natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka ikvienā ES brīvās tirdzniecības nolīgumā būtisks komponents ir ilgtspējīgai attīstībai veltīta nodaļa, un aicina abas puses vienoties par vērienīgu nodaļu, kurā atspoguļotos kopīgās saistības veicināt ilgtspējīgu attīstību un integrējošu izaugsmi, pamatojoties uz kopīgu vērtību apziņu; mudina Komisiju iekļaut juridiski saistošas klauzulas par cilvēktiesībām, sociālajiem un vides standartiem un uzņēmumu sociālo atbildību un šo standartu piemērošanu, paredzot pasākumus pārkāpumu gadījumā;
Recognises that a sustainable development chapter is an essential part of any EU FTA and calls on both sides to agree to an ambitious chapter which reflects the common commitment to promoting sustainable development and inclusive growth on the basis of shared values; urges the Commission to include legally binding clauses on human rights, social and environmental standards and their enforcement, with measures in the event of infringement;
aicina šajā sadaļā iekļaut prasību ievērot atbilstību vismaz SDO astoņām pamatkonvencijām un četrām prioritārajām konvencijām un starptautiski atzītiem vides standartiem un nodrošināt arī stimulus uzņēmumiem, lai tie uzņemtos saistības uzņēmumu sociālās atbildības jomā;
Asks that this chapter cover, as a minimum, compliance with the ILO's eight core conventions and four priority conventions and internationally agreed environmental standards, and also provide incentives to enterprises to enter into CSR commitments;
atzinīgi vērtē visus Indijas valdības centienus izskaust bērnu darbu; aicina Indijas valdību un Komisiju turpināt finansēt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt bērniem iespēju apmeklēt skolu;
Welcomes all efforts by the Indian Government to eradicate child labour; calls on the Indian Government and the Commission to continue funding activities aimed at allowing children to go to school;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES uzņēmumi, kuri izmanto speciālās ekonomiskās zonas, ievērotu darba pamattiesības un citas darba tiesības, kas izriet no Indijas ratificētajām SDO konvencijām;
Stresses the importance of ensuring that EU companies making use of Special Economic Zones respect fundamental labour rights or other labour rights based on ILO conventions that have been ratified by India;
uzsver, ka Eiropas Savienības un Indijas attiecībās būtiska nozīme ir cilvēktiesību, demokrātijas un drošības jautājumiem; tādēļ aicina abas puses panākt intensīvāku dialogu par vēl neatrisinātajiem jautājumiem, īpaši par stāvokli Kašmirā;
Stresses that human rights, democracy and security are essential elements of the relationship between EU and India; calls, therefore, on both sides to ensure that dialogue on open issues is stepped up, with particular reference to Kashmir;
stingri atbalsta praksi iekļaut ES starptautiskajos nolīgumos juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas, kā arī tajos jāparedz skaidrs un precīzs apspriešanās mehānisms, kā paredzēts Kotonū līguma 96. pantā;
Firmly supports the practice of including legally binding human rights clauses in the EU's international agreements, with a clear and precise consultation mechanism modelled on Article 96 of the Cotonou Agreement;
aicina Komisiju un Padomi pirms brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanas pilnībā ņemt vērā ES rezolūcijās paustās prasības; atgādina, ka ir nepieciešama EP piekrišana, lai brīvās tirdzniecības nolīgums varētu stāties spēkā; aicina Komisiju un Padomi neierosināt nekādu nolīguma provizorisku piemērošanu, pirms nav saņemta EP piekrišana;
Asks the Commission and the Council to take fully into account the requests of the EP expressed in this resolution before concluding the FTA; recalls that the FTA requires the EP's consent in order to come into force; calls on the Commission and the Council not to propose any provisional application of the agreement before the EP has given its consent;
atzinīgi vērtē Indijas progresu, no attīstības palīdzības saņēmējvalsts kļūstot arī par līdzekļu devējvalsti;
Welcomes India's progress in becoming a donor as well as a beneficiary of development aid;
norāda ‐ ja Eiropas Savienības un Indijas ekonomiskā sadarbība būs balstīta uz kopīgu universālu vērtību sistēmu, šādas attiecības var kļūt par paraugu sadarbībai ar citām valstīm;
Points out that, if economic cooperation between the EU and India is based on a system of shared universal values, it may set a standard for cooperation with other countries;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāveltī īpaša uzmanība Indijas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) segmentam, tādēļ ierosina visās ES un Indijas attīstības sadarbības programmās paredzēt pasākumus uz tirgu orientētu vietējo projektu finansēšanas atbalstam, lai tādējādi stiprinātu MVU darbību;
Considers that the EU must pay special attention to the small and medium-sized enterprise (SME) sector in India, and therefore suggests that in all development cooperation programmes between the EU and India, SMEs be strengthened through measures to help finance market-driven local projects;
atzinīgi vērtē to, ka Indijā arvien vairāk ir pieejams mikrokredīts, kas atzīts par efektīvu līdzekli tādas attīstības veicināšanai, kuras virzītājspēks ir vienkāršie iedzīvotāji;
Welcomes the spread of microcredit throughout India, which has gained recognition as an effective way of creating grassroots-led development;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Indijas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and of India.
ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju ’Eiropa 2020 Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 .
having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434 .
having regard its resolution of 25 November 2010 on human rights and social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises – Tirdzniecības politika kā stratēģijas ’Eiropa 2020’ galvenā sastāvdaļa’ COM(2010)0612 /3,
having regard the Communication from the Commission entitled ’Trade, Growth and World Affairs - Trade Policy as a core component of the EU's 2020 strategy’ COM(2010)0612 /3,
ņemot vēra Komisijas paziņojumu ’ Šķēršļi tirdzniecībai un ieguldījumiem’, ko publicēja 2011. gada 10. martā,
having regard to the Commission's report on ’Trade and Investment Barriers’ published on 10 March 2011,
ņemot vērā 1991. gada 18. jūlija Hāgas kopējo deklarāciju par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu attiecībām ar Japānu,
having regard to the joint declaration on relations between the European Community and its Member States and Japan of 18 July 1991 done at the Hague,
ņemot vērā ES un Japānas 2001. gadā noslēgto nolīgumu par savstarpējo atzīšanu OV L 284, 29.10.2001.
having regard to the Mutual Recognition Agreement between the EU and Japan concluded in 2001 OJ L 284 of 29.10.2001.
ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā un publicēti 2011. gada 21. februārī,
having regard to the results of the Commission's public consultation on EU - Japan trade relations published on 21 February 2011,
ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. un 25 marta secinājumus,
having regard to the European Council's conclusions of 24/25 March 2011,
ņemot vērā plānoto ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Briselē 2011. gada 25. maijā,
having regard to the planned EU-Japan Summit, which should be held in Brussels on 25 May 2011,
tā kā uz noteikumiem balstīta daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko izveidoja Pasaules tirdzniecības organizācija (PTO), ir vispiemērotākā struktūra atvērtas un godīgas tirdzniecības regulēšanai un veicināšanai;
whereas the rule-based multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting open and fair trade,
tā kā ir svarīgi saprast, ka daudzpusējie un divpusējie nolīgumi ir daļa no starptautisko pasākumu kopējiem līdzekļiem, kā arī līdzsvarotu un papildinošu politisko un tirdzniecības attiecību standarta pazīmes;
whereas it is essential to understand multilateral, plurilateral and bilateral agreements as parts of a common toolbox of international affairs, and thus standard features of balanced and complementary political and trade relations,
tā kā ES būtu jāpilda saistības attiecībā uz līdzsvarota rezultāta panākšanu Dohas attīstības programmā, kas būtu vēlamā pieeja, tā atbalstot jaunattīstības valstu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, vienlaicīgi turpinot divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus ar citām rūpnieciski attīstītajām valstīm, kurās savstarpējos ieguvumus un ekonomikas izaugsmi var reāli panākt īsākā laika periodā;
whereas the EU should remain committed to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA) as its preferred approach, which would support developing countries’ integration into the international trading system, while progressing in parallel with bilateral and plurilateral trade agreements with other industrialised countries where mutual benefits and economic growth can be realistically delivered in a shorter timeframe,
tā kā 2009. gadā ES un Japāna kopā veidoja vairāk nekā vienu ceturtdaļu no pasaules kopējā IKP un vairāk nekā 20 % no pasaules tirdzniecības;
whereas in 2009 the EU and Japan represented together more than a quarter of world GDP and more than 20% of world trade,
tā kā Japāna un ES veic būtiskus savstarpējus ieguldījumus ekonomikā, ārējo tiešo ieguldījumu kopējam apjomam 2009. gadā sasniedzot EUR 200 miljardus;
whereas Japan and the EU are significant investors in each other's economy with a combined volume of foreign direct investment worth €200 billion in 2009,
tā kā 2010. gadā ES un Japānas divpusējās tirdzniecības kopējais apjoms bija EUR 120 miljardi un Japāna IKP ziņā ir trešā lielākā tautsaimniecība pasaulē; Japāna ir sestā lielākā ES tirdzniecības partnere un ES ir Japānas trešā lielākā tirdzniecības partnere;
whereas in 2010 the total amount of bilateral trade between the EU and Japan, the third biggest national economy in the world in terms of GDP, was worth €120 billion; Japan being the sixth biggest trading partner for the EU, and the EU ranking third biggest trading partner to Japan,
tā kā Padome un Komisija atzīmējušas, ka Japānas spēja atcelt regulatīvās barjeras tirdzniecībai ir priekšnoteikums sarunu sākšanai par ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumu, tā veicinot abu stratēģisko tirdzniecības partneru ciešāku ekonomisko integrāciju;
whereas both the Council and Commission have noted that Japan's capacity to remove regulatory barriers to trade is a precondition for launching negotiations on the EU-Japan FTA, thus fostering closer economic integration between the two strategic trading partners,
tā kā ES un Japāna saskaras ar tādām līdzīgām problēmām kā Ķīnas politiskā un ekonomiskā spēka pieaugums, palēnināta ekonomikas izaugsme pēc pasaules finanšu krīzes, palēnināti demogrāfiskie procesi un steidzama nepieciešamība piekļūt izejmateriāliem un enerģijas avotiem, kā arī nodrošināt cenu stabilitāti, lai sekmētu attiecīgo nozaru attīstību;
whereas the EU and Japan are facing common challenges, such as the political and economic rise of China, economic slowdown in the aftermath of the global financial crisis, decreasing demographics, and a pressing need to access raw materials and energy sources, as well as ensuring price stability thereof, to boost their respective industries,
tā kā atvērta un godīga tirdzniecība ir iedarbīgs līdzeklis, lai sekmētu izaugsmi un sabiedrības labklājību, pamatojoties uz katras ekonomikas salīdzinošajām priekšrocībām un iespējamo sinerģiju, kas rodas no lielākas ekonomiskās integrācijas un jauniem ieguldījumiem uz zināšanām balstītā ekonomikā;
whereas open and fair trade is a powerful tool to create more growth and societal well-being, building on the comparative advantages of each respective economy and potential synergies flowing from a greater economic integration and new inputs to a knowledge-driven economy,
tā kā gan ES, gan Japānai kopumā ir zemi tarifi precēm, turklāt divas trešdaļas Savienības eksporta uz Japānu un vairāk nekā viena trešdaļa Japānas eksporta uz ES netiek aplikta ar muitas nodokli;
whereas both the EU and Japan have generally low tariffs on goods with more than two thirds of the Union's export value to Japan being duty-free and more than one third of Japan's export value to the EU,
tā kā, neraugoties uz šiem zemajiem tarifiem, ES un Japānas divpusējās tirdzniecības apjomi atpaliek no tiem, kurus ES īsteno ar citiem svarīgākajiem tirdzniecības partneriem, galvenokārt tāpēc, ka Japānas beztarifu barjeras negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu iespējas piekļūt tirgum;
whereas despite these low tariffs, bilateral trade volumes between the EU and Japan lag behind the bulk of the EU's trade exchanges with its other main trading partners, mostly because of the negative effects of Japanese non-tariff barriers (NTBs) on market access opportunities for European businesses,
tā kā Komisijas 2011. gada ziņojumā par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem norādīts uz šķēršļiem piekļuvei publiskajam iepirkumam, nepietiekamu starptautisko standartu atzīšanu saistībā ar medicīnas iekārtām un preferenciālas attieksmes izrādīšanu valsts vadošajiem finanšu pakalpojumu uzņēmumiem (piemēram, pasta pakalpojumiem) un tās ir trīs galvenās Japānas beztarifu barjeru jomas, par kurām ES rodas bažas;
whereas the Commission in its Trade and Investment Barriers Report 2011 has identified obstacles to access to public procurement, insufficient recognition of international standards with respect to medical devices, and preferential treatment for national champions in the financial services (e.g. postal service) as three major areas of EU concern with respect to Japan's NTBs,
tā kā valda uzskats, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un ievērošana Japānā ir augstā līmenī; Japānai un ES ir kopēji mērķi un pieejas ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītās jomās, izņemot attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un tās abas kā viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma parakstītājas ir apņēmušās dažādos veidos apkarot viltošanu un pirātismu;
whereas IPR protection and enforcement are judged to be of high quality in Japan; Japan and the EU share common objectives and approaches on matters related to IPR apart from on GIs, and have both committed to the plurilateral fight against counterfeiting and piracy as Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) signatories,
tā kā intelektuālā īpašuma tiesību jomai ir augsta pievienotā vērtība un piemīt izaugsmes potenciāls gan ES, gan Japānā, jo īpaši saistībā ar viedo produktu un pakalpojumu izstrādi;
whereas the ICT industry is a high-added value sector and a source of growth in both the EU and in Japan, especially with respect to further development of smart products and services,
tā kā visās tirdzniecības sarunās ar Japānu ir jārisina jautājumi par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību, nodrošinot, ka tirgus atvēršana nav pretrunā ne Eiropas, ne Japānas noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzību;
whereas questions of investment and trade in services need to be raised in all trade discussions with Japan, ensuring that market opening does not compromise either European or Japanese rules on the protection of public services and cultural diversity,
atkārtoti pauž solidaritāti Japānas iedzīvotājiem saistībā ar nesenajām dabas katastrofām;
reaffirming its solidarity with the Japanese people following the recent natural disasters,
uzskata, ka daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko simbolizē PTO, neapšaubāmi joprojām ir visefektīvākā sistēma atvērtas un godīgas tirdzniecības sasniegšanai globālā mērogā; uzskata, ka Eiropas Savienība un Japāna kopīgi var sekmēt minēto sarunu sekmīgu noslēgumu;
Considers that the multilateral trading system, embodied by the WTO, remains by far the most effective framework for achieving open and fair trade worldwide; believes that the European Union and Japan should contribute towards a successful conclusion of the DDA negotiations;
uzsver, ka atbalsta brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Japānu, bet nav apmierināts ar niecīgo progresu, kas augsta līmeņa grupā panākts dažos iepriekšējos gados; uzskata, ka Japānai jādod nopietni solījumi saistībā ar beztarifu barjeru atcelšanu un šķēršļu novēršanu, lai pirms sarunu sākšanas varētu piekļūt Japānas publiskajam iepirkumam;
Underlines that it is in favour of a free trade agreement between the EU and Japan but is not satisfied with the negligible progress in the High Level Group during the last few years; considers that Japan must make significant commitments on removing non-tariff barriers and obstacles to access to Japanese public procurement before negotiations are launched;
uzsver, ka tirdzniecības liberalizēšana starp ES un Japānu nedrīkstētu traucēt sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzībai, bet gan tām būtu jāpastāv līdzās un jāveicina regulatīvā konverģence un daudzpusējo standartu ievērošana jomās, kurās tie jau pastāv;
Stresses that trade liberalisation between the EU and Japan should coexist with, rather than hinder, rules on the protection of public services and cultural diversity, and foster regulatory convergence and adherence to multilateral standards where they already exist;
uzsver apņemšanos stiprināt tirdzniecības attiecības starp ES un Japānu, koncentrējoties uz beztarifu barjeru atcelšanu tirdzniecībai un ieguldījumiem, tostarp daudzu ierobežojošu noteikumu un regulatīvo pasākumu atcelšanu ES uzņēmumiem, kas vēlas iekļūt Japānas tirgū;
Stresses that it is committed to strengthening trade relations between the EU and Japan by focusing on the removal of non-tariff barriers to trade and investment, including numerous restrictive rules and regulatory measures for EU companies in accessing the Japanese market;
uzskata, ka tirdzniecības sarunās ar Japānu Komisijai prioritāri būtu jākoncentrējas uz šādu barjeru un šķēršļu novēršanu, jo tie visvairāk traucē Eiropas MVU ienākšanai Japānas tirgū;
Considers that, in trade negotiations with Japan, the Commission should concentrate, as one of its priorities, on removing those barriers and obstacles that are of greatest hindrance to market access for European SMEs;
uzskata, ka Japānas noteikto tarifu samazināšana vai atcelšana IKT produktiem, tostarp to sastāvdaļām un detaļām, uzlabotu konkurenci un ES radītu jaunas augstas kvalitātes darbavietas; turklāt prasa pastiprināt savstarpējo sadarbību starp ES un Japānu pētniecības un izstrādes jomā un jo īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma aizsardzības pastiprināšanu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem patentu birojiem;
Considers that reduction or elimination of Japanese tariffs on ICT products, including their parts and components, would step up competitiveness and generate new high-quality jobs in the EU; calls, in addition, for intensified mutual cooperation between the EU and Japan in the field of R&D and especially on IPR enforcement to accelerate the sharing of information on patents between the respective patent offices;
uzskata, ka Komisijas mērķiem attiecībā uz ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumu un jo īpaši sarunām par tirgus pieejamības paplašināšanu Eiropas uzņēmumiem būtu jāpievieno kopīgi pieņemtas un tālejošas apņemšanās ilgtspējīgas attīstības jomā;
Considers that the Commission's level of ambition in respect of the EU-Japan FTA, and especially increasing market access for European businesses, should be complemented by jointly agreed comprehensive sustainable development commitments;
uzsver, ka ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgums ne tikai sniegs labumu saistībā ar paplašinātu preču un pakalpojumu divpusējo tirdzniecību, bet arī veicinās sadarbību ES horizontālo prioritāšu jomā, piemēram, veicinās sadarbību inovāciju, regulatīvo sadarbību un cīņu pret tirgus noteikumu neievērošanu, kā arī ‐ kas nav mazsvarīgi ‐ sadarbību plašu vides problēmu risināšanā;
Emphasises that the EU-Japan FTA would not only yield benefits in terms of an increase in the bilateral trade in goods and services, but also foster cooperation on the EU's horizontal priorities, such as cooperation in the field of innovation, regulatory cooperation and the fight against market abuse, and, last but not least, cooperation on tackling broad environmental challenges;
aicina dalībvalstis un Komisiju visās tirdzniecības sarunās ar Japānu atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir popularizēt cilvēktiesības un sociālos un vides standartus;
Calls on the Member States and the Commission, in all trade discussions with Japan, to support and promote initiatives aimed at promoting human rights and social and environmental standards;
uzskata, ka ES un Japānas tirdzniecības attiecību vispārējai izvērtēšanai būtiski ir veikt plašu ilgtspējības un ietekmes novērtējumu; aicina Komisiju laikus iesniegt šādu novērtējumu, jo īpaši detalizēti norādot ar ES un Japānas tirdzniecības attiecību izvēršanu saistītās iespējamās priekšrocības un trūkumus visās iesaistījās nozarēs, jo īpaši visās rūpniecības nozarēs un visjutīgākajās no tām, piemēram, automobiļu, elektronikas, aviācijas un mašīnbūves ražošanas nozarēs;
Is of the opinion that a comprehensive sustainability and impact assessment is paramount to an overall assessment of EU-Japan trade relations; asks the Commission to present in due time such an assessment, detailing in particular the possible advantages and disadvantages of reinforced trading relations between the EU and Japan for all sectors involved, and in particular for all industrial sectors and those which are more sensitive, such as the automotive, electronics, aviation and machinery sectors;
iesaka ES un Japānas brīvas tirdzniecības nolīgumā ieviest efektīvus divpusējos drošības pasākumus, lai novērstu, ka ES vai Japānas rūpniecībai tiek vai var tikt nodarīts nopietns kaitējums, jo īpaši tādās ļoti jutīgās nozarēs kā automobiļu, elektronikas, aviācijas un mašīnbūves ražošanas nozare;
Recommends that effective bilateral safeguard measures be included in the design of an EU-Japan FTA to prevent a surge in imports that would cause, or threaten to cause, serious injury to EU and Japanese industry, especially in sensitive sectors such as the automotive, electronics, aviation and machinery industries;
pauž pārliecību, ka ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumam piemīt potenciāls, tādēļ tas varētu būt izdevīgs abu pušu tautsaimniecībai;
Expresses its conviction that the EU-Japan FTA has the potential to lead to a win-win situation, beneficial for both economies;
uzsver, ka Parlamentam būs jādod piekrišana gaidāmajam ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumam;
Emphasises that Parliament will be asked to give its consent to the potential EU-Japan FTA;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Member States and to the Government and Parliament of Japan.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūcija par Komisijas Zaļo grāmatu ’Meža aizsardzība un meža informācija ES ‐ gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām ( 2010/2106(INI) )
European Parliament resolution of 11 May 2011 on the Commission Green Paper on forest protection and information in the EU: preparing forests for climate change ( 2010/2106(INI) )
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu ’Meža aizsardzība un meža informācija ES − gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām’( COM(2010)0066 ),
having regard to the Commission Green Paper on forest protection and information in the EU: preparing forests for climate change ( COM(2010)0066 ),
ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. jūnija secinājumus par mežu sagatavošanu klimata pārmaiņām,
having regard to the Council conclusions of 11 June 2010 on preparing forests for climate change,