natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē vēlreiz apstiprināto apņemšanos padarīt stingrākus finanšu iestāžu noteikumus attiecībā uz riska uzņemšanos, pārvaldību, kura saskaņo atlīdzību ar ilgtermiņa rezultātiem, un kopumā labāku pārredzamību; ļoti atzinīgi vērtē apņemšanos līdz 2011. gadam pieņemt Bāzeles II sistēmu un ieviest starptautiski saskaņotu aizņemto līdzekļu īpatsvara līmeni; uzskata, ka šie vispārīgie principi un mērķi jāievēro visiem tirgus dalībniekiem, kur vien ir iesaistīta investoru, nodokļu maksātāju vai patērētāju aizsardzība;
Welcomes the reaffirmation of the commitment to financial institutions with stricter rules on risk-taking, governance that aligns compensation with long-term performance, and overall greater transparency; warmly welcomes the commitment to adopt the Basel II framework by 2011 and to introduce a leverage ratio harmonised at international level; considers that those broad principles and objectives should be observed by all market players wherever the protection of investors, taxpayers or consumers is at stake;
aicina Komisiju tuvākajā laikā transponēt saistošos EK tiesību aktos G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē noteiktās saistības attiecībā uz atlaidēm; aicina G-20 valstu vadītājus padarīt priekšlikumus stingrākus tādā ziņā, ka attiecīgie tirgus dalībnieki būtu spiesti uzkrāt kapitālu un pārveidot kompensācijas mehānismus, un visā pasaulē nodrošināt konsekventu uzraudzītāju pieeju tajos gadījumos, kad lietas nonāk līdz sankciju piemērošanai;
Calls on the Commission to transpose quickly the commitments entered into at the G-20 Summit with regard to bonuses into binding EC law; calls on the G-20 leaders to give more teeth to their proposals in terms of building capital and reforming compensation practices and to ensure a consistent approach by supervisors worldwide when it comes to sanctions;
uzskata, ka steidzami ir jāīsteno principi par pārrobežu sadarbību krīžu pārvaldībā; aicina Finanšu stabilitātes padomi apspriesties ar Parlamentu, pirms tiek apstiprināti priekšlikumi, kas jāpieņem līdz 2010. gada oktobra beigām un kas paredzēti sistēmiski svarīgām finanšu iestādēm;
Takes the view that the principles of cross-border cooperation on crisis management need to be implemented urgently; calls on the Financial Stability Board to consult Parliament before approving the proposals that are to be adopted by the end of October 2010 for systemically important financial institutions;
atzīst, ka sekmes cīņā pret jurisdikcijām, kuras nevēlas sadarboties (nodokļu oāzēm), ir ievērojamas, bet ne pietiekamas; mudina Vispasaules Pārredzamības un informācijas apmaiņas forumu uzlabot nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, dodot valstīm iespēju pilnībā īstenot spēkā esošos nodokļu likumus, lai aizsargātu šajās valstīs noteiktās nodokļu bāzes; atbalsta G-20 valstu apņemšanos no 2010. gada marta īstenot pasākumus pret nodokļu oāzēm gadījumos, kad jurisdikcijas nevēlas sadarboties;
Recognises that achievements in fighting non-cooperative jurisdictions (tax havens) have been substantial, but are not yet sufficient; encourages the Global Forum on Transparency and Exchange of Information to improve tax transparency and the exchange of information so that countries can fully enforce their tax law to protect their tax base; supports the G-20 in its use of measures to counter tax havens from March 2010 in cases of non-cooperation;
atzinīgi vērtē progresu banku noslēpuma jomā, it īpaši ESAO Vispasaules foruma par pārredzamību un informācijas apmaiņu paplašināšanu; tomēr norāda, ka dažas teritorijas, kas apņēmās ieviest attiecīgus standartus, vēl to nav izdarījušas; aicina izveidot efektīvu sistēmu, ar kuras palīdzību varētu novērst izvairīšanos no nodokļiem, kā arī atklāt un vajāt tos, kas nemaksā nodokļus; uzsver, cik svarīgi ir izveidot standartizētu ziņošanas sistēmu;
Welcomes the progress concerning bank secrecy and, in particular, the expansion of the OECD Global Forum on Transparency and Exchange of Information; notes, however, that several jurisdictions that have promised to implement standards have not yet delivered; calls for an effective system to prevent, detect and pursue tax evaders; highlights the importance of creating a standardised system of reporting;
pauž nožēlu par to, ka G-20 valstu vadītāji nav pievērsuši uzmanību morālā kaitējuma jautājumam un ka jautājums par saikni starp sistēmisku iestāžu piesardzīgiem uzraudzības standartiem un šo iestāžu neveiksmīgas darbības izmaksām ir atlikts līdz 2010. gada oktobrim; aicina iesniegt priekšlikumus par to, kā risināt jautājumu par restrukturizāciju un pārskatīt finanšu sektora uzņēmējdarbības modeļus, lai atrisinātu problēmu "pārāk liels, lai ciestu neveiksmi";
Regrets that the G-20 leaders did not address the issue of moral hazard and that the link between prudential standards for systemic institutions and the costs of a failure of those institutions has been postponed until October 2010; calls for proposals to tackle restructuring and for a review of financial sector business models in order to tackle the 'too big to fail' issue;
atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju nodomu reformēt SVF un Pasaules Banku un prasa šīs reformas sākt pēc iespējas drīz; sagaida, ka vispasaules ekonomikas un finanšu pārvaldības reforma būs tālejoša; atbalsta SVF un Pasaules Bankas darbības uzlabošanu kā galveno elementu centienos uzlabot šo iestāžu uzticamību, leģitimitāti un efektivitāti; vēlas, lai tiktu uzlabota jaunattīstības valstu pārstāvība starptautiskajās finanšu iestādēs; atzinīgi vērtē apņemšanos nodot kvotas daļu dinamiskām jaunās tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīm; atgādina, cik svarīgi ir izvairīties no procikliskas politikas, lai spētu veikt atveseļošanās procesu;
Welcomes the G-20 leaders' plan to reform the IMF and the World Bank and calls for those reforms to start as soon as possible; calls for a far-reaching reform of global economic and financial governance; supports the improvement of the IMF and World Bank as a core element of the effort to improve the credibility, legitimacy and effectiveness of those institutions; calls for the representation of developing countries in international financial institutions to be improved; welcomes the commitment to a shift in quota share to countries with dynamic emerging market and developing countries; recalls the importance of avoiding pro-cyclical policies in order to find the path to recovery;
aicina izveidot mehānismu, ar ko daļu no jaunajām īpašajām aizņēmumtiesībām, ko SVF piešķīris atsevišķām SVF dalībvalstīm, nodotu zemu ienākumu valstīm, jo tādējādi varētu divkāršot SVF vidēja termiņa koncesiju aizdevumus;
Calls for the creation of a mechanism to transfer some of the IMF member states' allotted new allocations of IMF Special Drawing Rights (SDRs) to Low Income Countries, which could double the medium-term concessional lending capacity of the IMF;
atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju apņemšanos veidot atvērtu pasaules ekonomiku; uzskata, ka pasaules tirdzniecības atdzimšanai ir būtiska nozīme pasaules valstu izaugsmes atjaunošanā; šajā sakarībā atkārtoti pauž savu nostāju pret jebkuru nepamatotu protekcionisma izpausmi un turpina uzstāt, ka jāpanāk progress tirgus pieejamības nodrošināšanā, nenostādot neizdevīgākā pozīcijā jaunattīstības valstis un likvidējot nepamatotas tarifu un beztarifu barjeras, kā arī panākot brīvas un godīgas tirdzniecības noteikumu ievērošanu; joprojām ir pārliecināts, ka jāpanāk starptautisks, vērienīgs un līdzsvarots Dohas sarunu kārtas noslēgums, kas atbilstu sarunu mandātam, un aicina valstu vadītājus turēt prātā šīs sarunu kārtas gala mērķi ‐ attīstību;
Welcomes the G-20 leaders' commitments to an open global economy; considers that the revival of world trade is essential to restoring global growth; in this respect reiterates its stance against any form of protectionism and continues to press for progress in ensuring market access which does not disadvantage developing countries, by eliminating indiscriminate tariff and non-tariff barriers, as well as respect for rules for free and fair trade; remains determined to seek a global, ambitious and balanced conclusion to the Doha Development Round, consistent with its mandate, and calls upon leaders not to forget the ultimate development goal of this round;
uzsver, ka visas saistības, ko G-20 valstu vadītāji uzņēmušies valsts un starptautiskā līmenī, ir pilnībā jāievēro, nekavējoties jāizpilda un jāiegūst rezultāts, lai atjaunotu uzticamību un sekmētu ekonomikas atveseļošanu;
Stresses the fact that all the commitments entered into by the G-20 leaders must be respected in full, put in place rapidly and fleshed out, at national and international level, in order to rebuild confidence and maximise economic recovery;
uzskata, ka jautājums par ES pārstāvību G-20 valstu sanāksmēs ir rūpīgi apspriežams sarunās starp trim galvenajām ES iestādēm un dalībvalstīm; pauž pārliecību par to, ka Eiropas Savienībai ir jāvienojas par kopēju nostāju starptautiskos forumos, jo īpaši G-20 valstu sanāksmēs, un uzstājīgi prasa, lai starptautiskās sarunās Eiropas Savienība tiktu pārstāvēta vienotāk un saskanīgāk;
Considers that the EU representation at the G-20 meetings should be the object of an in-depth discussion between the three major EU institutions and the Member States; is convinced that the European Union has to agree on a common position in international forums, particularly as regards G-20 meetings, and insists that there has to be a more coherent representation of the European Union in international negotiations;
vērš uzmanību uz nepārejošo pārtikas krīzi un atzinīgi vērtē lēmumu atbalstīt Pasaules Bankas pārtikas iniciatīvu; aicina līdzekļu devējas valstis nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz pārtikas palīdzības izplatīšanu;
Draws attention to the persistent food crisis and welcomes the decision to endorse a World Bank food initiative; calls on donor countries to ensure transparency and accountability regarding food aid distribution;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G-20 valstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajam Valūtas fondam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank, the governments and parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the G-20 States and the International Monetary Fund.
ņemot vērā 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušo G20 grupas valstu augstākā līmeņa sanāksmi un tajā pieņemto paziņojumu par vispārējo atveseļošanas un reformu plānu,
having regard to the G20 summit held in London on 2 April 2009 and its statement on the Global Plan for Recovery and Reform,
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi izstrādāti kritēriji, tostarp nabadzības un bada izskaušanai,
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established jointly by the international community for, inter alia, the elimination of poverty and hunger,
ņemot vērā Pasaules Bankas un Starptautiskā valūtas fonda (SVF) 2009. gada aprīļa publikāciju "2009. gada globālās uzraudzības ziņojums ‐ ārkārtas stāvoklis attīstības jomā",
having regard to the report of the World Bank and the International Monetary Fund (IMF) entitled 'Global Monitoring Report 2009: A Development Emergency' published in April 2009,
ņemot vērā Pasaules Bankas 2009. gada jūnija publikāciju "Pasaules attīstības finansēšana ‐ plānojot pasaules ekonomikas atveseļošanos 2009",
having regard to the report of the World Bank entitled 'Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009' published in June 2009,
ņemot vērā ANO konferenci par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību, kā arī šīs konferences rezultātu apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā (2009. gada 9. jūlija Rezolūcija 63/303),
having regard to the UN Conference on the World Financial and Economic Crisis and its impact on development and to the UN General Assembly's endorsement of the outcome of the conference by means of Resolution 63/303 of 9 July 2009,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu "Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā" ( COM(2009)0160 ),
having regard to the Commission Communication of 8 April 2009 entitled 'Supporting developing countries in coping with the crisis' ( COM(2009)0160 ),
ņemot vērā 2009. gada 18. un 19. maija Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes secinājumus par palīdzību jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,
having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 18 and 19 May 2009 on supporting developing countries in coping with the crisis,
ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīzē notikušo konferenci par novatoriskiem finansēšanas veidiem un starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas no 2008. gada 28. novembrim līdz 2. decembrim notika Dohā,
having regard to the Conference on Innovative Financing held in Paris on 28 and 29 May 2009 and the International Conference on Development Financing held in Doha between 28 November and 2 December 2008,
ņemot vērā 2009. gada 17. marta ziņojumu "Krīzes ietekme uz Āfrikas valstu ekonomiku ‐ attīstības nodrošināšana un nabadzības mazināšana", ko sagatavoja krīzes uzraudzībai izveidotā Āfrikas valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju komiteja,
having regard to the report of 17 March 2009 of the Committee of African Finance Ministers and Central Bank Governors established to monitor the crisis, entitled 'Impact of the Crisis on African Economies - Sustaining Growth and Poverty Reduction',
ņemot vērā 2009. gada 3. septembra jautājumu Komisijai par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un uz attīstības sadarbību ( O-0088/2009 – B7-0209/2009 ),
having regard to the question of 3 September 2009 to the Commission on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation ( O-0088/2009 – B7-0209/2009 ),
ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,
having regard to Rules 115(5) and 110(2) of its Rules of Procedure,
uzsver, ka jaunattīstības valstis neizraisīja pasaules finanšu un ekonomikas krīzi, taču šī krīze tās ietekmē nesamērīgi smagi, jo minētajās valstīs strauji samazinās izaugsme un nodarbinātība, pasliktinās tirdzniecības un maksājumu bilance, strauji sarūk privātā neto kapitāla ieplūde un ārzemju tiešie ieguldījumi, samazinās iespējas piekļūt kredītiem un tirdzniecības finansējumam, sarūk naudas pārvedumi, notiek lielas un straujas maiņas kursa svārstības, būtiski samazinās rezervju apjoms, svarīgāko izejvielu cenas kļūst nestabilas un krītas, kā arī samazinās ienākumi no tūrisma;
Stresses that developing countries did not cause the global financial and economic crisis, but are disproportionally affected by it, facing dramatically decelerating growth and employment, negative impacts on the balance of trade and balance of payments, a sharp reduction of net private capital inflows and foreign direct investment, reduced access to credit and trade financing, declining remittances, large and volatile movements in exchange rates, collapsing reserves, increased volatility and falling prices for primary commodities, as well as reduced revenues from tourism;
ar lielu satraukumu atzīmē, ka šī krīze, kas tik drīz seko iepriekšējai krīzei pārtikas un degvielas cenu jomā, jau prasa lielus cilvēku upurus un tai ir postoša ietekme uz vismazāk aizsargātajām un pašām nabadzīgākajām valstīm, jo paredzams, ka tikai 2009. gadā vien bezdarbnieku skaits palielināsies par 23 miljoniem, bet galējā nabadzībā dzīvojošo skaits ‐ par teju 90 miljoniem, ir apdraudēta dzīvību glābjošu medikamentu izsniegšana 1,7 miljoniem ar HIV vīrusu inficēto, savukārt bērnu mirstības apjoms palielināsies par vidēji 200 000 līdz 400 000 gadījumiem gadā (laikā no 2009. gada līdz 2015. gadam, kas ir termiņš TAM sasniegšanai jaunattīstības valstīs);
Notes with great concern that this crisis, which follows so closely on the heels of the food and fuel price crises, is already exacting major human costs and has devastating implications for the vulnerable in the poorest countries, with an expected increase of 23 million in the unemployment rate, up to 90 million more extreme poor in 2009 alone, life-saving drug treatment for up to 1,7 million HIV sufferers under threat, and between 200 000 and 400 000 more infant deaths per year on average between 2009 and 2015, which is the MDG target year in developing countries;
vērš uzmanību uz daudzu jaunattīstības valstu secinājumu, ka krīze ietekmējusi pilnīgi visus attīstības finansējuma avotus un ka tās nespēs nosargāt ar lielām pūlēm gūtos panākumus ekonomikas attīstībā, ja netiks sniegta plaša ārējā palīdzība;
Stresses that many developing countries are finding that all their sources of development financing have been affected by the crisis, and will be unable to safeguard their hard-won economic gains without extensive external support;
aicina ES rīkoties, lai novērstu ļaunprātības, kas saistītas ar t.s. nodokļu oāzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm; tāpēc aicina panākt jaunu saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām vajadzētu sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par samaksātajām summām katrā no jaunattīstības valstīm, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas;
Calls on the EU to take action to eradicate abuses of tax havens, tax evasion and illicit capital flight from developing countries; calls therefore for a new binding global financial agreement which forces transnational corporations automatically to disclose the profits made and the taxes paid on a country-by-country basis, so as to ensure transparency on what they pay in every developing country in which they operate,
atzīmē G20 grupas valstu atzinumu par tās kolektīvo atbildību krīzes sociālo seku mazināšanā, lai pēc iespējas nepieļautu ilgtermiņa kaitējumu pasaules mēroga potenciālam, šo valstu atkārtoti apstiprinātos agrākos palīdzības solījumus un solījumu piešķirt papildu resursus, tostarp USD 50 000 miljonus, lai atbalstītu sociālo aizsardzību, sekmētu tirdzniecību un nodrošinātu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem, kā arī būtisku krīzes atbalsta palielinājumu jaunattīstības valstīm un papildu resursu piešķiršanu sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs;
Notes the G20's recognition of its 'collective responsibility to mitigate the social impact of the crisis to minimise long-lasting damage to global potential' and its reaffirmation of existing aid pledges and promises of new resources, including USD 50 000 million to support social protection, boost trade and safeguard development in low-income countries as part of a significant increase in crisis support for developing countries, and more resources for social protection for the poorest countries;
atzinīgi vērtē G8 grupas valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē (Akvilā, Itālijā) pieņemto lēmumu piešķirt USD 20 000 miljonus lauku attīstības un pārtikas nekaitīguma nodrošināšanai;
Welcomes the decision taken by G8 leaders at the July 2009 summit in L'Aquila, Italy, to donate USD 20 000 million for rural development and food safety;
pauž bažas, ka solītie finanšu līdzekļi var nebūt pietiekami, tie var netikt piešķirti tieši visnabadzīgākajām valstīm un iedzīvotāju grupām un ka tos nevarēs izmantot pietiekami ātri un elastīgi, lai nodrošinātu jaunattīstības valstīm nepieciešamos uzlabojumus;
Fears that the financial resources pledged may not be sufficient, may not be concentrated on the poorest countries and population groups and may not be brought to bear sufficiently swiftly and in a sufficiently flexible manner to generate the improvements that developing countries require;
atbalsta G8 grupas valstu vadītāju aicinājumu 2010. gadā veikt TAM sasniegšanas politikas virzienu starptautisku pārskatīšanu;
Supports the G8 leaders' request to carry out, in 2010, an international review of policies towards the MDGs;
atzīmē, ka SVF un citu starptautisko finanšu iestāžu rīcībā esošie līdzekļi palielinās; atzinīgi vērtē nesenās SVF reformas, tostarp nozīmīgākas lomas piešķiršanu jaunattīstības valstīm;
Notes the increased resources made available to the IMF and other international financial institutions; welcomes the recent IMF reforms, which include a more prominent role for the emerging countries;
pauž nopietnas bažas par to, ka līdz 2009. gada jūlijam Eiropas valstīm bija piešķirti 82 %, bet Āfrikas valstīm ‐ tikai 1,6 % no SVF jaunāko aizdevumu apjoma, kas apliecina, ka lielākā daļa resursu tiek atvēlēti jaunajām tirgus ekonomikas valstīm ar lieliem ienākumiem un valstīm ar vidējiem ienākumiem, kuras, visticamāk, spēs atmaksāt saņemtos aizdevumus; uzsver, ka attīstības procesa pārtraukšanai vidējā termiņā būs daudz smagākas un ilgstošākas sekas vismazāk attīstītajās valstīs, nevis attīstītajās valstīs, kuras krīze piemeklē tikai ierobežotu laika posmu;
Is gravely concerned about the fact that, as at July 2009, 82 % of the newly loaned IMF resources had gone to European countries, and just 1,6% to countries in Africa, which is an indication that most of the available resources might be being devoted to high-income emerging markets and middle-income countries that are likely to be able to repay the loans they receive; stresses that the disruption of development processes has more destructive and lasting effects in the medium term for the least developed countries than those suffered by the most advanced countries during a limited period of crisis;
aicina no SVF zelta rezervju pārdošanas iegūtos papildu USD 6 000 miljonus steidzami izmantot nabadzīgāko valstu finansēšanai ar atvieglotiem un elastīgiem noteikumiem; ar lielām bažām piemin SVF aplēses, ka šī organizācija spēj nodrošināt vien aptuveni 2 % no valstu ar zemiem ienākumiem bruto ārējā finansējuma vajadzībām, kas apliecina nepieciešamību arī citām struktūrām un līdzekļu devējiem piešķirt papildu resursus un aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem;
Calls for rapid implementation of the additional USD 6 000 million in concessional and flexible finance for the poorest countries resulting from sales of IMF gold reserves; notes with great concern the IMF's estimates that it can meet only around 2 % of low-income countries' (gross) external financial needs, which highlights the need for other institutions and donors to provide further concessional resources and grants;
pauž nožēlu, ka Pasaules Bankai nākas rīkoties vienatnē, izmantojot vienīgi tās rīcībā esošos resursus un struktūras, kaut gan efektīvai rīcībai krīzes sakarā vajadzētu būt saistītai ar jaunu un apjomīgu līdzekļu piešķiršanu, turklāt G20 grupas valstis ir devušas solījumu piešķirt līdzekļus sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs, tostarp gan ieguldot ilgtermiņa nodrošināšanā ar pārtiku, gan arī brīvprātīgi veicot divpusējas iemaksas Pasaules Bankas vismazākās aizsargātības sistēmā, tostarp infrastruktūras krīzes instrumentā un ātras sociālās reaģēšanas fondā;
Regrets that, while an effective response to the crisis would require a new and large injection of resources, and in spite of the G20 pledges to make 'available resources for social protection for the poorest countries, including through investing in long-term food security and through voluntary bilateral contributions to the World Bank's Vulnerability Framework, including the Infrastructure Crisis Facility, and the Rapid Social Response Fund', the World Bank has been left to react mainly through its own existing resources and facilities;
uzskata, ka šobrīd svarīgākais būtu vienkārši atbalstīt tos politikas virzienus, ar kuriem samazina nabadzību, vienlaikus nodrošinot nodokļu maksātāju līdzekļu vislabāko atdevi un arvien respektējot ikviena jaunattīstības valstu iedzīvotāja cilvēka cieņu;
Believes that the first priority should be simply to support policies that reduce poverty whilst obtaining the best value for taxpayers" money, guided by a recognition of the absolute human dignity of every single person in the developing world;