natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21. uzsver, cik svarīgs ir dialogs ar pilsonisko sabiedrību, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu politikas prioritāšu noteikšanā; atzīst, ka Horvātijas valdības centienus apspriesties ar pilsonisko sabiedrību; aicina valsts iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai legalizētu un palielinātu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju dalību politikas veidošanas procesā un iestāžu darbības uzraudzībā; uzsver pilsoniskās sabiedrības būtisko nozīmi plašākā reģionālajā sadarbībā sociālajos un politiskajos jautājumos;
Emphasises the importance of dialogue with civil society and underlines the important role played by civil-society organisations in defining policy priorities; acknowledges the Croatian Government's efforts to consult civil society; calls on the authorities to take further steps to formalise and increase participation by civil-society actors in the policy-making process and in the monitoring of activities of the authorities; stresses the crucial role of civil society in contributing to enhanced regional cooperation on social and political aspects;
23. atzinīgi vērtē uzlabojumus attiecīgo iestāžu darbā saistībā ar kriminālvajāšanu tā sauktajos naida noziegumos; mudina iestādes padziļināt darbu, izstrādājot pienācīgu naida noziegumu klasifikāciju un definīciju, jo īpaši attiecībā uz noziegumiem upura seksuālās orientācijas, kultūras vai etniskās piederības dēļ;
Welcomes improvements regarding prosecutions for so-called hate crimes by the relevant authorities; urges the authorities to go one step further by establishing an adequate classification and definition of hate crimes, especially with regard to crimes based on the victim's sexual orientation, cultural background or ethnicity;
26. aicina Horvātijas valdību novērst ekonomikas strukturālos trūkumus un samazināt tās nozīmi resursu pārdalīšanā, veicot strukturālu reformu konkurētspējas uzlabošanai; uzsver, ka nepieciešama valsts sektora optimizēšana, kā arī turpmāka fiskālā konsolidēšana un reformas, kuru mērķis ir valsts izdevumu samazināšana; turklāt norāda, ka nepieciešami nopietni centieni, lai veiktu reformas Horvātijas veselības aprūpes nozarē, sociālajās sistēmās un valsts palīdzības politikā, tā panākot rentabilitāti un noturīgu valsts izdevumu līmeni saskaņā ar stabilu fiskālās politikas struktūru;
Calls on the Croatian Government to address the structural weaknesses of the economy and reduce its redistributive role through structural reform to boost competitiveness; underlines that a rationalisation of the public sector is required, together with further fiscal consolidation/reforms aimed at reducing public expenditure; notes further that serious efforts are needed to reform Croatia's health sector, social systems and state aid policies to achieve cost-effectiveness and a steady level of public spending under a sound fiscal policy framework;
Spēja uzņemties dalībvalsts pienākumus
Abilities to assume the obligations of membership
30. atzinīgi vērtē vērā ņemamās pūles administratīvās un iestāžu veiktspējas uzlabošanā, kā arī pirmspievienošanās palīdzības vispārējās pārvaldes sistēmas stiprināšanā, lai pienācīgi sagatavotos kohēzijas un lauku politikas ieviešanai pēc Horvātijas iestāšanās Eiropas Savienībā;
Welcomes the substantial efforts to reinforce administrative and institutional capacity as well as to strengthen the overall system of management of pre-accession assistance with a view to adequately preparing for the implementation of cohesion and rural policies upon Croatia's accession to the EU;
33. atzīmē, ka Horvātija ir panākusi ievērojamu progresu, saskaņojot valsts politiku, tiesību aktus un regulējumu ar ES tiesību aktiem elektronisko sakaru un informācijas tehnoloģiju jomā un mudina Horvātijas iestādes veicināt pēc iespējas plašāku piekļuvi internetam; atzinīgi vērtē to, ka sekmīgi veikta pāreja uz digitālās televīzijas apraidi; tomēr pauž nožēlu par to, ka konkurence fiksēto platjoslas pakalpojumu tirgū joprojām ir ierobežota, lai gan ir ieviesti attiecīgi noteikumi;
Notes that Croatia has made significant progress with aligning its policy, legislation and regulations with the acquis on electronic communications and information technologies and encourages the Croatian authorities to promote internet access as widely as possible; welcomes the fact that the switchover to digital television broadcasting has been handled successfully; however, regrets that in spite of the regulations in place, competition on the fixed broadband market still remains limited;
35. atzinīgi vērtē Horvātijas dalību Kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) darbībās un misijās, jo īpaši militārajā operācijā „ EU NAVFOR Atalanta ” un ES civilajās misijās EUPOL Afganistānā un EULEX Kosovā, kā arī Horvātijas ieguldījumu ES sevišķu uzdevumu bataljonos ar aktīvu līdzdalību Ziemeļu sevišķu uzdevumu bataljonā un Vācijas vadītajā sevišķu uzdevumu bataljonā; turklāt ar gandarījumu atzīmē Horvātijas regulāru pievienošanos Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) deklarācijām, kopējām nostājām un paziņojumiem, ja vien Horvātija tiek aicināta pievienoties, gan Eiropas Savienības, gan starptautisko organizāciju līmenī;
Welcomes Croatia's participation in the Common Security and Defence Policy (CSDP) operations and missions, in particular in the military operation EU NAVFOR Atalanta and the EU civilian missions EUPOL Afghanistan and EULEX Kosovo, as well as Croatia's contribution to EU Battlegroups through active participation in the Nordic Battlegroup and in the German-led Battlegroup; furthermore, notes with satisfaction Croatia's systematic and regular alignment with the Common Foreign and Security Policy (CFSP) declarations, common positions and statements whenever it has been invited to endorse them, both in Brussels and at the level of international organisations;
38. aicina panākt progresu divpusējo strīdu izbeigšanā ar kaimiņvalstīm, piemēram, robežjautājumos ar Serbiju, Melnkalni un Bosniju un Herecgovinu, lai šie strīdi pēc Horvātijas iestāšanās ES nekļūtu par šķērsli turpmākai Savienības paplašināšanai;
Calls for progress in the resolution of bilateral disputes with neighbouring countries, such as the border issues with Serbia, Montenegro and Bosnia and Herzegovina, so as to prevent these disputes from becoming an obstacle to further enlargement of the EU once Croatia has joined;
41. uzskata, ka reģiona ekonomisko attīstību var paātrināt, Horvātijai un Serbijai cieši sadarbojoties Donavas stratēģijas īstenošanā, jo tas ļautu šīs valstis vēl vairāk savienot ar Eiropas Savienību, izmantojot dažāda veida sadarbību transporta, vides un ekonomiskās attīstības jomā saistībā ar Donavas makroreģionu;
Takes the view that the region's economic development could be accelerated through close cooperation by Croatia and Serbia in the framework of the Danube Strategy, as this would provide an opportunity to further connect these countries to the EU through various forms of cooperation in the area of transport, the environment and economic development within the framework of the Danube macro-region;
6.2.2011 B7-0095/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts saskaņā ar Reglamenta 120. pantu
6.2.2011 B7-0095/2011 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 120 of the Rules of Procedure
par civilo lidostu būvniecības regulēšanu
on planning regulations for civil airports
PE455.932v01-00 B7‑0095/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par civilo lidostu būvniecības regulēšanu
PE455.932v01-00 B7‑0095/2011 Motion for a European Parliament resolution on planning regulations for civil airports
A. tā kā katru gadu Eiropā tiek ziņots par daudziem satraucošiem gadījumiem saistībā ar lidojumu drošību;
A. whereas numerous occurrences having a bearing on air safety are reported in Europe every year,
B. tā kā ar lidostām robežojošajās teritorijās ir ne tikai akustiskais un vides piesārņojums, bet ir arī iespējamas lidmašīnu katastrofas;
B. whereas in addition to being subjected to noise and environmental pollution, areas adjoining airports are exposed to the risk arising from any air crash,
C. tā kā līdz 2025. gadam vairāk nekā 60 Eiropas lidostas būs ievērojami pārslogotas un 20 lielākās lidostas būs maksimāli noslogotas 8–10 stundas dienā, kas daudzkārt palielinās risku, ko rada lidostu tuvums blīvi apdzīvotām teritorijām,
C. whereas by 2025 more than 60 European airports will be suffering severe congestion and whereas the 20 largest airports will be filled to capacity for eight to ten hours a day, a fact which will make the situation far more dangerous when airports are situated close to densely populated areas,
2. aicina Komisiju un Padomi veicināt to civilo lidostu pārvietošanu, kas tiek būvētas blakus blīvi apdzīvotām vietām, tādējādi novēršot daudzu iedzīvotāju bojāejas risku.
Calls on the Commission and Council to encourage transfers to alternative sites in cases where civil airport development has spread into the immediate vicinity of densely inhabited population centres, thereby eliminating any potential danger of loss of human life on a mass scale.
9.2.2011 B7-0096/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
9.2.2011 B7-0096/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par nākamajā plānošanas periodā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskajiem aspektiem
on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period
PE455.934v01-00 B7‑0096/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par nākamajā plānošanas periodā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskajiem aspektiem
PE455.934v01-00 B7‑0096/2011 European Parliament resolution on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period
A. tā kā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru skaits ES sasniedz 23 miljonus, un kas veido aptuveni 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina 100 miljonus darba vietu, ir būtiska loma ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā, un tie ir nozīmīgs jauninājumu avots, kā arī sniedz svarīgu ieguldījumu nodarbinātības līmeņa noturēšanā un palielināšanā;
A. whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation and play a vital role in sustaining and increasing employment,
B. tā kā MVU ierobežotās iespējas piekļūt finansējumam ir būtisks šķērslis to izveidei un izaugsmei un tā kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir šo problēmu tikai saasinājusi;
B. whereas SMEs’ limited ability to access finance is a major impediment to their creation and growth, and whereas the current financial and economic crisis has exacerbated this problem,
C. tā kā Eiropas finanšu tirgi daudzās jomās pašlaik nav spējīgi nodrošināt MVU ar pietiekamiem finanšu līdzekļiem dažādu iemeslu dēļ, pat ja tradicionālie MVU kreditēšanas veidi pašreizējās krīzes laikā ir saglabājuši diezgan lielu stabilitāti; tā kā ir jācenšas izslēgt jebkuru iespēju, ka banku gatavība finansēt MVU samazinātos, ņemot vērā pašreizējās banku starptautisko tiesību aktu reformas un to īstenošanu Eiropā;
C. whereas European financial markets in many areas are currently unable to provide SMEs with sufficient finance for varying reasons, even if traditional forms of SME lending have remained quite stable throughout the current crisis; whereas efforts are needed to rule out any lessening in future of the willingness of banks to finance SMEs, as a result of the ongoing reforms of international banking regulations and their implementation in Europe,
D. tā kā Eiropas MVU sektors ir ļoti neviendabīgs un to veido daudzi mikrouzņēmumi, ģimenes uzņēmumi, kas veiksmīgi darbojas tradicionālajos sektoros, aizvien lielāks skaits nesen dibinātu uzņēmumu, kā arī ātri augoši augsto tehnoloģiju uzņēmumi un uzņēmumi, kuros ir ļoti augsts inovāciju līmenis; tā kā visiem dažādajiem uzņēmējdarbības modeļiem ir atšķirīgas problēmas, un tādēļ arī atšķirīgas vajadzības saistībā ar finansējuma pieejamību; tā kā MVU ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru (liela apjoma aizņēmuma finansēšanu) ir daudz neaizsargātāki krīzes gadījumā vai tad, ja viņu riskantākie projekti nonāk grūtībās;
D. whereas the European SME sector is very heterogeneous and comprises a huge number of micro-enterprises, family businesses that are working successfully in traditional sectors, and a growing number of new start-ups and fast-growing high-tech and highly innovative enterprises; whereas all these different business models have different problems and, therefore, different needs as regards access to finance; whereas SMEs with a high leverage ratio (high degree of debt financing) are much more vulnerable in the event of a crisis or if their riskier projects run into difficulties,
E. tā kā banku sektors, kas aizvien jutīgāk attiecas pret risku un kapitālu, piemēro stingrākus kreditēšanas nosacījumus, tostarp lielākas garantijas prasības un riska prēmijas, un tā kā bankas aizvien negribīgāk piešķir tradicionālos aizdevumus, lai finansētu riskantākus uzņēmējdarbības projektus, kas saistīti ar jaundibinātiem uzņēmumiem, inovatīviem produktiem un pat uzņēmumu pārņemšanu;
E. whereas an increasingly capital- and risk-sensitive banking sector is imposing stricter conditions on loan financing, including higher collateral requirements and risk premiums, and whereas banks are increasingly reluctant to finance riskier business projects, involving start-ups, innovative products and even business transfers, by granting traditional loans,
F. tā kā uzņēmumiem, kuros ir ļoti augsts inovāciju līmenis, un ātri augošiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikas turpmākajai konkurētspējai un darba vietu radīšanai, jo īpaši tirgos, kas veicina pāreju uz efektīvas resursu izmantošanas ekonomiku;
F. whereas highly innovative and fast-growing companies are crucial to the future competitiveness of Europe’s economy and to job creation, especially in those markets driving the transition to a resource-efficient economy,
G. tā kā statistika norāda, ka Eiropas MVU joprojām retāk nekā, piemēram, ASV MVU apsvērtu finansējumu no pašu kapitāla;
G. whereas statistics indicate that European SMEs remain less likely to consider the option of equity financing than, for example, their US counterparts,
H. tā kā daudzus finanšu starpniekus Eiropas un nacionālā līmenī kavē administratīvais slogs, kuru rada sarežģītie Eiropas finanšu noteikumi un finansēšanas programmu politikas un darbības vadlīnijas;
H. whereas many financial intermediaries at European and national level are deterred by the administrative burdens created by complex European financial regulations and by the policy and operational guidelines for European financing programmes,
I. tā kā Eiropas iestādēm ir jāizvērtē un jāpārskata spēkā esošie instrumenti MVU finansēšanas atbalstīšanai, domājot par nākamo plānošanas periodu nākamās daudzgadu finanšu shēmas kontekstā,
I. whereas the European institutions will now have to evaluate and review the current instruments to support SME finance, looking ahead to the next programming period in the context of the next multiannual financing framework,
MVU finansēšanas shēmu stiprināšana
Strengthen functioning SME finance schemes
2. norāda, ka augstākajās pašu kapitāla prasībās bankām, kuras ierosināja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja, ir jāņem vērā MVU intereses;
Points out that the establishment of higher equity capital requirements for banks, as proposed by the Basel Committee, should take into account the interests of SMEs;
4. uzskata, ka nav pietiekams finansējums tieši CIP un ka ir jāizvērtē šīs programmas darbības joma; aicina Komisiju un dalībvalstis nākamajā daudzgadu finanšu shēmā paredzēt daudz efektīvāku inovatīvu finanšu instrumentu finansējumu;
Takes the view that funding for the CIP in particular is insufficient and that the programme should be assessed in terms of its coverage; calls on the Commission and the Member States to make provision for more effective funding of innovative financial instruments under the next multiannual financial framework;
6. uzsver jaundibinātu uzņēmumu un inovatīvo uzņēmumu vajadzību ērtāk piekļūt kapitāla un kvazikapitāla finanšu instrumentiem, kurus tirgus vēl nepiedāvā pietiekamā apjomā; aicina Komisiju nākamajā programmu paaudzē vairāk uzsvērt parāda un pašu kapitāla (mezanīna) kombinētos finanšu instrumentus un atbalstīt tos ar riska dalīšanas līdzekļiem un mehānismiem;
Stresses the need for start-ups and innovative enterprises to have better access to equity- and quasi-equity-based financial instruments, which are not yet provided to a sufficient degree by the market; asks the Commission to ensure that the next generation of programmes place a stronger emphasis on mezzanine financial instruments and to support them with risk-sharing funds and facilities;
8. atzīmē, ka pašreizējo MVU finansēšanas struktūru daudzās Eiropas valstīs gan pieprasījuma, gan piedāvājuma ziņā spēcīgi ietekmē nodokļu un atbalsta sistēmas, kuras sniedz stiprus stimulus aizņēmuma finansēšanai, bet liek šķēršļus finansējumam no pašu kapitāla; aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, lai palielinātu informētību par problēmām, kuras rada reglamentējošo noteikumu nepareizi stimuli, un mudina dalībvalstis veikt vajadzīgās reformas;
Notes that the current structure of SME finance in many European countries on both the demand and the supply side is strongly influenced by taxation and support systems, which provide strong incentives for debt financing and disincentives for equity financing; calls on the Commission to take initiatives to increase awareness of the problems created by the wrong incentives which the regulatory framework provides and to encourage Member States to carry out the necessary reforms;
10. atzinīgi vērtē 2010. gada MVU finansēšanas foruma izveidi un mudina Komisiju turpināt sadarbības uzlabošanu ar dalībvalstu attīstības bankām un komercbankām, lai apkopotu pieredzi, apmainītos ar paraugpraksi, attīstītu sinerģiju un atrastu veidus kā vienkāršot un uzlabot ES MVU finansēšanas programmas;
Welcomes the establishment in 2010 of the SMEs Finance Forum and urges the Commission to further improve cooperation with national development banks and commercial banks in order to pool experience, exchange best practices, develop synergies and identify ways in which EU SME financing programmes can be simplified and streamlined;
9.2.2011 B7-0097/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
9.2.2011 B7-0097/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
par stratēģiju „Eiropa 2020”
on EU2020
PE459.629v01-00 B7‑0097/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju „Eiropa 2020”
PE459.629v01.00 B7‑0097/2011 European Parliament resolution on EU2020
– ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām,
– having regard to statements by the Council and Commission on EU2020 -flagship initiatives,
– ņemot vērā Komisijas ierosinātās desmit galvenās prioritārās darbības,
– having regard to the Commission’s recommended top ten priority actions,
– ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2010. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions of the meeting of the European Council on 17-18 June 2010,
– ņemot vērā Eiropadomes neformālo 2010. gada 11. februāra sanāksmi,
– having regard to the informal European Council of 11 February 2010,
– ņemot vērā Komisijas sākto stratēģijas „Eiropa 2020” sabiedrisko apspriešanu un tās iznākumu (SEC(2010)116),
– having regard to the public consultation on EU 2020 launched by the Commission, and its outcome (SEC(2010)116),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada jūnija rezolūciju par stratēģijas „Eiropa 20200” pamatiniciatīvām,
– having regard to the European Parliament resolution of June 2010 on EU 2020 Flagships,
– ņemot vērā 2010. gada 16. decembrī publicēto Vienotā tirgus aktu,
– having regard to the Single Market Act, published on 16 December 2010,
3. uzsver, ka pēc sākotnējās apspriešanas publiskošanas jāapvieno visi Komisijas analītiskie dokumenti, tostarp Gada izaugsmes pētījums, pamatmērķi, nodarbinātības pamatnostādnes un desmit prioritārās darbības, lai nodrošinātu saskaņotu, mērķtiecīgu un veiksmīgu pieeju un nepieļautu tādu iznākumu, kāds bija attiecībā uz Lisabonas stratēģiju;
Stresses the need to consolidate all the analyses of the Commission following the publication of its initial consultation, including the Annual Growth Survey, Headline targets, Employment Guidelines and Ten Priority Actions, to ensure a coherent, focused, successful approach and to avoid the same fate as the Lisbon Strategy;
Stratēģijas „Eiropa 2020” pārvaldība un pamatmērķi
Governance of the EU2020 strategy and Headline targets
7. aicina dalībvalstis stiprināt vienoto tirgu, nosakot mērķus un izstrādājot darba kārtību saskaņā ar vienotā tirgus prioritātēm;
Calls on Member States to embrace the Single Market by setting their objectives and developing their agenda in accordance with Single Market priorities;
17. atzīst, ka stipra un konkurētspējīga eiro zona ir visu ES dalībvalstu interesēs; tomēr uzsver, ka jebkurās reformās ir pilnībā jāņem vērā gan eirozonas, gan arī to dalībvalstu vajadzības, kuras vēl nav eirozonā vai kuras neplāno kļūt par tās dalībniecēm;
Recognises that a strong and competitive eurozone is in the interests of all EU Member States; nevertheless stresses that any reform must take into account fully the needs of both the eurozone and the Member States which are not yet in the eurozone or which have no plans to become members of it;0
22. ir svarīgi, lai pensiju sistēmu ilgtspējas pamatā nebūtu tikai fiskāli apsvērumi; privāto noguldījumu līmenim, nodarbinātības līmenim un paredzamajām norisēm demogrāfijas jomā arī ir būtiska nozīme sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējas nodrošināšanā;
It is essential that sustainability of pension systems goes beyond purely fiscal considerations; private savings ratios, employment rates, and projected demographic developments also play considerable roles in ensuring sustainability of social protection systems;
26. uzsver, ka ir svarīgi īstenot Vienotā tirgus aktā noteiktās prioritātes, kas veicinās darbavietu izveidi; jo īpaši atbalsta Eiropas kvalifikācijas sistēmas īstenošanu un plānoto likumdošanas iniciatīvu par profesionālo kvalifikāciju reformēšanu, lai nodrošinātu profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu; prasa izvērtēt ES profesionālās kartes pamatotību, nodrošinot datu aizsardzību, un Eiropas kvalifikāciju apliecības izveidi, kas būtiski uzlabotu darba ņēmēju mobilitāti;
Stresses the importance of implementing the priorities in the Single Market Act which will stimulate job creation; particularly supports the implementation of the European qualifications framework and the planned legislative initiative reforming the professional qualifications to ensure mutual recognition of professional qualifications; calls for an evaluation of the feasibility of an EU Professional card, ensuring data protection, and the creation of the European Skills passport, which would significantly enhance the mobility of workers;
30. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu lēmumam par pirmās radiofrekvenču spektra politikas programmas izstrādi; pauž bažas par to, ka Komisijai būtu nevis jāsasteidz šī sarežģītā, bet ārkārtīgi svarīgā spektra saskaņošanas politika, bet gan drīzāk jāīsteno rūpīgi pārdomāta pieeja;
Welcomes the Commission’s proposal for a decision establishing the first radio spectrum policy programme; expresses concern that the Commission must take a well-considered approach, rather than rushing this complex but vital spectrum harmonisation policy;