natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PE459.771v01-00 B7‑0235/2011 Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par konsekventu politiku attiecībā pret autoritāriem režīmiem, pret kuriem ES piemēro ierobežojošus pasākumus, kad to vadītāji īsteno personīgās un komerciālās intereses ES teritorijā
PE459.771v01-00 B7‑0235/2011 European Parliament recommendation to the Council on a consistent policy towards authoritarian regimes, against whom the EU applies restrictive measures, when they exercise their personal and commercial interests within EU borders
– ņemot vērā Padomes vadlīnijas attiecībā uz ierobežojošu pasākumu (sankciju) īstenošanu un novērtēšanu ES kopējā ārpolitikā un drošības politikā Eiropadome, Briselē, 2005. gada 2. decembrī, 6749/05 PESC 159 FIN 80.
– having regard to Council Guidelines on implementation and evaluation of restrictive measures (sanctions) in the framework of the EU CFSP European Council, Brussels, 2 December 2005, 6749/05 PESC 159 FIN 80.
A. tā kā nesenie nemieri Tuvajos Austrumos apliecināja, ka ir nepieciešama saskanīgāka un efektīvāka stratēģija pret autoritārajiem režīmiem, uz kuriem jau tiek attiecināti ES ierobežojoši pasākumi;
A. having regard to the recent upheavals in the Middle East which have demonstrated the need for a more coherent and effective strategy towards authoritarian regimes already targeted by EU restrictive measures,
B. tā kā autoritāro režīmu vadītāju personīgā labklājība bieži tiek iegūta vietējo iedzīvotāju korupcijas un resursu ekspluatācijas ceļā;
B. considering that the personal wealth of authoritarian leaders is often gained through corruption and exploitation of their peoples and resources,
C. tā kā autoritāro režīmu vadītāji bieži izmanto savu labklājību, lai saglabātu varu un apspiestu valstī dzīvojošās tautas;
C. noting that authoritarian leaders frequently use this wealth to bolster their power and oppress their peoples,
D. tā kā efektīvs līdzeklis pret autoritāro režīmu vadītājiem būtu viņus atturēt no iespējas gūt labumu no korupcijas un neļaut viņiem veikt naudas pārvietojumus,
D. being aware that an effective tool against authoritarian leaders would be to deter them from benefiting from the rewards of corruption and to attack their ability to move money,
• atteikt autoritāro režīmu vadītājiem un viņu tuvākajām aprindām tiesības iegādāties īpašumus vai turēt naudu ES valstīs;
• to deny authoritarian leaders and their prime associates the right to own property or hold money in EU countries
• liegt autoritāro režīmu vadītāju un viņiem tuvāko aprindu ģimeņu locekļiem iespēju izglītoties ES valstīs;
• to prevent authoritarian leaders and their prime associates from educating their families in EU countries
• liegt autoritāro režīmu vadītājiem un viņu tuvākajām aprindām iespēju ceļot ES;
• to prevent authoritarian leaders and their prime associates from travelling within the EU
• aizliegt autoritāro režīmu vadītājiem un viņu tuvākajām aprindām rīkoties uzņēmējdarbības interesēs ES;
• to prohibit authoritarian leaders and their prime associates from operating business interests within the EU;
4.4.2011 B7-0236/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
4.4.2011 B7-0236/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
par secinājumiem, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolnegadījuma Japānā
on the lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
PE459.772v01-00 B7‑0236/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par secinājumiem, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolnegadījuma Japānā
PE459.772v01-00 B7‑0236/2011 European Parliament resolution on the lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Direktīvu 2009/71/ Euratom , ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru,
– having regard to Council Directive 2009/71/EURATOM of 25 June 2009, on establishing a Community framework for the nuclear safety of nuclear installations,
– ņemot vērā Enerģētikas padomes 2011. gada 28. februāra un 21. marta secinājumus,
– having regard to the Energy Council's conclusions of 28 February and 21 March,
– ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus,
– having regard to the European Council's conclusions of 25 March,
– ņemot vērā iepriekšējo rezolūciju par desmito un piecpadsmito gadadienu kopš Černobiļā notikušās kodolkatastrofas,
– having regard to its earlier resolution on the 10th and 15th anniversary of the nuclear disaster at the Chernobyl site,
A. tā kā Japānas ziemeļaustrumos nesen notikušās zemestrīces rezultātā, kura prasījusi tūkstošiem upuru, pārstāja darboties vairāki Japānas kodolreaktori un tā kā zemestrīces izraisītā cunami paisuma viļņi, kas pārsniedza 10 metru augstumu, nopostīja ne vien esošos elektrotīklus, bet arī Fukušimas Daiichi atomelektrostacijas rezerves energoapgādes sistēmu un avārijas gadījumiem paredzēto energoapgādes sistēmu; tā kā, trūkstot dzesēšanas jaudai, pārkarsa daži no kodoldegvielas elementiem un sākās galvenā reaktora daļēja sabrukšana; tā kā līdz šim Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) to ir kvalificējusi kā nopietnu (6. pakāpes) negadījumu pēc starptautiskās kodolnegadījumu vērtēšanas skalas;
A. whereas the recent earthquake with thousands of victims in North-Eastern Japan led to the shutdown of a number of Japan's operational nuclear reactors and whereas the following tsunami with tidal waves higher than 10 meters destroyed not only the existing power grids but also the backup and emergency supply systems of the Fukushima Daiichi nuclear power plant; whereas the resulting lack of cooling capacity led to overheating of some of the nuclear fuel elements and to a meltdown of parts the core reactor; whereas so far the IAEA qualified these developments as a serious accident (level 6) on the international INES scale,
B. tā kā, ņemot vērā šos notikumus, ir vēlreiz rūpīgi jāizvērtē kodoldrošības standarti Eiropā;
B. whereas in the light of these developments a rethinking of nuclear safety standards in Europe is necessary,
C. tā kā par energoavotu sadalījuma noteikšanu Eiropas Savienībā joprojām ir atbildīgas dalībvalstis, vienlaikus kodoldrošība tomēr ir starptautiskas nozīmes jautājums, tādēļ to būtu efektīvāk jārisina, īstenojot ES reglamentējošās pilnvaras;
C. whereas the composition of the energy mix in the EU remains in the competence of the Member States but at the same time nuclear safety is a matter of transnational concern and should therefore be more effectively addressed within EU's regulatory competence,
D. tā kā saskaņā ar Komisijas datiem kodolenerģija 2008. gadā nodrošināja 13,4 % no ES kopējā iekšzemes energopatēriņa, un tiek prognozēts, ka, saglabājoties pašreizējām patēriņa tendencēm, 2030. gadā tie jau būs 15 %;
D. whereas according to Commission figures nuclear energy had a 13,4% share of EU's gross inland energy consumption in 2008 projected to increase to 15% in 2030 in a business as usual scenario,
E. tā kā 2010. gada maija ziņojumā „Projekts Europe 2030 ”, ko sagatavojusi Eiropadomes izveidotā t. s. pārdomu grupa, ir uzsvērts, ka Eiropas iedzīvotājiem jāsāk nopietni apspriest jautājumu par kodolenerģijas nepieciešamību Eiropā un ka Eiropa nevar atļauties iztikt bez šī energoavota,
E. whereas the May 2010 report "Project Europe 2030" by the reflection group established by the European Council stresses the need for Europeans to embark a serious discussion on the need for safe nuclear energy in Europe and that Europe cannot afford to relinquish this source of power,
7. pauž bažas par ziņojumiem, kuros minēts, ka īsi pirms Fukušimas kodolnegadījuma uzņēmums informēja regulatīvās iestādes par to, ka tas nav veicis vairākas kodolreaktora iekārtu pārbaudes; ņemot vērā šādas iespējamas regulatīvas kļūmes, prasa Komisijai izanalizēt regulatīvās uzraudzības efektivitāti, kompetenci un neatkarību Eiropā un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus par uzlabojumiem; šādā nolūkā prasa Komisijai izskatīt iespējas, pamatojoties uz WENRA , izveidot ES regulatīvo iestādi kodoldrošības jomā, kurai būtu nepieciešamā kompetence, lai nodrošinātu vienotu pieeju kodoldrošībai;
Expresses its concern about reports according to which the operating company has informed the regulatory authorities about several inspection failures shortly before the Fukushima nuclear accident occurred; asks the Commission in the light of such potential regulatory failures to analyse the effectiveness, competences and independence of the regulatory supervision in Europe and to suggest improvements, where necessary; asks the Commission to this end to examine possibilities to establish an EU nuclear safety regulatory authority on the basis of the WENRA framework with the necessary competences to ensure a common approach to nuclear safety;
8 prasa veidot vienotu pieeju attiecībā uz drošības jomu, kurā tiek ietverti drošības standarti, spēcīga un neatkarīga regulatīvā iestāde, atbilstīgi finanšu resursi un cilvēkresursi, kā arī pilsoņu pienācīga informēšana;
8 Calls for a holistic approach towards safety culture, which includes safety standards, strong and independent regulatory body, appropriate financial and human resources as well as adequate information to the citizens;
11. prasa pilnīgi izmantot Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā ( NSCI ), kura darbība aptver visu pasauli, lai, piemēram, finansētu darbības Japānā, un pastiprināt NSCI un SAEA Starptautiskā seismoloģiskās drošības centra ( ISSC ) sadarbību;
Asks for a full use of the worldwide geographic scope of the Nuclear Safety Co-operation Instrument (NSCI), for instance to finance activities with Japan, and a reinforced cooperation between the NCSI and the IAEA international Safety Seismic Centre (ISSC);
4.4.2011 B7-0237/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
4.4.2011 B7-0237/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
par Komisijas paziņojumu „Secinājumi, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolnegadījuma Japānā”
on the Commission statement – Lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
PE459.773v01-00 B7‑0237/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas paziņojumu „Secinājumi, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolnegadījuma Japānā”
PE459.773v01-00 B7‑0237/2011 European Parliament resolution on the Commission statement – Lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Direktīvu 2009/71/ Euratom , ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru,
– having regard to Council Directive 2009/71/EURATOM of 25 June 2009, on establishing a Community framework for the safety of nuclear installations,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par kodoldrošību,
– having regard to the European Parliament's report on nuclear safety,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. februāra normatīvo rezolūciju par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni,
– having regard to the European Parliament's report on maximum permitted levels for foodstuffs and feedingstuff, of 16 February 2011,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. maija rezolūciju par kodoldrošības problēmu piecpadsmit gadus pēc Černobiļas avārijas un tās ietekmi uz veselību,
– having regard to the European Parliament's resolution on the problem of nuclear safety fifteen years after the Chernobyl accident, and its health consequences, of 3 May 2001,
– ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus,
– having regard to the European Council's conclusions of 25 March,
– ņemot vērā kodolnegadījumu Fukushima Daiichi atomelektrostacijā Japānā,
– having regard to the nuclear disaster at the Fukushima Daiichi nuclear power plant, in Japan,
A. tā kā kodolnegadījums Fukushima Daiichi atomelektrostacijā pēc zemestrīces un tai sekojošā cunami, kas sasniedza Japānu 11. martā, ir izraisījis tālejošas sekas, kuras pārsniedz mantisko vērtību sfēru, ietekmējot cilvēku veselību un vidi, un kuru apmērs vēl ir jānosaka;
A. whereas the nuclear accident in the Fukushima Daiichi nuclear power plant subsequent to the earthquake and ensuing tsunami that hit Japan on 11 March, has had far reaching consequences, beyond the material aspects, impacting on human health and the environment, the full extent of which is yet to be determined,
B. tā kā īstais dzesēšanas sistēmu izslēgšanās cēlonis bija elektroenerģijas pievades pārtraukums un tas izraisīja dažādas bīstamas situācijas Fukushima Daiichi atomelektrostacijā; un tā kā elektropievades bojājumi var atgadīties visās dalībvalstīs dažādu faktoru ietekmes rezultātā;
B. whereas the actual cause of the failure of the cooling systems, which lead to the various hazardous situations in the Fukushima Daiichi nuclear power plants, was the blackout of the power supply; and that power blackouts can occur in all the Member States due to a variety of factors,
C. tā kā, neskatoties uz galvenajām bažām, ko radījis negadījums Japānā, kodolenerģija visticamāk arī turpmāk būs daļa kopējā energoavotu sadalījumā, tostarp daudzās ES dalībvalstīs, un tāpēc jānodrošina augstākais iespējamais drošuma līmenis visās atomelektrostacijās, lai iespējami labi sagatavotos neparedzētām bīstamības situācijām;
C. whereas despite major concerns raised by the accident in Japan, nuclear energy will likely remain part of the current energy mix in the future, including in many EU member states and therefore the highest available levels of safety must be ensured in all power plants in order to prepare for unexpected hazardous situations in the best possible way,
D. tā kā Enerģētikas padomes secinājumos ir uzsvērta vispārējas enerģētikas stratēģijas nozīme, lai ES pilsoņiem, nozarēm un ekonomikai nodrošinātu drošu, ilgtspējīgu un finansiāli pieejamu enerģiju, dodot ieguldījumu Eiropas konkurētspējā, un šajā sakarībā ir atzīta pilnībā integrēta enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras nozīme;
D. whereas the Energy Council's conclusions underline the importance of a comprehensive energy strategy to ensure EU citizens, industry and economy with safe, secure, sustainable and affordable energy, contributing to European competitiveness, and recognise in this respect the importance of a fully integrated energy market and energy infrastructure,
E. tā kā kodolnegadījums atgādināja vajadzību pēc ievērojamām pārmaiņām Eiropas enerģētikas paradigmā, aicinot ātri veikt tādus pasākumus kā palielināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu, noteikt saistošu energotaupības mērķi līdz ar atbilstošiem nodokļu un finanšu stimuliem;
E. whereas the nuclear accident has reiterated the need for a major shift in Europe's energy paradigm with the call for a rapid introduction of measures such as increase in renewable energies, a binding energy savings target, together with the appropriate tax and financial incentives,
F. tā kā ir jāanalizē, kā veikt šīs lielās pārmaiņas Eiropas enerģētikas politikā, un tā kā ir vajadzīgas konsekventas atbalsta programmas atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanai, proti, atjaunīgai enerģijai un ir efektīvi jānovērš visi šķēršļi to plašākai izmantošanai;
F. whereas there is a need to analyse how this major shift in Europe's energy policy is to be achieved and for continued and consistent support schemes for renewable energy sources, namely renewable energies, and for effectively addressing any barriers to their wider deployment,
G. tā kā piegādes drošību nevajadzētu nodrošināt uz enerģijas ražošanas drošuma rēķina un prioritāte jāpiešķir pieprasījuma puses pasākumiem enerģijas jomā, un jānodrošina elektrības ražošanas veidu dažādība;
G. whereas security of supply should not be achieved at the expense of the safety of energy production-related activities, and priority must be given to demand side measures for energy and ensuring that the means for the production of electricity are diversified,
I. tā kā kodolnegadījuma sekas rada ietekmi arī aiz negadījuma valsts robežas un tādēļ jānotiek ciešai sadarbībai, koordinācijai un informācijas apmaiņai Eiropas Savienībā un ar trešām kaimiņvalstīm, lai labāk reaģētu uz iespējamu kodolnegadījumu;
I. whereas the consequences of a nuclear accident go beyond national borders, and therefore close cooperation, coordination and information within the European Union and with neighbouring third countries needs to be pursued in order to better manage an eventual nuclear accident,
J. tā kā kaimiņvalstis plāno būvēt atomelektrostacijas zonās ar augstu seismiskās aktivitātes un plūdu risku;
J. whereas neighbouring countries plan the construction of nuclear plants in areas of high seismic and floods risk,
K. tā kā ir acīmredzama nepieciešamība pēc atklāta sabiedrības dialoga par kodolenerģiju visās dalībvalstīs, lai uzlabotu sabiedrības informētību par kodolenerģijas izmantošanas sekām, pirms tiek pieņemti jebkādi politiski lēmumi;
K. whereas, there is a clear need for an open public dialogue on nuclear energy in every Member State in order to stimulate public awareness of the effects of nuclear power before any political decisions are taken,
L. tā kā uz pārredzamību un labu informētību balstītu demokrātisko procedūru veicināšanā jāiesaista visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoņi;
L. whereas a stepping up of democratic procedures based upon transparency and a high level of information need to be ensured with the involvement of all stakeholders, including citizens,
M. tā kā darba organizēšanā kodolenerģētikas nozarē Eiropā pašlaik izmanto apjomīgus apakšuzņēmuma līgumus, kas bieži nozīmē nepietiekamu apmācību, bīstamu riska līmeni darbiniekiem un visticamāk mazāku kopējo kontroli pār sistēmas uzticamību vissvarīgākajos procesu posmos;
M. whereas the organization of labour in the nuclear industry in Europe today takes the form of large-scale subcontracting, with training that is not always adequate, dangerous exposure levels for the workers concerned, and probably a loss of ultimate control over reliability at the most critical stages of processes,
N. tā kā EURATOM līgumu parakstīja 1957. gadā un ir jāpārvērtē tas, ko nākotnē var dot kodolenerģija, pret kuru attieksme EURATOM līgumā tika pausta pirms piecām desmitgadēm,
N. whereas the EURATOM treaty was signed in 1957 and expectations with regard to nuclear energy, to which the Euratom Treaty gave expression five decades ago, have to be reassessed,
2. atzīst, ka ir svarīgi uzreiz apkopot Fukushima Daiichi negadījumā gūtās atziņas un censties nodrošināt visaugstākā līmeņa drošumu saskaņā ar kodoldrošības pamatprincipiem;
Recognises that it is important to learn any immediate lessons from the Fukushima Daiichi accident and to aim for the highest levels of safety in line with the fundamental principles of nuclear safety;
6. kritizē Eiropadomes 2011. gada 24. un 25. marta lēmumu par to, ka noturības testiem jānotiek valsts iestāžu pārraudzībā un izmantojot profesionālapskati, nevis saskaņā ar kopēju Eiropas pieeju;
Criticises the decision of the European Council at its meeting on 24/25 March 2011 that stress-tests should take place under the auspices of national authorities and through peer review instead of by a common European approach;
8. aicina dalībvalstis sagatavot iespējamas stratēģijas vidēja termiņa un ilgtermiņa plāniem, lai atteiktos no kodolenerģijas, un pēc iespējas agrāk informēt pārrobežu reģionālās un vietējās iestādes par valstu programmām, ja ieviešanai visticamāk būs pārrobežu ietekme;
Calls on Member States to prepare possible strategies for a medium or long-term phasing out of nuclear energy and to inform cross-border regional and local authorities of their national programmes at the earliest possible date, if implementation is likely to have cross-border effects;
11. uzsver, ka jāveicina uz pārredzamību un augsta līmeņa informētību balstītas demokrātiskas procedūras, iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp arodbiedrības un pilsoņus;
Stresses that a stepping up of democratic procedures based upon transparency and a high level of information need to be ensured with the involvement of all stakeholders, including trade unions and citizens;
16. aicina Komisiju un dalībvalstis pārdomāt ES enerģētikas politiku, apsverot iespēju pieņemt jaunus tiesību aktus klimata jomā, iekļaujot augstākus mērķus un saistošus energoefektivitātes standartus, strauju atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas pieaugumu Eiropā kopā ar investīcijām attiecīgajā tīklā un uzglabāšanas infrastruktūrā, stimulus pētniecībai un inovācijām un enerģijas un CO 2 nodokļu ieviešanu ES līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt būtiskas investīcijas energoefektīvā infrastruktūrā, pielāgojot publiskā iepirkuma noteikumus par labu energoefektīviem risinājumiem;
Calls on the Commission and the Member States to reflect on the EU’s energy policy by considering the introduction of new climate legislation incorporating higher targets, binding energy efficiency standards; rapid increase of the amount of renewable energy sources in Europe with the investments into appropriate grid and storage infrastructure, incentives for research and innovation and introduction of energy and CO2 taxation at the EU level; further calls on the Commission and Member States to encourage significant investment into energy efficient infrastructure through public procurement rules which favour energy efficient solutions;
4.4.2011 B7-0240/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem
4.4.2011 B7-0240/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
PE459.777v01-00 B7‑0240/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par secinājumiem, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolnegadījuma Japānā
PE459.777v01-00 B7‑0240/2011 European Parliament resolution on the lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
– ņemot vērā iepriekšējo rezolūciju par desmito un piecpadsmito gadadienu kopš Černobiļā notikušās kodolkatastrofas,
- having regard to its earlier resolution on the 10th and 15th anniversary of the nuclear disaster at the Chernobyl site,
A. tā kā Japānas ziemeļaustrumos nesen notikušās zemestrīces rezultātā, kura prasījusi tūkstošiem upuru, pārstāja darboties vairāki Japānas kodolreaktori un tā kā zemestrīces izraisītā cunami paisuma viļņi, kas pārsniedza 10 metru augstumu, nopostīja ne vien esošos elektrotīklus, bet arī Fukushima Daiichi atomelektrostacijas rezerves energoapgādes sistēmu un avārijas gadījumiem paredzēto energoapgādes sistēmu; tā kā, trūkstot dzesēšanas jaudai, pārkarsa daži no kodoldegvielas elementiem un sākās galvenā reaktora daļēja sabrukšana; tā kā līdz šim Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) to ir kvalificējusi kā nopietnu (6. pakāpes) negadījumu pēc starptautiskās kodolnegadījumu vērtēšanas skalas;
A. whereas the recent earthquake with thousands of victims in North-Eastern Japan led to the shutdown of a number of Japan's operational nuclear reactors and whereas the following tsunami with tidal waves higher than 10 meters destroyed not only the existing power grids but also the backup and emergency supply systems of the Fukushima Daiichi nuclear power plant; whereas the resulting lack of cooling capacity led to overheating of some of the nuclear fuel elements and to a meltdown of parts the core reactor; whereas so far the IAEA qualified these developments as a serious accident (level 6) on the international INES scale,
B. tā kā, ņemot vērā šos notikumus un tiklīdz būs zināmi visi attiecīgie fakti, iespējams, būs vēlreiz rūpīgi jāizvērtē kodoldrošības standarti Eiropā;
B. whereas in the light of these developments a rethinking of nuclear safety standards in Europe maybe necessary once we have all the relevant facts available,