.
The assessment procedure for determining the chemical status of a body or a group of bodies of groundwater will be carried out in relation to all bodies or groups of bodies of groundwater characterised as being at risk and in relation to each of the pollutants which contribute to the body or group of bodies of groundwater being so characterised.
Uzsākot jebkādus 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos pētījumus, dalībvalstis ņem vērā:
In undertaking any investigations referred to in Article 4(2)(b), Member States will take into account:
informāciju, ko apkopo kā daļu no raksturojuma, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu un minētās direktīvas II pielikuma 2.1., 2.2. un 2.3. iedaļu;
the information collected as part of the characterisation to be carried out in accordance with Article 5 of Directive 2000/60/EC and with Sections 2.1, 2.2 and 2.3 of Annex II thereto;
gruntsūdeņu monitoringa tīkla rezultātus, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu; un
the results of the groundwater monitoring network obtained in accordance with Section 2.4 of Annex V to Directive 2000/60/EC; and
jebkādu citu atbilstošu informāciju, kur ietverts salīdzinājums starp attiecīgo piesārņojošo vielu gada vidējo aritmētisko koncentrāciju monitoringa vietā un I pielikumā noteiktajiem gruntsūdeņu kvalitātes standartiem un robežvērtībām, ko noteikušas dalībvalstis saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu.
any other relevant information including a comparison of the annual arithmetic mean concentration of the relevant pollutants at a monitoring point with the groundwater quality standards set out in Annex I and the threshold values set by Member States in accordance with Article 3 and Annex II.
Lai izpētītu, vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un iv) punktā minētie gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes nosacījumi ir izpildīti, dalībvalstis, ja vajadzīgs, balstoties uz atbilstošiem monitoringa rezultātu apkopojumiem, kam vajadzības gadījumā pievieno koncentrācijas novērtējumus, balstoties uz gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas konceptuālo modeli, novērtē gruntsūdeņu objekta apjomu, kur piesārņojošas vielas gada vidējā aritmētiskā koncentrācija pārsniedz gruntsūdeņu kvalitātes standartu vai robežvērtību.
For the purposes of investigating whether the conditions for good groundwater chemical status referred to in Article 4(2)(b)(i) and (iv) are met, Member States will, where relevant and necessary, and on the basis of appropriate aggregations of the monitoring results, supported where necessary by concentration estimations based on a conceptual model of the body or group of bodies of groundwater, estimate the extent of the body of groundwater having an annual arithmetic mean concentration of a pollutant higher than a groundwater quality standard or a threshold value.
Lai izpētītu, vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punktā minētie gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes nosacījumi ir izpildīti, dalībvalstis, ja vajadzīgs, balstoties uz atbilstošiem monitoringa rezultātiem un piemērotu gruntsūdeņu objekta konceptuālo modeli, novērtē:
For the purposes of investigating whether the conditions for good groundwater chemical status referred to in Article 4(2)(b)(ii) and (iii) are met, Member States will, where relevant and necessary, and on the basis of relevant monitoring results and of a suitable conceptual model of the body of groundwater, assess:
apdraudējumu no piesārņojošām vielām gruntsūdeņu objektā tā ūdens kvalitātei, ko iegūst vai paredzēts iegūt no gruntsūdeņu objekta lietošanai cilvēku uzturā.
) the risk from pollutants in the body of groundwater to the quality of water abstracted, or intended to be abstracted, from the body of groundwater for human consumption.
Dalībvalstis arī attēlo gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti kartēs saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4.5 un 2.5 iedaļu.
Member States will present the groundwater chemical status of a body or a group of bodies of groundwater on maps in accordance with Sections 2.4.5 and 2.5 of Annex V to Directive 2000/60/EC.
Turklāt, ja nepieciešams un iespējams, dalībvalstis šajās kartēs norāda visas monitoringa vietas, kurās gruntsūdeņu kvalitātes standarti un/ vai robežvērtības ir pārsniegtas.
In addition, Member States will indicate on these maps all monitoring points where groundwater quality standards and/or threshold values are exceeded, where relevant and feasible.
IEVĒROJAMU UN STABILU AUGŠUPEJOŠU TENDENČU NOTEIKŠANA UN MAIŅA
IDENTIFICATION AND REVERSAL OF SIGNIFICANT AND SUSTAINED UPWARD TRENDS
A DAĻA: IEVĒROJAMU UN STABILU AUGŠUPEJOŠU TENDENČU NOTEIKŠANA
Part A: Identification of significant and sustained upward trends
Dalībvalstis nosaka ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences visos gruntsūdeņu objektos vai objektu grupās, ko saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK II pielikumu raksturo kā riska objektus vai grupas, ņemot vērā šādas prasības:
Member States will identify significant and sustained upward trends in all bodies or groups of bodies of groundwater that are characterised as being at risk in accordance with Annex II to Directive 2000/60/EC, taking into account the following requirements:
saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu monitoringa programmu izstrādā tā, lai var noteikt ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences to piesārņojošo vielu koncentrācijai, kuras noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu;
in accordance with Section 2.4 of Annex V to Directive 2000/60/EC, the monitoring programme will be so designed as to detect significant and sustained upward trends in concentrations of the pollutants identified pursuant to Article 3 of this Directive;
ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšanas procedūras pamatā ir šāda procedūra:
the procedure for the identification of significant and sustained upward trends will be based on the following elements:
monitoringa biežumu un monitoringa vietas izvēlas tā, lai ar to būtu pietiekami:
monitoring frequencies and monitoring locations will be selected such as are sufficient to:
lai sniegtu vajadzīgo informāciju, nodrošinot, ka ar pietiekamu pārliecību un precizitāti šādas augšupejošas tendences varētu atšķirt no dabiskas izcelsmes svārstībām;
provide the information necessary to ensure that such upward trends can be distinguished from natural variation with an adequate level of confidence and precision;
lai dotu iespēju savlaicīgi noteikt šādas augšupejošas tendences, dodot iespēju īstenot pasākumus ar mērķi novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir praktiski, videi nozīmīgu gruntsūdeņu kvalitātes pasliktināšanos.
enable such upward trends to be identified in sufficient time to allow measures to be implemented in order to prevent, or at least mitigate as far as practicable, environmentally significant detrimental changes in groundwater quality.
Šo noteikšanu pirmo reizi veic līdz 2009. gadam, ja iespējams, un, ņemot vērā esošos datus sakarā ar ziņojumu par tendenču noteikšanu pirmajā upes baseina apsaimniekošanas plānā, kas izklāstīts Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā, un pēc tam vismaz reizi sešos gados;
This identification will be carried out for the first time by 2009, if possible, and will take into account existing data, in the context of the report on trend identification within the first river basin management plan referred to in Article 13 of Directive 2000/60/EC, and at least every six years thereafter;
ņem vērā gruntsūdeņu objekta īslaicīgos fiziskos un ķīmiskos raksturojumus, tostarp gruntsūdeņu straumju īpatnības un atjaunošanās ātrumu, un izsūkšanās laiku caur augsni vai augsnes apakškārtu;
take into account the physical and chemical temporal characteristics of the body of groundwater, including groundwater flow conditions and recharge rates and percolation time through soil or subsoil.
novērtējumam atsevišķās monitoringa vietās laikrindās tendenču analīzei izmanto statistisko metodi, piemēram, regresijas analīzi;
the assessment will be based on a statistical method, such as regression analysis, for trend analysis in time series of individual monitoring points;
lai izvairītos no novirzēm tendenču noteikšanā, visiem tiem mērījumiem, kas ir zem kvantitatīvās noteikšanas robežas, laikrindās piešķir vērtību, kas ir vienāda ar pusi no augstākās kvantitatīvās noteikšanas robežas, izņemot pesticīdiem kopā;
in order to avoid bias in trend identification, all measurements below the quantification limit will be set to half of the value of the highest quantification limit occurring in time series, except for total pesticides;
B DAĻA: TENDENČU MAIŅAS SĀKUMPUNKTI
Part B: Starting points for trend reversals
dalībvalstis maina noteiktās ievērojamās un ilgstošās augšupejošās
, Member States will reverse identified significant and sustained upward
vērā šādas prasības:
into account the following requirements:
sākumpunkts pasākumu īstenošanai, lai mainītu nozīmīgas un ilgstoši augšupejošas tendences, ir brīdis, kad piesārņojošās vielas koncentrācija sasniedz 75 % no gruntsūdeņu kvalitātes standartu parametru vērtībām, kas izklāstītas I pielikumā, vai no robežvērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu, ja vien:
the starting point for implementing measures to reverse significant and sustained upward trends will be when the concentration of the pollutant reaches 75% of the parametric values of the groundwater quality standards set out in Annex I and of the threshold values established pursuant to Article 3, unless:
nav nepieciešams agrāks sākumpunkts, lai dotu iespēju tendences maiņas pasākumiem finansiāli pēc iespējas izdevīgākā veidā novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir iespējams, jebkādas nozīmīgas gruntsūdeņu kvalitātes izmaiņas, kas kaitīgas videi;
an earlier starting point is required to enable trend reversal measures to prevent most cost-effectively, or at least mitigate as far as possible, any environmentally significant detrimental changes in groundwater quality;
nav attaisnojams cits sākumpunkts gadījumā, ja konstatējamās robežas nedod iespēju noteikt tendences 75% vērtību no parametra vērtības;
a different starting point is justified where the detection limit does not allow for establishing the presence of a trend at 75% of the parametric
attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2004)0516 ) OV vēl nav publicēts.
on the Commission proposal to Parliament and the Council (COM (2004)0516)) Not yet published in OJ.
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A6-0081/2006 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0081/2006 ),
2006. gada 23. janvāra
23 January 2006
.) un Eiropas Parlamenta
) and Position of the European Parliament of
Turklāt informācija, tostarp telpiskā informācija, ir vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu šo politiku un citas Kopienas politikas, kurās saskaņā ar Līguma 6. pantu ir jāiekļauj vides aizsardzības prasības.
Moreover, information, including spatial information, is needed for the formulation and implementation of this policy and other Community policies, which must integrate environmental protection requirements in accordance with Article 6 of the Treaty.
Lai panāktu šādu integrāciju, jāizveido koordinācija starp tiem, kuri lieto, un tiem, kuri sniedz informāciju, lai varētu kombinēt no dažādajām nozarēm saņemto informāciju un iegūtās zināšanas.
In order to bring about such integration, it is necessary to establish a measure of coordination between the users and providers of the information so that information and knowledge from different sectors can be combined.
prasa, lai tiktu darīts viss, lai nodrošinātu integrētu Kopienas vides politikas veidošanu, ņemot vērā vietējās un reģionālās atšķirības.
requires full consideration to be given to ensuring that the Community's environmental policy-making is undertaken in an integrated way, taking into account regional and local differences.
Ir vairākas problēmas attiecībā uz tādas telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, kas vajadzīga, lai sasniegtu minētajā programmā izklāstītos mērķus.
A number of problems exist regarding the availability, quality, organisation, accessibility and sharing of spatial information needed in order to achieve the objectives set out in that programme.
Problēmas, kas skar telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, ir raksturīgas daudziem politikas un informācijas tematiem un tās ir sastopamas dažādos publisko iestāžu līmeņos.
The problems regarding the availability, quality, organisation, accessibility and sharing of spatial information are common to a large number of policy and information themes and are experienced across the various levels of public authority.
To atrisināšanai ir vajadzīgi pasākumi, kas aptver sadarbspējīgu telpisko datu un to pakalpojumu apmaiņu, kopīgu izmantošanu, piekļuvi tiem un to lietošanu dažādos publisko iestāžu līmeņos un dažādās nozarēs.
Solving these problems requires measures that address exchange, sharing, access and use of interoperable spatial data and spatial data services across the various levels of public authority and across different sectors.
Tāpēc būtu jāizveido telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā.
An infrastructure for spatial information in the Community should therefore be established.
Ar šo pasākumu būtu palīdzību jāpanāk, ka telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas dalībvalstis, ir saderīgas un lietojamas Kopienas un pārrobežu kontekstā.
These measures should ensure that the infrastructures for spatial information created by the Member States are compatible and usable in a Community and transboundary context.
telpiskos datus dara pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kas pārmērīgi neierobežo to plašu lietošanu; ka ir viegli atrast pieejamos telpiskos datus, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un uzzināt nosacījumus, kas piemērojami to lietošanai.
spatial data are made available under conditions which do not unduly restrict their extensive use; that it is easy to discover available spatial data, to evaluate their suitability for the purpose and to know the conditions applicable to their use.
Šai direktīvai nevajadzētu skart Direktīvu 2003/4/EK.
This Directive should be without prejudice to Directive 2003/4/EC.
, kuras mērķi papildina šīs direktīvas mērķus.
, the objectives of which are complementary to those of this Directive.
un Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES): GMES darbspējas izveidošana līdz 2008. gadam (Rīcības plāns (2004.-2008.)).
and the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council "Global Monitoring for Environment and Security (GMES): Establishing a GMES capacity by 2008 – (Action Plan (2004-2008))".
Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izmantot no "Galileo" un GMES iegūtos datus, tiklīdz tie kļūst pieejami, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz laika un telpas atsaucēm, kas saņemtas no "Galileo".
Member States should consider using the data and services resulting from Galileo and GMES as they become available, in particular those related to the time and space references from Galileo.
zemes virsmas programma, Eiropas Transporta politikas informācijas sistēma), vai arī var izrietēt no iniciatīvām, kas tiek īstenotas valsts vai reģionu līmenī.
, in the framework of Community funded programmes (for example CORINE land cover, European Transport Policy Information System) or may emanate from initiatives taken at national or regional level.
Šī direktīva ne vien papildinās šādas iniciatīvas, piedāvājot sistēmu, kas nodrošinās to sadarbspēju, bet arī balstīsies uz esošo pieredzi un iniciatīvām, nevis atkārtos jau paveikto.
This Directive will not only complement such initiatives by providing a framework that will enable them to become interoperable, but it will also build upon existing experience and initiatives rather than duplicate the work that has already been done.
Šai direktīvai būtu jāattiecas uz telpiskajiem datiem, kuri atrodas publisko iestāžu rīcībā vai kurus to uzdevumā lieto, un uz to, kā publiskās iestādes izmanto telpiskos datus savu publisko uzdevumu veikšanai.
This Directive should apply to spatial data held by or on behalf of public authorities and to the use of spatial data by public authorities in the performance of their public tasks.
Ievērojot konkrētus nosacījumus, tā tomēr būtu jāattiecina arī uz telpiskajiem datiem, kas ir tādu fizisku vai juridisku personu rīcībā, kuras nav publiskās iestādes, ja attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas to pieprasa.
Subject to certain conditions, however, it should also apply to spatial data held by natural or legal persons other than public authorities, provided that those natural or legal persons request this.
Šajā direktīvā nebūtu jāparedz prasība vākt jaunus datus vai paziņot šādu informāciju Komisijai, jo šos jautājumus reglamentē citi ar vidi saistīti tiesību akti.
This Directive should not set requirements for the collection of new data, or for reporting such information to the Commission, since those matters are regulated by other legislation related to the environment.
Valstu infrastruktūras būtu jāievieš pakāpeniski, un telpisko datu tematiem, uz ko attiecas šī direktīva, būtu attiecīgi jāpiešķir dažādi prioritāšu līmeņi.
The implementation of the national infrastructures should be progressive and, accordingly, the spatial data themes covered by this Directive should be accorded different levels of priority.
Tās ieviešot, būtu jāņem vērā tas, ciktāl telpiskie dati ir vajadzīgi plašam lietojumu klāstam dažādās politikas jomās, to Kopienas politikās paredzēto darbību prioritāte, kurās vajadzīgi saskaņoti telpiskie dati izmanto, un panākumi, kurus dalībvalstis guvušas, tos saskaņojot.
The implementation should take account of the extent to which spatial data are needed for a wide range of applications in various policy areas, of the priority of actions provided for under Community policies that need harmonised spatial data and of the progress already made by the harmonisation efforts undertaken in the Member States.
Laika un resursu zaudējums, meklējot esošos telpiskos datus vai konstatējot, vai tos var izmantot kādam konkrētam mērķim, ir galvenais šķērslis, kas kavē pieejamo datu pilnīgu izmantošanu.
The loss of time and resources in searching for existing spatial data or establishing whether they may be used for a particular purpose is a key obstacle to the full exploitation of the data available.
Formātu un struktūru lielā dažādība, kādos telpiskie dati ir organizēti un kādos tiem piekļūst Kopienā, traucē efektīvi izstrādāt, ieviest, uzraudzīt un novērtēt Kopienas tiesību aktus, kas tieši vai netieši skar vidi, tādēļ jānosaka īstenošanas pasākumi, lai sekmētu no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu lietošanu dalībvalstīs.
Since the wide diversity of formats and structures in which spatial data are organised and accessed in the Community hampers the efficient formulation, implementation, monitoring and evaluation of Community legislation that directly or indirectly affect the environment, implementing measures should be provided for in order to facilitate the use of spatial data from different sources across the Member States.
Minētie pasākumi būtu jāizstrādā tā, lai telpisko datu kopas būtu sadarbspējīgas, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka jebkuri dati vai informācija, kas nepieciešama sadarbspējas nodrošināšanai ir pieejama ar nosacījumiem, kas neierobežo tās lietošana šim nolūkam.
Those measures should be designed to make the spatial data sets interoperable, and Member States should ensure that any data or information needed for the purposes of achieving interoperability are available on conditions that do not restrict their use for that purpose.
Lai telpiskos datus varētu kopīgi izmantot dažādos publisko iestāžu līmeņos Kopienā, ir vajadzīgi tīkla pakalpojumi.
Network services are necessary for sharing spatial data between the various levels of public authority in the Community.