natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS – 2005 ( KOM(2005)0231 ),
having regard to the Commission communication on Public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
ņemot vērā Komisijas Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005–2008) ( KOM(2005)0141 ),
having regard to the Commission's integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ),
ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu Itālijai, lai novērstu pārmērīgu valsts budžeta deficīta stāvokli 11124/05, ECOFIN 242.
having regard to the Council Recommendation to Italy of 12 July 2005, with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit 11124/05, ECOFIN 242.
ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. oktobra Ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli Portugālē 12401/05, ECOFIN 289.
having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal 12401/05, ECOFIN 289.
ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu par pārmērīgu budžeta deficītu Apvienotajā Karalistē 5366/05, ECOFIN 11.
having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom 5366/06, ECOFIN 11.
ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību institūta 2005. gada pārskatu par darba koplīgumu slēgšanas saskaņošanu Eiropā,
having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
ņemot vērā Starptautiskā Valūtas Fonda (SVF) 2005. gada aprīļa Pasaules Tautsaimniecības pārskatu par globalizāciju un ārējiem traucējumiem,
having regard to the International Monetary Fund (IMF) World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0162/2006 );
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
pauž bažas par, pirmkārt, pastāvīgi lēno izaugsmi Eiropā kopš 2002. gada, kura pakāpeniski paātrinājās tikai no 0,6% 2003. gadā līdz 1,3% 2005. gadā euro zonā, pretstatā ASV izaugsmes līmenim 3,5% apjomā 2005. gadā un Japānas tautsaimniecības lēcienam, ko veicināja galīgais iekšzemes pieprasījums, otrkārt, par pastāvīgi augsto bezdarbu 9% apjomā ES ar 25 dalībvalstīm un 8,1% - ar 15 dalībvalstīm, un, treškārt, par ražīguma samazināšanos (pašlaik -1% no IKP), parādot to, ka ES tautsaimniecības izaugsme ievērojami atpaliek no ilgtermiņa potenciāla, jo tai traucē struktūru stingrība, zems iekšējais pieprasījums, kā arī kompleksas makroekonomikas politikas atbilstīga līdzsvara trūkums; uzsver, ka Eiropas ekonomikas pieauguma potenciāls joprojām ir pārmērīgi zems, apmēram divi procenti, kas ir daudz zemāks nekā jebkur citur pasaulē reģistrētais; uzskata, ka šis pieauguma potenciāls nav pietiekams darba vietu radīšanai un bezdarba līmeņa samazināšanai, vai ES - 25 attīstībai;
Expresses its concern about, first, the persistently slow growth in Europe since 2002, accelerating, in the euro zone, only gradually from 0,6% in 2003 to 1,3% in 2005, in contrast with the US growth rate of 3,5% in 2005 and the rebound of Japan's economy driven by private final domestic demand; second, the persistently high unemployment of 9% in EU-25 and 8,1% in EU-15; and, third, about the output gap, currently at -1% of GDP, demonstrating that EU economic growth remains substantially below long-term potential, constrained by structural rigidities, weak internal demand, and a lack of proper balance in the macroeconomic policy mix; stresses that the European economy's potential for growth remains excessively low, at about 2%, which is much lower than that registered elsewhere in the world; considers that this potential for growth is insufficient for job creation and reducing unemployment rates or for the development of EU-25;
uzsver, ka strauja piemērošanās svārstībām pasaulē rada risku, kā rezultātā var samazināties pieprasījums ASV, savukārt izraisot eksporta samazināšanos un vājāku izaugsmi ES, kā arī uzsver, ka šādas sekas var pastiprināt arī svārstības euro maiņas kursā pret ASV dolāru;
Stresses the risk of rapid adjustments to global imbalances, which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
atzīmē naftas cenu svārstību nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo pieprasījumu un ES tautsaimniecības pieaugumu, kā arī norāda uz sekundāru seku draudiem; atzinīgi vērtē sociālo un tautsaimniecības dalībnieku atbildīgu rīcību šo draudu novēršanā, neskatoties uz zemo mājsaimniecības patēriņu; norāda, ka stabilas, atvērtas un konkurētspējīgas makroekonomikas politikas noteikšana ir nozīmīgs ilgtspējīgas valsts finanšu politikas priekšnoteikums;
Notes the adverse implications of oil-price volatility and increases on internal demand and growth in the EU and the threat of its secondary effects; welcomes the responsible behaviour of social and economic actors to prevent these implications, notwithstanding weak household consumption; points out that stable, outward-looking and competitive macro-economic policy-setting is a necessary precondition for a sustainable public finance policy;
pauž bažas par nelielo privāto patēriņu, īpaši atsevišķās dalībvalstīs, kas radīja zemos izaugsmes rādītājus ES un tādējādi arī pašreizējās svārstības pasaulē, kā arī izraisīja stāvokli, kad valda neskaidrība par darbu un pensijām, bija par cēloni nemainīgi augstajam bezdarba līmenim un zemajām faktiskajām algām, atgādina par ieguldījumu nominālās algas un darbaspēka izmaksu attīstības veicināšanā, ievērojot cenu stabilitāti un ražīguma tendenci vidējā termiņā Saskaņotajā pamatnostādnē Nr. 4;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated guideline No 4;
atzinīgi vērtē pārmaiņas ieguldījumu izdevumu tempā, pateicoties uzticības pieaugumam uzņēmēju vidū un pašreizējām stabilizētajām peļņas normām, kā noteikts SVF un Komisijas 2005. gada rudens pārskatos par tautsaimniecību; uzskata, ka joprojām ir nepieciešams turpmāks pieaugums attiecībā uz ieguldījumu darbībām, un tādējādi prasa veikt struktūrreformas un papildu pasākumus, kas nepārtraukti uzlabotu ieguldījumu klimatu un pastiprinātu ieguldījumus;
Welcomes the upturn in the pace of investment expenditure due to the revival of confidence among entrepreneurs and current stabilised profit margins, as referred to in the Autumn 2005 economic outlooks of both the IMF and the Commission; considers that there is still room and need for further acceleration in investment activity and thus calls for structural reforms and additional measures that would permanently improve the investment climate and boost investments;
atbalsta sabiedrisko pasākumu un publiskā sektora izdevumu pārorientēšanu uz novatorismu, atjaunīgo enerģiju, izglītību un apmācību, izpēti, informācijas tehnoloģijām, telekomunikāciju un transporta tīklu u.c. jomām;
Supports the reorientation of public policies and expenditure towards innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
pauž nožēlu, ka ES finanšu plāns 2007.–2013. gadam nepietiekami atspoguļo Lisabonas stratēģijas mērķiem paredzēto izdevumu prioritāti; uzsver, ka iemaksas ES budžetā jāuzskata par tādām, kas nesīs labumu nākotnē, ņemot vērā iemaksu pārpalikuma un finanšu līdzsvarojuma pozitīvo ietekmi, ja ES budžetu pietiekami mērķē uz izdevumiem, kas dod skaidru pievienoto vērtību;
Regrets that the EU Financial Framework for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the EU budget should be considered against future benefits, taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing that the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
uzsver, cik liela nozīme ir veselīgākam fiskālajam sadalījumam izaugsmei, darbavietu radīšanai un Lisabonas mērķu sasniegšanai, bet atzīmē, ka, neskatoties uz Stabilitātes un izaugsmes pakta fiskālo pamatu, kopš pagājušā gada dalībvalstīs nav panākti fiskālā sadalījuma uzlabojumi; atzīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu vēl nav sasniegušas vidusposma mērķus līdzsvarotam budžetam vai budžetam ar atlikumu; norāda, ka ES kopējais valstu budžeta deficīts 2005. gadā bija 2,9% no IKP eirozonas valstīs un 2,7% ES, kā arī 11 ES dalībvalstīs budžeta deficīts pārsniedza 3% no IKP, tostarp četrās ES valstīs ar vislielākajām tautsaimniecībām - Apvienotajā Karalistē, Francijā, Itālijā un Vācijā, un kopš 2004. gada vasaras desmit valstīs ir piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra;
Notes that healthy public finances is not a goal in itself but a means by which Member States meet their public duties; stresses the importance of healthier fiscal positions for qualitative growth, job creation and the Lisbon Strategy but notes that, owing to the incorrect application of the Stability and Growth Pact in spite of the fiscal framework, no significant improvement regarding the Member States' fiscal positions has been achieved since last year; notes that most Member States have not yet achieved the medium-term objectives as regards their balance of payments; notes that the deficit for 2005 reached 2.9% of GDP in the euro zone and 2.7% across the EU, and that eleven Member States have deficits exceeding 3% of their GDP, among which are the four largest EU economies, namely, France, Germany, Italy, and the UK, and that since summer 2004, ten Member States have been subject to the excessive deficit procedure;
uzsver to darbību nozīmību, kas vērstas pret nemitīgiem fiskāliem spiedieniem; atzinīgi vērtē dalībvalstu varas iestāžu politikas pielāgošanu un valstu ieguldījumu fiskālā deficīta samazināšanā;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
pauž bažas par ilgtermiņa budžeta noturības izredzēm, ņemot vērā valsts parāda attiecības pieaugumu no 69,2% 2002. gadā līdz 71,7% 2005. gadā euro zonā un no 61,4% 2002. gadā līdz 64,1% 2005. gadā ES ar 25 dalībvalstīm, kuru izraisīja vājā IKP izaugsme, budžeta deficīta kontroles īstermiņa politika un noteiktu centienu trūkums budžeta nelīdzsvarotību mazināšanai ar struktūrreformām;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP, short-term policies of deficit control and the lack of a determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
uzsver, ka ES ar zemu patērētāju un ieguldītāju uzticību ir būtiski samazināt budžeta deficītus; pauž neapmierinātību ar jaunākajām valstu finanšu tendencēm, atzīmējot, ka dalībvalstu deficīti saglabājas daudz augstāki, nekā tas vajadzīgs Eiropas ekonomikai; uzskata, ka valdības izmanto vājo izaugsmi kā aizbildināšanos, lai izskaidrotu deficītus, lai gan īstenībā tie vienkārši kavē tautsaimniecības atlabšanu un padara tautsaimniecības ciklu smagāku; aicina 2006. gadā samazināt valstu deficītu, kas būtu daudz vērienīgāks mērķis, nekā vienkārši tautsaimniecības pielāgojumi augstākas izaugsmes prognozēm Eiropā;
Stresses that, in the context of an EU with low consumer and investor confidence, it is vital to correct public deficits; is disappointed by the recent trends in public finances, noting that the Member States' deficits remain much higher than required by the European economy; notes that governments are using the low growth argument to justify the deficits, despite the fact that the deficits are impeding economic recovery and making the cycle more acute; calls for a more ambitious reduction in public deficits in 2006 than a mere economic adjustment made in anticipation of higher European growth;
prasa atsevišķu dalībvalstu finanšu lielāku pārredzamību, tostarp nerakstīto saistību, piemēram, publiskā sektora pensiju saistību pārredzamību, jo tās tuvāko gadu laikā ievērojami palielinās publiskā sektora parādu slogu;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
atgādina par prasību izvairīties no politikas, kas var radīt atkārtotas sekas; uzsver, ka ir svarīgi veikt strukturālas un nodokļu reformas, vienlaicīgi akcentējot, ka pienācīga uzmanība jāvelta to īstenošanai pareizā laikā;
Recalls its demand to avoid pro-cyclical policies; stresses the importance of undertaking structural and tax reforms and simultaneously underlines that due attention should be paid to their proper timing;
skubina veikt turpmāku izpēti par strukturālu un makroekonomikas reformu dažādiem veidiem un pasākumiem, kā arī to mijiedarbi un savstarpēju ietekmi dažādās ekonomikas ciklu fāzēs, lai noteiktu cik iespējams labākos līdzekļus valsts finanšu stiprināšanai, īstenojot Lisabonas stratēģiju;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
uzsver, ka politiskās gribas trūkums ierobežot publiskā sektora izdevumus, pārāk optimistiskas ieņēmumu prognozes, liberālu grāmatvedību un fiskālu konsolidāciju, kuras balstās galvenokārt uz vienreizējiem pasākumiem, ir lielā mērā izraisījušas novirzes budžetā un trūkumus fiskālajā pamatā;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework;
iesaka izpētīt vienota kalendāra izveidi budžeta procedūrām ES, iespējams, divas reizes gadā; uzskata, ka dalībvalstu budžeta plānošanai jābalstās vienotos pieņēmumos par tādiem tautsaimniecības parametriem kā naftas cenu izmaiņu un valūtas kursu svārstību tendences; tādējādi aicina vienoti izvērtēt un noteikt visā Eiropā galvenos tautsaimniecības parametrus;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the EU, possibly on a biannual basis; takes the view that the Member States" budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters such as trends in oil prices and exchange rates; thus calls for key economic parameters to be uniformly assessed and established across the EU;
aicina dalībvalstis steidzami risināt sabiedrības novecošanas jautājumu, kā arī tikt galā ar parāda dinamiku, īpaši dalībvalstīs, kurās ir liels ilgtspējīgu parādsaistību risks ilgtermiņā;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to their long-term sustainability;
skubina vairāk koncentrēties uz budžeta reformu noturību gan attiecībā uz izdevumu un ieņēmumu pasākumiem noturīga valsts finanšu sadalījuma saglabāšanai, gan sabiedrisko pakalpojumu pienācīgu nodrošināšanu, tostarp uz fiskālo disciplīnu un tiešu un netiešu neparedzēto izdevumu saistību riskiem;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
uzsver, cik nozīmīgi ir Komisijas un Padomes centieni uzlabot statistikas pārvaldību, turklāt sekmēt finanšu datu paziņošanu, iesakot dalībvalstīm ievērot ES mēroga normas par statistikas institūtiem, tostarp par profesionālās neatkarības un konfidencialitātes, uzticamības un datu laicīguma principiem, kā arī par statistikas iestāžu resursu atbilstību un pastiprināto Komisijas uzraudzību;
Underlines the importance of the efforts of the Commission and the Council to improve statistical governance improving the reporting of fiscal data with a recommendation to Member States on EU-wide standards concerning statistical institutes, including principles on professional independence, the confidentiality, reliability, and timeliness of data and the adequacy of resources of statistical institutes and improved monitoring by the Commission;
uzskata, ka jāuzlabo valsts aktīvu un neparedzēto saistību uzskaite, lai palielinātu pārredzamību un salīdzināmību un nodrošinātu atbilstīgāku pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka Komisija jānāk klajā ar iniciatīvu šajā jautājumā;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
iesaka Komisijai veikt pētījumu par paraugpraksi attiecībā uz fiskālo datu ziņošanas statistisko pārvaldību un valsts aktīvu un saistību uzskaiti dalībvalstīs;
Recommends that the Commission prepare a study on best practices concerning the statistical governance of fiscal data reporting and the accounting of public assets and liabilities in Member States;
skubina sagatavot pārskatus par valsts finanšu ilgtermiņa noturību, lai paaugstinātu izpratni par valstu ieguldījumiem un uzticību tiem, kā arī uzskata, ka valstu parlamentiem jāiesaistās šajā uzdevumā;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
uzsver, ka jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz fiskālo politiku ir jāpanāk vidējais ES ienākumu un finanšu attīstības līmenis ar nodokļu un izdevumu politiku, ko raksturo efektivitāte, pārredzamība un uzticamība, un kura ir mērķēta uz izaugsmi, noturību, kā arī tautsaimniecības modernizāciju un stabilizāciju;
Stresses the importance for the new Member States" fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
pauž nožēlu par politikas saskaņotības trūkumu euro zonā un vērš uzmanību uz euro zonā esošo dalībvalstu fiskālās politikas novirzēm, kā arī pauž satraukumu par nesaskaņotības izraisītajām negatīvajām sekām;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
pauž nožēlu par trūkumiem makroekonomikas pamata līdzšinējā saskaņotībā starp Ekonomikas un finanšu padomes valstīm, kā arī par nesaskaņotību dalībvalstu starpā; prasa Komisijai veikt pētījumu par saskaņotākas tautsaimniecības politikas ekonomiskiem ieguvumiem un ierobežojumiem; prasa īstenot aktīvāku makroekonomikas dialogu Ķelnes procesā starp Ekonomikas un finanšu padomi, ECB un Eiropas sociālajiem partneriem;
Regrets deficiencies in the current framework of macroeconomic coordination within the ECOFIN Council, as well as the lack of coordination among the Member States; calls on the Commission to carry out a study concerning the economic advantages and limitations of greater economic policy coordination; calls for a more active macro-economic dialogue under the Cologne process between ECOFIN, the European Central Bank, and the European social partners;
aicina Padomi pielāgot makroekonomikas saskaņošanas grafiku, lai Parlamentam būtu pietiekami daudz laika dot savu ieguldījumu;
Calls on the Council to adjust the timetable for macroeconomic coordination to enable the Parliament to have sufficient time to submit its contribution;
mudina Eirogrupas priekšsēdētāju izstrādāt sīku darbības plānu savam amata pilnvaru laikam, skaidri nosakot mērķus un plānotos pasākumus; pauž cerību saņemt regulārus ziņojumus par sasniegto īstenošanas pakāpi;
Calls on the Eurogroup chairman to propose a detailed action plan for the duration of his term of office, clearly defining his objectives and planned measures; expects regular reports on the level of implementation achieved;
prasa dalībvalstīm uzņemties Līguma 99. pantā noteiktās saistības, ka tautsaimniecības politika jāuzskata par kopēju jautājumu un tā jāsaskaņo, atgādina dalībvalstīm, ka saskaņotāka un kompleksāka politika varētu uzlabot politikas kopējo rezultātu; prasa lielāku apzināšanos par valstu tautsaimniecības politikas ietekmi ES līmenī, kā arī par saistībām apsvērt vispārējas nozīmes tautsaimniecības politiku un to saskaņot;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Eiropas sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the European social partners.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, III iedaļa - Komisija (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
European Parliament resolution on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī OV L 78, 15.3.2006.
having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2006, as finally adopted on 15 December 2005 OJ L 78, 15.3.2006.
ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 12. aprīlī ( SEK(2006)0490 ),
having regard to Preliminary draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, which the Commission presented on 12 April 2006 ( SEC(2006)0490 ),
ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 21. aprīlī (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6-0181/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0181/2006 ),
tā kā provizoriskā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2006 mērķis ir 2006. gada budžetā pārnest 2005. gada budžeta izpildes pārpalikumu EUR 2410 miljonu apmērā;
whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus from the financial year 2005, amounting to EUR 2 410 million;