natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. pauž nopietnas bažas par valsts finanšu ilgspējību ilgākā laika posmā pēc šīs finanšu un ekonomikas krīzes; atgādina, ka pirms šīs krīzes galvenā vērība, īstenojot SIP, tika pievērsta arvien pieaugošās demogrāfiskās problēmas risināšanai;
Expresses its deep concern about the long-term sustainability of public finances in the aftermath of the financial and economic crises; recalls that the efforts made in the framework of the SGP prior to the crises were to a very high degree geared towards meeting the growing demographic challenge;
17. aicina Komisiju veikt makroekonomiskās ietekmes novērtējumu pasākumu kopumam, ko veic ar mērķi Eiropas Savienībā saglabāt finanšu stabilitāti, un sagatavot paziņojumu par eiroobligāciju izlaišanas iespējamību, riskiem un priekšrocībām;
Asks the Commission to come up with a macro-economic impact assessment of the package of measures to preserve financial stability in the European Union and come up with a communication on the feasibility, the risks and advantages of issuing Eurobonds;
19. mudina Eiropadomi pieņemt stratēģiju „ES 2020”, ņemot vērā pēdējos lēmumus, bet atlikt tās pieņemšanu uz šā gada otro pusi; uzsver, ka EP tā vēl jāizskata, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par grozīto tekstu;
Urges the European Council to adapt its EU 2020 strategy taking into account the recent decisions and to postpone its adoption to second half of the year; stresses that it should the EP's view before any final decision one the modified text is made;
Nepieciešamība stiprināt Eiropas 2020 pārvaldes struktūru
Strengthening of Europe 2020 governance structure necessary
21. uzskata — reāla ekonomikas pārvaldība nozīmē, ka Komisijai tiek uzticēts īsts, spēcīgāks vadības pienākums, ļaujot tai izmantot gan esošos, gan jaunos instrumentus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, piemēram, tā 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantā, ar ko Komisijai ir noteikts pienākums koordinēt reformu plānus un darbības, kā arī izveidot kopēju stratēģiju;
Believes that real economic governance implies to give to the Commission a proper and stronger responsibility of management enabling it to use existing tools and tools newly provided for by the Lisbon Treaty such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194 which confer to the Commission the task of coordinating reform plans, actions as well as establishing a common strategy;
Eiropas Parlamenta pilnvaru paplašināšanās
Enhanced role for the European Parliament
33 uzsver, ka no budžeta viedokļa raugoties, nav iespējams precīzi noteikt, kā stratēģija „Eiropa 2020” finansiāli ietekmēs konkrētas budžeta pozīcijas, kuras aptver jaunās vadiniciatīvas; tomēr pauž gatavību aktīvi strādāt šajā virzienā atbilstīgi 2011. gada budžetam, lai šajā posmā stratēģijai „Eiropa 2020” nodrošinātu atbilstošu finansējumu;
33 Stresses that it is impossible to identify clearly, from a budgetary point of view, the financial implications of the EU 2020 strategy of the exact budget lines that are covered by the new flagship initiatives; expresses its commitment, however, to actively work to this direction already in the framework of the 2011 Budget, in order to ensure at this stage an adequate financing of the EU 2020 strategy;
14.5.2010 B7-0270/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
17.5.2010 B7-0270/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the European Council and Commission
par Eiropas stratēģiju 2020. gadam — jaunu Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju
on Europe 2020 – new European strategy for jobs and growth
Verts /ALE grupas vārdā
on behalf of the Verts/ALE Group
PE441.864v01-00 B7‑0270/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības stratēģiju 2020. gadam
PE441.864v01.00 B7‑0270/2010 European Parliament resolution on Europe 2020 – new European strategy for jobs and growth
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu COM(2010)250 par ekonomiskās politikas lielāku koordināciju,
– having regard to the Commission communication COM (2010) 250 on the reinforcement of economic policy coordination,
– ņemot vērā Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu,
– having regard to the Council Regulation establishing a European financial Stabilization mechanism,
– ņemot vērā euro zonas valstu vai valdību vadītāju tikšanos 2010. gada 7. maijā,
– having regard to the meeting of the euro area Heads of State or Government on 7 May 2010,
– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmi,
– having regard to the European Council of 25-26 March 2010,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas stratēģija 2020. gadam — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication on Europe 2020 ‘A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ (COM(2010) 2020),
– ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc Eiropadomes 2000., 2001., 2005., 2006. un 2007. gada marta un 2009. gada decembra sanāksmes,
– having regard to the Presidency conclusions following the meetings of the European Council in March 2000, 2001, 2005, 2006, 2007 and December 2009,
– ņemot vērā Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par Eiropas stratēģiju 2020. gadam un šīs apspriešanas rezultātus (SEC(2010)116),
– having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC (2010)116),
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas izvērtējumu (SEC(2007)114),
– having regard to the Lisbon Strategy evaluation by the Commission (SEC(2010)114),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. un 122. pantu,
– having regard to Articles 3 and 122 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,
– having regard to Rule 110(2) of its Rules of Procedure,
A. tā kā Komisija, apspriežoties par turpmāko ES stratēģiju 2020. gadam, nav pienācīgi konsultējusies ar ieinteresētajām personām un iesaistījusi Eiropas Parlamentu;
A. whereas the Commission’s consultation on the future EU 2020 strategy lacks a proper process of consultation of stakeholders and EP involvement,
B. tā kā nav sasniegti Lisabonas stratēģijā noteiktie mērķi; tā kā, izstrādājot turpmāko ES stratēģiju 2020. gadam, ir tāpēc jābalstās uz pienācīgu un pamatīgu Lisabonas stratēģijas novērtējumu;
B. whereas the objectives set in the Lisbon Strategy have not been attained; whereas the definition of the future EU 2020 strategy needs therefore to be based on a proper and thorough assessment of the Lisbon Strategy,
C. tā kā krīzes rezultātā ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība; tā kā 16 % ES iedzīvotāju var kļūt par trūkumcietējiem; tā kā 9,6 % ES iedzīvotāju ir bezdarbnieki; tā kā 8 % nodarbināto ES iedzīvotāju tiek uzskatīti par trūcīgiem strādājošiem, kuru ienākumi ir mazāki par 60 % no vidējā ienākumu līmeņa attiecīgajā valstī;
C. whereas the crisis has been wiping out millions of jobs and has aggravated job precariousness and poverty; whereas 16% of EU inhabitants are at risk of poverty; whereas 9.6% of EU inhabitants are unemployed ; whereas 8% of employed EU inhabitants are considered to be 'working poor', with an income below 60% of the national medium,
D. tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā kļuva redzama ES un konkrētāk — euro zonas strukturālais vājums; tā kā situācija Grieķijā un citās neaizsargātajās Ekonomikas un monetārās savienības valstīs pēdējās nedēļās parauga euro zonas sistēmiskā krīzē un tā kā ir jāveic glābšanas pasākumi un jāpanāk plašāka un straujāka ES ekonomiskā integrācija;
D. whereas the economic and financial crisis has exposed the EU's – and more specifically the euro zone's – structural vulnerability; whereas the situation in Greece and other vulnerable EMU countries which has morphed in the last weeks into a systemic crisis of the eurozone is a matter of alarm and an urgent challenge for a broader and faster EU economic integration,
F. tā kā viegli pieejami kredīti, īstermiņa plānošana, liberalizācija finanšu jomā un pārmērīga aizņemšanās un avantūrisms finanšu tirgos ir veicinājis spekulatīvas darbības, kas savukārt ir izraisījušas izaugsmi, kuras pamatā ir „burbuļi”, un likusi pieaugt ilgtnespējīgai nelīdzsvarotībai gan ES, gan visas pasaules mērogā; tā kā krīzes laikā milzīgi resursi pāriet no publiskā sektora privātajā;
E. whereas the availability of easy credit, short-termism, the deregulation of finance and excessive debt and risk-taking in financial markets have fuelled speculative behaviour, which in turn has led to a bubble-driven growth and the rise of unsustainable EU internal and global imbalances, Whereas the crisis involves a massive transfer of wealth from the public to the private sector,
G. tā kā klimata pārmaiņu jomā ir nepieciešama krasa un steidzama rīcība;
F. whereas climate change requires drastic and urgent action,
H. tā kā spēcīgā atkarība no fosilajām degvielām un neefektīva izejmateriālu izmantošana apdraud ES virzību uz ilgtspējīgas ekonomikas ieviešanu;
G. whereas strong dependence on conventional fuels and inefficient use of raw materials have jeopardised the EU's path towards a sustainable economy,
I. tā kā nav citas iespējas kā vien paātrināt pāreju uz videi draudzīgu ārkārtīgi efektīvu ekonomiku, kas pilnībā balstītos uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, panāktu piegāžu drošību un sasniegtu augstu nodarbinātības un sociālās kohēzijas līmeni;
H. whereas there is no option but to accelerate the transition to a green fully renewables-based highly efficient economy in order to tackle climate change, ensure security of supply and deliver high employment and social cohesion,
J. tā kā vides ilgtspējības nodrošināšanas nolūkā resursi ir jāizmanto efektīvi un jāsamazina izmantoto resursu kopapjoms;
I. whereas resource efficiency and a reduction of resource use in absolute terms are required in order to ensure environmental sustainability,
K. tā kā paātrinās sabiedrības novecošana, jo no 2013.–2014. gada sāks sarukt ES strādājošo skaits;
J. whereas demographic ageing is accelerating as the EU's active population will start to shrink as from 2013-2014,
L. tā kā pastāv skaidri redzama nepieciešamība vienlīdzīgāk sadalīt darbu un aprūpi starp vīriešiem un sievietēm, uzlabot sieviešu stāvokli darba tirgū un plašākā mērogā censties nodrošināt dzimumu līdztiesību;
K. whereas there is a clear need to divide labour and care more equally between men and women, improve the situation of women in the labour market and more broadly pursue gender equality,
M. tā kā ieguldījumi izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā ir viens no galvenajiem elementiem, lai nodrošinātu labākus dzīves apstākļus un ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas un jauninājumi;
L. whereas investment in education, training and lifelong learning is a key element for better living conditions and an economy based on knowledge and innovation,
N. tā kā Komisijas skatījumā uz ES stratēģijas 2020. gadam nākotni netiek ņemts vērā bioloģiskās daudzveidības un lauksaimniecības svarīgums un lauku ekonomikas plašākā nozīme apgādes ar pārtiku nodrošināšanā, dabas resursu apsaimniekošanā un nodarbinātībā, un šo jomu lielais potenciāls klimata pārmaiņu mazināšanā un citu galveno uzdevumu risināšanā; tā kā saskaņā ar ziņojumā par ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomiku ( TEEB ) minētajiem aprēķiniem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās radītie zaudējumi vides, sociālajā un ekonomikas jomā 2008. gadā bija no 1 350 līdz 3 100 miljardiem euro un līdz 2050. gadam to apmērs sasniegs 7 % no pasaules IKP;
M. whereas the Commission's vision of the future of the EU 2020 strategy ignores the important role of biodiversity as well as of agriculture and the wider role that rural economies play in securing food supply, natural resources management and employment and their great potential to combat climate change and other key challenges; whereas biodiversity loss has a worldwide environmental, social and economic cost estimated in the TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) Report at between EUR 1 350 and 3 100 billion per annum in 2008 and at 7% of global GDP by 2050,
O. tā kā no Komisijas un Eiropadomes šābrīža nostājas par ES stratēģiju 2020. gadam izriet liels izpratnes trūkums par nepieciešamību pamatīgi reformēt kopējo lauksaimniecības politiku un lauku attīstības politiku, lai panāktu nodrošinātību ar pārtiku, ūdens resursu un augsnes apsaimniekošanas ceļā ieviest ilgtspējīgus paņēmienus, mazināt atkarību no naftas, saglabāt bioloģisko daudzveidību un ilgtspējīgi dažādot nodarbinātību lauksaimniecības nozarē un lauku ekonomikā;
N. whereas the current Commission and European Council positions on the EU 2020 strategy show a clear unawareness of the need to substantially reform the Common Agricultural Policy and rural development policies in order to in sure food security, establish sustainable practices through water and soil management, reduce dependence on oil, preserve biodiversity and diversify employment in agriculture and the rural economy in a sustainable way,
P. tā kā ES budžets ir tikai 2,5 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES, tas ir, mazāk nekā 1 % no ES IKP;
O. whereas the EU budget represents only 2.5% of total public expenditure in the EU and less than 1% of the EU's GDP,
Q. tā kā Eiropadome Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatā 2005. gada martā atkārtoti apstiprināja, ka stratēģija ir jāaplūko plašākā ilgtspējīgas attīstības sakarībā, jo ilgtspējīga attīstība tiek uzskatīta par vienu no visu Eiropas Savienības politikas virzienu un darbību pamatprincipiem;
P. whereas the European Council reaffirmed in the framework of the mid-term review of the Lisbon Strategy in March 2005 that the Strategy was to be seen in the wider context of the sustainable development which is considered a key principle governing all the Union’s policies and activities,
R. tā kā Lisabonas līgumā ir skaidri paredzēts, ka Savienība nosaka un īsteno ārējo darbību, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomikas, sociālo un vides attīstību, kā primāro mērķi izvirzot nabadzības izskaušanu, un lai veicinātu visu valstu integrāciju pasaules ekonomikā;
Q. whereas the Lisbon Treaty clearly stipulates that the Union shall define and pursue its external action in order to foster sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary objective of eradicating poverty and in order to encourage the integration of all countries into the world economy,
1. uzsver, ka diviem galvenajiem ES stratēģijas 2020. gadam mērķiem šābrīža dziļās ekonomiskās un sociālās krīzes sakarībā jābūt: steidzami nodrošināt sociālo aizsardzību un risināt vides problēmu;
Emphasises that the two main goals of the EU 2020 strategy in the current context of deep economic and social crisis should be to secure, as a matter of urgency, social protection and to respond to the environmental challenge;
I. Fiskālā atbildība, lielāka makroekonomisko procesu uzraudzība un anticikliskās budžeta politikas koordinācija
I. Fiscal responsibility, enhanced surveillance of macroeconomic developments and counter-cyclical coordination of budgetary policy
10. norāda, ka pašreizējie politikas saskaņošanas mehānismi euro zonā ir jāpaplašina, lai euro zonā novērstu pašreizējo un turpmāko ekonomisko nelīdzsvarotību un atšķirības; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka valdības nav uzņēmušās saskaņošanas saistības attiecībā uz Ekonomikas un monetāro savienību un plašāk — visu ES;
Points out that the current mechanisms for policy coordination within the euro area needs to be enlarged in order to cope with current and future economic imbalances and divergences within the euro area; regrets in this context that there are no binding commitments among governments to enforce coordination within EMU and more broadly the EU;
15. domā, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka dalībvalstu ekonomiskās politikas īstenošanas uzraudzībā vai ES līmenī noteikto ekonomikas rādītāju uzraudzībā izmantotie valstu dati ir precīzi, godīgi un savstarpēji salīdzināmi; papildus tam atbalsta lielāku Komisijas ( Eurostat ) kapacitāti pārbaudīt valstu pārskatus;
Deems that it is crucial to ensure that the national data used in the surveillance of Member States´ economic policy actions in or surveillance of the economic indicators agreed at the EU level are accurate, fair and comparable to each other; supports in addition a stronger capacities by the Commission (Eurostat) to audit national accounts;
17. uzsver, ka algu līmeņa samazināšana darbojas arī kā mājsaimniecības ienākumu un tādējādi arī privātā patēriņa izaugsmi bremzējošs faktors; tādēļ brīdina, ka samazināšanu nevajadzētu izmantot kā galveno instrumentu cenu stabilitātes sasniegšanai; atgādina, ka pieaugusī konkurence pasaulē jau ir likusi samazināt algas, bet lielākas preču cenas ir padarījušas ES patērētāju pirktspēju mazāku;
Underlines that wage moderation discipline also acts as a brake on the growth of household income and thereby on private consumption; therefore, warns against focusing essentially on wage moderation as a way to achieve price stability; recalls that increased global competition has already contributed to downward pressure on wages, while higher commodity prices have harmed the purchasing power of EU consumers;
II Būtiski lielāka finanšu reglamentēšana un uzraudzība
A substantial enhancement of financial regulation and supervision
i) spēcīga novēršanas sistēma, kas balstītos uz cīņu pret spekulāciju un finanšu tirgu radīto negatīvo ārējo faktoru padarīšanu par iekšzemes faktoriem, kuras pamatā būtu princips “maksā piesārņotājs”, ieskaitot:
i) a strong prevention framework based on the fight against speculation and the internalization of negative externalities created by financial markets on the basis of the principle 'polluter pays' including:
- finanšu darījumu nodokli un progresīvās banku nodevas,
- a financial transaction tax and progressive bank levies,
- spēcīgu vienotu Eiropas uzraudzības sistēmu,
- a strong single European supervisory framework,
- būtiski apjomīgāku uzraudzības noteikumu klāstu, kuros būtu arī augstākas un kvalitatīvākas kapitāla prasības, piemēram, prasības par anticiklisko kapitālu un likviditātes prasības, prasības par aizņemto līdzekļu palielināšanas īpatsvaru un kapitāla un likviditātes progresīvās prasības, kuras nosaka atbilstoši uzņēmuma lielumam un piemēro visiem finanšu tirgus dalībniekiem un tirgiem, īpaši banku ēnu sistēmai, alternatīvajiem fondiem, atvasinātajiem produktiem un kapitāla plūsmām no un uz nodokļu oāzēm;
- substantially enhanced prudential rules encompassing higher and more qualitative capital requirements such as countercyclical capital and liquidity requirements, leverage ratios as well as progressive capital and liquidity requirements according to the size of the firm and targeting all financial actors and markets and particularly the shadow banking system, alternative funds, derivatives and capital flows from and to tax havens,
- strukturālas finanšu tirgu reformas, lai ieguldījumus un ietaupījumus virzītu uz ilgtspējīgiem un videi draudzīgiem ieguldījumiem un darbavietu radīšanu;
- structural reforms of financial markets in order to drive deposits and savings towards sustainable and green investment and job creation;
ii) agrīnās rīcības mehānismi, palielinot turpmākās Eiropas Uzraudzības iestādes kontroles un uzraudzības tiesības, ieskaitot iespēju uz laiku aizliegt dažu produktu piedāvāšanu un ierobežot iespējami bīstamus paņēmienus;
ii) early intervention mechanisms through the reinforcement of control and intervention powers of future European Supervisory Authorities including the possibility of temporarily forbidding products and limiting potentially dangerous practices;
iii) vienota Eiropas pārrobežu krīžu risināšanas sistēma, kas balstītos uz godīgu slodzes sadali, pret padotības struktūrvienībā izturoties kā pret līdzvērtīgām un liekot ieinteresētajām personām un kreditoriem piedalīties risināšanā pirms nodokļu maksātājiem;
iii) a single European framework for cross-border crisis resolution based on a fair burden sharing treating subsidiaries on a equal basis and requiring that stockholders and creditors contribute to resolution before taxpayers;
iv) sistēma, ar kuru nodrošina, ka euro zona spēj pati novērst saistību neizpildes risku, īstenojot valstu fiskālo disciplīnu un kā pēdējo glābiņu izmantojot finansiālu atbalstu; aicina Komisiju strādāt pie ilgtermiņa krīzes vadības sistēmas, piemēram, Eiropas Monetārā fonda (EMF) izveides, kuru īstenojot, būtu iespējams ārkārtas gadījumos euro zonas dalībvalstīm piešķirt pagaidu finanšu atbalstu;
iv) a framework for ensuring that the euro area has the internal means to avoid any risk of default by combining national fiscal discipline with a last-resort mechanism of financial support; calls on the Commission to work for a long-term crises management system such as a European Monetary Fund (EMF), under which financial support may be temporarily granted to a Member State inside the euro in case of emergency;
23. atgādina arī par to, ka ir jānovērš pasaules mēroga nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valūtas, piemēram, dolāra, renminbi un euro, maiņas kursu, lai izvairītos no turpmākām finanšu krīzēm; aicina Eurogrupu, Padomi un Eiropas Centrālo banku attiecīgi pastiprināt darbības koordināciju valūtas maiņas kursu politikas jomā;
Recalls also that global imbalances related to exchange rate fluctuations between, for example, the dollar, the renminbi and the euro must equally be addressed to avoid financial crises in the future; calls accordingly on the Eurogroup, the Council and the ECB to step up their coordination of their action in the sphere of exchange rate policy;
b) pāreju no dalībvalstu konkurences nodokļu jomā uz sadarbību, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas nodokļa bāzes ieviešanai uzņēmumu peļņas nodoklim un mehānismu, kas nodrošinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju obligāto koordināciju — līdzīgi, kā tas pašlaik ir noteikts attiecībā uz PVN;
(b) moving away from tax competition between Member States towards tax cooperation including a timetable for the introduction of a common consolidated tax base for corporate profits and a mechanism to ensure a minimum coordination of corporate tax rates on a similar basis to that which is currently in place for VAT;
c) vides nodokļu saskaņotu ieviešanu, lai pārvietotu slogu no nodarbinātības nodokļiem uz ilgtnespējīgām darbībām un produktiem;
(c) coordinated introduction of environmental taxes in order to shift the burden away from labour taxes towards unsustainable activities and products;
d) ES mēroga finanšu darījumu nodokļa noteikšanu;
(d) EU-wide financial transaction tax;
e) tādu banku progresīvo nodevu ieviešanu, kuras apmēru nosaka iestādes lielums un neapdrošināto īstermiņa līdzekļu apjoms tajās;
(e) a progressive bank levy regarding the size of the institution and the level of uninsured short-term funding;
f) ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli, kā arī automātiskas informācijas apmaiņas ieviešanu;
(f) introducing country-by-country reporting on corporate income and taxes paid thereon, as well as an automatic exchange of information;
g) nodokļu oāžu slēgšanu, sākot ar tām, kas atrodas ES;
(g) closing down tax havens, starting with those within the EU;
h) īpašo krīzes nodokļa noteikšanu neparedzētai enerģētikas uzņēmumu peļņai un citiem ļoti ienesīgiem uzņēmumiem;
(h) special crisis taxes on windfall profits of energy corporations and other highly profitable firms;