natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa starptautiskā līmenī panākt labāku atbalsta sadales koordinēšanu starp valstīm, lai risinātu problēmu saistībā ar “favorītiem palīdzības ziņā” un “palīdzības bāreņiem”; uzsver, ka mērķis palielināt atbalsta ietekmi un sasniegt labāku rezultātu / izmaksu lietderību nedrīkst praksē novest pie tādas attīstības politikas, kas izvairās no riska un koncentrējas tikai uz “neproblemātiskajām valstīm”; uzstāj, ka attīstības palīdzības piešķiršanas pamatkritērijiem arī turpmāk jābūt nabadzības izskaušanai un vajadzībām;
Calls for more effective international coordination of cross-country aid distribution in order to address the problem of ‘aid darlings’ and ‘aid orphans’; stresses that the aim to increase the impact of aid and to get more results/value for money should not lead to a risk-averse development policy which only focuses on ‘easy countries’; insists that poverty eradication and needs must remain the crucial criteria for the allocation of development aid;
uzsver diferencētas pieejas atbalsta efektivitātei nozīmīgumu, ņemot vērā attīstības līmeni saņēmējās valstīs (vismazāk attīstītajās valstīs, nestabilās valstīs un valstīs ar vidēju ienākumu līmeni) un to īpašās vajadzības; uzskata, ka, ņemot vērā nestabilo valstu lielo skaitu un apstākli, ka šīs valstis, kuru deficīts veido 75%, ir vistālāk no Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas, ir svarīgi pievērst šim jautājumam īpašu uzmanību;
Underlines the importance of a differentiated approach to aid effectiveness, taking into account the level of development of the receiving countries (least developed, fragile and middle-income) and their specific needs; highlights that, given the high number of fragile states and the fact that they are the furthest away from achieving the MDGs, accounting for 75 % of the deficit, it is important that special attention is given to this issue;
uzsver, ka vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana attīstības politikā ir nepieciešama, lai sasniegtu TAM un nodrošinātu labu pārvaldību; ar bažām konstatē ‐ lai gan Akras rīcības programmā pilsoniskās sabiedrības organizācijas atzītas par “pilntiesīgām attīstības dalībniecēm”, daudzas no tām saskaras ar tādu politiku un praksi, kas tām liedz šo lomu īstenot; plašākā mērogā aicina palīdzības sniedzējas valstis un partnervalstis vairāk atzīt parlamentu, vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un vairāk uzmanības pievērst valstu sistēmu pārredzamākai izmantošanai;
Stresses that the involvement of local authorities and civil society organisations in development policies is essential in order to achieve the MDGs and ensure good governance; notes that, although the AAA recognises them as ‘development actors in their own right’, many civil society organisations are faced with policies and practices that are undermining their role as development actors; calls, more broadly, on donors and partner countries to place the emphasis on greater recognition of the involvement of parliaments, local authorities and civil society, and on more transparent use of national systems;
norāda, ka ar finansiālo atbalstu vien nepietiek, lai nodrošinātu ilgtermiņa attīstību, un ka vietējām pašvaldībām un iekšzemes privātajam sektoram jāveic lielāks ieguldījums ar TAM saistītu projektu īstenošanā; uzsver privāto uzņēmumu, piemēram, mazo un vidējo uzņēmumu, nozīmi bagātības radīšanā un valstu atbildību stabilitātes un tiesiskuma nodrošināšanā; šajā ziņā uzsver labas pārvaldības nozīmi palīdzības saņēmējās valstīs;
Points out that financial aid is not in itself enough to guarantee sustainable development and that local government and the domestic private sector must play a major part in implementing MDG-related projects; emphasises the role played by private undertakings, such as small and medium enterprises, in wealth creation and the responsibility of States to guarantee stability and the rule of law; stresses, in that connection, the importance of good governance in recipient countries;
uzsver, ka par labas pārvaldības rādītājiem, no kuriem daži joprojām ir ļoti pretrunīgi, arī ir jādebatē, ņemot vērā to lietderību demokrātiskai līdzdalībai nepieciešamo līdzdalības pieeju kvalitātes noteikšanā;
Stresses that indicators of good governance – some of which remain highly controversial – should also be the subject of debate, given their value in determining the quality of the participatory approaches necessary for democratic ownership;
aicina partnervalstu valdības ievērot un uzsvērt centienus īstenot politisko, administratīvo un fiskālo decentralizāciju, kā arī pastiprināt vietējo un valsts mēroga attīstības plānošanas procesu koordināciju, sekmējot papildināmību un specializāciju, tomēr ņemot vērā vietējo autonomiju;
Calls on partner governments to value and step up efforts towards decentralisation (political, administrative and fiscal) and to enhance coordination between local and national development planning processes by contributing to complementarity and specialisation, with due regard for local autonomy;
aicina palīdzības sniedzējas valstis labāk koordinēt un savstarpēji saskaņot darbības, kā arī vienkāršot procedūras un virzīties uz ciešāku sadarbību ar privātajiem palīdzības sniedzējiem;
Calls on donor countries to coordinate and harmonise their efforts more effectively, to streamline their procedures and to work towards closer cooperation with private donors;
uzstāj, ka ir jāveicina un jāsekmē dienvidu-dienvidu sadarbība un trīspusējā sadarbība kā tādi atbalsta veidi, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, zināšanu apmaiņu un veiktspēju;
Urges that South-South and triangular cooperation be encouraged and promoted as forms of aid that help to improve quality and effectiveness and contribute to the exchange of knowledge and to capacity-building;
atgādina, ka visām valstīm ‐ palīdzības sniedzējām un palīdzības saņēmējām ‐ ir pienākums ievērot cilvēktiesības; uzsver, ka šīs saistības un atbildība attiecībā uz starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā ir būtiskas, lai īstenotu attīstības efektivitātes mērķi; tādēļ mudina Eiropas Savienību Pusanas forumā atbalstīt tādu saistošus pasākumu ieviešanu, kuri nodrošinātu, ka sniegtā palīdzība atbilst cilvēktiesību konvencijām;
Points out that all governments – donor and recipient – are bound by human rights obligations; stresses that these commitments, along with accountability under international human rights law, are crucial in order to ensure effective development; urges the EU, therefore, to advocate in Busan for the introduction of binding measures which will ensure that aid provision complies with human rights agreements;
uzsver, ka ir svarīgi rast līdzsvaru starp noteiktu politisko un fiskālo nosacījumu ievērošanu un tādām pieejām, kas vērstas uz izpildes rādītājiem, lai izvairītos no tā, ka striktas politiskas un izpildes prasības attur partnervalstu valdības no pašām savas politikas vai vēl riskantāku jaunu pieeju īstenošanas, tā vietā izvēloties sekot atbalsta sniedzēju norādījumiem;
Stresses the importance of striking a balance between the need to meet certain political and tax conditions and approaches based on performance indicators, so as to ensure that strict political and performance requirements do not deter partner country governments from implementing their own policies – and even experimenting with new, more adventurous approaches – rather than simply following donors' prescriptions;
atzinīgi vērtē Eiropas Savienības rīcības kodeksa attiecībā uz darba dalīšanu attīstības politikas jomā pieņemšanu un uzsver, ka līdz šim tā principi nav tikuši pilnībā piemēroti politiskās gribas trūkuma dēļ, kas kavē Eiropas atbalsta optimālu izmantošanu un neļauj ES ieņemt vadošo lomu darbu dalīšanas jomā saistībā ar Ceturto augsta līmeņa forumu;
Welcomes the adoption of the EU Code of Conduct on the Division of Labour in Development Policy and stresses that its principles have not been fully implemented to date owing to a lack of political will, which is preventing optimum use of European aid and undermining the EU's ability to be a driving force in the division of labour in the context of the fourth Forum;
aicina Eiropas Savienību paātrināt “Fast Track” iniciatīvu attiecībā uz darba dalīšanu, it īpaši koncentrācijas pa nozarēm īstenošanā, veicot reorganizāciju un kopēju plānošanu, kā arī veicināt valstu sistēmu izmantošanu nolūkā pildīt Parīzes deklarācijas saistības, kas paredz vairāk izmantot uz līdzdalību balstītu palīdzības novirzīšanas kārtību, it īpaši izmantojot budžeta atbalstu;
Calls on the EU to speed up the Fast Track Initiative on Division of Labour – in particular as regards concentration by sector – by means of reorganisation and joint programming, and to encourage the use of national systems in an effort to fulfil the undertaking given in the Paris Declaration to make greater use of aid delivery mechanisms based on ownership, inter alia through budget support;
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kura noteikta Zaļajā grāmatā par budžeta atbalstu un kuras galvenais mērķis ir partnervalstu iekšējās attīstības veicināšana, un prasa, lai tiktu precizēti atbilstības kritēriji budžeta atbalsta saņemšanai tā, lai izvairītos no iespējamas kontroles zaudēšanas vai šā palīdzības veida sliktas izmantošanas riska, ņemot vērā tādu elementu kā valstu korupcijas indekss;
Welcomes the Commission initiative outlined in the Green Paper on budget support, which seeks primarily to promote local development in partner countries, and calls for budget support eligibility criteria to be tightened up so as to prevent departures from agreed approaches and the misuse of this type of aid, with due account being taken of factors such as a country's corruption index rating;
uzsver valstu parlamentu lielo nozīmi jaunajā atbalsta struktūrā un atgādina nepieciešamību tiem palīdzēt nostiprināt likumdošanas spēju un veicināt nepieciešamās pārmaiņas, lai tie varētu pārbaudīt visus ar attīstību saistītos izdevumus;
Stresses the leading role of national parliaments in the new aid architecture, and the need to help them boost their law-making capacity and promote the necessary changes to enable them to scrutinise all development-related expenditure;
aicina valstu parlamentus pirms politiskā dialoga ar palīdzības sniedzējām valstīm uzsākšanas pieņemt valsts stratēģiskos dokumentus un ikgadējo budžetu, uzklausot pilsonisko sabiedrību un vietējās iestādes, lai piešķirtu pienācīgu nozīmi demokrātiskajai kontrolei;
Calls on national parliaments to adopt country strategy documents and annual budgets in consultation with civil society and local authorities in advance of any political dialogue with donors, so as to give full weight to democratic scrutiny;
šajā nolūkā atgādina saistības, kuras paredzētas Eiropas Savienības Padomes darbības sistēmā palīdzības efektivitātes jomā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts, konsolidētais teksts 18239/10
Recalls, in this connection, the undertaking given in the Operational Framework on Aid Effectiveness General Secretariat of the Council of the European Union, Consolidated Text 18239/10.
un kuru mērķis ir nodrošināt, ka saistībā ar procesiem partnervalstīs Savienības līdzekļu devēju sniegtais finansiālais atbalsts tiek demokrātiski kontrolēts;
adopted by the Council of the European Union, which is aimed at ensuring that financial aid provided by EU donors is subject to democratic scrutiny as part of the processes implemented by partner countries;
vērš uzmanību uz valsts finanšu augstāko revīzijas iestāžu būtisko lomu palīdzības sniegšanā valstu parlamentiem, tiem īstenojot ar attīstību saistīto izdevumu uzraudzības funkciju, un palīdzības efektivitātes veicināšanā;
Draws attention to the important role played by supreme audit institutions in assisting national parliaments in their task of scrutinising development-related expenditure and promoting aid effectiveness;
atgādina par risku, kas var rasties, padarot palīdzības efektivitāti par ļoti tehnisku jautājumu; uzsver nepieciešamību vairāk likt uzsvaru uz palīdzības ietekmes uz attīstību rādītājiem un veidu, kādā tā palīdz efektīvi izskaust nabadzību, veicināt dzimumu līdztiesību, mazināt nevienlīdzību un radīt bagātību; uzskata, ka attīstības jomā uz vietas iesaistīto publisko un privāto dalībnieku ciešāka sadarbība, kā arī pieredzes apmaiņas integrācija Parīzes deklarācijas un Akras rīcības programmas saistību piemērošanas jomā veicinās palīdzības efektivitātes programmas uzlabošanu;
Points out the danger of adopting a highly technical approach to aid effectiveness; stresses the need to place greater emphasis on indicators showing the impact of aid on development and on how effectively it contributes to eradicating poverty, promoting gender equality, reducing inequalities and creating wealth; believes that closer involvement of public and private development actors and the absorption of lessons learned from the implementation of the commitments made in the Paris Declaration and the AAA will help to improve the aid effectiveness programme;
aicina Savienību pārskatīt savu politiku darba dalīšanas jomā nolūkā raudzīties, lai netiktu pamesti novārtā transversālie jautājumi, piemēram, cilvēktiesības, sociālā integrācija, dzimumu līdztiesība, pilsonība un klimata pārmaiņas;
Calls on the EU to review its policies on division of labour so as to ensure that horizontal issues such as human rights, social inclusion, gender equality, citizenship and climate change are not overlooked;
apstiprina, ka ir svarīgi skaidri novērtēt iespējamos riskus, kas saistīti ar privātā sektora pastiprinātu iesaistīšanos, un ka tādēļ jādefinē skaidri kritēriji privātā sektora projektu atbalstīšanai, kā arī jāizstrādā labi ietekmes novērtēšanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka privātā sektora ieguldījumi ir ilgtspējīgi atbilstoši noteiktajiem starptautiskās attīstības mērķiem un nenozīmē atgriešanos pie saistītā atbalsta;
Maintains that it is important clearly to assess the potential risks associated with greater private-sector involvement, and that clear criteria for supporting private-sector projects should therefore be defined, while at the same time developing sound impact assessment mechanisms in order to ensure that private-sector investment is sustainable and consistent with agreed international development goals and does not mean a return to tied aid;
uzskata, ka, izstrādājot attīstības politiku, liela nozīme ir dzimumu līdztiesībai, un tādēļ prasa šā aspekta pilnīgu iekļaušanu atbalsta efektivitātes programmā, kā arī sieviešu organizāciju aktīvu līdzdalību visos attīstības procesos;
Considers gender equality to be a priority in the shaping of development policies, and consequently calls for it to be fully integrated into the aid effectiveness agenda, and for women's organisations to play an active part in all development processes;
uzsver, ka Ceturtajā augsta līmeņa forumā jānosaka arī pamats integrējošākai vispārējai partnerībai attīstības jomā, vairāk iesaistot jaunos palīdzības sniedzējus, it īpaši tās valstis, kuru pieeju neregulē globāli standarti palīdzības efektivitātes jomā; aicina ES uzņemties vadību šajā jomā, lai nodrošinātu, ka šādu valstu sniegtā palīdzība atbilst starptautiski atzītiem principiem oficiālās attīstības palīdzības jomā; uzskata, ka tas nedrīkstētu novest pie palīdzības efektivitātes un tās pamatprincipu nozīmes mazināšanās;
Stresses that the HLF-4 should also lay the foundations for a more inclusive global partnership for development, by involving emerging donors more closely, in particular those countries whose approach is not governed by the global norms on aid effectiveness; calls on the EU to take a leading role in this respect in order to ensure that aid from such countries is in accordance with agreed international principles in terms of official development assistance; takes the view that this should not lead to any watering down of aid effectiveness and the basic principles underpinning it;
uzskata, ka Eiropas Parlaments, ņemot vērā tā demokrātiskās kontroles lomu, arī turpmāk jāiesaista pašlaik notiekošajā atbalsta efektivitātes programmas pārveidošanā, tostarp atbilstoši piedaloties Pusanas sanāksmē;
Maintains that, in view of its role in exercising democratic scrutiny, Parliament should continue to be involved in the ongoing recasting of the aid effectiveness programme, including through appropriate participation in the Busan meeting;
aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis turpināt pievērst uzmanību palīdzības kvalitātei un veicināt uz attīstību vērstu starptautisko programmu;
Calls on the EU and its Member States to continue to give consideration to the quality of aid and to promote an international agenda which focuses on development;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 26. oktobra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu ‐ visas iedaļas (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD) ) un budžeta grozījumu vēstules Nr. 1/2012 ( COM(2011)0372 un Nr. 2/2012 ( COM(2011)0576 _par grozījumiem Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžetā
European Parliament resolution of 26 October 2011 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2012 as modified by the Council – all sections (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD) ) and letters of amendment Nos 1/2012 ( COM(2011)0372 and 2/2012 ( COM(2011)0576 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2012
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,
having regard to Article 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union and to Article 106a of the Treaty establishing the European Atomic Energy Committee,
ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0114 .
having regard to its resolution of 24 March 2011 on general guidelines for the preparation of the 2012 budget Texts adopted , P7_TA(2011)0114 .
ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2012. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi, I iedaļa ‐ Parlaments Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0140 .
having regard to its resolution of 6 April 2011 on the estimates of revenue and expenditure of Parliament for the financial year 2012 - Section I - Parliament Texts adopted , P7_TA(2011)0140 .
ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 26. maijā ( COM(2011)0300 ),
having regard to the Draft general budget of the European Union for the financial year 2012, which the Commission presented on 26 May 2011 ( COM(2011)0300 ),
ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2012. finanšu gada budžeta projektu Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0296 .
having regard to its resolution of 23 June 2011 on the mandate for the trilogue on the 2012 Draft Budget Texts adopted , P7_TA(2011)0296 .
ņemot vērā Padomes 2011. gada 25. jūlijā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu (13110/2011 – C7-0247/2011 ),
having regard to the Position on the Draft general budget of the European Union adopted by the Council on 25 July 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011 ),
ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2012 un Nr. 2/2012 attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza attiecīgi 2011. gada 17. jūnijā un 2011. gada 16. septembrī,
having regard to Letters of Amendment No 1/2012 and 2/2012 to the Draft general Budget of the European Union for the financial year 2012 presented by the Commission on 17 June 2011 and 16 September 2011 respectively,
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus ( A7-0354/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the other committees concerned ( A7-0354/2011 ),
atgādina, ka tādas saprātīgas, ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas veicināšana, kura rada darba vietas un augsti kvalificētu nodarbinātību, īstenojot stratēģijas “Eiropa 2020” septiņas pamatiniciatīvas, ir 27 dalībvalstu un ES iestāžu kopīgi apstiprināts mērķis; atgādina, ka šīs stratēģijas īstenošanai līdz 2020. gadam būs jāveic milzīgi un uz nākotni vērsti ieguldījumi, kas Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” ( COM(2010)0700 ) tiek lēsti ne mazāk kā EUR 1800 miljardu apmērā; tādēļ uzsver ‐ gan ES, gan dalībvalstu līmenī nepieciešamie ieguldījumi jāveic jau tagad, tos vairs neatliekot uz vēlāku laiku;
Recalls that the promotion of a smart, sustainable and inclusive economy, which creates jobs and high-quality employment by delivering on the Europe 2020 strategy's seven flagship initiatives is a jointly endorsed goal of the 27 Member States and the EU institutions; recalls that the implementation of this strategy will require a huge amount of future-oriented investment up to 2020, estimated at no less than EUR 1 800 billion by the Commission in its communication of 19 October 2010 entitled ‘The EU Budget Review’( COM(2010)0700 ); underlines, therefore, that necessary investments - at both EU and Member State level - must be made now and delayed no longer;
atgādina ‐ lai palīdzētu Eiropai pēc krīzes atveseļoties un kļūt stiprākai, 2012. gada budžeta stratēģijas centrā jābūt stratēģijai “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei;
Recalls that, in order to help Europe recover from the crisis and come out stronger, the Europe 2020 strategy for a smart, sustainable and inclusive growth must be at the centre of the 2012 EU budgetary strategy for 2012;
ņemot vērā šo situāciju, pauž nopietnas bažas par to, ka pašreizējās krīzes rezultātā dažās no minētajām jomām ir samazinājušies publiskie ieguldījumi, jo dalībvalstis ir veikušas budžeta pielāgojumus; prasa mainīt šo tendenci un pauž stingru pārliecību ‐ ja Savienība kā valstu kopums vēlas īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, ieguldījumi ir jānodrošina gan ES, gan dalībvalstu līmenī; uzskata, ka ES budžetam dalībvalstu ekonomikas atveseļošanas politikā ir nozīmīga loma kā sviras efekta radītājam, stimulējot un atbalstot dalībvalstu ieguldījumu izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā, un šim mērķim tas arī būtu jāizmanto; uzsver, ka minētais pilnībā atbilst Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada dinamikai, jo šā jaunā uzlabotas Eiropas ekonomikas pārvaldības instrumenta mērķis ir palielināt ES un dalībvalstu budžetu saskaņotību, sinerģiju un papildināmību, īstenojot kopīgi pieņemtos stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;
Is deeply concerned, against this background, that the current crisis has resulted in a drop in public investment in some of these areas because of the adjustments that Member States have made to their national budgets; calls for this trend to be reversed and firmly believes that investments need to be guaranteed both at EU and national level if the Union as a whole is to deliver on the Europe 2020 strategy; is of the opinion that the EU budget has a significant role to play as a leverage tool for Member States' recovery policies by triggering and supporting national investment to reinforce growth and employment and should be used as such; emphasises that this is fully in line with the dynamics of the European Semester, which, as a new mechanism for enhanced European economic governance, aims at increasing consistency, synergies and complementarities between the EU and the national budgets in delivering on the jointly agreed Europe 2020 goals;
vēlreiz atgādina, ka ES budžetu nevajadzētu uztvert un vērtēt vienkārši kā finanšu posteni, kas kā slogs pievienots dalībvalsts budžetam, bet, gluži pretēji, tas jāuztver kā iespēja ātrāk īstenot tās iniciatīvas un ieguldījumus, kas atbilst visas Savienības interesēm un nodrošina tai pievienoto vērtību un kas lielākoties pieņemti, kopīgi lemjot Parlamentam un Padomei, un tādējādi ir leģitīmi arī dalībvalstu līmenī;
Recalls, once more, that the EU budget should in no way be perceived and evaluated simply as a financial item added as a burden to national budgets but, on the contrary, is to be understood as an opportunity to gear up those initiatives and investments that are of interest and of added value to the Union as a whole, most of them co-decided by Parliament and the Council and thus legitimised also at national level;