natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka tagad, kad galīgajā lasījumā ir pieņemta pakalpojumu direktīva, Komisijas pienākums ir sniegt dalībvalstīm norādījumus un uzraudzīt, kā minētā direktīva tajās tiek īstenota; mudina dalībvalstu kompetentās iestādes sadarboties, lai garantētu saskaņotu īstenošanu visā Eiropas Savienībā; uzsver, ka tas ir ļoti nozīmīgi Eiropas Savienības ekonomikai, lai nodrošinātu atbilstīgumu ar Līguma noteikumiem un turpinātu pilnveidot iekšējo tirgu;
Highlights, following the final adoption of the Services Directive, the Commission's obligation to provide guidance to Member States and monitor their progress; urges the competent authorities in the Member States to cooperate so as to ensure consistent implementation across the European Union; stresses that this is essential for the European economy in order to comply with the Treaty provisions and to continue to complete the internal market;
uzsver, ka pakalpojumu brīva aprite ir viens no iekšējā tirgus stūrakmeņiem; norāda, ka pakalpojumu nozares īpatsvars nav mazāks par 70 % no IKP un darba tirgus; pieprasa pilnveidot veselības aprūpes dienestu sadarbību, īpaši attiecībā uz pacientu mobilitāti;
Underlines that the free movement of services is one of the cornerstones of the internal market; points out that the services industry accounts for no less than 70 % of GDP and the labour market; calls for improved cooperation between health services, in particular as regards patient mobility;
uzsver, ka Eiropā intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana un aizsardzība joprojām ir samērā dārga un laikietilpīga un tas mazina ar jaunradi saistītu konkurētspēju; standartizācijai nepieciešamā uzmanība nav veltīta ne Eiropas, ne dalībvalstu līmenī; atkārtoti aicina uzlabot pamatnosacījumus labākai intelektuālā īpašuma un patentu politikai, kas īstenojama, izmantojot ES mēroga standartus, labāku sadarbību starp valstu standartizācijas iestādēm un vienkāršotas procedūras; atkārto, ka pacientu drošības interesēs ir efektīvi jācīnās pret viltošanu (zāļu viltošanu);
Underlines that the enforcement and protection of intellectual property rights remains relatively costly and time-consuming in Europe, impeding innovation-related competitiveness; the issue of standardisation has received the necessary attention neither at European nor at national level; reiterates its call for an improvement in the framework conditions for a better intellectual property and patents policy, which is to be achieved through EU-wide standards, improved cooperation between national standardisation bodies and simplified procedures; reiterates the need effectively to address counterfeiting (drug counterfeiting) in the interests of patient safety;
pauž dziļu nožēlu, ka līdz šim nav izdevies pilnveidot Eiropas patentu politiku, un uzskata par nepieņemamu faktu, ka iekšējā tirgus jomā nav pieņemta vienota ES stratēģija par patentiem; norāda uz Eiropas Parlamentā notikušā Eiropas patentu regulas priekšlikuma pirmā lasījuma rezultātiem, kas var palīdzēt atrisināt Padomē pastāvošās problēmas; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt konkrētus priekšlikumus jaunai stratēģijai patentu jomā, lai tā savlaicīgi kļūtu par jaunu pamatu diskusijām Padomē; aicina dalībvalstis, pamatojoties uz iepriekšējām konsultācijām, pieņemt patentu efektīvu sistēmu, tai skaitā apsverot iespēju parakstīt Eiropas Patentu strīdu nolīgumu, lai pēc iespējas ātrāk garantētu procesa virzību un tiesisko drošību;
Regards as exceptionally regrettable the failure to make any progress with European patent policy and as unacceptable the failure to develop a uniform European patent strategy; draws attention to the outcome of its consideration of the European patent regulation at first reading, which points to a solution to the problems which have not yet been resolved in the Council; calls on the Commission immediately to submit proposals for a new patent strategy so that a fresh basis for negotiations in the Council can be established without delay; calls on the Member States to adopt an effective patent system based on past consultations, including consideration of participation in the European patent litigation agreement , to ensure progress and legal security as fast as possible;
atzinīgi vērtē sasniegumus, īstenojot pirmo rīcības plānu finanšu pakalpojumu jomā, un norāda, ka turpmākai Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmei ir būtiski svarīgi, lai pienācīgi funkcionētu finanšu tirgus; neatlaidīgi mudina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai visās dalībvalstīs pareizi tiek īstenoti ES tiesību akti par finanšu pakalpojumiem un lai mūsu starptautiskie partneri tos pilnībā ievērotu;
Welcomes the progress which has been made through the implementation of the first Financial Services Action Plan and points out that a properly functioning financial market is fundamental to the growth prospects of the European economy; strongly urges the Member States and the Commission to ensure that European legislation on financial services is correctly implemented in all Member States and is fully complied with by our international partners;
uzsver, ka pareizai vienotā tirgus darbībai ir būtiski svarīgi, lai efektīvi funkcionētu finanšu tirgi; uzskata, ka augstas kvalitātes finanšu produktu izveide, balstoties uz starpvalstu darījumiem, veicinās novatorisku uzņēmējdarbības vidi Eiropā; uzskata, ka jauninājumu un starptautisko finanšu darījumu straujš pieaugums ir jauns izaicinājums gan uzņēmējdarbības nozarei, gan starptautiskajai finanšu sistēmai; aicina Komisiju stiprināt pārredzamību un formulēt efektīvāku reglamentējošo politiku, lai veicinātu finanšu stabilitāti, patērētāju pienācīgu aizsardzību un tirgus integritāti; mudina Padomi un Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešami efektīvāki privātā kapitāla un drošības fondu kontroles noteikumi;
Points out that effective financial markets are fundamental to the proper functioning of a single market; believes that ensuring the development of high-quality financial products on a cross-border basis will contribute to an innovative business environment in Europe; believes that rapid innovation and growth in international financial transactions are creating new challenges for the business sector and for the international finance system; calls on the Commission to improve transparency and define more effective regulatory policies to promote financial stability, appropriate consumer protection and market integrity; urges the Council and the Commission to examine the need for more effective supervisory rules for private equity and hedge funds;
aicina dalībvalstis un Komisiju faktiski nodrošināt kapitāla brīvu apriti; pauž nožēlu par nesenajiem notikumiem starp dalībvalstu valdībām, kuras mēģināja kavēt uzņēmumu pārrobežu apvienošanos Eiropas Savienības iekšienē; atzinīgi vērtē to, ka šajā ziņā Komisija ir nepārprotami aizstāvējusi EK līguma principus; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt jaunus priekšlikumu, tai skaitā uzņēmējdarbības tiesību jomā, tiesību aktu projektus, lai sekmētu uzņēmumu un kapitāla mobilitāti Eiropas Savienībā; tas jo īpaši attiecas uz četrpadsmito direktīvu par uzņēmuma reģistrācijas vietas maiņu un uz Eiropas privātsabiedrībām;
Calls on the Member States and the Commission to make the free movement of capital a reality; deplores recent instances of national governments trying to impede cross-border mergers within the European Union; commends the Commission for its unambiguous defence of the EC Treaty in this regard; calls, therefore, on the Commission to propose, without delay, including in the area of company law, new draft legislation to facilitate the mobility of firms and capital in the European Union; this applies, in particular, to the 14th Directive on the transfer of the registered office and to the European Private Company;
aicina lielāku uzmanību pievērst citiem papildinošiem politikas virzieniem, kuri palīdzēs uzlabot iekšējā tirgus darbību; uzskata, ka it īpaši par prioritāti jāpadara transporta nozare un Eiropas komunikāciju tīklu (TENs) labākas loģistikas un ātrākas izvēršanas potenciāla demonstrēšana; atbalsta ES prezidējošās valsts Vācijas iniciatīvu šajā jomā;
Calls for more attention to be given to other flanking policies which will make the internal market work better; considers that priority should be given in particular to transport and to demonstrating the potential of better logistics and faster roll-out of the TENs; supports the EU German Presidency initiative in this area;
atgādina, ka brīva un godīga tirdzniecība vairo labklājību Eiropā un visā pasaulē; atzīmē, ka iekšējā tirgus uzņēmumi darbojas globālā vidē, kur tirgi un globālie tirgus dalībnieki ir savstarpēji atkarīgi; aicina dalībvalstis atturēties no protekcionisma; uzskata, ka, turpinot globālo ekonomikas integrāciju, Eiropas Savienībā var veicināt konkurētspēju, izaugsmi un darbavietu skaita palielināšanos; uzsver, ka nozīmīga ir starptautiskā sadarbība reglamentēšanas jomā, it īpaši attiecībā uz pārraudzību, regulatīvo reformu un vienkāršošanu; tomēr atgādina, ka starptautiska tirdzniecība dažās nozarēs var arī negatīvi ietekmēt visneaizsargātākos un zemāk kvalificētos darba ņēmējus;
Points out that free and fair trade enhances prosperity in Europe and the wider world; notes that companies within the internal market operate in a global environment, with interdependent markets and global players; calls on Member States to refrain from protectionism; considers that further global economic integration can boost competitiveness, growth and jobs in the European Union; points to the importance of international regulatory cooperation, especially in the fields of supervision, regulatory reform and simplification; notes, however, that international trade may also have negative consequences for the most vulnerable and least qualified workers in some sectors;
atgādina, ka uzņēmumu sociālo atbildību (USA) nevajadzētu uzskatīt par vienpusēju valsts uzspiestu pienākumu, kas uzņēmumiem uzliek jaunu juridisku slogu, kurš var samazināt konkurētspēju un darbavietu radīšanas iespējas; uzskata, ka tā vietā būtu jāievieš USA ar uzņēmumu fiskālām vai cita veida iniciatīvām, lai uzņēmumi paši brīvprātīgi uzņemtos sociālās funkcijas;
Points out that corporate social responsibility (CSR) should not be interpreted as being imposed unilaterally by the state, through new legal burdens on business, which would lead to a reduction in competitiveness and in the capacity to generate employment; believes that CSR should instead be brought into play through company initiatives, whether of a fiscal or other nature, so that companies voluntarily take on social interest functions;
norāda, ka nozīmīga ir starptautiskā sadarbība reglamentēšanas jomā, it īpaši attiecībā uz regulatīvo reformu un vienkāršošanu; uzskata, ka, lai saskaņā ar līdzsvara principu Eiropas uzņēmumu precēm un pakalpojumiem atvērtu ārvalstu tirgus, no jauna ir jāpastiprina sadarbība, kuras pamatā ir daudzpusība un demokrātiska pārskatatbildība; šajā sakarā uzsver, ka no jauna ir jālīdzsvaro Pasaules Tirdzniecības Organizācijas Valsts iepirkuma nolīgums, nodrošinot, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgās atkāpes, kas ir saglabātas vairākās parakstītāju pušu saistībās, tiek līdzsvarotas, Eiropas saistībās nosakot līdzīgu atkāpi vai noteikumu, kurš parakstītājām pusēm dod tiesības piešķirt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atvieglojumu režīmu ar noteikumu, ka šo režīmu bez diskriminācijas attiecina uz jebkuras parakstītājas puses jebkuru MVU;
Points to the importance of international regulatory cooperation, especially as regards regulatory reform and simplification; considers that cooperation on the basis of multilateralism and democratic accountability should be stepped up in order to open up foreign markets to European companies" products and services on a balanced basis; in this context, stresses the need to rebalance the World Trade Organization Government Procurement Agreement by ensuring that the exclusions in favour of SMEs retained in the commitments of several signatories are counterbalanced in the European commitments by a similar exclusion or a provision entitling the signatories to grant SMEs preferential treatment, provided that such treatment is extended without discrimination to any SME within any signatory;
uzskata, ka ES palīdzība trešo valstu valdībām tāda sociālā un vides regulējuma īstenošanā, kas atbilst starptautiskajām konvencijām, kā arī efektīvi pārbaudes režīmi ir papildu nosacījumi, lai uzlabotu USA Eiropas uzņēmējdarbībā pasaulē; uzsver, ka uzņēmējdarbības dialogā ar citiem tirgiem ir jāapspriež arī USA;
Believes that EU assistance to third-country governments in implementing social and environmental regulation consistent with international conventions, together with effective inspection regimes, are a necessary complement to advancing the CSR of European business worldwide; stresses that CSR must be part of the business dialogue with other markets;
uzsver, ka ir ļoti svarīgi veicināt ES investīcijas P&A, aptverot gan produktus, gan pakalpojumus;
Stresses the vital importance of boosting EU investment in R&D, embracing both products and services;
atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Septītā pamatprogramma, kuras galvenais mērķis stiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko pamatu, tādējādi nodrošinot augstu konkurētspēju starptautiskā mērogā; vēlreiz atkārto, ka svarīgs mērķis ir panākt pētniecības finansējumu 3 % apjomā no IKP, un aicina dalībvalstis izpildīt saistības, ko tās uzņēmās 2002 .gada pavasara Barselonas Eiropadomē; uzsver, ka sevišķi svarīgs ir Septītās pamatprogrammas mērķis un tās ieguldījums, lai Eiropas Savienību padarītu par pasaules nozīmīgāko pētniecības zonu; norāda, ka EP ir vairākkārt uzsvēris pētniecības un attīstības nozīmi un zināšanu aizvien lielāko lomu ekonomikas izaugsmes, sociālās un vides labklājības veicināšanā;
Welcomes the adoption of the Seventh Framework Programme (FP7), the main objective of which is to strengthen the scientific and technological basis of Community industry, thereby ensuring a high level of international competitiveness; reiterates, once again, the importance of research funding targets of 3 % of GDP and urges the Member States to honour the commitments into which they entered during the 2002 Spring European Council in Barcelona; emphasises the overriding aim of FP7 and its contribution towards the European Union becoming the world's leading research area; points out that it has repeatedly stressed the importance of R&D and the increased role of knowledge in fostering economic growth and social and environmental well-being;
atzīmē, ka atšķiras ASV un Eiropas Savienības investīcijas IST, rēķinot uz vienu darbinieku, un ka pastāv saistība starp investīciju līmeni informācijas un sakaru tehnoloģijās un produktivitātes pieaugumu; piekrīt, ka Eiropas Savienība ir jāsaglabā un jāturpina attīstīt augsti konkurētspējīgu informācijas un sakaru tehnoloģiju nozari, visās dalībvalstīs pilnībā piemērojot ES Sakaru regulas noteikumus;
Notes the disparity in ICT investment per employee between the United States and the European Union, and the correlation between ICT investment and productivity growth; endorses the need to sustain and develop a highly competitive ICT sector within the European Union, in particular by fully implementing the EU communications regulation framework in all Member States;
uzsver, ka liels potenciāls ir valsts iepirkumam paredzēto līdzekļu izmantošanai tā, lai sekmētu jauninājumus; atzīmē, ka novatorisku preču un pakalpojumu pirmskonkurences iepirkumu var veikt saskaņā ar pastāvošo valsts iepirkumu sistēmu; aicina dalībvalstis veicināt to, lai šādi rīkojas to iestādes; atzīmē, ka efektīva informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā vairos klientu pieredzi un palīdzēs ES uzņēmumiem ražot produktus, kas spējīgi konkurēt pasaules tirgū;
Stresses the strong potential for public procurement funds to be used to promote innovation; notes that pre-competitive procurement of innovative goods and services can be carried out within the existing public procurement framework; calls on the Member States to promote this activity within their own public authorities; notes that the effective application of ICT to the delivery of public services will improve customer experiences and help EU companies to produce globally competitive products;
ir pārliecināts, ka Lisabonas stratēģija tikai tad var būt veiksmīga, ja tiks īstenoti centieni izveidot kopēju enerģētikas politiku; tomēr uzskata, ka šīs politikas rezultātā nedrīkst kopieniskot un vienādot dalībvalstu enerģētikas politikas, bet tai vajadzētu nodrošināt lielāku konkurenci un labumu patērētājiem; atgādina, ka ne tikai Eiropas Savienības spēks ir atkarīgs no tās daudzveidības, bet arī tās energoapgādes drošība;
Is convinced that the Lisbon Strategy can be a success only if further efforts are made to establish a common energy policy; is of the opinion, however, that policy should not lead to the communitarisation and standardisation of national energy policies, but rather create more competition and benefits for consumers; points out that not only Europe's strength, but also its security in the area of energy supply, lies in its diversity;
atgādina, ka stabilitātes un izaugsmes nodrošināšanā Eiropas Savienībā svarīgi ir trīs galvenie enerģētikas politikas mērķi, proti, apgādes drošība, ilgtspēja un konkurētspēja; uzsver, ka šie trīs mērķi nepārtraukti ir jāpielāgo mainīgajiem apstākļiem un jāatrod jauns līdzsvars šiem mērķiem;
Draws attention to the importance of the three key energy policy objectives, namely security of supply, sustainability and competitiveness, for stability and growth in the European Union; emphasises the need constantly to revise these three objectives in the light of changing circumstances and to strike a fresh balance between them;
atgādina, ka konkurētspējai un Eiropas Savienības rūpniecības pieaugumam izšķiroši svarīga ir pietiekama un lēta energoapgāde;
Draws attention to the fundamental importance of sufficient and cheap supplies of energy for the competitiveness and growth of European industry;
atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai ( COM(2006)0105 ), tomēr uzsver, ka ir jāapzinās nemitīgi mainīgie nosacījumi plašākā globālā enerģētikas tirgū, un uzsver, ka ir svarīgi ražotāja perspektīvas paplašināt kā sistemātisku pieeju, kas aptver ražošanu, sadali un patērēšanu, lai izstrādātu Eiropas enerģētikas politiku, kas var nodrošināt pietiekamu enerģiju Eiropas uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām;
Welcomes the Commission's Green Paper on a European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy ( COM(2006)0105 ), but underlines the need to acknowledge the ever-changing conditions on the broader global energy market and highlights the importance of extending the producer perspective to a systematic approach embracing production, distribution and consumption in order to develop a European energy policy which can secure affordable energy for European businesses and private households;
ir vienisprātis ar Komisiju, ka kopējās enerģētikas politikas būtiskam principam ir jābūt dalībvalstu solidaritātes veicināšana, lai pārvarētu grūtības, kas saistītas ar infrastruktūru fizisko drošību un piegāžu drošumu; turklāt uzskata, ka šāda pastiprināta solidaritāte ievērojami palielinātu Eiropas Savienības spēju aizstāvēt tās kopējās enerģētiskās intereses starptautiskā līmenī;
Agrees with the Commission that an essential element of a common energy policy should be enhanced solidarity between Member States in order to deal with difficulties relating to the physical security of infrastructures and security of supply; considers, furthermore, that such enhanced solidarity would considerably strengthen the capacity of the European Union to defend its common interests with regard to energy issues at international level;
atzīmē, ka enerģētikas politikai, it īpaši energoapgādes drošībai, jākļūst par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas, tirdzniecības attīstības un drošības politikas būtisku sastāvdaļu, kā arī aicina izstrādāt kopīgu stratēģiju piegāžu un tranzīta maršrutu nodrošināšanai un dažādošanai, tādējādi apliecinot solidaritāti Eiropas Savienības iekšienē; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā situācijā ļoti nopietni ņemt vērā reālos draudus, ka pēc 2010. gada gāzes piegādes no Krievijas būs nepietiekamas un ka viens no iemesliem cita starpā ir ieguldījumu trūkums; prasa, lai dalībvalstis un Eiropas Savienība diskusijās ar Krieviju par enerģētiku pieprasa šai valstij parakstīt un ratificēt Tranzīta protokolu, kā arī ratificēt Enerģētikas hartas nolīgumu; uzskata, ka jāizmanto partnerības un sadarbības nolīgumi, lai piegādes valstīs radītu stabilu, taču atklātu reglamentējošo sistēmu, un ka Komisijas loceklim, kas atbildīgs par enerģētiku, ir jārīkojas saskaņā ar skaidri definētām pilnvarām, kurās ir noteikti Eiropas ilgtermiņa enerģētikas plānošanas principi;
Notes that energy policy, and in particular security of energy supply, must become an integral part of the European Union's common foreign, trade development and security policies and calls for a common strategy to secure and diversify supplies and transit routes, thereby demonstrating solidarity within the European Union; urges the Commission and the Member States, in this context, to take very seriously the real danger of a deficit in gas supplies from Russia after 2010, due, inter alia, to a lack of investment; insists that Member States and the European Union, in its energy-related discussions with Russia, press for the signing and ratification of the Transit Protocol and the ratification of the Energy Charter Treaty; is of the opinion that partnership and cooperation agreements should be used to create a stable but open regulatory framework in supplier countries and that the Commissioner responsible for energy should follow a well-defined mandate, which sets out a long-term European approach to energy planning;
atzinīgi vērtē centienus īstenot Kioto panāktos CO2 emisiju samazināšanas mērķus; atzīst, ka daudzās dalībvalstīs kodolenerģija ir enerģētikas kompleksa nozīmīga daļa; atzīmē, ka patlaban atsevišķās dalībvalstīs to izmanto drošas elektroapgādes nodrošināšanai kā enerģētikas kompleksa daļu un iespēju novērst CO2 emisijas; tomēr uzsver, ka pastāv riski, kas saistīti ar kodolenerģijas ražošanu un patlaban nav pilnībā atrisināta kodolatkritumu pārstrāde; atbalsta pētījumus reaktoru drošības un jauno tehnoloģiju jomā, uzskata, ka lēmumus par to, vai kodolenerģija atsevišķās dalībvalstīs ir jāizmanto arī turpmāk, var pieņemt tikai dalībvalstu līmenī saskaņā ar subsidiaritātes principu;
Welcomes the efforts to achieve the targets for reductions in CO2 emissions agreed at Kyoto; recognises that nuclear energy is an important part of the energy mix in a number of Member States; notes the role that it currently plays in some Member States in maintaining security of electricity supply, as part of the energy mix, and in preventing CO2 emissions; emphasises, however, that there are risks relating to its production and that there is, at present, no final solution for the recycling of nuclear waste; supports research in the areas of reactor safety and new technologies, considers that decisions on whether nuclear energy production should continue to play a role in some Member States can only be taken at Member State level within the framework of subsidiarity;
atgādina, ka Eiropas Savienība kļūst aizvien atkarīgāka no naftas un dabas gāzes importa, kas 2030. gadā varētu sasniegt attiecīgi 94 % un 85 %, turpretim atkarība no cietā kurināmā importa pieaugs tikai līdz 59 %; norāda, ka pieaugs naftas un dabas gāzes imports no politiski nestabiliem reģioniem, kuros šā importa rezultātā ieplūdīs liels naudas daudzums un to izmantos tādos veidos, ko Eiropas Savienība nevarēs ietekmēt;
Draws attention to the European Union's growing dependence on imports of oil and natural gas, which could reach 94 % and 85 % respectively by 2030, whilst dependence on imports of solid fuels will increase to no more than 59 %; points out that imports of oil and natural gas will increasingly come from politically unstable regions, into which, as a result, large volumes of money will flow and be put to uses over which the European Union will have no influence;