natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina ar nolūku panākt tehnoloģiju harmonizāciju, izveidot kopējo tehnisko noteikumu un normu minimumu, lai nodrošinātu tehnisko saderību un izvairītos no traucējumiem, īpašu uzmanību pievēršot, lai jau piešķirto frekvenču joslu izmantošana netiktu traucēta un tiktu atrisinātas pārrobežu problēmas;
Suggests that in order to achieve technological harmonisation, minimal common technical and regulatory conditions be developed with a view to ensuring technical co-existence and the avoidance of interference, with particular attention being paid to ensuring that the utilisation of frequency bands already assigned cannot be adversely affected and that cross border issues are settled;
aicina nodrošināt līdzsvarotu un efektīvu radiofrekvenču spektra pārvaldību, lai palielinātu tā izmantošanas sniegto sociālo, kultūras un ekonomisko ieguvumu, mudina attīstīt inovatīvus pakalpojumus, radīt darba vietas un veicināt izaugsmi saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, kā arī Eiropas rūpniecības sektoru padarīt par globālo līderi elektronisko sakaru jomā;
Calls for a balanced and efficient approach to spectrum management in order to maximise the social, cultural and economic benefits arising from its use, encourage the development of innovative services, deliver jobs and growth in accordance with the Lisbon Strategy and make European industry a global leader in electronic communications;
uzskata, ka līdztekus komerciālajai pieejai spektra tirgum ir jānodrošina arī vispārēja piekļuve; norāda, ka šādas piekļuves nodrošināšanas nolūkā ir jāsniedz informācija, zināšanas un tehnoloģiskā infrastruktūra izglītības iestādēs vai izmantojot citas apmācības iespējas;
Considers that, besides the market-based approach, attention should also be given to ensuring access to the spectrum market for everyone; notes that, in order to guarantee such access, information, knowledge and technological infrastructure should be provided via education or alternative training opportunities;
piezīmē, ka ir būtiskas atšķirības dalībvalstu reglamentējošajos noteikumos frekvenču spektra piešķiršanai un izmantošanai un šīs atšķirības ir nopietns šķērslis, lai panāktu labi funkcionējošu vienotu tirgu;
Notes that the divergence in Member State regimes for spectrum allocation and exploitation differ widely and that these differences represent serious obstacles to the achievement of a well-functioning single market;
aicina dalībvalstis atbalstīt ciešākas sadarbības pasākumus starp frekvenču spektra pārvaldes iestādēm, lai izpētītu jomas, kurās kopēja spektra piešķiršana ļautu ieviest jaunas tehnoloģijas un pakalpojumus, kā arī palielinātu informācijas apmaiņu starp tām; aicina likvidēt pārlieku stingros reglamentējošos ierobežojumus;
Calls on Member States to support enhanced cooperation measures between spectrum management authorities, to consider areas where common spectrum allocation would allow new technologies and services to emerge, to step up their information exchanges and to remove over-prescriptive regulatory constraints;
uzsver, ka ir nepieciešams paredzēt pietiekami ilgu pārejas periodu un tāpēc aicina šajā jomā izmantot pakāpenisku pieeju; uzskata, ka ir jāņem vērā ietekme uz nelieliem tīkliem, it īpaši uz lokālajiem bezvadu tīkliem, kuriem pašreiz netiek pieprasītas licences, un ka ir jāveicina universāla piekļuve platjoslas pakalpojumiem, it īpaši lauku reģionos;
Emphasises the need for sufficient time for transition and calls, therefore, for a step-by-step approach in this field; is of the opinion that effects for smaller networks - especially local wireless networks - for which no license requirements currently apply must be taken into account and that universal access to broadband, especially in rural areas, should be promoted;
uzsver frekvenču spektra potenciālo vērtību, pārejot uz ciparu apraidi (ciparu dividende), kas varētu palielināt mobilo bezvadu platjoslas tīklu vispārējo pieejamību par pieņemamām cenām arī lauku reģionos;
Emphasises the potential value of the spectrum released by the digital switchover (digital dividend) which could increase the widespread availability of affordable mobile/wireless broadband, including in rural areas;
mudina izstrādāt skaidras tiesību un pienākumu definīcijas, lai palielinātu juridisko noteiktību; uzsver, ka ir svarīgi nošķirt infrastruktūras piegādātājus no elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem un nepieļaut lielu monopolu veidošanos;
Urges the establishment of clear definitions of rights and obligations to promote legal certainty; underlines the importance of separation between providers of infrastructure and providers of electronic communications services and the importance of avoiding the creation of monopolies;
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EK ( COM(2005)0685 – C6-0003/2006 – 2005/0265(COD) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the exercise of voting rights by shareholders of companies having their registered office in a Member State and whose shares are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2004/109/EC ( COM(2005)0685 – C6-0003/2006 – 2005/0265(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2005)0685 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0685 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0003/2006 ),
having regard to Article 251(2) and Articles 44 and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0003/2006 ),
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A6-0024/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0024/2007 ),
aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend the proposal substantially or replace it with another text;
prasa, lai Komisija apspriežas ar Parlamentu, pirms pabeidz ieteikumu saistībā ar jautājumiem un tēmām piedāvātās direktīvas sakarā;
Asks the Commission to consult Parliament before finalising a Recommendation related to issues and topics in the context of the proposed Directive;
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. un 95. pantu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 44 and 95 thereof,
saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. februāra Nostāja.
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty Position of the European Parliament of 15 February 2007.
Savā 2003. gada 21. maija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam "Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – plāns virzībai uz priekšu" Komisija norādīja, ka jaunās paredzētās iniciatīvas būtu jāīsteno, lai uzlabotu biržas sarakstā iekļauto sabiedrību akcionāru tiesības, un ka būtu steidzami jārisina problēmas saistībā ar pārrobežu balsošanu.
In its Communication to the Council and the European Parliament of 21 May 2003, entitled "Modernising Company Law and enhancing Corporate Governance in the European Union – A Plan to Move Forward", the Commission indicated that new tailored initiatives should be taken with a view to enhancing shareholders' rights in listed companies and that problems relating to cross-border voting should be solved as a matter of urgency.
pauda savu atbalstu Komisijas nodomam nostiprināt akcionāru tiesības, jo īpaši paplašinot noteikumus par pārredzamību, pilnvarnieku balsstiesībām, iespēju piedalīties akcionāru sapulcēs, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus un nodrošinot iespēju izmantot pārrobežu balsstiesības.
, the European Parliament expressed its support for the Commission's intention to strengthen shareholders' rights, in particular through the extension of the rules on transparency, proxy voting rights, the possibility of participating in general meetings via electronic means and ensuring that cross-border voting rights are able to be exercised.
Akcionāriem ar balsstiesībām vajadzētu būt iespējai izmantot šīs tiesības, ja tās atspoguļotas cenā, kas jāmaksā, iegādājoties akcijas.
Holders of shares carrying voting rights should be able to exercise those rights given that they are reflected in the price that has to be paid at the acquisition of the shares.
Turklāt efektīva akcionāru kontrole ir priekšnoteikums stabilai korporatīvai vadībai un tādēļ būtu jāveicina un jāsekmē.
Furthermore, effective shareholder control is a pre-requisite to sound corporate governance and should, therefore, be facilitated and encouraged.
Būtu jālikvidē šķēršļi, kas akcionārus attur no balsošanas, piemēram, balsstiesību izmantošana atkarībā no akciju bloķēšanas uz noteiktu laikposmu pirms akcionāru sapulces.
Obstacles which deter shareholders from voting, such as making the exercise of voting rights subject to the blocking of shares during a certain period before the general meeting, should be removed.
Tomēr šī direktīva neietekmē esošos Kopienas tiesību aktus par daļām, kuras emitējuši kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, vai par daļām, kas iegādātas vai atsavinātas šajos uzņēmumos.
However, this Directive does not affect existing Community legislation on units issued by collective investment undertakings or on units acquired or disposed of in such undertakings.
Pastāvošie Kopienas tiesību akti nav pietiekami šī mērķa sasniegšanai.
The existing Community legislation is not sufficient to achieve this objective.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/34/EK (2001. gada 28.maijs) par vērtspapīru iekļaušanu oficiālā biržas sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp.
Directive 2001/34/EC of the European Parliament and of the Council of 28 May 2001 on the admission of securities to official stock exchange listing and on information to be published on those securities OJ L 184, 6.7.2001, p.
, uzliek par pienākumu emitentiem darīt pieejamu noteiktu informāciju un dokumentus saistībā ar akcionāru sapulcēm, bet šī informācija un dokumenti jādara pieejami emitenta piederības dalībvalstī.
imposes on issuers an obligation to make available certain information and documents relevant to general meetings, but such information and documents are to be made available in the issuer's home Member State.
Tādēļ būtu jāievieš konkrēti minimālie standarti, lai aizsargātu ieguldītājus un veicinātu akcionāru tiesību, ko sniedz akcijas ar balsstiesībām, netraucētu un efektīvu izmantošanu.
Therefore, certain minimum standards should be introduced with a view to protecting investors and promoting the smooth and effective exercise of shareholder rights attaching to voting shares.
Attiecībā uz citām tiesībām, kas nav balsošanas tiesības, dalībvalstīm ir brīva izvēle paplašināt šo minimālo standartu piemērošanu arī attiecībā uz akcijām bez balsstiesībām, ciktāl šīm akcijām šādi standarti jau netiek piemēroti.
As regards rights other than the right to vote, Member States are free to extend the application of these minimum standards also to non-voting shares, to the extent that those shares do not enjoy such standards already.
Biržas sarakstā iekļautu sabiedrību ievērojamas akciju daļas tur akcionāri, kas nedzīvo dalībvalstī, kurā attiecīgajai sabiedrībai ir juridiskā adrese.
Significant proportions of shares in listed companies are held by shareholders who do not reside in the Member State in which the company has its registered office.
Nerezidentiem akcionāriem vajadzētu būt iespējai izmantot savas tiesības attiecībā uz akcionāru sapulci tikpat vienkārši kā akcionāriem, kuri dzīvo dalībvalstī, kurā ir sabiedrības juridiskā adrese.
Non-resident shareholders should be able to exercise their rights in relation to the general meeting as easily as shareholders who reside in the Member State in which the company has its registered office.
Tam nepieciešams, lai tiktu likvidēti esošie šķēršļi, kas kavē nerezidentu akcionāru piekļuvi informācijai saistībā ar akcionāru sapulci un balsstiesību izmantošanu, fiziski neapmeklējot akcionāru sapulci.
This requires that existing obstacles which hinder the access of non-resident shareholders to the information relevant to the general meeting and the exercise of voting rights without physically attending the general meeting be removed.
Arī rezidentiem akcionāriem, kuri neapmeklē vai nevar apmeklēt akcionāru sapulci, vajadzētu gūt labumu no šo šķēršļu likvidēšanas.
The removal of these obstacles should also benefit resident shareholders who do not or cannot attend the general meeting.
Akcionāriem vajadzētu būt iespējai nodot informētas balsis akcionāru sapulcē vai pirms tās neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo.
Shareholders should be able to cast informed votes at, or in advance of, the general meeting, no matter where they reside.
Visiem akcionāriem vajadzētu būt pietiekamam laikam, lai izskatītu dokumentus, kurus paredzēts iesniegt akcionāru sapulcei, un noteikt, kā viņi balsos ar savām akcijām.
All shareholders should have sufficient time to consider the documents intended to be submitted to the general meeting and determine how they will vote their shares.
Šajā nolūkā paziņojums par akcionāru sapulci būtu jāsniedz laicīgi, un akcionāriem būtu jāsaņem pilnīga informācija, ko paredzēts iesniegt akcionāru sapulcei.
To this end, timely notice should be given of the general meeting, and shareholders should be provided with the complete information intended to be submitted to the general meeting.
Būtu jāizmanto iespējas, ko piedāvā modernās tehnoloģijas, lai padarītu informāciju tūlīt pieejamu.
The possibilities which modern technologies offer to make information instantly accessible should be exploited.
Šajā direktīvā kā priekšnoteikums tiek pieņemts, ka visām biržu sarakstos iekļautajām sabiedrībām ir tīmekļa vietnes.
This Directive presupposes that all listed companies already have an internet site.
Akcionāriem principā vajadzētu būt iespējai iekļaut jautājumus akcionāru sapulces darba kārtībā, kā arī iesniegt lēmumu projektus par dienas kārtībā iekļautajiem jautājumiem.
Shareholders should, in principle, have the possibility to put items on the agenda of the general meeting and to table draft resolutions for items on the agenda.
Neskarot Kopienā izmantotos atšķirīgos termiņus un kārtību, uz šo tiesību izmantošanu attiecas divi galvenie noteikumi, proti, tas, ka šo tiesību izmantošanai vajadzīgajam slieksnim nebūtu jāpārsniedz 5 % no sabiedrības akciju kapitāla un ka visiem akcionāriem katrā atsevišķā gadījumā būtu laicīgi jāsaņem darba kārtības galīgā versija, lai varētu sagatavoties apspriedēm un balsošanai par katru darba kārtībā iekļauto jautājumu.
Without prejudice to different time-frames and modalities which are currently in use across the Community, the exercise of those rights should be made subject to two basic rules, namely that any threshold required for the exercise of those rights should not exceed 5% of the company's share capital and that all shareholders should in every case receive the final version of the agenda in sufficient time to prepare for the discussion and voting on each item on the agenda.
Katram akcionāram principā vajadzētu būt iespējai uzdot jautājumus par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un saņemt atbildes uz tiem, turpretī dalībvalstu ziņā būtu jāpaliek noteikumiem par to, kādā veidā un kad var uzdot jautājumus un saņemt uz tiem atbildes.
Every shareholder should, in principle, have the possibility to ask questions related to items on the agenda of the general meeting and to have them answered, while the rules on how and when questions are to be asked and answered should be left to be determined by Member States.
Sabiedrībām nevajadzētu būt juridiskiem šķēršļiem, piedāvājot saviem akcionāriem līdzekļus jebkāda veida elektroniskai dalībai akcionāru sapulcē.
Companies should face no legal obstacles in offering to their shareholders any means of electronic participation in the general meeting.
Balsošanu, izmantojot saraksti vai elektroniskos saziņas līdzekļus, personīgi neapmeklējot akcionāru sapulci, nevajadzētu pakļaut ierobežojumiem, izņemot tos, kas ir nepieciešami identitātes pārbaudei un saziņas drošībai.
Voting without attending the general meeting in person, whether by correspondence or by electronic means, should not be subject to constraints other than those necessary for the verification of identity and the security of electronic communications.
Taču tam nebūtu jākavē dalībvalstis pieņemt noteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai balsošanas rezultāti atspoguļo akcionāru vēlmes jebkuros apstākļos, tostarp noteikumus tādu situāciju risināšanai, kas radušās jaunu apstākļu ietekmē vai ir kļuvušas zināmas pēc tam, kad akcionārs jau ir nobalsojis, izmantojot saraksti vai elektroniskos saziņas līdzekļus.
However, this should not prevent Member States from adopting rules aimed at ensuring that the results of the voting reflect the intentions of the shareholders in all circumstances, including rules aimed at addressing situations where new circumstances occur or are revealed after a shareholder has cast his vote by correspondence or by electronic means.
Lai nodrošinātu labu korporatīvo vadību, ir nepieciešama netraucēta un efektīva procedūra balsošanai uz pilnvaras pamata.
Good corporate governance requires a smooth and effective process of proxy voting.
Būtu jālikvidē esošie šķēršļi un ierobežojumi, kas balsošanu uz pilnvaras pamata padara apgrūtinošu un dārgu.
Existing limitations and constraints which make proxy voting cumbersome and costly should therefore be removed.
Tomēr laba korporatīvā vadība ietver arī atbilstīgus drošības pasākumus pret iespēju ļaunprātīgi izmantot balsošanu uz pilnvaras pamata.
But good corporate governance also requires adequate safeguards against a possible abuse of proxy voting.
Pilnvarniekam tādējādi būtu jāievēro jebkādi norādījumi, kurus viņš varētu būt saņēmis no akcionāra, un dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pilnvarnieks rīkojas tikai akcionāra interesēs, neatkarīgi no interešu konflikta iemesla.
The proxy holder should therefore be bound to observe any instructions he may have received from the shareholder and Member States should be able to introduce appropriate measures ensuring that the proxy holder does not pursue any interest other than that of the shareholder, irrespective of the reason that has given rise to the conflict of interests.
Pasākumos pret ļaunprātīgu izmantošanu var, konkrēti, iekļaut noteikumus, ko dalībvalstis var pieņemt, lai regulētu to personu darbības, kuras aktīvi iesaistās pilnvaru vākšanā vai kas savākušas vairāk par noteiktu ievērojamu skaitu pilnvaru, īpaši, lai nodrošinātu noteiktu uzticamības un pārredzamības līmeni.
Measures against possible abuse may, in particular, consist of regimes which Member States may adopt in order to regulate the activity of persons who actively engage in the collection of proxies or who have in fact collected more than a certain significant number of proxies, notably to ensure an adequate degree of reliability and transparency.
Akcionāriem saskaņā ar šo direktīvu ir neierobežotas tiesības šādas personas iecelt par pilnvarniekiem, kas viņu vārdā apmeklē akcionāru sapulces un balso.
Shareholders have an unfettered right under this Directive to appoint such persons as proxy holders to attend and vote at general meetings in their name.
Turklāt saskaņā ar šo direktīvu sabiedrībām nav jānodrošina, lai pilnvarnieki balso saskaņā ar attiecīgo akcionāru balsošanas norādījumiem.
Moreover, this Directive does not impose any obligation on companies to verify that proxy holders cast votes in accordance with the voting instructions of the appointing shareholders.
Gadījumos, kad ir iesaistīti finanšu starpnieki, balsojumu saskaņā ar norādījumiem efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, cik efektīvi darbojas starpnieku ķēde, ņemot vērā to, ka ieguldītāji bieži vien nespēj izmantot viņu akcijām noteiktās balsstiesības bez visu ķēdē iekļauto starpnieku, pat to, kuriem var nebūt ekonomiskas līdzdalības akcijās, sadarbības.
Where financial intermediaries are involved, the effectiveness of voting upon instructions relies, to a great extent, on the efficiency of the chain of intermediaries, given that investors are frequently unable to exercise the voting rights attached to their shares without the cooperation of every intermediary in the chain, who may not have an economic stake in the shares.
Komisijai būtu jāturpina izskatīt šo jautājumu saistībā ar ieteikumu, nolūkā nodrošināt ieguldītāju piekļuvi efektīviem balsošanas pakalpojumiem un balsstiesību izmantošanu saskaņā ar šo ieguldītāju sniegtajiem norādījumiem.
Further consideration should be given to this issue by the Commission in the context of a Recommendation, with a view to ensuring that investors have access to effective voting services and that voting rights are exercised in accordance with the instructions given by those investors.
Lai gan laiks, kad pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūrai paziņo par balsīm, kas nodotas pirms akcionāru sapulces, izmantojot saraksti vai elektroniskos saziņas līdzekļus, ir svarīgs korporatīvās vadības jautājums, to var noteikt dalībvalsts.
While the timing of disclosure to the administrative, management or supervisory body as well as to the public of votes cast in advance of the general meeting electronically or by correspondence is an important matter of corporate governance, it can be determined by Member States.
Balsošanas rezultāti būtu jānosaka, izmantojot metodes, kas atspoguļo visus akcionāru izteiktos balsošanas nolūkus, un pēc akcionāru sapulces šiem rezultātiem vajadzētu būt pieejamiem vismaz sabiedrības tīmekļa vietnē.
Voting results should be established through methods that reflect the voting intentions expressed by shareholders, and they should be made transparent after the general meeting at least through the company's internet site.
Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, ļaut akcionāriem efektīvi izmantot savas tiesības visā Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, pamatojoties uz esošajiem Kopienas tiesību aktiem, un to, ka pasākumu mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Since the objective of this Directive, namely to allow shareholders effectively to make use of their rights throughout the Community, cannot be sufficiently achieved by the Member States on the basis of the existing Community legislation and can therefore, by reason of the scale and effects of the measures, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
dalībvalstis tiek mudinātas gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,
, Member States are encouraged to draw up, for themselves and in the interests of the Community, their own tables illustrating, as far as possible, the correlation between this Directive and the transposition measures, and to make them public,
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
General provisions