natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver ‐ nedrīkst būt svarīgāka mērķa par pārtikas nodrošināšanu ikvienam cilvēkam visā pasaulē; uzsver, ka atbilstoši EK līguma 33. pantam pārtikai jābūt pieejamai par samērīgām cenām;
Emphasises that the supply of food to all people across the globe should take precedence over any other goal; stresses that food should be available at reasonable prices, as stated in Article 33 of the EC Treaty;
atgādina par nepieciešamību nodrošināt iekšēju un pasaules līmeņa lauksaimniecības tirgu regulējumu, lai sniegtu labumu patērētājiem, palielinātu lauksaimnieku ienākumus, veicinātu pārstrādes rūpniecību un nodrošinātu ilgtspējīgu ES pārtikas politiku;
Recalls the need to ensure internal and global regulation of agricultural markets in the interest of consumers, farmers" incomes, the processing industries and a sustainable EU food policy;
atgādina, ka KLP primārais mērķis ir garantēt tirgus stabilizāciju, piegādes drošību un saprātīgas cenas patērētājiem un uzsver, ka KLP būs nepieciešama arī pēc 2013. gada, lai nodrošinātu Eiropas Savienībā ilgtspējīgu pārtikas politiku, vienlaikus nodrošinot lauksaimniecības produktu ilgtspēju, drošību un kvalitāti;
Recalls that the primary goal of the CAP is to guarantee market stabilisation, supply security and reasonable prices for consumers and underlines the need for a CAP post-2013, in order to ensure the sustainable food policy of the EU, while respecting the sustainability, the security and the quality of agricultural products;
uzsver, ka izejvielu izmaksas veido salīdzinoši niecīgu daļu no daudzu pārtikas preču kopējām izmaksām; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt neatbilstību starp lauku saimniecību un lielāko mazumtirgotāju noteiktajām cenām;
Emphasises that the raw material cost is a relatively minor component of the total cost of many food products; calls on the Commission and the Member States to analyse the discrepancies between farm gate prices and those charged by the major retailers;
uzsver, ka ir jāņem vērā ES lauksaimnieku ienākumu stāvoklis; norāda, ka, pieaugot dzīvnieku barības, enerģijas, mēslošanas līdzekļu un citām sākotnējām izmaksām un ieguldot arvien vairāk līdzekļu atbilstības standartu izpildei, lauksaimniekiem jāredz, ka viņu ieņēmumi ievērojami palielinās, lai viņi arī turpmāk varētu nodrošināt pieprasījumu pēc pārtikas; norāda, ka lauku saimniecību ienākumu pieaugums ir niecīgs un ka dažās dalībvalstīs lauksaimnieki jau ir pārliecinājušies, ka viņu ienākumi faktiski samazinās;
Stresses that the income situation of EU farmers must be respected; points out that with the rising costs of feed, energy, fertiliser and other inputs and with increasingly costly compliance standards, farmers need to see their revenue rise considerably if they are to continue to be able to meet the demand for food; points out that farm income has only increased slightly and that farmers in certain Member States have actually seen their incomes fall;
atzinīgi vērtē ES lauksaimniecības ministru lēmumu apstiprināt Komisijas priekšlikumu pārtraukt zemes obligāto atstāšanu atmatā 2008. gadā un atzīmē Komisijas aplēses, ka saskaņā ar šo lēmumu labības audzēšanai papildus būs pieejami aptuveni 2,9 miljoni hektāru un šā gada raža pieaugs par aptuveni 10 miljoniem tonnu;
Welcomes the decision of EU Agriculture Ministers to adopt the Commission's proposal to suspend set-aside obligations for 2008 and notes the Commission's estimates that this move will free up around 2,9 million hectares for grain production and increase this year's harvest by around 10 million tonnes;
aicina Komisiju veikt pašreizējās ES politikas ietekmes uz nodrošinātību ar pārtiku novērtējumu tādās jomās kā kopējā lauksaimniecības politika, atjaunīgās enerģijas mērķi, attīstības palīdzība un starptautiskās tirdzniecības nolīgumi, lai uzlabotu vispārējo nodrošinātību ar pārtiku;
Calls on the Commission to carry out a food security impact assessment of current EU policies relating to the CAP, of renewable energy targets, of development aid and of international trade agreements, in order to improve global food security;
atzīst, ka vairs nav pamata ES subsidēt biodegvielas ražošanai paredzētus kultūraugus, taču stingri un nepārprotami uzsver, ka šāda veida ražošanai pašlaik tiek izmantoti tikai 2–3 % ES lauksaimniecības zemes un plašsaziņas līdzekļu apgalvojumi, ka pašreizējo krīzi pārtikas apritē radījusi biodegvielas ražošana, vismaz attiecībā uz ES, ir pārspīlēti; tomēr piekrīt, ka tādu valstu kā ASV īstenotā politika, kur vairāk zemes tiek atvēlēts, lai audzētu bioetanola ražošanai paredzētu kukurūzu, ir spēcīgi ietekmējusi kukurūzas un citu graudaugu cenu un pieejamību pasaules pārtikas tirgū;
Accepts that EU subsidisation of crops intended for biofuel production is no longer justified, but emphasises in the strongest possible terms that only 2-3% of EU agricultural land is currently being used for this kind of production and media reports blaming biofuels for the current food crisis are exaggerated as far as the EU is concerned; agrees, however, that the policy in countries such as the United States of assigning more land for maize growing to produce bioethanol has had a knock-on effect on the price and availability of maize and other cereals on the global food market;
tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk sekmēt otrās paaudzes bioenerģijas izmantošanu un ražošanu, ko nodrošina galvenokārt kūtsmēslu un lauksaimniecības atkritumu, bet ne lauksaimniecības pirmproduktu pārstrāde;
Calls on the Commission and the Member States, nevertheless, to do more to promote the use and production of second-generation bioenergy which processes manure and agricultural waste materials, rather than primary agricultural products;
īpaši uzsver, ka sevišķi prioritāra nozīme piešķirama sadzīves atkritumu, kā arī lauksaimniecības un mežu izstrādes pārpalikumu savākšanai un to pārvēršanai gāzveida stāvoklī; norāda, ka tas ļautu attīstīt piemērotas tehnoloģijas un dotu laiku pārtikas ražošanas un enerģijas ražošanas savienojamības izpētei;
Stresses in particular that high priority should be given to collecting municipal waste and agricultural and forest residues and converting them into gas; points out that this would allow appropriate technologies to be developed and give time to study the compatibility of food and energy production;
ar nopietnām bažām atzīmē, ka milzīgā barības graudu deficīta dēļ barības maisījumu cena ir pieaugusi par EUR 75 tonnā un turpina pieaugt un ka līdz ar to par EUR 15 miljardiem palielinās ES lopkopības un putnkopības nozares izmaksas;
Notes with serious concern that the cost of compound feed has risen by EUR 75 per tonne and is continuing to rise, owing to an acute shortage of feed grains, and that this represents an additional cost of EUR 15 billion to the EU livestock industry;
uzskata ‐ ņemot vērā pašreizējo krīzi, ES iestādēm un dalībvalstīm nekavējoties un pamatīgi jāapspriež, kā ar mūsdienu biotehnoloģijas palīdzību varētu nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu ražoti pārtikas produkti par saprātīgām cenām;
Considers that the current crisis demands an immediate and thorough discussion among the EU institutions and the Member States on the role that modern biotechnology can play in ensuring the continued production of food at reasonable prices;
uzskata ‐ lai īsteni cīnītos pret badu, ir nepieciešama vispārēja ilgtspējīgas attīstības politika, lai jaunattīstības valstis varētu pietiekamā daudzumā saražot ūdeni un pārtiku un nodrošināt ar šiem resursiem iedzīvotājus;
Considers that a genuine fight against hunger requires a global sustainable development policy in order to enable developing countries to produce and supply their population with sufficient water and food;
atbalsta jaunattīstības valstu centienus nodrošināt vietējiem iedzīvotājiem pārtikas pieejamību; uzskata, ka arī turpmāk jāstiprina valsts politiskās rīcības iespējas, lai varētu pieņemt valsts tiesību aktus un pasākumus šīs nozares attīstībai; par pozitīvu jaunattīstības valsts piemēru uzskata Malāviju, kurā pārtikas produktu ražošanas apjoms pēdējos trijos gados ir divkāršojies, un uzsver, ka ES ir būtiska loma šī progresa atbalstīšanā; aicina Komisiju sniegt palīdzību, informējot par šo parādību, lai tā kalpotu par piemēru citām jaunattīstības valstīm;
Supports developing countries in their endeavours to secure access to food for their local populations; believes that viable policy space must be further strengthened to allow for national rules and measures for the development of this sector; considers Malawi to be a positive example of a developing country where food production has been doubled in the last three years, and underlines that the EU is playing a role in supporting this development; calls on the Commission to provide assistance with making this phenomenon known, so that it can be taken as an example in other developing countries;
aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību atsaukties uz PPP pausto ārkārtas aicinājumu sniegt steidzamu atbalstu un palīdzēt tai tikt galā ar jauniem pārbaudījumiem, cīnoties pret badu; tomēr uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no pārtikas atbalsta operācijām, un tādēļ uzsver, ka, lai novērstu vēl postošākas sekas un šīs krīzes pamata cēloņus, ir nepieciešamas vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības;
Calls on the EU Member States and the international community to meet the extraordinary emergency appeal of the WFP as a matter of urgency and to assist it in facing up to the new challenges in the fight against hunger; considers, nevertheless, that dependence on food aid operations needs to be reduced, and stresses, therefore, the need for mid- and long-term action to prevent more damaging consequences and to tackle the root causes of this crisis;
uzsver, ka ir jānodrošina nabadzīgo valstu sīkzemnieku, kuri galvenokārt ir sievietes, piekļuve zemei, finanšu pakalpojumiem un kredītiem, augstas ražības sēklām, kā arī apūdeņošanas sistēmām un mēslošanas līdzekļiem; uzsver, ka ieguldījumi lauksaimniecības nozarē vairāk jānovirza apūdeņošanai, lauku ceļiem, pētniecībai un vietējām zināšanām, apmācībai un paraugprakses apmaiņai efektīvu un ilgtspējīgu augkopības sistēmu izstrādes nolūkos, tīram dzeramajam ūdenim un izglītībai, kā arī vietējās ražošanas un tirdzniecības veicināšanai; tādēļ aicina Komisiju savās darbībās šīm jomām veltīt pastiprinātu uzmanību un atbalstīt ražotāju organizācijas, mikrokredītu un citas finanšu pakalpojumu programmas, kā arī palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā;
Stresses the need to give small farmers in poor countries, who are mainly women, access to land, financial services and credit, high-yield seeds, irrigation systems and fertilisers; stresses that investment in the agricultural sector needs to focus more on irrigation, rural roads, research and local knowledge, training and exchange of best practice with a view to developing sustainable, efficient crop systems, clean drinking water and education, as well as on enhancing local production and market exchanges; calls on the Commission, therefore, to reinforce these areas in its actions and to support producer organisations, microcredit and other financial service programmes and increased investment in agriculture;
aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) apzināt iespējas nekavējoties izveidot garantijas fondu, lai atbalstītu valsts mikrokredītu un aizdevumu shēmas un riska ierobežošanas shēmas, kas darbotos vietējo pārtikas ražotāju interesēs, jo īpaši nabadzīgākajās jaunattīstības valstīs;
Calls on the European Investment Bank (EIB) to investigate possibilities for the immediate setting up of a guarantee fund in support of national microcredit and loan schemes and risk-hedging schemes that operate close to the needs of local food producers, especially in poorer developing countries;
uzsver, cik liela nozīme ir atbilstīgiem ieguldījumiem pētniecības jomā, lai palielinātu ražīgumu visos pasaules reģionos;
Stresses the importance of appropriate investment in research aimed at achieving optimum harvests in all regions of the world;
it īpaši prasa rūpīgi sekot līdzi visiem jaunākajiem notikumiem un publiskajām debatēm ĢMO jomā;
Calls, in particular, for any developments in GMOs and public debate thereon to be followed closely;
uzskata, ka valstīm ir jābūt tiesībām uz pārtikas suverenitāti un nodrošinātību un ka tām ir tiesības aizsargāt savu tirgu pret subsidētu produktu importu; uzskata, ka šāda lauksaimniecības produktu subsidēšana eksportam destabilizē vietējos tirgus jaunattīstības valstīs;
Takes the view that countries must have the right to food sovereignty and food security, and that they are entitled to protect their markets against imports of subsidised products; takes the view that this subsidising of agricultural products for export destabilises local markets in developing countries;
uzsver, ka pašreizējās sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) Komisijas galvenajam uzdevumam jābūt ņemt vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu izteiktās vajadzības saistībā ar attīstību; atgādina, ka, lai atrisinātu šo uzdevumu EPN jāpapildina ar apsolīto jauno finansējumu tirdzniecības atbalstam (EUR 2 miljardi gadā līdz 2010. gadam) un reģionālās integrācijas veicināšanu;
Stresses that, in current Economic Partnership Agreement (EPA) negotiations, the Commission's priority must be to respond to the development needs expressed by African, Caribbean and Pacific (ACP) countries; recalls that, in order to meet this challenge, EPAs must be accompanied by the promised new funding for Aid for Trade (EUR 2 billion a year by 2010) and by the promotion of regional integration;
atkārtoti aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību, lai sniegtu ieguldījumu sociālo un vides standartu paaugstināšanā un atbalstītu mazos un sociāli atstumtos ražotājus jaunattīstības valstīs;
Renews its call for the Commission and the Council to promote Fair Trade and other ethical schemes that contribute to raising social and environmental standards by supporting small and marginalised producers in developing countries, decreasing volatility and guaranteeing fairer prices and income, and encourages public authorities in the EU to integrate Fair Trade and sustainability criteria into their public tenders and purchasing policies;
uzsver, ka pašreizējā pārtikas krīze apliecina nepieciešamību veicināt politisko stabilitāti, reģionālo integrāciju, demokrātiju un cilvēktiesības ne tikai ES, bet arī visā pasaulē; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses, risinot jautājumu par pašreizējo pārtikas krīzi un problēmas, kas saistītas ar ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, veicināt cilvēciskās un demokrātiskās vērtības un tiesiskumu;
Underlines that the current food crisis demonstrates the need to promote political stability, regional integration, democracy and human rights, not only within the EU, but also worldwide; calls, therefore, on all relevant stakeholders to promote human and democratic values and the rule of law when addressing the current food crisis and tackling long-term food security problems;
ņemot vērā Padomes un Komisijas 2008. gada 6. marta un 2008. gada 21. aprīļa paziņojumus Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai,
having regard to the Council and the Commission statements of 6 March 2008 and 21 April 2008 to its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs,
ņemot vērā Reglamenta 83. pantu un 103. panta 2. punktu,
having regard to Rules 83 and 103(2) of its Rules of Procedure,
tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā 1999. gadā Padome nosaka vīzu noteikumus, tostarp to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem vajadzīga vīza, un to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi no šīs prasības ir atbrīvoti (EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) ievilkums);
whereas, since the entry into force of the Amsterdam Treaty in 1999, the Council has been responsible for establishing the rules on visas, including the list of third countries whose nationals must be in possession of a visa or are exempt from a visa requirement (Article 62(2)(b)(i) of the EC Treaty),
tā kā kopš 2001. gada Padome ir atbrīvojusi ASV pilsoņus no vīzu režīma Skatīt Padomes Regulas (EK) 539/2001 II. pielikumu.
whereas since 2001 the Council has exempted US citizens from the visa requirement See Annex II to Council Regulation (EC) No 539/2001.
; tā kā līdzīgs atbrīvojums diemžēl nav attiecināts uz visiem ES pilsoņiem, jo ASV joprojām saglabā vīzu režīmu dažu dalībvalstu (pašlaik Bulgārijas, Kipras, Čehijas, Igaunijas, Grieķijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Rumānijas un Slovākijas) pilsoņiem, cita starpā arī tādēļ, ka lielākajai daļai šo valstu vīzu atteikumi, kas pamatojas uz nepārredzamiem kritērijiem, pārsniedz 3 % no pieteikumu skaita (pie zināmiem nosacījumiem ‐ 10 %);
; whereas unfortunately a comparable exemption does not apply to all EU citizens, as the US still maintains the visa requirement for nationals of some Member States (currently Bulgaria, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania and Slovakia), due to the fact that, among other things, the rate of visa refusal, which is based on non-transparent criteria, is, for most of these countries, greater than 3% of applications (10% under certain conditions),
tā kā kopš 2005. gada savstarpīguma mehānismu var ierosināt Kopienas līmenī Skatīt Padomes Regulas (EK) 539/2001 1. panta 4. punktu (konsolidētā versija).
whereas since 2005 a reciprocity mechanism may be activated at Community level See Article 1(4) of the consolidated version of Council Regulation (EC) No 539/2001.
pēc dalībvalsts paziņojuma, Komisijas saziņas ar attiecīgo trešo valsti un Komisijas ziņojuma Padomei, kura tad var nolemt "par vīzu prasības pagaidu atjaunošanu attiecībā uz konkrētās trešās valsts pilsoņiem";
following a notification from a Member State, contacts by the Commission with the third country concerned and a Commission report to the Council, which may then decide on 'a temporary restoration of the visa requirement for nationals of the third country in question',
tā kā, lai gan savstarpīgums ir panākts ar vairākām trešām valstīm, tas vēl nav noticis ar ASV, tādēļ Komisija 2006. gadā ierosināja "vīzu režīma atjaunošanu uz laiku [ASV] diplomātisko un dienesta/oficiālo pasu turētājiem, lai veicinātu progresu savstarpības principa īstenošanā" Otrais ziņojums par savstarpīgumu ‐ 2006. gada 3. oktobra COM(2006)0568 .
whereas even if reciprocity has been reached with several third countries, this is still not the case with the US, so that in 2006 the Commission proposed 'temporarily restoring the visa requirement for US nationals holding diplomatic and duty/official passports, in order to expedite progress towards reciprocity' Second 'reciprocity' report, COM(2006)0568 of 3 October 2006.
; tā kā šo simbolisko ierosinājumu Padome tomēr neņēma vērā;
; whereas, however, this symbolic proposal was not followed by the Council,
tā kā situācija juridiski sarežģījās, kad ASV 2007. gada 3. augustā stājās spēkā Likuma par 9/11 komisijas rekomendāciju īstenošanu 711. sadaļa Pieejams: http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf.
whereas the situation became legally complicated when the US, on 3 August 2007, with the enactment of Section 711 of the Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007 Accessible at: http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf.
Ir arī trīs neobligāti pastiprinātas drošības faktori, kas jāņem vērā, nosakot, vai prasību par 3 % vīzu atteikuma procentu var atcelt: 1) lidostu drošības standarti, 2) programmas par drošības darbiniekiem lidmašīnās un 3) valsts ceļošanas dokumentu standarti.
There are also three discretionary enhanced security factors to be taken into consideration when determining whether the 3% visa denial rate requirement can be waived: (1) airport security standards; (2) air marshals programs; and (3) standards for national travel documents.
) turpmākajiem papildu pienākumiem), daži ir ES kompetencē (piemēram, attiecībā uz nozagtām pasēm Skatīt 2005. gada 24. janvāra Kopējo nostāju 2005/69/TI par konkrētu datu apmaiņu ar Interpolu, OV L 27, 29.1.2005., 61. lpp.
(OJ L 27, 29.1.2005, p.61).
, pasažieru datu reģistru un Šengenas datiem saistībā ar noziegumiem) un atlikušie uzlabojumi ‐ katras dalībvalsts ekskluzīvā kompetencē (piemēram, saistībā ar attiecīgās valsts pilsoņu sodu reģistru un attiecībā uz drošības darbinieku klātbūtni transatlantiskos lidojumos);
, PNR data or Schengen crime-related data), and the remaining enhancements fall within the exclusive competence of each Member State (such as those linked to the criminal records of its own nationals or those providing for the presence of air marshals on transatlantic flights),
tā kā, lai atrisinātu šo jautājumu un visas dalībvalstis 2009. gadā piedalītos reformētā ASV vīzu režīma atcelšanā, Padome 2008. gada 18. aprīlī pieņēma lēmumu par divpusēju pieeju:
whereas in order to resolve this issue and for all the Member States to participate in the reformed US visa waiver regime in 2009, the Council decided on a two-tier approach on 18 April 2008 by:
piešķirt Komisijai oficiālas pilnvaras veikt sarunas ar ASV par visiem jautājumiem saistībā ar Kopienu un
giving the Commission a formal mandate to negotiate with the US on all Community-related issues and
pieņemt norādījumus, kas dalībvalstīm jāievēro dialogā ar ASV līdz EK/ASV sarunu pabeigšanai; šie norādījumi izklāsta, kas ir EK/ES kompetencē un par ko (tā kā tas ir valsts kompetencē) var veikt divpusējas sarunas, un skaidri pasaka, ka attiecībā uz divpusējām sarunām dalībvalstīm jāievēro dalībvalstu un ES iestāžu lojālas sadarbības princips, ko nosaka EK līguma 10. pants un EK Tiesas spriedums (C-105/03) par EK līgumā noteikto pienākumu izpildi;
adopting the 'red lines' that the Member States must respect in their dialogue with the US before the conclusion of the EC/US negotiations; these 'red lines' outline what falls within EC/EU competence and what, since it falls within national competence, may be negotiated bilaterally and make it clear that, as far as bilateral negotiations are concerned, the Member States must respect the principle of loyal cooperation with the other Member States and the EU institutions as laid down in Article 10 of the EC Treaty and in a judgment by the Court of Justice (C-105/03) with regard to the fulfilment of obligations under the EU Treaty,
tā kā pat attiecībā uz jautājumiem, kuri ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē, lojālas sadarbības principu var apdraudēt divpusēji nolīgumi, kuros ir atšķirīgi nosacījumi par bezvīzu statusa piešķiršanu dažu dalībvalstu pilsoņiem, kā rezultātā vīzu jomā iespējama atšķirīga attieksme pret dažādu dalībvalstu pilsoņiem; tā kā Komisijai būtu jānodrošina lojālas sadarbības princips;
whereas even for matters that fall within the exclusive competence of the Member States, the principle of loyal cooperation could be threatened by bilateral agreements containing different conditions for the granting of visa-free status to some Member State nationals, which would result in differing treatment of citizens between the Member States in the visa field; whereas the Commission should ensure the principle of loyal cooperation,