natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā, neskatoties uz to, ka 2000. gadā Savienība veidoja 25 % no pasaules IKP (rēķinot pēc pirktspējas paritātes principa (PPP)), pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patlaban tiek lēsts, ka 2020. gadā tā veidos tikai 18 % no pasaules IKP, kas norāda uz relatīvo ekonomikas rādītāju samazinājumu par 28 %;
whereas, while the Union accounted for 25% of world GDP in the year 2000 (measured at purchasing power parity (PPP)) at the launch of the Lisbon Strategy, it is now estimated that it will account for only 18% of world GDP in 2020, signifying a decline of 28% in its relative economic performance,
tā kā, neskatoties uz to, ka divas vislielākās attīstītās ekonomikas ‐Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis ‐ 2000. gadā veidoja 48 % no pasaules IKP (rēķinot pēc PPP), patlaban tiek lēsts, ka 2020. gadā tās veidos tikai 35 % no pasaules IKP, kas norāda uz kopīgo relatīvo ekonomikas rādītāju samazinājumu par 27 %;
whereas, while the two biggest developed economies, the Union and the United States, accounted for 48% of world GDP in the year 2000 (at PPP), it is now estimated that they will account for 35% of world GDP in the year 2020, signifying a decline of 27% in their relative joint economic performance,
tā kā, neskatoties uz to, ka divas lielākās jaunietekmes ekonomikas valstis ‐ Ķīna un Indija ‐ 2000. gadā veidoja 10 % no pasaules IKP (rēķinot pēc PPP), patlaban tiek lēsts, ka 2020. gadā tās veidos 25 % no pasaules IKP, kas norāda uz relatīvo ekonomikas rādītāju palielinājumu par 150 %;
whereas, while the two biggest emerging economies, China and India, accounted for 10% of world GDP in the year 2000 (at PPP), it is estimated that they will account for 25% of world GDP in the year 2020, signifying an increase of 150% in their relative economic performance,
Šis relatīvais Savienības IKP samazinājums atspoguļojas tās tirdzniecības rādītājos
This relative decline in the Union's GDP is mirrored in its trade performance
tā kā 1999. gadā Savienība veidoja 19 % no pasaules preču eksporta apjoma un tā kā 2009. gadā tā veidoja tikai 17,1 % no pasaules eksporta apjoma, kas norāda uz tās relatīvo eksporta rādītāju samazinājumu par 10 %;
whereas the Union accounted for 19% of world exports of goods in the year 1999 and whereas it accounted for 17.1% of world exports in 2009, signifying a decline of 10% in its relative export performance,
tā kā 1999. gadā Savienība veidoja 19,5 % no pasaules preču importa apjoma un tā kā 2009. gadā tā veidoja tikai 17,6 % no pasaules importa apjoma, kas norāda uz tās relatīvo importa rādītāju samazinājumu par 10 %;
whereas the Union accounted for 19.5% of world imports of goods in the year 1999 and whereas it accounted for 17.6% of world imports in 2009, signifying a decline of 10% in its relative imports,
tā kā laikā no 1999. gada līdz 2009. gadam pakalpojumu eksporta īpatsvars Savienības vispārējos eksporta rādītājos palielinājās no 26,7 % līdz 30,2 % Eurostat, ANO Pakalpojumu tirdzniecības datubāze.
whereas the share of export of services increased from 26.7% to 30.2% in the Union's global export performance between 1999 and 2009 Eurostat, UN Servicetrade.
tā kā 50 valstis (30, ja ES uzskata par vienu vienību) veido 80 % pasaules tirdzniecības;
whereas 50 countries (30 if the EU is counted as one entity) account for 80% of world trade,
Demogrāfiskās pārmaiņas
Demographic changes
tā kā ir paredzēts, ka Savienības iedzīvotāju skaits līdz 2035. gadam pieaugs par gandrīz 5 %, kam sekos vienmērīga iedzīvotāju skaita samazināšanās, un tā kā ir paredzams, ka Savienības darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits pēc 2010. gada sāks samazināties;
whereas the Union's population is projected to increase by almost 5% by the year 2035, followed by a steady decline thereafter, and whereas the Union's working age population is expected to start declining from the year 2010 onwards,
Savienības ekonomika ir lielā mērā atkarīga no tās līdzdalības ārējā izaugsmē
The Union's economy is highly dependent on participating in external growth
tā kā izaugsme, labklājība, darba vietas un Eiropas sociālā modeļa saglabāšana ir savstarpēji saistītas un papildina viena otru;
whereas growth, prosperity, jobs and maintaining the European social model are all interlinked and underpin each other,
tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka līdz 2015. gadam 90 % no pasaules izaugsmes apjoma tiks nodrošināti ārpus Savienības teritorijas;
whereas it is estimated by the Commission that, by 2015, 90% of world growth will be generated outside the Union,
tā kā tirdzniecības liberalizēšana nodrošina augstāku produktivitāti, palīdz palielināt ārējo konkurētspēju un nekavējoties varētu palīdzēt par vairāk nekā 1,5 % palielināt tiešo ekonomisko izaugsmi un sniegt būtisku labumu patērētājiem;
whereas trade opening leads to higher productivity, contributes to increased external competitiveness and could contribute immediately to more than 1.5% of direct economic growth and bring significant consumer benefits,
tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka 18 % no Savienības darbspējīgajiem iedzīvotājiem (36 miljoni darba vietu) ir atkarīgi no Savienības tirdzniecības rādītājiem un tā kā tirdzniecības liberalizācijas un pēdējo 10 gadu nodarbinātības rādītāju salīdzinājums rāda, ka tirdzniecības liberalizācijai seko nodarbinātības palielināšanās un jaunu darba vietu izveide;
whereas it is estimated by the Commission that 18% of the Union's labour force, or 36 million jobs, are dependent on the Union's trade performance and whereas the comparison between trade opening and employment over the past 10 years shows that trade opening goes together with employment and job creation,
tā kā, ņemot vērā Savienības demogrāfiskās prognozes un to negatīvo ietekmi uz izaugsmes potenciālu, ir sevišķi svarīgi izmantot un gūt labumu no izaugsmes potenciāla, ko rada pieaugoša produktivitāte un ārējā tirdzniecība;
whereas, bearing in mind the Union's demographic estimates and their adverse effects on the growth potential, it is paramount to harness, and benefit from, the growth potential inherent in increasing productivity, and the growth potential inherent in external trade,
Turpmākajā Eiropas stratēģijā par tirdzniecības politiku jāņem vērā ES rūpniecības nozaru un teritoriju īpatnības un atkarība no ārējās izaugsmes
A future European Strategy on Trade Policy should take the specific features of EU industries, territories and dependence on external growth into account
tā kā Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” ir ierosināti atbilstoši īstermiņa pasākumi, taču nav apsvērta Savienības nākotnes loma mainīgajā pasaulē;
whereas the Commission's Communication ‘Trade, Growth and World Affairs’ suggests proper short-term measures but fails to reflect on the Union's future role in a changed world,
tā kā Komisija iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm kā daļu no ES ieguldījumu politikas,
whereas the Commission proposed a regulation of the European Parliament and of the Council establishing transitional arrangements for bilateral investment agreements between Member States and third countries as part of the EU's investment policy,
Parlaments cerēja saņemt reālu nākotnes tirdzniecības stratēģiju, kurā ņemtas vērā vidēja termiņa un ilgtermiņa norises un kurš nav balstīts uz aplamiem pieņēmumiem par nemainīgu status quo pasaules tirdzniecības arēnā
Parliament expected to receive a real future trade strategy, which took account of mid- and long-term developments and did not build on the false assumption of a continuing status quo on the world trade stage
kopumā atzinīgi vērtē trīs stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz gudru, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi un Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” un lūdz Komisijai nākt klajā ar tālredzīgu un novatorisku jaunu stratēģiju attiecībā uz tirdzniecību un ieguldījumiem, kurā ņemti vērā jaunie ES uzdevumi;
Welcomes in general the triple objectives of Europe 2020 of smart, inclusive and sustainable growth and the Commission's Communication ‘Trade, Growth and World Affairs’, and urges on the Commission to present a forward-looking and innovative future strategy on trade and investment taking into account the new challenges of the EU;
pauž nožēlu, ka daudzi Globālās Eiropas stratēģijas mērķi vēl nav sasniegti, un būtu gaidījis kritiskāku šīs stratēģijas analīzi, lai gūtu labāku izpratni par to, kāpēc atsevišķos gadījumos nav izdevies sasniegt iecerēto;
Regrets that many targeted goals of the Global Europe Strategy have not been reached as yet and would have expected a more critical analysis of the Strategy with a view to a better understanding of certain failures to achieve;
uzstāj, ka Savienībai ir vajadzīga saskaņota ilgtermiņa tirdzniecības stratēģija, lai ņemtu vērā turpmākos uzdevumus un jo īpaši lielās jaunietekmes valstis; uzstāj, ka šādai stratēģijai jābūt balstītai uz pasaules tirdzniecībā pašreiz valdošo tendenču rūpīgu analīzi un Savienības iekšējo un ārējo attīstību, kā arī Eiropas uzņēmumu daudzveidību, to zinātību un tehnoloģiskajiem sasniegumiem; pauž nožēlu, ka paziņojumā nav sniegtas pamatotas prognozes attiecībā uz to, kā “tirdzniecības pasaule” no politikas plānošanas viedokļa varētu izskatīties piecpadsmit – divdesmit gadu perspektīvā; uzskata, ka šim pārskatam jānosaka Komisijas mērķi attiecībā uz tās divpusējām tirdzniecības attiecībām šajā periodā, ietverot skaidru ģeogrāfisko stratēģiju, piemēram, izveidojot jaunus nolīgumus vai mērķus, lai likvidētu tarifus un ar tarifiem nesaistītus šķēršļus tirdzniecībā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem;
Insists that the Union needs a coherent long-term trade strategy in order to take account of the challenges ahead and in particular of the major emerging countries; insists that such a strategy should be based on a thorough analysis of the current trends in world trade, the Union's internal and external development as well as the diversity of European enterprises, their know-how and their technological advances; regrets that the Communication fails to deliver a profound forecast of how the ‘world of trade’ could look in a policy-planning perspective of 15 to 20 years; considers that this review should establish the Commission's ambitions for its bilateral trading relationships over this period including a distinct geographical strategy, for example through the creation of new agreements or targets for eliminating tariffs and non-tariff barriers with its major trading partners;
aicina Komisiju sniegt šādas prognozes un līdz 2013. gada vasarai iesniegt pārskatītu vidēja termiņa un ilgtermiņa tirdzniecības stratēģiju, jo paziņojumā par tirdzniecību, izaugsmi un pasaules norisēm tas nav izdarīts;
Asks the Commission to deliver such a forecast as a basis and to present a revised mid-and long-term trade strategy by summer 2013, as the Communication on Trade Growth and World affairs fails to do so;
atgādina visām ieinteresētajām personām, ka mūsdienīgā tirdzniecības politikā ir jāņem vērā arī citas politikas jomas, piemēram:
Reminds all stakeholders that a modern trade policy is required to take into account other policy areas such as:
darba vietu nodrošināšana un radīšana;
securing and creation of jobs,
darba ņēmēju tiesības un SDO būtiskākie darba standarti;
labour rights and ILO core labour standards,
uzņēmumu sociālā atbildība;
corporate social responsibility,
lauksaimniecības politika;
agricultural policy,
vides politika;
environmental policy,
klimata pārmaiņas;
climate change,
nabadzības apkarošana ES teritorijā un ārpus tās;
the fight against poverty within and beyond the EU,
attīstības politika;
development policy,
patērētāju interešu un tiesību aizsardzība;
protection of consumer interests and rights,
izejvielu un energoapgādes drošība;
security of raw materials and energy supply,
kaimiņattiecību politika;
neighbourhood policy,
rūpniecības politika;
industrial policy,
īpašumtiesību, tostarp intelektuālā īpašuma tiesību, aizsardzība;
protection of property rights, including intellectual property rights,
tiesiskuma veicināšana;
promotion of the rule of law;
uzsver, ka Eiropas Parlamenta ar lielu balsu vairākumu pieņemtajās 2010. gada 25. novembra rezolūcijās attiecīgi par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434 .
Emphasises that the principles expressed in the resolutions of 25 November 2010 adopted by the European Parliament by a large majority on human rights, social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
, par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0446 .
, on corporate social responsibility in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0446 .
un par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0445 .
and on International trade policy in the context of climate change imperatives Texts adopted, P7_TA(2010)0445 .
paustie principi ir jāņem vērā horizontālā veidā, un ka sociālie, vides standarti un cilvēktiesības ir obligāti jāiekļauj visos brīvās tirdzniecības nolīgumos;
, respectively should be horizontally taken into account, and the inclusion of social, environmental standards and human rights should be binding in all FTAs;
uzskata, ka klimata jomas mērķus var sasniegt tikai sadarbībā ar lielākajiem ES tirdzniecības partneriem, kas vienlaikus ir lielākie CO2 emisiju radītāji;
Is of the opinion that achieving climate goals is possible only by cooperation with the EU's main trade partners, who at the same time are the biggest CO2 producers;
uzsver ‐ lai gan tirdzniecības politikā nedrīkst iekļaut liekus jautājumus, kuri nav tieši saistīti ar starptautisko tirdzniecību, to nevar skatīt izolēti, un uzsver, ka ir jārod līdzsvars starp Savienības komerciālajiem mērķiem un citiem tās ārpolitikas aspektiem, piemēram, vides stratēģiju, humanitārajiem mērķiem un ES agrākajām saistībām nodrošināt attīstības politikas saskaņotību; aicina Komisiju piešķirt augstu prioritāti ES tirdzniecības interesēm attiecībā uz tās tirdzniecības partneriem, veicot pārrunas par tirdzniecības nolīgumiem, un nodrošināt labāku iestāžu un starpiestāžu koordināciju tirdzniecības jautājumu risināšanā;
Emphasises that, while trade policy should not be unduly restrained with issues not directly related to international trade, it cannot be dealt with in a vacuum, and underlines the need to find a balance between the Union's commercial objectives and other aspects of its external policy, such as environmental strategy, humanitarian goals and the EU's earlier commitments to ensure Policy Coherence for Development; calls on the Commission to give high priority to the EU's trade interests vis-à-vis its trading partners when negotiating trade agreements and to achieve a better intra- and inter-institutional coordination when dealing with trade issues;
mudina turpmāk daudzpusējos un divpusējos tirdzniecības nolīgumus uzskatīt par neatņemamu ES ilgtermiņa rūpniecības stratēģijas sastāvdaļu, kas jo īpaši paredz Eiropas Savienības industriālās bāzes un tās nodrošināto darbavietu ilgtspējīgu atjaunošanu un stiprināšanu;
Urges that future multilateral and bilateral trade agreements must be part and parcel of a long-term EU industrial strategy in particular for the sustainable renewal and strengthening of the industrial fabric, and the jobs it provides, in the European Union;
uzsver, ka tirdzniecības politika ir svarīgs Savienības jaunās rūpniecības politikas elements un ka tirdzniecība jābalsta uz godīgu globālo konkurenci un pilnīgu savstarpīgumu, lai saglabātu Eiropā stipru ražošanas bāzi;
Emphasises that trade policy is an important element of the Union's new industrial policy and that trade should be based on fair global competition and full reciprocity to maintain a healthy manufacturing base in Europe;
atkārto, ka daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko simbolizē PTO, neapšaubāmi joprojām ir visefektīvākā sistēma brīvas un taisnīgas tirdzniecības panākšanai globālā mērogā; tomēr uzskata, ka PTO sistēma, jo īpaši tās Strīdu izšķiršanas padomes sistēma, ir jāreformē, lai palielinātu tās efektivitāti, un ES ir jāizstrādā priekšlikumi, ar kuriem stiprinātu PTO un paplašinātu tās regulējuma noteikšanas iespējas jaunās tirdzniecības politikas jomās, tostarp nodrošinot, ka PTO noteikumus interpretē un attīsta tā, lai sekmētu daudzpusējo vides nolīgumu saistību ievērošanu;
Reiterates that the multilateral trading system, embodied in the WTO, remains by far the best framework for achieving free and fair trade on a global basis; considers, however, that the WTO system, in particular the Dispute Settlement Body, should be reformed in order to increase its effectiveness and that the EU should develop proposals to strengthen the WTO and to extend its rulemaking capacity to new areas of trade policy including by ensuring that WTO rules are interpreted and developed in such a way as to support commitments made in multilateral environmental agreements (MEAs);
Parlaments uzskata brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) par svarīgiem tirgus piekļuves instrumentiem
Parliament sees Free Trade Agreements (FTAs) as important instruments for market access
atkārto, ka visiem jaunajiem ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem jābūt saderīgiem ar PTO prasībām, visaptverošiem, vērienīgiem ‐ arī attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, ‐ līdzsvarotiem un jāveicina savstarpēja piekļuve tirgum un jāpārsniedz gan esošās daudzpusējās saistības, gan saistības, kas sagaidāmas Dohas Attīstības programmas (DDA) sarunu sekmīga noslēguma rezultātā; atzinīgi vērtē dažās sarunās panākto progresu; taču pauž nožēlu, ka lielākā daļa sarunu vēl nav noslēgušās; lūdz Komisiju izvērtēt, ko varētu darīt vai mainīt, lai nepabeigtās BTN sarunas noslēgtu labāk un drīzāk, bet nekaitējot Eiropas interesēm, jo saturam vienmēr jābūt svarīgākam par termiņu; lūdz Komisiju izvērtēt, kāda varētu būt to ietekme darbavietu ziņā, jo īpaši ar mērķi pielāgot savas pilnvaras, lai varētu noslēgt ES izaugsmei ilgtermiņā izdevīgus BTN; lūdz Komisiju izvērtēt iespēju divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut PTO strīdu izšķiršanas mehānismus; lūdz Komisiju mazināt sarežģījumus, ko rada t. s. “spageti bļodas efekts”, piemēram, vienojoties par daudzpusējiem izcelsmes noteikumiem; aicina, kur iespējams, integrēt ilgtspējības nodaļu, kas ir saistīta ar drošības klauzulām, lai tā BTN aptvertu tādas jomas kā tirdzniecība, vide, ražošana un apstrāde;
Reiterates that all new FTAs concluded by the EU should be WTO-compatible, comprehensive, ambitious including with regard to sustainable development, balanced and lead to real reciprocal market access and go beyond both existing multilateral commitments and those expected to result from a successful conclusion of the DDA; welcomes the progress made in some negotiations; at the same time regrets that most of the negotiations have not yet been concluded; asks the Commission to analyse what could be done or changed in order to conclude outstanding FTA negotiations better and faster, though never at the expense of sacrificing European interests as content should always take precedence over timing; asks the Commission to analyse the possible impact in terms of jobs, in particular, in order to adjust its mandates to be able to conclude FTAs with long-term benefits for EU growth; asks the Commission to analyse the possibility of including WTO dispute settlement mechanisms in bilateral Free Trade Agreements; asks the Commission to reduce the Spaghetti-Bowl Effect, e.g. by negotiating multilateral rules of origin; calls for the integration of a sustainability chapter, which is connected to safeguard clauses, to cover areas such as trade, environment, production and processing within FTAs;
atgādina Komisijai, ka tādas sistēmas ietvaros, ar ko izveido tirdzniecības prioritātes grafika un stratēģisko ģeogrāfisko teritoriju aspektā, jāveic Eiropas interešu visaptverošs, objektīvs un neaizspriedumains novērtējums pirms lēmuma pieņemšanas par turpmākajiem BTN partneriem un sarunu pilnvarām; uzsver, ka sarunas par BTN jāveic ar valstīm, par kurām ir saimnieciska interese, ievērojot tādus galvenos principus kā savstarpīgums, abpusēja tarifu atcelšana, ar tarifiem nesaistītu šķēršļu novēršana, muitas nodokļa atmaksas režīma aizliegums un augsta izcelsmes noteikumu sliekšņa vienota piemērošana; atgādina Komisijai un Padomei, ka, lemjot par pilnvarām, nopietni jāņem vērā Parlamenta uzskati; aicina Komisiju veikt detalizētus ietekmes novērtējumus, jo īpaši par ietekmi uz dažādām ES rūpniecības nozarēm un sektoriem, detalizēti apspriežoties ar visām iesaistītajām pusēm pirms sarunu noslēgšanas un regulāri nolīguma īstenošanas laikā; norāda Komisijai un Padomei, ka, ja tās vēlas, lai Parlaments savas piekrišanas pilnvaras īstenotu atbildīgi, tas ir jāiesaista ikvienā procedūras fāzē ‐ no vienošanās par sarunu pilnvarām līdz katram sarunu posmam;
Reminds the Commission to carry out – within a framework defining trade priorities in terms of timetables and strategic geographical areas – a thorough, impartial and unprejudiced ex-ante evaluation of European interests before deciding on future FTA partners and negotiation mandates; emphasises that FTAs should only be negotiated with countries of economic interest and should respect key principles such as reciprocity, zero for zero tariff dismantling, removal of non-tariff barriers, prohibition of duty drawback regimes, and uniform application of a high rules-of-origin threshold; reminds the Commission and the Council to take seriously into account Parliament's views when deciding about the mandates; calls on the Commission to carry out extensive impact assessments, in particular with regard to the impact on the various EU industries and sectors by in-depth consultations with all the parties concerned, before the conclusions of negotiations and regularly during the duration of the agreement; points out to the Commission and the Council that if they want Parliament to exercise its assent powers responsibly, they must involve Parliament at every stage from the agreement of the negotiating mandate and through each round of negotiations;
Parlaments pieprasa lielākus un labākus rezultātus augsta līmeņa dialogos ar nozīmīgākajiem tirdzniecības partneriem, piemēram, ASV, Ķīnu, Japānu un Krieviju
Parliament demands more and better results from high-level dialogues with major trading partners such as the US, China, Japan and Russia
uzsver, cik svarīgi ir gūt panākumus tirdzniecības attiecībās ar ES nozīmīgākajiem tirdzniecības partneriem, piemēram, ASV, Ķīnu, Japānu un Krieviju, saistībā ar tarifu un ar tarifiem nesaistītu šķēršļu novēršanu, jo īpaši attiecībā uz tehniskajiem standartiem, intelektuālā īpašuma tiesībām, piekļuvi tirgum, publisko iepirkumu un izejmateriālu piegādi; tomēr pauž nožēlu, ka līdz šim šajās jomās nav izdevies gūt vērā ņemamus sasniegumus; tādēļ mudina Komisiju sarunās būt proaktīvākai, lai gūtu panākumus ES tirdzniecības attiecībās ar minētajām valstīm un aicina tirdzniecības partnerus darīt tāpat;
Stresses the importance of making progress in our commercial relations with major trading partners such as the US, China, Japan and Russia aimed at eliminating tariff and non-tariff barriers, in particular in respect of technical standards, intellectual property rights, market access, public procurement and supply of raw materials; regrets, however, that insufficient progress has been made so far in these areas; therefore urges the Commission to conduct more proactive negotiations with a view to successful progress in our trade relations with these countries, and encourages our trading partners to do the same;