natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ir ļoti svarīgi veicināt un atbalstīt tirdzniecību ĀKK reģionos un starp tiem un ĀKK valstu savstarpējo tirdzniecību un tirdzniecību ar citām jaunattīstības valstīm (dienvidu –dienvidu tirdzniecība), kas pozitīvi ietekmēs ĀKK valstu attīstību;
whereas it is absolutely crucial to promote and support the trade inside and between ACP regions and between ACP countries and other developing countries (South-South), which will have important positive effects on the development of ACP countries and decrease their dependence,
tā kā iepriekšminētajos Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 26. un 27. maija secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība pēc elastīgas pieejas, nodrošinot atbilstošu progresu, un ir izteikts aicinājums Komisijai izmantot visu ar PTO noteikumiem saderīgo elastīgumu un asimetriju, lai ņemtu vērā dažādas ĀKK valstu un reģionu vajadzības un attīstības līmeni;
whereas the above-mentioned 26 - 27 May 2008 GAERC Conclusions underlined the need for a flexible approach while ensuring adequate progress and called on the Commission to use all WTO-compatible flexibility and asymmetry in order to take account of different needs and levels of development of the ACP countries and regions,
tā kā ĀKK valstu iedzīvotājus vissmagāk skar pasaules finanšu un pārtikas krīze, kas apdraud minimālo progresu, kas panākts Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā,
whereas the inhabitants of the ACP countries are the most affected by the global financial and food crisis, which is threatening to totally destroy the minimal progress achieved towards the Millennium Development Goals,
mudina Padomi, Komisiju un ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdības darīt visu iespējamo, lai pilnīgi atjaunotu uzticības un konstruktīva dialoga gaisotni, ņemot vērā to, ka sarunu laikā tā tika sabojāta, un atzītu ĀKK valstis par līdzvērtīgām partnerēm sarunu un īstenošanas procesā;
Urges the Council, the Commission and the governments of the EU Member States and ACP countries to do their utmost to re-establish an atmosphere of confidence and constructive dialogue in so far as it has been damaged in the course of negotiations and to recognise the ACP states as equal partners in the negotiation and implementation process;
mudina dalībvalstis pat šajā globālās finanšu krīzes laikā saglabāt apņēmību palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP), kas ļaus palielināt atbalstu tirdzniecībai, un izveidot papildu reģionālo pasākumu kopumus EPN īstenošanai, lai sniegtu atbalstu tirdzniecībai, tādējādi sekmējot EPN pozitīvu ietekmi uz attīstību; uzsver, ka EPN parakstīšana nav priekšnoteikums tirdzniecības palīdzības finansējuma saņemšanai;
Urges the Member States to respect their commitments to increase Official Development Assistance (ODA), even in this time of global financial crisis, which will enable an increase in Aid for Trade, and to establish accompanying measures in the form of regional Aid for Trade packages for the implementation of the EPAs contributing to the positive impact of the EPAs on development; stresses the fact that signing an EPA is not imposed as a precondition to receive Aid for Trade Funds;
uzstāj, ka EPN ir instruments attīstības veicināšanai, kam jāatspoguļo gan valsts un reģionu intereses, gan ĀKK valstu vajadzības, lai mazinātu nabadzību, sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus un ievērotu tādas cilvēku pamattiesības kā tiesības uz pārtiku vai tiesības uz pieeju galvenajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem;
Insists that EPAs are an instrument to development which should reflect both the national and regional interest and the needs of the ACP countries in order to reduce poverty, achieve the MDGs and respect fundamental human rights such as the right to food or the right to access basic public services;
atgādina Padomei un Komisijai, ka nedz EPN noslēgšanai, nedz EPN atcelšanai nevajadzētu radīt ĀKK valstīm nelabvēlīgāku situāciju nekā to, kādā tā bijusi, kad tika piemēroti Kotonū nolīgumā paredzētie tirdzniecības noteikumi;
Reminds the Council and the Commission that neither the conclusion nor the renunciation of an EPA should lead to a situation where an ACP country may find itself in a less favourable position than it was under the trade provisions of the Cotonou Agreement;
mudina Komisiju un ĀKK valstis maksimāli lietderīgi izmantot tirdzniecības atbalstam pieejamos līdzekļus, lai atbalstītu reformu procesus ekonomiskajai attīstībai būtiskās jomās, nepieciešamības gadījumā uzlabot infrastruktūru, jo EPN sniegtās iespējas varēs izmantot tikai tad, ja ĀKK valstīs tiks veikti ļoti iedarbīgi papildpasākumi, kompensēt tīro muitas ieņēmumu zaudējumu un veicināt nodokļu reformu, lai nesamazinātos valsts ieguldījumi sociālajā jomā, ieguldīt līdzekļus ražošanas ķēdē, lai dažādotu eksporta preču ražošanu, ražot eksporta preces ar daudz lielāku pievienoto vērtību un investēt mazu ražotāju un eksportētāju apmācībā un atbalstā, lai palīdzētu viņiem izpildīt ES sanitāros un fitosanitāros kritērijus;
Urges the Commission and the ACP countries to make best use of the funding available for Aid for Trade in order to support the reform process in areas essential for economic development; to improve infrastructure where it is necessary, as the opportunities offered by the EPAs can only be fully taken advantage of if strong accompanying measures are introduced for the ACP countries; to compensate the net loss of customs revenue and encourage tax reform so that public investments in social sectors are not reduced; to invest in the production chain in order to diversify export production; to produce more higher added-value export goods; and to invest in training and support for small producers and exporters to meet EU sanitary and phytosanitary criteria;
uzsver, ka EPN, kas noslēgti ar atsevišķām ĀKK valstīm vai ar valstu grupu, kurā nav iekļautas visas vienā reģionā esošās valstis, apdraud reģionālo integrāciju; aicina Komisiju mainīt tās pieeju, ņemot vērā šo risku, un nodrošināt to, ka EPN noslēgšana neapdraud reģionālo integrāciju;
Stresses that EPAs concluded with individual ACP countries, or with a group of countries not including all countries within one region, run the risk of undermining regional integration; calls upon the Commission to recalibrate its approach taking account of this risk, and ensure that concluding EPAs does not endanger regional integration;
uzsver, ka dalībvalstu apsolītā OAP palielināšana var, pirmkārt, pastiprināt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ieguldītos centienus attiecībā uz attīstības veicināšanu to ĀKK valstu vidū, kuras vissmagāk cietušas no pasaules finanšu un pārtikas krīzes sekām, kas turpina ik dienu apdraudēt šo mērķu sasniegšanu;
Stresses that the increases in ODA promised by the Member States should, as a priority, be used to redouble efforts to attain the Millennium Development Goals in those ACP countries which are hardest hit by the consequences of the global financial and food crisis, which has threatened, and continues to threaten, the success achieved in attaining these goals;
uzsver arī to, ka visos nolīgumos jāievēro asimetriju par labu ĀKK valstīm, gan attiecībā uz mērķa preču klāstu, gan pārejas periodu, un ka EPN jānodrošina konkrētas garantijas ĀKK valstu noteikto jutīgo sektoru aizsardzībai;
Also underlines that all agreements must respect the asymmetry in favour of the ACP countries regarding both the range of products targeted and the transition periods, and that the EPAs must provide firm guarantees of protection for those sectors which the ACP countries identify as sensitive;
uzsver, ka, īstenojot ar EPN saistītus atbalsta pasākumus, jāņem vērā, cik liela nozīme ĀKK valstu attīstībā ir reģionālajai integrācijai un ekonomiskajām attiecībām ar citām jaunattīstības valstīm;
Stresses that support measures linked to the EPAs have to take into account the importance of regional integration and economic relations with other developing countries to the development of the ACP countries;
mudina Komisiju atvēlēt ĀKK valstu sarunu vadītājiem pietiekamu laiku, lai pirms attiecīgo nolīgumu pieņemšanas izvērtētu tos un sniegtu priekšlikumus, ņemot vērā PTO laika grafikus;
Urges the Commission to give ACP negotiators sufficient time to evaluate the agreement and to make suggestions before adopting the relevant agreement, taking into consideration the WTO time schedules;
uzsver, ka EPN jāietver pārskatīšanas pants, lai veiktu pārskatīšanu piecus gadus pēc to parakstīšanas, un tajā oficiāli jāiesaista valstu parlamenti, Eiropas Parlaments un pilsoniskā sabiedrība; uzsver arī, ka šim laika periodam jābūt pietiekamam, lai padziļināti novērtētu EPN ietekmi uz ĀKK valstu ekonomiku un reģionālo integrāciju un darītu iespējamu attiecīgu pārorientāciju;
Stresses that EPAs agreements should incorporate a revision clause for a revision 5 years after their signature, to which national parliaments, the European Parliament and civil society must be formally associated; stresses also that this period will enable a detailed evaluation of the impact of EPAs on the economies and regional integration of the ACP countries and appropriate reorientations to be carried out;
uzskata, ka jebkurš tirdzniecības nolīgums starp ĀKK un ES, kas ietekmē iedzīvotāju iztikas līdzekļus, ir noslēdzams pēc atklātām un publiskām debatēm, kurās aktīvi piedalījušies ĀKK valstu parlamenti;
Considers that any trade agreement between ACP and EU, affecting the livelihood of the population, should be the result of an open and public debate with full participation of ACP national parliaments;
mudina ĀKK valstu valdības veikt nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu labu pārvaldi, jo īpaši tādās valsts pārvaldes jomās kā valsts finanšu pārvaldība, muitas nodokļu iekasēšana, nodokļu ieņēmumu sistēma, korupcijas un nepareizas pārvaldības apkarošana;
Urges the ACP governments to implement necessary reforms in order to realise good governance, in particular in the field of public administration, such as in public financial management, collection of customs duties, the tax revenue system, the fight against corruption and mismanagement;
uzsver nepieciešamību pēc stingrākiem uzraudzības un novērtēšanas noteikumiem tajos EPN, kuri noteiks ne tikai EPN atbilstības līmeni, bet gan EPN ietekmi uz valsts un reģionu attīstību un nabadzības mazināšanas mērķiem;
Underscores the need for stronger monitoring and evaluation provisions in the EPAs which will determine the impact of the EPA on country and regional development and poverty reduction objectives, not merely EPA compliance levels;
uzsver, ka ir nepieciešams palielināt sarunu un to rezultātu caurredzamību, lai politikas veidotājiem, parlamentāriešiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu iespēja veikt rūpīgu publisku pārbaudi;
Stresses that there is a need to increase transparency in the negotiations and their outcomes in order to allow for public scrutiny by policy makers, parliamentarians and civil society representatives;
uzskata, ka EAF reģionālās stratēģijas dokumentos un reģionālajās indikatīvajās programmās jāparedz svarīgs, sistemātisks un labi izvērtēts atbalsts EPN īstenošanai, ņemot vērā nepieciešamo reformu procesu, kas ļautu veiksmīgi īstenot EPN;
Considers that the EDF Regional Strategy Papers and Regional Indicative Programmes should contain important, systematic and well-considered support for EPA implementation, taking into account the necessary reform process that would make the EPA a success;
mudina Komisiju sadarbībā ar ĀKK valstīm iekļaut attīstības etalonus EPN un pagaidu EPN, lai novērtētu EPN sociālekonomisko ietekmi uz galvenajām jomām, kas nosakāmas saskaņā ar katra reģiona prioritātēm un noteiktajiem intervāliem;
Urges the Commission in partnership with the ACP countries to include development benchmarks in the EPA and interim EPAs to measure the socio-economic impact of the EPAs on key sectors, to be determined according to the priorities and for intervals decided by each region;
uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai meži, bioloģiskā daudzveidība un pamatiedzīvotāji un iedzīvotāji, kas ir atkarīgi no mežu resursiem, netiek apdraudēti; saistībā ar šo uzsver, ka ĀKK valstīm jāļauj īstenot noteikumus, kas ierobežo koksnes un citu neapstrādātu izejvielu eksportu, un jāļauj piemērot šos tiesību aktus, lai aizsargātu mežus, dzīvo dabu un vietējo ražošanu;
Stresses that it is crucial that forests, biodiversity and indigenous people or forest-dependent people are not put at risk; in this regard, stresses that ACP countries should be allowed to implement rules that limit the export of timber and other unprocessed raw materials and be allowed to use these laws in order to protect forests, wildlife and domestic industries;
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244 (S/RES/1244(1999)),
having regard to United Nations Security Council Resolution 1244 of 10 June 1999 (S/RES/1244(1999)),
ņemot vērā ANO īpašā sūtņa nobeiguma ziņojumu par Kosovas turpmāko statusu un 2007. gada 26. marta Vispārējo priekšlikumu Kosovas statusa noregulējumam,
having regard to the UN Special Envoy's final report on Kosovo's future status and the Comprehensive Status Proposal for the Kosovo Status Settlement of 26 March 2007,
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 12. jūnija vēstules Serbijas un Kosovas prezidentam par Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldes Kosovā (turpmāk "pagaidu pārvalde") pārveidošanu,
having regard to the letters sent by the UN Secretary-General to the President of Serbia and the President of Kosovo on 12 June 2008 concerning the reconfiguration of the United Nations Interim Administration Mission in Kosovo (UNMIK),
ņemot vērā 2008. gada 11. jūlijā Briselē notikušo Kosovas donoru konferenci,
having regard to the Kosovo Donors' Conference, which took place in Brussels on 11 July 2008,
ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2008. gada 8. oktobra Rezolūciju Nr. 63/3 (A/RES/63/3), ar ko tā pieņēma lēmumu lūgt Starptautiskās Tiesas konsultatīvu atzinumu par to, vai Kosovas vienpusēja neatkarības pasludināšana ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām,
having regard to Resolution 63/3 adopted by the UN General Assembly on 8 October 2008 (A/RES/63/3), by means of which it decided to request an advisory opinion from the International Court of Justice on the question whether the unilateral declaration of independence by Kosovo is in accordance with international law,
tā kā Kosovas Asambleja 2008. gada 17. februārī pasludināja Kosovas neatkarību un apņēmās ievērot ANO īpašā sūtņa Marti Ahtisāri piedāvāto Vispārējo priekšlikumu Kosovas statusa noregulējumam (turpmāk "Kosovas statusa noregulējuma priekšlikums");
whereas on 17 February 2008 the Assembly of Kosovo declared Kosovo's independence and committed itself to the Comprehensive Status Proposal (CSP) of UN Special Envoy Martti Ahtisaari,
tā kā līdz šim 54 valstis, tostarp 22 no 27 ES dalībvalstīm, ir atzinušas Kosovas neatkarību;
whereas thus far 54 countries, including 22 of the 27 EU Member States, have recognised Kosovo's independence,
uzsver Eiropas Savienības apņemšanos ievērot starptautiskās tiesības un uzņemties vadošo lomu stabilitātes nodrošināšanā Kosovā un Rietumbalkānu reģionā kopumā; atgādina tās vēlmi sniegt atbalstu Kosovas ekonomiskajai un politiskajai attīstībai, skaidri piedāvājot iespēju nākotnē pievienoties ES, tāpat kā tas jau ir izdarīts attiecībā uz visu reģionu;
Underlines the European Union's commitment to complying with international law and to playing a leading role in ensuring the stability of Kosovo and in the Western Balkans as a whole; recalls its willingness to assist the economic and political development of Kosovo by offering clear prospects for EU membership, as it has for the region as a whole;
mudina dalībvalstis, kas vēl nav atzinušas Kosovas neatkarību, izdarīt to;
Encourages those EU Member States which have not already done so to recognise the independence of Kosovo;
atgādina Parlamenta 2007. gada 29. marta rezolūciju, kura minēta iepriekš un kurā ir skaidri noliegta Kosovas sadalīšanas iespēja;
Recalls its above-mentioned resolution of 29 March 2007, which clearly rejects the possibility of the partitioning of Kosovo;
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izmantot visus pieejamos Kopienas instrumentus, it īpaši pirmspievienošanās instrumentu, lai veicinātu Kosovas sociālekonomisko attīstību, uzlabotu pārredzamību, efektivitāti un demokrātiju Kosovas valdībā un sabiedrībā, un strādāt ar mērķi Kosovā un visā reģionā nodrošināt mieru un stabilitāti; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas nolūku veikt priekšizpēti, kurā tiktu aplūkoti veidi, kā stiprināt Kosovas sociālekonomisko un politisko attīstību, un uzticas, ka minētā dokumenta pamatā būs nopietns dialogs ar Kosovas iestādēm un tas atbildīs minēto iestāžu atjauninātajām politiskajām saistībām veikt vajadzīgās reformas;
Welcomes the Commission's commitment to use all available Community instruments, in particular the Pre-Accession Instrument, to foster Kosovo's socio-economic development, increase transparency, efficiency and democracy in Kosovo's government and society and work towards peace and stability in Kosovo and across the region; welcomes in this respect the Commission's intention to present a feasibility study that will examine ways of strengthening the socio-economic and political development of Kosovo, and trusts that that study will be based on serious dialogue with the Kosovo authorities and matched by their renewed political commitment to pursue the necessary reforms;
uzskata, ka projektiem, kuru mērķis ir, piemēram, atjaunot izdemolētus kapus, tieši iesaistot vietējos iedzīvotājus, būtu ievērojama simboliskā vērtība Kosovas kopienām un tie uzlabotu attiecības starp tautām; aicina Komisiju un ES īpašo pārstāvi nodrošināt, ka šādas iniciatīvas ieņem nozīmīgu vietu Kosovas valdības darba kārtībā;
Considers that projects aimed, for example, at restoring vandalised graveyards with the direct involvement of local actors would have considerable symbolic value for the communities in Kosovo and would contribute to a better inter-ethnic climate; calls on the Commission and the EUSR to ensure that such initiatives rank high on the Kosovo Government's agenda;
atzinīgi vērtē uzlaboto drošības situāciju Kosovā; atbalsta Kosovas policijas centienus sasniegt augstu profesionālisma un uzticamības līmeni; šajā sakarā uzsver būtisko nepieciešamību pēc daudznacionālas Kosovas policijas visā Kosovas teritorijā; tādēļ atzinīgi vērtē dažu serbu policistu atgriešanos Kosovas policijā un mudina Kosovas varas iestādes atbalstīt to policijas darbinieku reintegrāciju, kuri vēl varētu atgriezties;
Welcomes the improved security situation in Kosovo; supports the efforts of the Kosovo police to achieve an ambitious level of professionalism and reliability; underlines in this regard the vital need for a multi-ethnic police force in all areas of Kosovo; welcomes, therefore, the return of some Serb officers to the Kosovo police force and urges the Kosovo authorities to support the reintegration of those police officers who have yet to return;
atgādina spēcīgas pilsoniskās sabiedrības nozīmi, kas stiprinātu demokrātijas principus, kuri ir Kosovas pārvaldības pamatā; šajā sakarā mudina valdību atbalstīt miermīlīgas pilsoņu kustības un brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību bez politiskās iejaukšanās;
Reiterates the importance of a strong civil society which would strengthen the democratic principles underpinning governance in Kosovo; urges the Kosovo Government, in this regard, to support peaceful movements of citizens and the development of free media without any political interference;
mudina Kosovas valdību arī turpmāk ievērot saistības veicināt mieru un iecietību, kā arī kultūru un reliģiju dialogu starp visām Kosovas kopienām, proti, albāņiem, serbiem, romiem, aškaliem, ēģiptiešiem, goraniem, turkiem un bosniešiem, lai radītu atbilstošus apstākļus, kas veicinātu bēgļu atgriešanos Kosovā, tostarp attiecīgajās jomās ieguldot līdzekļus jaunu darbavietu radīšanā, infrastruktūrā un pamatpakalpojumu nodrošināšanā, un lai nodrošinātu, ka etniskās minoritātes var gūt labumu no iepriekš minētajiem pasākumiem;
Urges the Kosovo Government to continue to abide by its commitment to promote a spirit of peace, tolerance and intercultural and interreligious dialogue among all the communities in Kosovo, namely the Albanians, Serbs, Roma, Ashkali, Egyptians, Gorani, Turks and Bosnians, to create the right conditions for refugees to return to Kosovo, including through investment in job opportunities, infrastructure and the provision of basic services in relevant areas, and to ensure that minorities can benefit from the measures referred to above;
pauž bažas par ANO ģenerālsekretāra izteikto kritiku iepriekšminētajā ziņojumā par pagaidu pārvaldi saistībā ar atlases kritērijiem atgriešanās finansējuma saņēmējiem, ko ieteica Kosovas Kopienu un atgriešanās jautājumu ministrija; atgādina Kosovas valdībai, ka tā kā strauji krītas to cilvēku skaits, kas atgriežas, nelielais finansējums jāturpina piešķirt vienīgi pārvietoto personu atgriešanās Kosovā veicināšanai;
Expresses concern at the criticism voiced by the UN Secretary-General in his above-mentioned report on UNMIK concerning the revision of the beneficiary selection criteria for return funding proposed by the Kosovo Ministry of Communities and Returns; reminds the Kosovo Government that, in the light of the sharp decline in the number of returns, the scarce funds available should continue to be targeted exclusively at facilitating the return of displaced persons to Kosovo;
mudina starptautiskās un vietējās institūcijas noregulēt Kosovā dzīvojošo romu, aškalu un ēģiptiešu tautības bezvalstnieku juridisko statusu, tostarp viņu īpašumtiesības; aicina iestādes uzlabot šo kopienu situāciju, garantējot vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgas kvalitātes izglītībai, kas pēc iespējas būtu dzimtajā valodā, sniedzot piekļuvi darba tirgum un veselības aprūpei, nodrošinot atbilstīgus sanitāros un mājokļu apstākļus un līdzdalību sociālajā un politiskajā dzīvē;
Urges the international and local authorities to settle the legal status of the stateless Roma, Ashkali and Egyptians living in Kosovo, including their rights of ownership; calls on the authorities to improve the situation of these communities by guaranteeing equal access to mainstream quality education and, where possible, to education in their mother tongue, by granting access to the labour market and to healthcare, by providing adequate sanitary and housing conditions and by ensuring participation in social and political life;
pauž nopietnas bažas par romu tautības ģimeņu ārkārtīgi slikto veselības stāvokli Osterodes un Česminlugas bēgļu nometnēs; uzskata, ka tas ir cieši saistīts ar neatbilstošu šo nometņu atrašanās vietu ‐ tās ir uz augsti toksisku Trepčas svina raktuvju atkritumu krātuvēm; atzinīgi vērtē Komisijas sākotnējo vēršanos ar protestu pie Kosovas valdības un mudina Komisiju turpināt darbu, lai steidzami nodrošinātu attiecīgo ģimeņu pārvietošanu;
Expresses grave concern at the acute ill-health of Roma families in the Osterode and Cesmin Lug refugee camps; believes that this is directly linked to the improper siting of those camps, which are located on the highly toxic tailing stands of the Trepça lead mines; welcomes the Commission's initial representations to the Kosovo Government and urges the Commission to continue to work to secure the relocation, as a matter of urgency, of the families concerned;
lūdz dalībvalstis, īstenojot mazākumtautību pārstāvju piespiedu repatriāciju, īpaši Kosovas serbu un Kosovas romu, kuri jau daudzus gadus dzīvo Rietumeiropā, izturēties ar izpratni un iejūtību, kā arī īstenot papildu pasākumus attiecīgo personu sociālās un ekonomiskās integrācijas veicināšanai;
Asks the Member States to take a measured, sensitive approach to the issue of the forced repatriation of members of ethnic minorities, above all Kosovo Serbs and Kosovo Roma, who have been living in western Europe for many years and to implement at the same time measures to foster the socioeconomic integration of the persons concerned;