natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata ‐ ja augstas ražotspējas lauksaimniecības apgabali netiks aizsargāti pret plūdu radītajām sekām, strauji augošās ekonomikas var pieredzēt pēkšņu lejupslīdi savā attīstībā un strauji pieaugošu pārtikas nodrošinājuma problēmu; atgādina ‐ lai gan ir paredzams, ka Himalaju ledāju kušanas dēļ visu upju plūsmas tuvāko 20–30 gadu laikā palielināsies, ilgtermiņā tās ievērojami samazināsies; tādēļ uzskata, ka ir būtiski izstrādāt seku mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, lai risinātu ar turpmāko sausumu saistītos jautājumus;
Takes the view that, unless high-producing agricultural areas are protected from the effects of flooding, emerging economies could see an abrupt turnaround in their development and a rapidly growing food security problem; recalls that, while the melting of the glaciers in the Himalayas is expected, first of all, to increase river flows for 2-3 decades, the flows will decrease substantially in the longer term; deems therefore essential to develop mitigation and adaptation strategies to address droughts in the future;
uzskata, ka ir jāiegulda līdzekļi spēju veidošanā, jo spēcīgas ūdens apsaimniekošanas iestādes var nodrošināt noturīgus ieguvumus no ieguldījumiem ūdens efektīvas izmantošanas nodrošināšanā un racionalizēt ūdens piešķiršanu daudzajām tautsaimniecības nozarēm un šo nozaru ūdens izlietojumu pāri administratīvajām un politiskajām robežām;
Takes the view that investment in capacity building is necessary as sound water management institutions can ensure sustained returns on water efficiency investments and optimize the allocation and use of water by multiple economic sectors and across administrative and political borders;
stingri atbalsta Pasaules Aizsprostu komisijas ieteikumus, ar kuriem saskaņā par prioritāru pasākumu būtu uzskatāma pašreizējo infrastruktūru darbības optimāla uzlabošana, pirms tiek uzsākti jebkādi jauni būvniecības projekti; uzskata, ka ar visu ieinteresēto pušu dalību būtu jāveic jau uzbūvētu aizsprostu darbības periodiska pārskatīšana, lai izvērtētu dažādus jautājumus, tai skaitā aizsprostu drošību un iespēju pārtraukt šā aizsprosta ekspluatāciju;
Strongly supports the recommendations of the WCD according to which priority should be given to optimising the performance of existing infrastructure before building any new projects; considers that periodic participatory reviews should be carried out for existing dams to assess issues including dam safety and the possibility of dam decommissioning;
uzver, ka bez detalizētas aktuālas informācijas par teritorijām, kuras apdraud ar ūdeni saistīti riski, agrīno brīdinājuma sistēmu īstenošana, ledus ezeru pārraudzība un praktisku pasākumu nodrošināšana kalnu reģionos, lai ļautu tiem pielāgoties un mazināt klimata pārmaiņu sekas, būs ārkārtīgi sarežģīts uzdevums; atbalsta iniciatīvu, ko dēvē par Himalaju universitāšu konsorciju un ko uzsāka vietējās universitātes, lai sadarbotos, veicot zinātniskos pētījumus par šo jautājumu;
Highlights that, without detailed current information concerning areas at risk from water-related hazards, implementing early warning systems, monitoring glacial lakes and provide mountainous regions with practical measures for adaptation and mitigation of climate change will prove an insurmountable task; supports the initiative called Himalayan University Consortium, started by local universities to cooperate with further scientific studies in the matter;
konstatē, ka lielākā daļa aizsprostu ir plānoti, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem par upju plūsmām un pieņemot, ka plūsmas būs tādas pašas kā iepriekš; norāda, ka klimata pārmaiņu dēļ saistībā ar pamatkritērijiem, kas ietekmē aizsprostu būvniecības projektus, ir radušās milzīgas neskaidrības (jo klimata pārmaiņas neietekmē tikai vidējos, bet arī minimālos un maksimālos rādītājus); norāda arī, ka klimata pārmaiņas, visticamāk, vēl vairāk saasinās problēmas saistībā ar nogulsnēm, kuras krājas aiz aizsprostiem un netiek novadītas uz upes lejtecē esošajiem laukiem, kas nesaņem augsnes auglībai nepieciešamās barības vielas;
Notes that most dams are designed on the basis of historical data of river flows, with the assumption that the pattern of flows will remain the same as in the past; points out that climate change has introduced huge uncertainties in the basic parameters affecting dam projects (as climate change is not just about averages, but also about extremes); points out also that climate change is likely to exacerbate further the problems connected with sedimentation, whose accumulation behind these dams also deprives downstream plains of nutrients that are essential to soil fertility;
uzsver, ka lielos infrastruktūras objektus, kas ir būtiski ES politikas mērķu par ilgtspējīgu attīstību un uzlabotu pārtikas nodrošinājumu saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem veicināšanā, aizvien vairāk apdraud plūdu sekas un tie ir jāaizsargā; iesaka struktūrām, kas sniedz finansējumu (divpusējām palīdzības struktūrām, daudzpusējām attīstības bankām, eksporta kredītaģentūrām, EIB), nodrošināt, ka lēmums par aizsprosta būvniecību, kurai ir apstiprināts finansējums, ir pieņemts, īstenojot iepriekš apstiprinātu procesu tādu alternatīvu kā apūdeņošana, ūdens uzkrāšana un hidroenerģija izvērtēšanai un ievērojot Pasaules Aizsprostu komisijas pamatnostādnes; turklāt uzsver, ka pēkšņi plūdi un nogruvumi īpaši apdraud hidroelektrostacijas;
Stresses that major infrastructure facilities, vital to promoting the EU's policy objectives of sustainable development and enhanced food security in accordance with the Millennium Development Goals, are increasingly at risk from the effects of flooding, and must be safeguarded; recommends that financing agencies (bilateral aid agencies, multilateral development banks, Export Credit Agencies, EIB), should ensure that any dam option for which financing is approved results from an agreed process of ranking of alternatives regarding irrigation, water storage and hydropower and respect the WCD guidelines; further stresses that hydropower plants are also particularly at risk from flash floods and avalanches;
norāda, ka nelielas ūdens uzglabāšanas iekārtas var palielināt pretestību klimata pārmaiņām, sniedzot izmaksu ziņā izdevīgus risinājumus ūdens piegādei un sausuma seku mazināšanai, un uzlabot pārtikas nodrošinājumu, palielinot lauksaimniecības produktivitāti; norāda, ka no upes straumes nodalītas ūdenskrātuves, daudzfunkcionālu mazu ūdenskrātuvju sistēmas un gruntsūdens uzglabāšana arī ir uzskatāmas par iespējām ūdens uzglabāšanai nelielā apmērā;
Points out that small water storage facilities can increase climate resilience by providing cost-effective solutions to water supply and drought mitigation and improve food security by increasing agricultural productivity; points out that small storage options include off-stream reservoirs, networks of multipurpose small reservoirs and groundwater storage;
uzsver, ka nav daudz pierādījumu tam, ka lieli aizsprosti ir vienīgais, labākais vai optimālais risinājums elektrības nodrošināšanai, jo tie ne vienmēr uzlabo nabadzīgo un neaizsargātāko iedzīvotāju piekļuvi elektroenerģijai;
Stresses that there is little evidence to establish that big dams are the only, the best or the optimal solution to the electricity question as they do not necessarily improve access to power for the poor and vulnerable sections of society;
atgādina par pienākumiem saskaņot politikas nostādnes attīstības jomā; uzsver arī to, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, kā aizsprosti ietekmē upju lejteces reģionu iedzīvotājus, kuriem aizsprostu uzbūvēšana var būtiski mainīt dzīvi, piemēram, to dēļ var zust pārtikas nodrošinājums;
Recalls the obligations on Policy Coherence for Development; also stresses that greater attention should be paid to the impact of dams on populations living downstream, for which dam building might lead to fundamental changes, such as a loss of food security;
uzsver, ka aizsprostu būvniecība un nostiprināšana vismazāk attīstītākajās valstīs nav pietiekama, lai aizsargātu neaizsargātās teritorijas, un aicina saskaņot centienus, risinot problēmas cēloni, ne tikai simptomus, tādā veidā novēršot izšķērdīgu ES nodokļu maksātāju naudas izlietošanu;
Stresses that constructing and reinforcing dams in LDCs is not enough to safeguard vulnerable areas and calls for a concerted effort in dealing with the root of the problem, not merely the symptoms, thus preventing the wasteful spending of EU taxpayers' money;
novēršot aizvien lielāka plūdu biežuma un intensitātes pamatiemeslus, aicina ES uzņemties papildu saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai sasniegtu savu klimata jomā noteikto mērķi ‐ gaisa temperatūras pieauguma ierobežošanu 2°C virs līmeņa, kas bija vērojams pirmsrūpniecības laikmetā;
Calls on the EU, in addressing the root causes of the increased frequency and intensity of floods, to make further commitments in greenhouse gas reductions so as to meet its objective of limiting climate change to 2°C above the preindustrial level;
mudina ES plaši īstenot un veicināt melnā oglekļa emisijas samazināšanas pasākumus, piemēram, ogļu, naftas un gāzes ieguves un transportēšanas laikā izdalītā metāna atgūšanu, metāna emisijas ierobežošanu atkritumu apsaimniekošanas jomā un tīras sadegšanas krāsnis ēdiena gatavošanai mājsaimniecībās, kas palīdzēs cīnīties pret klimata pārmaiņām un samazināt ledāju atkāpšanos;
Urges the EU to widely implement and promote emission reduction measures targeting black carbon, such as the recovery of methane from coal, oil and gas extraction and transport, methane capture in waste management and the use of clean-burning stoves for residential cooking, which will contribute to combating climate change and to reducing glacial retreat;
atkārtoti pauž pārliecību, ka mazu hidroelektrostaciju aizsprosti ir ilgtspējīgāks un ekonomiski dzīvotspējīgāks risinājums nekā lielas hidroelektrostacijas; īpaši uzsver, ka decentralizētas maza mēroga stacijas (mikro hidroenerģijas stacijas, atsevišķām mājām pielāgotas saules elektroenerģijas sistēmas, vēja un biomasas enerģijas sistēmas), kuru darbībā tiek izmantoti vietējie atjaunojamie resursi, ir piemērotāki lauku apvidiem, kas atrodas tālu no centralizētajiem piegādes tīkliem;
Reiterates its conviction that small hydropower dams are more sustainable and economically viable than large hydropower; in particular, stresses that decentralised, small-scale options (micro hydro, home-scale solar electric systems, wind and biomass systems) based on local renewable resources are more appropriate in rural areas far away from centralised supply networks;
uzsver, ka melnais ogleklis kā oglekļa dioksīds joprojām ir izplatītākais ledāju atkāpšanās iemesls; īpaši atgādina, ka melnais ogleklis un ozons zemākajos atmosfēras slāņos ir kaitīgi gaisa piesārņotāji, kas nodara kaitējumu veselībai un samazina paredzamo dzīves ilgumu, kā arī paātrina sniega un ledus kušanu visā pasaulē, tai skaitā Arktikā, Himalajos un citos ledāju un sniega klātos reģionos; uzsver to, ka ozons ir arī kaitīgākais gaisa piesārņotājs, kura dēļ samazinās augu ražība, un tādējādi tas ietekmē pārtikas nodrošinājumu; norāda, ka metāns ir svarīgs prekursors ozona veidošanās procesā un ka metāna emisiju samazināšana samazina arī ozona veidošanos;
Stresses that black carbon remains as prevalent a cause of glacial retreat as carbon dioxide; recalls, in particular, that black carbon and ozone in the lower atmosphere are harmful air pollutants which damage health, reduce life expectancy and exacerbate the melting of snow and ice around the world, including in the Arctic, the Himalayas and other glaciated and snow-covered regions; highlights the fact that ozone is also the most important air pollutant responsible for reducing crop yields, and thus affects food security; notes that methane is an important precursor to ozone formation and that reductions of methane emissions also reduce the formation of ozone;
mudina steidzami rīkoties, lai samazinātu melnā oglekļa un metāna emisijas, galvenokārt veicinot pētniecību un ieguldījumus tehnoloģijā, kas vērsta uz piesārņojošo emisiju samazināšanu un ir ātras darbības metode ledāju un sniega kušanas apturēšanai; iesaka, ka, ņemot vērā melnā oglekļa un metāna īso atmosfēras dzīves ciklu, daudzpusēji mazināšanas pasākumi, izmantojot ātras rīcības stratēģijas, varētu ievērojami un ātri mazināt ledus ezeru applūšanas radītos draudus;
Urges immediate action be taken with a view to reducing black carbon and methane emissions, mainly through the promotion of research and investments in technology aimed at reducing polluting emissions, as a fast-action method of halting glacial and snow melting; recommends that, given the short atmospheric life of black carbon and methane, combined mitigation by means of fast-action strategies could dramatically and rapidly alleviate the threat of GLOFs;
aicina ES veicināt to, ka (iespējams ANO aizbildnībā) tiek izveidota pasaules mēroga agrīnās brīdināšanas sistēma plūdu, zemes nogruvumu un cunami gadījumos, un nodrošināt, ka informācija par to nonāk jaunattīstības valstu attālākajos rajonos un to saņem visneaizsargātākie iedzīvotāji;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
aicina ES, ņemot vērā to, ka ledus ezeru pārplūšana parasti skar vairākas valstis, veicināt starpvalstu dialogus, lai izstrādātu politikas ar dabas katastrofām saistītu jautājumu risināšanai, ar kurām veicinātu atbilstošus ieguldījumus nolūkā aizsargāt Hindukušas un Himalaju reģiona valstis no plūdiem; mudina atzīt to, ka šo jautājumu nākas risināt nevis vienai, bet daudzām valstīm, un tādēļ prasa šā jautājuma risināšanā izmantot daudzpusēju pieeju;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
iesaka steidzami izveidot pārrobežu aģentūru Apvienoto Nāciju Organizācijas uzraudzībā ar skaidru mērķi, proti, apmainīties ar pieejamiem datiem, risināt ar ūdeni saistītu apdraudējumu pārrobežu problēmas un cēloņus un ierosināt atbilstošus pielāgošanās un ietekmi mazinošus pasākumus; uzsver, ka konfliktējošu valstu svarīgās sarunas par plūdu novēršanu un mazināšanu var izrādīties neiespējamas, ja tās nevadīs šāda aģentūra, kurai jāpieņem galīgais lēmums; uzsver, ka ledāju reģionus, kuros bieži sākās plūdi, uzskata par stratēģiskas nozīmes punktiem, un tie veido robežas starp valstīm, tādēļ skartās puses var izrādīt atturību jautājumā par dalīšanos ar svarīgu informāciju;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
norāda, ka aizsprostu būvniecības projekti ietekmē starptautisko drošību; uzsver, ka šī ietekme var būt negatīva, izraisot pārrobežu konfliktus, sociālos nemierus un radot kaitējumu videi; taču atgādina, ka enerģijas un ūdens piegādes jautājumi var arī pozitīvi ietekmēt dialoga veidošanu starp robežvalstīm vai robežreģioniem;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
uzsver, ka, izvērtējot jebkādus plānus par aizsprostu būvniecību, būtu jāņem vērā pieci aspekti ‐ taisnīgums, efektivitāte, lēmumu pieņemšana, iesaistot visas ieinteresētās puses, ilgtspējība un pārskatatbildība; vispārējāk runājot, mudina, pieņemot lēmumus par aizsprostiem, pilnīgi ievērot cilvēktiesību jēdzienu; īpaši atgādina, ka gadījumos, kad projekti ietekmē pirmiedzīvotājus un vietējo cilšu iedzīvotājus, šādiem procesiem jānotiek saskaņā ar viņu brīvprātīgu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; aicina pirms jebkādu aizsprostu projektu apstiprināšanas veikt rūpīgus ietekmes novērtējumus, kuros tiek pilnībā izvērtētas pārredzami īstenotu aizsprostu projektu vides un sociālās izmaksas un iesaistīta sabiedrība;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
pauž bažas par to, ka Pasaules Banka ir iztērējusi vairāk nekā 100 miljardus ASV dolāru aizsprostu būvniecībai, galvenokārt liela mēroga eksportam paredzētas hidroenerģijas projektiem, kuru dēļ mājvietas zaudējuši aptuveni 40–80 miljoni cilvēku, ir zaudēti iztikas līdzekļi, nodarīts kaitējums ekosistēmām un jaunattīstības valstīm ir radīts pamatīgs parādu slogs;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
uzsver, ka cilvēkiem, kuriem aizsprostu būvniecības dēļ bija jāpārceļas dzīvot citur, būtu ne tikai jāsaņem finansiāla kompensācija, bet viņiem būtu jānodrošina arī spēja ilgtermiņā sagādāt sev iztikas līdzekļus;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
aicina vispusīgi, pārredzami un iesaistot visas ieinteresētās puses izvērtēt visu iespēju klāstu, lai samazinātu plūdu sekas un apmierinātu vajadzības pēc ūdens un elektroenerģijas, par prioritāti nosakot uz ekosistēmām balstītus risinājumus un pastāvošo sistēmu efektivitātes un ilgtspējības uzlabošanu;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
mudina ES turpināt izstrādāt tā dēvētās “soft-path” pārvaldības politikas nostādnes, risināt ar plūdiem saistītus jautājumus; atzīst, ka plūdu apstākļi nav statiski un kā tādiem tiem nepieciešama elastīga pieeja; aicina uzlabot plūdu prognozēšanu, atsevišķu ēku pielāgošanu plūdu gadījumiem un izstrādāt palieņu uzturēšanas un apvedceļu sistēmas;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūcija par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
ņemot vērā saistības, kas paredzētas visu ES dalībvalstu parakstītajā ANO Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, īpaši tā 11. pantā par tiesībām uz pārtiku,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmes (Romas Deklarācijas) mērķi līdz 2015. gadam par pusi samazināt badacietēju skaitu pasaulē,
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada septembrī, un īpaši Tūkstošgades attīstības 1. mērķi par galējas nabadzības un bada izskaušanas principu,
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības humāno palīdzību izstrādāto kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
ņemot vērā Londonā 1999. gada 13. aprīlī parakstīto Pārtikas palīdzības konvenciju, kuras mērķis ir veicināt nodrošinātību ar pārtiku pasaulē un uzlabot starptautiskās sabiedrības spēju reaģēt uz ārkārtas situācijām pārtikas jomā un citām jaunattīstības valstu vajadzībām pēc pārtikas,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
ņemot vērā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par nodrošinātību ar pārtiku deklarāciju 2009. gadā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (PLO) darbu pie “Brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par zemes un citu dabas resursu apsaimniekošanas atbildīgu pārvaldību”,
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
ņemot vērā PLO “Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku progresīvai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā”,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
ņemot vērā starpaģentūru ziņojumu G20 valstīm par pārtikas cenu nepastāvību “Cenu nepastāvība pārtikas un lauksaimniecības tirgos: politikas reakcija”, kas 2011. gada 2. jūnijā tika iesniegts G20 Francijas prezidentūrai,
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
ņemot vērā “ES Zemes politikas pamatnostādnes”, kas izstrādātas 2004. gada novembrī,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,