natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ) ("Ceturto kohēzijas ziņojumu"),
having regard to the Fourth Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ) ("the Fourth Cohesion Report'),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ,,Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas" ( COM(2007)0507 ),
having regard to the Commission communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled Strategy for the Outermost Regions: Achievements and Future Prospects ( COM(2007)0507 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas līguma 158. un 159. pantu un 299. panta 2. punktu,
having regard to Articles 158, 159 and 299(2) of the Treaty establishing the European Community,
ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu, Leipcigas Hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību un pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai,
having regard to the Territorial Agenda of the EU, the Leipzig Charter on Sustainable European Cities and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union,
ņemot vērā Reģionu komitejas 2007. gada 28. novembra atzinumu (COTER-IV-011) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 12. decembra atzinumu (CESE 1712/2007) par Ceturto kohēzijas ziņojumu,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions (COTER-IV-011) of 28 November 2007 and that of the European Economic and Social Committee (CESE 1712/2007) of 12 December 2007 on the Fourth Cohesion Report,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus ( A6-0023/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Budgets and of the Committee on Fisheries ( A6-0023/2008 ),
tā kā daudzos Eiropas reģionos esošo būtisko reģionālo atšķirību un strukturālo problēmu dēļ, kuras vēl vairāk pastiprinājusi nesenā Eiropas Savienības paplašināšanās, vēl aizvien ir nepieciešama visaptverošas Eiropas kohēzijas politika;
whereas a comprehensive European cohesion policy continues to be made necessary by the persistence of major disparities and specific structural problems in numerous European regions, a situation that has been aggravated by the recent enlargement of the Union,
tā kā līdz ar to ES kohēzijas politika vēl aizvien ir viens no Eiropas integrācijas procesa pīlāriem un tai ir aktīva loma reģionālo atšķirību un attīstības trūkumu samazināšanā;
whereas the EU's cohesion policy thus remains an essential pillar in the process of European integration, and plays an active role in reducing disparities and development deficits,
tā kā pastāv acīmredzama saikne starp eiroskepticisma pieaugumu un teritoriālo atšķirību palielināšanos starp reģioniem un pašos reģionos, kas demonstrē vajadzību pēc ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, lai pastiprinātu konverģenci un izveidotu stingru pamatu tādai Eiropas Savienības leģitimitātei, kuru var panākt, izmantojot attiecīgajās teritorijās pamanāmu reģionālo politiku; tā kā reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir jāspēlē būtiska loma, lai ES aktivitātes tuvinātu tautai un īstenotu reģionālo politiku, efektīvāk publiskojot tās sasniegumus;
whereas there is a clear link between rising Euro-scepticism and the increase in territorial disparities between regions and within regions, which demonstrates the need for economic, social and territorial cohesion in order to strengthen convergence and give a firm basis to the legitimacy of the European Union, which is achievable through a regional policy that is visible on the ground; whereas regional and local authorities and local actors have a central role to play in bringing the EU's activities closer to the people and in implementing regional policy, whose achievements should be publicised more effectively,
tā kā kohēzijas politika, pateicoties tās sniegtajai pievienotajai vērtībai, katram reģionam piedāvā iespēju gūt konkrētu labumu vietējo iedzīvotāju ilgtermiņa nodarbinātības un augstāka dzīves līmeņa veidā, it īpaši atpalikušajos reģionos, un dod ieguldījumu konkurētspējas un administratīvās veiktspējas stiprināšanā, kā arī decentralizētas pārvaldības nodrošināšanā; tā kā šajā sakarībā jānoraida jebkādi centieni renacionalizēt šo politiku;
whereas, having regard its added value, cohesion policy offers every region the possibility of concrete benefits in terms of long-term employment and higher living standards for local populations, particularly in regions that are lagging behind, and contributes to strengthening competitiveness and administrative capacity and ensuring decentralised management; whereas, in the light of this, any attempt to renationalise this policy must be rejected,
tā kā Lisabonas līgums, ko dalībvalstu vadītāji apstiprināja 2007. gada 18. oktobrī un parakstīja 2007. gada 13. decembrī, teritoriālo kohēziju izvirza par vienu no Eiropas Savienības pamatmērķiem līdzās ekonomikas un sociālajai kohēzijai;
whereas the Treaty of Lisbon, which was approved by the Heads of State and Government on 18 October 2007 and signed on 13 December 2007, enshrines territorial cohesion among the fundamental objectives of the Union, alongside economic and social cohesion,
tā kā nākotnē kohēzijas politikai ir jānodrošina lielāki finanšu līdzekļi, lai varētu risināt paredzamās problēmas ar būtisku teritoriālo ietekmi, piemēram, jautājumus, kas saistīti ar demogrāfiskajām izmaiņām, pilsētu koncentrāciju, segregāciju, migrācijas plūsmām (kas ir īpaši problemātiskas lauku un perifērajos apgabalos), pielāgošanos globalizācijai, klimata pārmaiņām, energoapgādi un lēno panākšanas procesu lauku apgabalos; tā kā šos uzdevumus var risināt tikai tad, ja tiek atzīta kohēzijas politikas būtiskā nozīme šajā jomā,
whereas increased financial resources for cohesion policy must be guaranteed in the future in order to deal with the anticipated new challenges, which have an important territorial impact, such as demographic change, urban concentration, segregation, migratory movements (which are particularly problematic for rural and peripheral areas), adjustment to globalisation, climate change, energy supply, and the slow catch-up process of rural areas; whereas these challenges can be dealt with only if the great significance of cohesion policy is recognised for this purpose in the future;
atzinīgi vērtē šo ziņojumu, kas ir detalizētāks nekā iepriekšējie, pamatojas uz dažādiem rādītājiem un sniedz noderīgus salīdzinošus datus par citām valstīm, tādām kā ASV, Japāna, Ķīna un Indija, atspoguļojot ES ekonomiku starptautiskā kontekstā;
Welcomes this report, which is more detailed than previous ones, is based on diverse indicators and gives useful comparative data for other countries such as the United States, Japan, China and India, reflecting the international context in which EU economies operate;
norāda uz kavējumiem strukturālo apropriāciju izmantošanā dalībvalstīs un aicina veikt pasākumus situācijas uzlabošanai; tomēr atzīmē, ka vēl ir pārāk agri novērtēt kohēzijas politikas īstenošanas rezultātus jaunajās dalībvalstīs; atzinīgi vērtē visus centienus veicināt kohēzijas politikas efektivitāti un samazināt pārmērīgo birokrātiju, kā arī aicina veikt sistemātisku šīs politikas novērtēšanu; atkārtoti pauž stingru atbalstu Komisijas uzsāktajai Eiropas Pārredzamības iniciatīvai, ar kuras palīdzību noteiks struktūrfondu līdzekļu saņēmējus, sākot no 2008. gada;
Points to the delays in taking up structural appropriations in Member States and calls for measures to improve the situation; notes however that it is too early to evaluate the results of cohesion policy in the new Member States; welcomes all efforts to enhance the effectiveness of cohesion policy and to reduce excessive bureaucracy and calls for a systematic assessment of this policy; reiterates its strong support for the European Transparency Initiative launched by the Commission, which will identify the recipients of structural funding from 2008 onwards;
atzinīgi vērtē to, ka bijušās kohēzijas valstis ‐ Grieķijā, Spānijā, Portugālē un Īrijā ‐ ir ievērojami pietuvinājušās ES attīstītāko valstu līmenim, uzrādot iespaidīgu izaugsmes līmeni laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam, tomēr norāda, ka neraugoties uz šo izaugsmi, vēl aizvien pastāv būtiskas atšķirības starp to reģioniem, kā arī dziļi iesakņojušās strukturālās problēmas;
Welcomes the fact that the former cohesion countries, namely Greece, Spain, Portugal and Ireland, have caught up remarkably well, recording impressive growth rates during the period 2000-2006, but points out that, in spite of their growth, there are still major imbalances between their regions and deep-seated structural problems;
atzinīgi vērtē augstos izaugsmes rādītājus jaunajās dalībvalstīs, tomēr atzīmē, ka to ekonomiskā konverģence ir sagaidāma tikai vidējā vai ilgtermiņā un ka tas būs ilgstošs process tāpēc, ka dažās no šīm valstīm sākotnējais IKP uz vienu iedzīvotāju bija ļoti zems;
Welcomes the high growth rates recorded in the new Member States but notes that their economic convergence is to be expected only in the medium or long term and that it will be a long process because of the very low GDP per capita starting point in some of these countries,
atzinīgi vērtē Komisijas atkārtoto apstiprinājumu tam, ka kohēzijas politikai bijusi būtiska loma, lai stiprinātu dalībvalstu spēju harmoniski attīstīties un radīt jaunas un pastāvēt spējīgas darbavietas, kā to apliecina kohēzijas politikas teicamie rezultāti daudzos 2. mērķa reģionos;
Welcomes the reaffirmation by the Commission of the important role played by cohesion policy in strengthening the ability of all Member States to develop harmoniously and create new and viable jobs, as evidenced by the excellent results of cohesion policy in many Objective 2 regions;
pauž bažas, ka konverģence valstu starpā bieži vien slēpj aizvien pieaugošās plaisas starp reģioniem un reģionu iekšienē; atzīmē, ka šo reģionālo un vietēja līmeņa atšķirību paplašināšanās nodarbinātības, ražīguma, ienākumu, izglītības līmeņa un inovāciju spējas ziņā ir vērojama vairākos apgabalos; uzsver arī teritoriālās sadarbības nozīmi šo problēmu pārvarēšanā;
Is concerned that the convergence among countries very often masks the widening gaps between regions and within individual regions; notes that this widening of regional and local disparities can be observed in a number of areas, in terms of employment, productivity, income, education levels and innovation capacity; stresses also the role of territorial cooperation in helping to overcome these problems;
uzsver, ka, piemēram, reģionu konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no ražīguma, tirgus pieejamības un darbaspēka kvalifikācijas līmeņa, kas daudz vairāk atšķiras starp reģioniem nekā starp dalībvalstīm; turklāt atzīmē, ka konkurētspējas jomā par pamatelementiem aizvien vairāk uzskata institucionālos faktorus, tostarp sociālo kapitālu uzņēmējdarbības kultūras un kopēju uzvedības normu veidā, kas veicina sadarbību, iniciatīvas uzņemšanos un valsts pārvaldes efektivitāti;
Points out, for example, that the competitiveness of the regions depends to a great extent on productivity, on the accessibility of markets and on the level of qualification of the work force, which varies significantly more among regions than among Member States; notes furthermore that institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness, such factors including the endowment of social capital in the form of business culture and shared norms of behaviour which facilitate co-operation and enterprise and also the efficiency of public administration;
šajā sakarībā atzīmē, ka daži attīstītie reģioni un pat daži mazāk attīstīti reģioni sāk saskarties ar dažādām problēmām, kam ir būtiska teritoriāla ietekme no iespējamās attīstības viedokļa: zemu ekonomiskās izaugsmes līmeni, ražīguma un nodarbinātības pazemināšanos un iedzīvotāju novecošanu;
Notes in this connection that some developed regions and even some less developed regions are beginning to experience multiple problems having strong territorial impact in terms of development potential: low economic growth rates, falling productivity and employment, and ageing populations,
atzīmē, ka laikā, kad augstais izaugsmes līmenis atsevišķās dalībvalstīs ļāvis sasniegt pilnu nodarbinātību un GDP uz vienu iedzīvotāju palielināšanos, citās dalībvalstīs ir paplašinājušās atšķirības starp atsevišķām sociālām grupām, kas nozīmē to, ka visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām vēl aizvien ir nepieciešama sociālā integrācija;
Notes that, while high growth rates have enabled certain Member States to reach full employment and increase their per-capita GDP, in other countries the differences between individual social groups have widened, meaning that the most vulnerable sections of the population still require social integration;
norāda uz vājo konverģenci izglītības līmeņa ziņā un reālo plaisu izglītības jomā starp Eiropas Savienību un ASV, kurās 29% personu 25–64 gadu vecuma grupā ir universitātes diploms salīdzinājumā ar tikai 16% Eiropas Savienībā; atzīmē, ka augstāko izglītību ieguvušo sieviešu skaits palielinās straujāk nekā attiecīgo vīriešu skaits;
Points to weak convergence in terms of education levels, and a genuine educational gap between the European Union and the United States, where 29% of people aged between 25 and 64 have a university degree, compared with barely 16% in the European Union; notes, however, that the number of women with higher-education qualifications is rising faster than that of men;
uzsver nozīmi, kāda ir dzimumu līdztiesības aspekta, vienlīdzīgu iespēju un invalīdu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašo vajadzību integrēšanai kohēzijas politikas projektu īstenošanas katrā posmā;
Stresses the importance of integrating gender mainstreaming, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation of cohesion policy projects;
uzsver polarizācijas efektu galvaspilsētu reģionos ‐ parādību, kas ir īpaši izteikta jaunajās dalībvalstīs ‐, kuri nodrošina vidēji 32% no savas valsts IKP, lai gan to iedzīvotāji veido tikai 22% no valsts iedzīvotāju kopskaita; atzīmē, ka šī polarizācija var izraisīt lielas bezdarba līmeņa atšķirības pilsētu centros;
Emphasises the effect of polarisation in the regions around capital cities – a particularly marked phenomenon in the new Member States – which on average generated 32% of their countries" GDP, while representing only 22% of the population; notes that this polarisation can give rise to great disparities among unemployment rates in city centres;
konstatē, ka nekontrolēta urbanizācija var radīt demogrāfiskā, ekonomikas, sociālā, transporta un vides līdzsvara traucējumus ierobežotā teritorijā un novest pie priekšpilsētu veidošanās un iedzīvotāju aizplūšanas no tiem lauku apgabaliem, kuri atrodas tālu no pilsētām; tāpēc aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šīs problēmas risināšanai, iesniedzot konkrētus priekšlikumus;
Notes that uncontrolled urbanisation can create demographic, economic, social, transport, and environmental imbalances within a restricted area and lead to suburbanisation and the depopulation of rural areas that are far from towns; calls therefore on the Commission to specifically address this problem with concrete proposals;
norāda uz reģionālajām atšķirībām attiecībā uz pieejamību un saikni starp centriem un perifērajiem apgabaliem, kuras rada trūkumi no ģeogrāfiskā un strukturālā viedokļa, nepietiekamie ieguldījumi transporta infrastruktūrā, kā arī potenciālo transporta tīklu diversifikācijas trūkums; it īpaši norāda uz būtiskajiem šķēršļiem kalnu un salu reģionu, kā arī perifēro un attālāko reģionu, kuri atrodas ļoti tālu no kontinentālās Eiropas, pieejamības ziņā; uzsver nepieciešamību izstrādāt pasākumus, lai palielinātu šo reģionu potenciālu un pievilcību, kā arī veicinātu to ilgtspējīgu attīstību;
Points to regional disparities in terms of accessibility and links between centres and peripheral areas, which is the result of geographical and structural disadvantages, insufficient investment in transport infrastructure, as well as failure to diversify potential transport links; points in particular to the substantial obstacles in terms of accessibility for the mountainous and island regions and also the peripheral as well as the outermost regions that lie very far from continental Europe; highlights the need to draw up measures to boost the regional potential and the attractiveness of and sustainable development in these regions;
pauž pārsteigumu par Komisijas Ceturtajā kohēzijas ziņojumā izteikto apgalvojumu, ka salu izolētība kā tāda nešķiet būtisks šķērslis attīstībai, un atzīmē salu reģionu iedzīvotāju lielo sarūgtinājumu par šo apgalvojumu, jo viņiem katru dienu nākas saskarties ar šādas izolētības negatīvo ietekmi un tās radītajām grūtībām;
Expresses its great surprise at the Commission's statement in the Fourth Cohesion Report that 'insularity does not seem to constitute in itself a major obstacle to development' and notes the strong disappointment of the people of island regions with that statement, for the reason that they are confronted on a daily basis with the negative impacts and difficulties of insularity,
Reģionālā politika un Lisabonas stratēģija
Regional policy and the Lisbon Strategy
norāda uz ievērojamajām atšķirībām starp valstīm pētniecībā un izstrādē ieguldīto līdzekļu ziņā un atzīmē būtiskās reģionālās atšķirības attiecībā uz inovācijām, kas Ceturtajā kohēzijas ziņojumā novērtētas, izmantojot reģionālo darbības rezultātu rādītāju inovāciju jomā;
Points to the enormous differences between countries in terms of the sums invested in research and development, and notes great regional disparities in terms of innovation, which in the Fourth Cohesion Report are measured by a useful indicator of regional performance in terms of innovation;
atbalsta Komisijas viedokli par kohēzijas politikas sviras efektu attiecībā uz Lisabonas stratēģiju, sabiedriskos ieguldījumus novirzot tiem projektiem, kas veicina dinamiskāku, izaugsmi un inovācijas sekmējošu ekonomikas struktūru, kura balstās uz politikas jomu un programmu efektīvākas saskaņošanas rezultātā panāktu sinerģiju;
Shares the opinion of the Commission on the leverage effect of cohesion policy vis-à-vis the Lisbon Strategy, which is achieved by virtue of the directing of public investments towards projects that favour the creation of a more dynamic, growth-generating, innovation-stimulating economic fabric based on synergy created by more efficient harmonisation of policies and programmes;
pauž nožēlu, ka, neraugoties uz piešķirtajiem līdzekļiem, kohēzijas politikas īstenošanā nav atbilstīgi ņemts vērā mazo, ļoti mazo un amatnieku uzņēmumu inovāciju potenciāls, tāpēc aicina īstenot aktīvu politiku visa veida inovāciju atbalstam šajos uzņēmumos, kā arī aicina Komisiju saskaņā ar Lisabonas stratēģiju radīt iespējas sadarbībai starp uzņēmumiem, sabiedrisko sektoru, skolām un universitātēm, lai izveidotu reģionālas inovāciju kopas;
Regrets that the innovation potential of small, micro and craft businesses has not been adequately taken into account in implementing cohesion policy, despite earmarking; therefore calls for the implementation of an active policy to support all forms of innovation in these enterprises and also invites the Commission to create opportunities for mutual co-operation between businesses, the public sector, schools and universities, in order to create regional innovation clusters, in the spirit of the Lisbon Strategy;
norāda, ka strukturālā atbalsta sviras efektu var palielināt ar privātās līdzfinansēšanas palīdzību; aicina ātri ieviest pārredzamus noteikumus un standartrisinājumus attiecībā uz sabiedrisko un privāto partnerību, kas ļaus reģioniem privāto kapitālu izmantot sabiedrisku mērķu īstenošanā;
Points out that the leverage effect of structural support can be increased through the use of private co-financing; calls for the swift introduction of transparent rules and standard solutions for public-private partnerships that will enable regions to bring private capital to bear in pursuit of public objectives;
norāda, ka principa par automātisku atbrīvošanu no saistībām ievērošana ir svarīga, lai mudinātu pārvaldes iestādes finansēt un ātri īstenot projektus; uzstāj, ka stingri jāievēro N+2 noteikuma (un jaunajās dalībvalstīs pirmajos trīs 2007.–2013. gada finanšu plāna gados N+3 noteikuma) princips;
Points out that compliance with the automatic decommitment principle is essential in order to encourage the financing and rapid implementation of projects by management authorities; insists that the principle of the N+2 rule (and N+3 in the new Member States during the first three years of the 2007-2013 financial framework) should be adhered to;
norāda, ka viens no iemesliem, kāpēc kavējas struktūrpolitikas īstenošana, ir pārāk neelastīgās procedūras un ka tāpēc jāapsver šo procedūru vienkāršošana un skaidra ES un dalībvalstu pienākumu un kompetences nošķiršana;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
atzīmē, atsaucoties uz 2007.–2013. gada plānošanas laikposmu, ka saskaņā ar apropriāciju piešķiršanas sistēmu inovācijām tiks novirzīti 64% no 1. mērķa (konverģence) un 80% no 2. mērķa (reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība) līdzekļiem, t.i., par EUR 55 000 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā laikposmā; piezīmē, ka šādu apropriāciju izmantošana ir atkarīga no mazāk attīstīto reģionu spējas pārvaldīt pietiekamu skaitu pētniecības, izstrādes un inovāciju projektu, vienlaicīgi nodrošinot, ka šie līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti, nevis novirzīti mazvērtīgiem ieguldījumiem;
Notes, with reference to the programming period 2007-2013, that the system of earmarking appropriations will direct 64% of Objective 1 (convergence) resources and 80% of Objective 2 (regional competitiveness and employment) resources towards innovation, representing EUR 55 000 million more than in the previous period; observes that making use of those appropriations hinges on the capacity of the less developed regions to manage research, development and innovation projects in sufficient number and of such quality as will ensure that they are utilised and not diverted towards investments of little value;
aicina Komisiju izvērtēt līdzekļu piešķiršanas sistēmu un tās ietekmi uz reģionālo atšķirību novērtēšanu un pārbaudīt, vai prioritāšu noteikšanā šī sistēma neveicina pārāk centralizētu vai lejupēju pieeju; pauž cerību, ka šī izvērtēšana sāksies ar Komisijas Piektā Progresa ziņojuma par kohēziju publicēšanu 2008. gadā, kurā galvenā uzmanība tiks veltīta saiknei starp kohēzijas politiku un Lisabonas stratēģijas izaugsmes un nodarbinātības prioritātēm visiem reģioniem;
Calls on the Commission to evaluate the earmarking system and its impact on the evolution of regional disparities and to ascertain whether, in the definition of priorities, this system does not encourage too centralised or 'top-down' an approach; hopes that this evaluation will begin with the publication in 2008 by the Commission of the Fifth Progress Report on Cohesion which, it is anticipated, will concentrate on the relation between cohesion policy and the Lisbon Strategy growth and employment priorities for all regions;