natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– having regard to Council conclusions on ‘Innovative approaches for chronic diseases in public health and healthcare systems’ of 7 December 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. jūnija secinājumus par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un 2011. gada 6. jūnija secinājumus „Ceļā uz modernām, elastīgām un ilgtspējīgām veselības aprūpes sistēmām” http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ of 22 June 2006 and to the Council conclusions ‘Towards modern, responsive and sustainable health systems’ of 6 June 2011 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 10 maija secinājumus par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘the EU role in Global Health’ of 10 May 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
A. tā kā saskaņā ar PVO datiem 86 % nāves gadījumu Eiropā izraisa neinfekcijas slimības;
A. whereas, according to the WHO, 86% of deaths in Europe are caused by non-communicable diseases (NCDs);
B. tā kā visizplatītākās neinfekcijas slimības ir sirds un asinsvadu slimības, vēzis, hroniskas plaušu slimības un diabēts,
B. whereas the four most common NCDs are cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes;
D. tā kā vēzis ir otrs izplatītākais nāves cēlonis un skar 3–4 % no visiem iedzīvotājiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem šis rādītājs sasniedz jau 10–15 %; tā kā aprēķini liecina, ka ES katru gadu 2,45 miljoniem cilvēku tiek diagnosticēts vēzis un attiecīgi reģistrēti 1,23 miljoni nāves gadījumu; tā kā Eiropā katru gadu bērnu skaits, kas saslimuši ar vēzi, palielinās vairāk par 1 %;
D. whereas cancer is the second largest cause of death, with a population prevalence of 3-4%, which increases to 10-15% among the elderly; whereas every year an estimated 2.45 million people in the EU are diagnosed with cancer and 1.23 million deaths from the disease are recorded; whereas childhood cancer is increasing at a rate of more than 1% per year in Europe;
E. tā kā tādas novēršamas hroniskas elpošanas orgānu slimības kā ar astmu un hronisko obstruktīvo plaušu slimību (HOPS) slimo miljoniem cilvēku Eiropā;
E. whereas preventable chronic respiratory diseases, such as asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD), affect millions of people in Europe;
F. tā kā nav Eiropas mēroga stratēģijas vai iniciatīvas, kas vispusīgi pievērstos diabētam (1. un 2. tips), aprēķini liecina, ka tas skar vairāk nekā 32 miljonus ES iedzīvotāju, un apmēram tikpat daudz iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances izmaiņām, un pastāv ļoti liela varbūtība, kas tās var attīstīties par diabētu; tā kā sagaidāms, ka saistībā ar aptaukošanās epidēmiju, Eiropas iedzīvotāju novecošanos un citiem faktoriem, kas vēl ir jānosaka un par ko ir jāveic plašāki pētījumi, šis skaitlis līdz 2030. gadam varētu palielināties par 16 %;
F. whereas there is no EU-wide strategy or initiative comprehensively targeting diabetes (Type 1 and Type 2), which is estimated to affect more than 32 million EU citizens, with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and facing a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes; whereas these figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed;
G. tā kā četri faktori, kas izraisa lielāko daļu no hroniskajām neinfekcijas slimībām, ir tabaka, nelīdzsvarots uzturs, alkohols un nepietiekama fiziska aktivitāte; tā kā vides piesārņotāju iedarbība ir piektais svarīgākais vērā ņemamais faktors;
G. whereas four risk factors together account for a majority of chronic NCDs: tobacco consumption, unbalanced diets, alcohol intake and lack of physical activity; whereas exposure to environmental contaminants is the fifth important factor to be considered;
H. tā kā tabakas patēriņš ir galvenais cēlonis nāves gadījumiem, ko varētu novērst, un tā nogalina katru otro ilglaicīgo smēķētāju;
H. whereas tobacco consumption is the leading cause of preventable deaths and kills up to one in every two long-term tobacco users;
I. tā kā alkohola lietošana, barības vielu un fiziskās aktivitātes nepietiekamība var ievērojami palielināt risku saslimt ar dažām sirds un asinsvadu slimībām, vēža un diabēta formām;
I. whereas alcohol intake, poor nutrition and a lack of physical activity can contribute significantly to the risk of developing certain types of cardiovascular diseases, cancers and diabetes;
J. tā kā arvien vairāk tiek uzskatīts, ka fiziskajai aktivitātei ir liela nozīme neinfekcijas slimību profilaksē;
J. whereas physical exercise is increasingly recognised as playing an important role in the prevention of NCDs;
K. tā kā lielāko daļu hronisko neinfekcijas slimību var novērst, jo īpaši samazinot tādus būtiskākos riska faktorus kā smēķēšana, nelīdzsvarots uzturs, nepietiekama fiziskā aktivitāte, alkohola lietošana un dažu ķīmisko vielu ietekme; tā kā iedarbīga vides politika, tostarp spēkā esošo tiesību aktu un standartu īstenošana, varētu ievērojami uzlabot novēršanas pasākumus;
K. whereas the majority of chronic NCDs can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the implementation of existing legislation and standards, offers major prevention opportunities;
L. tā kā lielākajai daļai neinfekcijas slimību ir vienādi simptomi, piemēram, hroniskas sāpes un garīgās veselības traucējumi, kas tiešu ietekmē slimniekus un viņu dzīves kvalitāti, un tie būtu jānovērš, izmantojot vispārēju horizontālu pieeju, lai veselības aizsardzības sistēmas varētu ārstēt šīs slimības rentablāk;
L. whereas the majority of NCDs have common symptoms, such as chronic pain and mental health problems, which directly affect sufferers and their quality of life and should be addressed by means of a common, horizontal approach, so that healthcare systems can tackle these diseases more cost-effectively;
M. tā kā slimību profilakses iespējas netiek pilnībā izmantotas, lai gan ir pierādīts, ka neinfekcijas slimību profilakses stratēģijas valsts mērogā samazina izmaksas;
M. whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD-prevention strategies consistently reduce costs;
N. tā kā mūsdienās slimību ārstēšanai tērē 97 % no veselības aizsardzības izdevumiem, bet tikai 3 % iegulda profilakses pasākumos, un tā kā neinfekcijas slimību ārstēšana un pārvaldes izmaksas ārkārtīgi pieaug, jo arvien pieejamāka kļūst diagnosticēšana un ārstēšana;
N. whereas 97% of health expenditure currently goes on treatment, but only 3% on investment in prevention, and whereas the cost of treating and managing NCDs is increasing dramatically owing to the wider availability of diagnostics and treatments;
O. tā kā PVO uzskata neinfekcijas slimību pieaugumu par epidēmiju un paredz, ka līdz 2030. gadam tā prasīs 52 miljonu cilvēku dzīvības;
O. whereas the WHO regards the increase in NCDs as an epidemic and estimates that it will claim the lives of 52 million people by 2030;
P. tā kā Pasaules Ekonomiskā Foruma un Harvardas Sabiedrības veselības skolas ( Harvard School of Public Health ) aprēķini liecina, ka pasaules ekonomika laika posmā no 2005. līdz 2030. gadam neinfekcijas slimību dēļ nesaražos produkciju EUR 25 miljardu apjomā;
P. whereas data from the World Economic Forum and the Harvard School of Public Health estimates that NCDs will cause a €25 trillion global economic output loss over the period from 2005 to 2030;
Q. tā kā neinfekcijas slimības varētu aizkavēt stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu un liegt cilvēkiem tiesības dzīvot veselīgu un ražīgu dzīvi;
Q. whereas NCDs could hamper the Europe 2020 strategy and deprive people of the right to live healthy and productive lives;
R. tā kā ES ir izšķiroša nozīme, paātrinot globālo veselības problēmu risināšanu, tostarp Tūkstošgades Attīstības mērķu īstenošanā veselības aizsardzības un neinfekcijas slimību apkarošas jomā, kā tas paziņots Padomes secinājumos par ES nozīmi pasaules veselības aizsardzības nozarē;
R. whereas the EU has a central role to play in speeding up progress on global health challenges, including the health Millennium Development Goals and NCDs, as stated in the Council conclusions on the EU’s role in global health;
S. tā kā pirmsdzemdību apstākļi, tostarp piesārņotas vides iedarbība, atstāj paliekošu iespaidu uz daudziem veselības un labklājības aspektiem, jo īpaši radot risku saslimt ar elpošanas orgānu slimībām, un var veicināt vēzi un diabētu;
S. whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may be contributing to cancer and diabetes;
T. tā kā, lai gan cilvēki mūsdienās vidēji dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā iepriekšējās paaudzes, saistībā ar sabiedrības novecošanos un jauno tendenci — gados ļoti vecu cilvēku skaita pieaugumu ES ārkārtīgi strauji pieaug hronisku slimību skaits un tādu gadījumu skaits, kad cilvēki vienlaicīgi slimo ar vairākām slimībām, un attiecīgi tiek apdraudēta vai arī arvien vairāk apgrūtināta dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas ilgtspējība;
T. whereas, while on average people are living longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the new phenomenon of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, as well as with a resulting threat to or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
U. tā kā veselību būtiski ietekmē arī sociālie un ekonomiskie faktori, un veselības aprūpes līmenis atšķiras ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs tas ir atšķirīgs;
U. whereas socio-economic factors are also important health determinants and health inequalities exist both between and within Member States;
V. tā kā aprēķini liecina, ka līdz 2020. gadam Eiropā trūks apmēram 1 miljons veselības aprūpes darbinieku, tostarp ārstu, medmāsu, zobārstu, farmaceitu un fizioterapeitu;
V. whereas it is estimated that by 2020 the shortfall in healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists, will have reached 1 million;
W. tā kā skaidri jānosaka, ka sociālie un vides faktori ietekmē veselību, ņemot vērā to, ka, piemēram, gaisa piesārņojums telpās katru gadu izraisa 1,6 miljonu cilvēku nāvi, padarot to ES par galveno apkārtējās vides draudu veselībai, un ka tas ievērojami samazina paredzamo dzīves ilgumu un ražīgumu;
W. whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, given that, for example, indoor air pollution is responsible for the deaths of 1.6 million people every year, making it a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions in life expectancy and productivity;
X. tā kā Eiropas iedzīvotāji ir norūpējušies par vides iespējamo ietekmi uz viņu veselību, jo īpaši paužot bažas par bīstamu ķīmisku vielu varbūtējo iedarbību; tā kā, piemēram, uzskata, ka katru gadu 27 ES dalībvalstīs no sirds un asinsvadu, kā arī elpošanas orgānu slimībām, ko izraisījis piesārņojums ar smalkām daļiņām, mirst 455 000 cilvēku;
X. whereas EU citizens are concerned about the potential impact of the environment on their health, with the potential effect of hazardous chemicals being the greatest concern; whereas, for example, particulate pollution is linked to more than 455 000 deaths from cardio-respiratory ailments every year in the 27 EU Member States;
- līdz 2025. gadam samazināt ar novēršamām neinfekcijas slimībām saistīto mirstību par 25 %, kā to ierosina PVO;
- the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025, as proposed by the WHO,
- īstenot rentablus un izmaksas taupošus intervences pasākumus, tostarp paātrināti īstenojot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, samazinot vispārējo sāls, cukura, piesātināto tauku un trans-taukskābju patērņu, samazinot vispārējo alkohola patēriņu un visai sabiedrībai palielinot piekļuvi fiziskām aktivitātēm, kā arī samazinot iedzīvotāju pakļaušanu vides piesārņojumam;
- the implementation of cost-effective and cost-saving interventions, including the speedier implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, a population-wide reduction in salt, sugar, saturated fat and transfat intakes, a population-wide reduction in alcohol consumption, and the promotion of population-wide increased access to physical activity, as well as a population-wide reduction in exposure to environmental pollution,
- pārraudzīt ar neinfekcijas slimībām saistītās mirstības tendences un vispārējos riska faktorus saslimt ar šīm slimībām;
- monitoring of trends in NCD mortality and the common risk factors for NCDs,
- izstrādāt pasaules un valsts mēroga pārskatatbildības mehānismus visām svarīgākajām iesaistītajām personām;
- development of global and national accountability mechanisms for all key stakeholders involved,
- 2012. gadā izveidot augsta līmeņa partnerību, lai palīdzētu īstenot šos priekšlikumus un 2014. gadā organizēt augsta līmeņa sanāksmi par uzņemto saistību izpildes līmeni,
- the establishment in 2012 of a high-level partnership to foster the implementation of the recommendations and the organisation in 2014 of a high-level meeting to review the degree to which commitments have been honoured;
12.9.2011 B7-0489/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
12.9.2011 B7-0489/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli
on the European Union position and commitment in advance of the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
PE472.670v01-00 B7‑0489/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par nelipīgo slimību profilaksi un kontroli
PE472.670v01-00 B7‑0489/2011 European Parliament resolution on the European Union position and commitment in advance of the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
– ņemot vērā PVO 2008.–2013. gada Rīcības plānu par pasaules mēroga stratēģiju, lai apkarotu un kontrolētu neinfekcijas slimības http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf
– having regard to the 2008-2013 WHO Action Plan for the Global Strategy for the Prevention and Control of Non communicable Diseases http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf
– ņemot vērā Pasaules Veselības Organizācijas 2006. gada 11 septembra rezolūciju par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli PVO Eiropas reģionā http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf
– having regard to the World Health Organization’s Resolution of 11 September 2006 on the Prevention and control of non-communicable diseases in the WHO European region http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf
– ņemot vērā ANO 2010. gada oktobra rezolūciju par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E
– having regard to UN resolution 64/265 on the prevention and control of non-communicable diseases of October 2010 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E
– having regard to the Report of the UN Secretary General on prevention and control of non-communicable diseases http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E
– ņemot vērā PVO 2008. gada ziņojumu „Elpošanas orgānu hronisko slimību vispārējā uzraudzība, profilakse un kontrole” http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf
– having regard to the WHO report of 2008 on the Global surveillance, prevention and control of chronic respiratory diseases http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf
– ņemot vērā PVO 2011. gada Astūrijas deklarāciju http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php
– having regard to the WHO Asturias declaration 2011 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 179. pantu,
– having regard to Articles 168 and 179 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju „Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana – liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā” Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)001.
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity Texts adopted, P6_TA(2007)001
un 2008. gada 25. septembra rezolūciju par Balto grāmatu attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0461 .
: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues Texts adopted, P6_TA(2008)0461
, 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0121
, its resolution of 10 April 2008 on combating cancer in the enlarged European Union Text adopted P6_TA(2008)0121
– ņemot vērā savu 2008. gada 4. septembra rezolūciju par termiņa vidusposma pārskatu Eiropas rīcības plānam vides un veselības aizsardzības jomā periodam no 2004. līdz 2010. gadam,
– having regard to its resolution of 4 September 2008 on the mid-term review of the European Environment and Health Action Plan 2004-2010,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu,
– having regard to decision 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council laying down the Sixth Community Environment Action Programme,
– ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskajām problēmām un paaudžu solidaritāti Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0400 .
– having regard to its resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations Texts adopted P7_TA(2010)0400
un 2010. gada 6. maija rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0081 .
and its resolution on reducing health inequalities in the EU Text adopted P7_TA(2011)0081
– ņemot vērā tās 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0152 .
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership Text adopted P7_TA(2010)0152
un 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu ,,Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0154 .
and its resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ Text adopted P7_TA(2010)0154
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK attiecībā uz Eiropas Kopienas septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681EN6.pdf
– having regard to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681EN6.pdf
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– having regard to Council conclusions on ‘Innovative approaches for chronic diseases in public health and healthcare systems’ of 7 December 2010) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
A. tā kā saskaņā ar PVO datiem 86 % nāves gadījumu Eiropā izraisa neinfekcijas slimības;
A. whereas according to the WHO, 86% of deaths in Europe are caused by non-communicable diseases;
B. tā kā visizplatītākās neinfekcijas slimības ir sirds un asinsvadu slimības, vēzis, hroniskas plaušu slimības un diabēts, nemaz nerunājot par citām svarīgām neinfekcijas slimībām;
B. whereas the four most common non-communicable diseases are cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes, without neglecting other important non-communicable diseases;
E. tā kā tādas novēršamas hroniskas elpošanas orgānu slimības kā astma un hroniskā obstruktīvā plaušu slimība (HOPS) apgrūtina dzīvi miljoniem cilvēku Eiropā;
E. whereas preventable chronic respiratory diseases, such as asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD) impose a burden affecting millions in Europe;
F. tā kā nav Eiropas mēroga stratēģijas vai iniciatīvas, kas vispusīgi pievērstos diabētam (1. un 2. tips), lai gan aprēķini liecina, ka tas skar vairāk nekā 32 miljonus ES iedzīvotāju, un apmēram tikpat daudz iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances izmaiņām, un pastāv ļoti liela varbūtība, kas tās var attīstīties par diabētu; sagaidāms, ka saistībā ar aptaukošanās epidēmiju, Eiropas iedzīvotāju novecošanos un citiem faktoriem, kas vēl ir jānosaka un par ko ir jāveic plašāki pētījumi, šis skaitlis līdz 2030. gadam varētu palielināties par 16 %;
F. whereas there is no EU-wide strategy or initiative targeting comprehensively diabetes (Type 1 and Type 2), estimated to affect more than 32 million EU citizens with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and with a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes; these numbers being expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined and for which more research is needed;
G. tā kā četri faktori, kas izraisa lielāko daļu no hroniskajām neinfekcijas slimībām, ir tabaka, nelīdzsvarots uzturs, alkohols un nepietiekama fiziska aktivitāte un tā kā vides piesārņotāju iedarbība ir piektais svarīgākais vērā ņemamais faktors;
G. whereas four factors account for a majority of the burden of chronic non-communicable diseases: tobacco, unbalanced diets, alcohol and lack of physical activity, whereas exposure to environmental contaminants is the fifth important factor to be considered;
H. tā kā tabaka ir galvenais cēlonis nāves gadījumiem, ko varētu novērst, un tā nogalina katru otro ilglaicīgo smēķētāju;
H. whereas tobacco is the leading cause of preventable deaths and kills up to one in every two long-term tobacco users;
I. tā kā alkohola lietošana, barības vielu un fiziskās aktivitātes nepietiekamība var ievērojami palielināt risku saslimt ar dažām sirds un asinsvadu slimībām, vēža un diabēta formām;
I. whereas alcohol intake, poor nutrition, and lack of physical activity, can contribute significantly to the risk of developing certain types of cardiovascular diseases, cancers and diabetes;