natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Padomes Regulā Nr. 1083/2006 (turpmāk “pamatregula”), Kopienas kohēzijas stratēģiskajās pamatnostādnēs (turpmāk “stratēģiskās pamatnostādnes”), dalībvalstu stratēģiskajā ietvardokumentā (DSID) un darbības programmās (DP) ir paredzēta un uzsvērta kohēzijas politikas stratēģiskā dimensija, ar kuru nodrošina Eiropas Savienības prioritāšu ‐ uzlabot Eiropas un tās reģionu pievilcīgumu investīcijām un darbam, veicināt zināšanas un ar izaugsmi saistītās inovācijas, palielināt darbavietu skaitu un kvalitāti ‐ saskaņotību;
whereas the strategic dimension of cohesion policy guaranteeing consistency with the European Union's priorities – making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work, improving knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs – is provided and highlighted through Council Regulation (EC) No 1083/2006 (hereinafter: the General Regulation), the Community strategic guidelines on cohesion (hereinafter: the Strategic Guidelines), the National Strategic Reference Framework (NSRF) and the Operational Programmes (OP),
tā kā stratēģisko ziņojumu sniegšanas prakse ir jauns kohēzijas politikas instruments, ko kā instrumentu stratēģisko pamatnostādņu īstenošanas novērtēšanai ar pamatregulu ieviesa pašreizējā plānošanas periodā, lai palielinātu kohēzijas politikas stratēģisko saturu un sekmētu tās pārredzamību un atbildību, un tā kā, veidojot plānus nākamajam plānošanas periodam, ir jāmācās no iegūtās informācijas un pieredzes;
whereas the strategic reporting exercise represents a new instrument of cohesion policy, introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument for examining the implementation of Strategic Guidelines, aiming at increasing the strategic content and promoting the transparency and accountability of cohesion policy, and whereas lessons should be learnt from the information and experience gained when planning the next programming period;
tā kā Lisabonas prioritāšu iezīmēšanas gaitā tika noteiktas apakškategorijas 86 prioritārajām shēmām, par kurām vienošanās bija panākta iepriekš, padarot tās par konkrētām prioritātēm Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmā, un tā kā konverģences mērķreģioniem par iezīmētām prioritātēm tika noteiktas 47 prioritāras jomas, taču attiecībā uz reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķreģioniem tika iezīmētas tikai 33 prioritāras jomas;
whereas Lisbon earmarking is the exercise whereby subsets of the agreed 86 priority schemes were identified as specific priorities under the Lisbon Growth and Jobs Agenda and whereas, for the Convergence objective regions, 47 priority themes were identified as earmarked priorities, while in Regional Competitiveness and Employment objective regions only 33 priority themes were identified,
tā kā attiecībā uz 2009. gada stratēģiskajiem ziņojumiem Komisija un dalībvalstis vienojās apmainīties ar datiem tikai par katra mērķa prioritārajām jomām, nosakot, ka datu ieguves brīdis ir 2009. gada 30. septembris, un tajā laikā dalībvalstis jau izjuta ekonomikas krīzes sekas, turklāt dažas saskārās ar grūtībām jau plānošanas perioda sākumā, un tā kā tādēļ pastāv cerība, ka no 2012. gada stratēģiskā ziņojuma būs iespējams iegūt informatīvākus datus;
whereas for the 2009 national strategic reports, the Commission and the Member States agreed to exchange data only on the priority themes by objective, with a target date of 30 September 2009 for extraction, a date when Member States were still suffering from the effects of the economic crisis, with some facing initial difficulties at the beginning of the programming period, and whereas it is expected that more informative data can be gleaned from the 2013 Strategic Report,
tā kā Eiropas reģionu ekonomikas, sociālā un vides situācija vēl aizvien ir ārkārtīgi atšķirīga, kas daļēji izskaidrojams ar iepriekšējām divām paplašināšanās kārtām, daļēji ‐ ar tiešu globālās finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi, neraugoties uz to, ka iepriekšējo desmit gadu laikā atšķirības bija mazinājušās, pateicoties aktīvai kohēzijas politikas īstenošanai, kas ir būtiski svarīga konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes nodrošināšanai un ņem vērā reģionu specifisko situāciju;
whereas European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities, partly as a natural consequence of the last two enlargements and also due to the direct effects of the global financial and economic crisis, even though these disparities have shrunk over the past decade through the active contribution of cohesion policy which is crucial for ensuring competitiveness and economic growth while taking into account regional specificities;
tā kā kohēzijas politika ir bijusi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna pamatelements, pierādot to, cik liela nozīme ir struktūrfondiem, kas kalpo par stimulu ekonomikai, īpaši mazajiem uzņēmumiem, ilgtspējai un energoefektivitātei, un tā kā Komisijai tika lūgts 2010. gadā sagatavot ziņojumu par to, kā sokas ar tādu pasākumu īstenošanu, kuri pieņemti, Eiropai reaģējot uz krīzi,
whereas cohesion policy has been a key element of the European Economic Recovery Plan (EERP), demonstrating the importance of the Structural Funds as tools of economic stimulus, in particular for small businesses, sustainability and energy efficiency, and whereas the Commission was asked to present a report in 2010 about the uptake of measures adopted as part of Europe's response to the crisis,
atzinīgi vērtē Komisijas stratēģisko ziņojumu par struktūrfondu līdzfinansēto kohēzijas politikas programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā; pauž atzinību dalībvalstīm par to centieniem sagatavot pirmos valstu stratēģiskos ziņojumus, kas izrādījušies vērtīgs informācijas avots par projektu īstenošanu;
Welcomes the Commission's strategic report on the implementation of the cohesion policy programmes co-financed by the Structural Funds; congratulates Member States on their efforts to prepare their first national strategic reports, which have proved to be a valuable source of information on implementation;
norāda, ka, veicot salīdzinošo analīzi, jāņem vērā, ka piecas dalībvalstis ieguvušas datus vēlāk par pārējām, bet viena ‐ agrāk par pārējām; uzskata, ka būtu pareizāk salīdzināt atsevišķu dalībvalstu panākto progresu ar ES vidējo progresa līmeni;
Points out that, when making comparative analyses, it should be taken into consideration that five Member States extracted their data at a more recent date and one at an earlier date; considers that it is more appropriate to compare the progress made by individual Member States with the EU average;
uzskata, ka pārredzamība līdzekļu sadales procesā veicina pareizu īstenošanu un ir svarīgs priekšnoteikums vispārējo kohēzijas politikas mērķu sasniegšanai, tādēļ tā būtu jāpalielina visos īstenošanas posmos; uzskata, ka arī turpmāk vajadzētu publiskot saņēmēju sarakstus, īpaši internetā, jo tas ir efektīvs līdzeklis pārredzamības nodrošināšanai; uzskata, ka Kopienas stratēģisko pamatnostādņu izvirzīšana un jaunā instrumenta ‐ stratēģiskās ziņošanas ‐ ieviešana ir palielinājusi pārskatabildību politikas mērķu sasniegšanā; tādēļ prasa rīkot regulāras politiskas debates, lai uzlabotu kohēzijas politikas pārredzamību, atbildību un tās ietekmes novērtēšanu.
Considers that transparency in the allocation of funds fosters correct implementation and is a key precondition for achieving the overall objectives of cohesion policy and as such needs to be reinforced at all stages of implementation; believes that disclosure of the list of beneficiaries should be continued, notably online, as it is an efficient tool to improve transparency; takes the view that setting Community guidelines and introducing strategic reporting as a new instrument have contributed to increased accountability in delivering policy objectives; calls in this context for regular political debate in order to improve transparency, accountability and assessment of the effects of cohesion policy;
norāda, ka saskaņā ar ziņojumiem atlasīto projektu finansiālā vērtība ir 93,4 miljardi eiro, kas ir 27,1 % no pašreizējā periodā pieejamajiem ES resursiem, un ka šis vidējais rādītājs aptver visus trīs kohēzijas politikas mērķus un iezīmētās Lisabonas kategorijas, un norāda uz Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanas progresu; tomēr uzsver, ka progress dažādās valstīs un dažādās jomās ir ļoti atšķirīgs ‐ 9 dalībvalstīs projektu atlases kopējais īpatsvars pārsniedz 40 %, bet 4 dalībvalstīs tas ir zemāks par 20 %;
Notes that the reported financial volume of projects selected is EUR 93,4 billion, representing 27,1% of available EU resources in the current period, and that this average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines; underlines, however, that progress varies widely between countries and across themes, with aggregate selection rates above 40% in the case of 9 Member States and below 20% for 4 Member States;
atkārtoti pauž gandarījumu par dalībvalstu paveikto Lisabonas programmas mērķu sasniegšanai paredzētā finansējuma apguvē, kas ir 65 % no pieejamā finansējuma konverģences reģioniem un 82 % no pieejamā finansējuma reģionālajai konkurētspējai un nodarbinātībai reģionos, pārsniedzot sākotnēji pieprasītos līmeņus; ar gandarījumu norāda, ka saskaņā ar ziņojumiem iezīmētajiem Lisabonas projektiem kopā ir piešķirti 63 miljardi eiro un ka iezīmēto Lisabonas projektu atlases tempi ir tādi paši vai pat nedaudz ātrāki nekā citiem pasākumiem, tādēļ mudina dalībvalstis arī turpmāk paredzēt līdzekļus projektiem, ar kuriem tiek atbalstīta stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana;
Reiterates its appreciation of the national efforts resulting in average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda of 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, exceeding the levels originally requested; notes with satisfaction that a total of EUR 63 billion is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions, and therefore urges the Member States to continue in future to earmark resources for projects supporting the EU 2020 Strategy;
norāda, ka starp Kopienas kohēzijas pamatnostādņu (KKP) jomām vislabākie rādītāji ir teritoriālās dimensijas jomā (30 %), virs vidējā līmeņa ir pamatnostādne “Uzlabot zināšanas un jauninājumus izaugsmes sekmēšanai”, taču pārējām divām pamatnostādnēm rādītāji nepārsniedz 27,1 %, norāda turklāt, ka atlases tempi iezīmētajiem Lisabonas projektiem virs vidējā rādītāja ir gan konverģences, gan reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķiem, taču Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim rādītājs ir tikai 20,5 %; pauž nožēlu, ka visām dalībvalstīm nav sasniegumu un rezultātu indikatoru, tādēļ politikas īstenošanas analīzei, kas iekļauta stratēģiskajā ziņojumā, ir bijuši nopietni ierobežojumi; tādēļ aicina Komisiju pārskatīt administratīvās ziņojumu sniegšanas prasības un aicina dalībvalstis disciplinētāk sniegt datus par programmu īstenošanu;
Notes that the progress rate among CSG themes is highest in the Territorial Dimension theme (30%), above average for ‘Improving knowledge and innovation for growth’, but below 27,1% in the case of the other two guidelines and that, moreover, selection rates are above average for Lisbon earmarked projects in both Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, but amount only to 20,5% in the European Territorial Cooperation objective; regrets that, in the absence of output and result indicators for all Member States, the analysis of policy performance as presented in the strategic report has proved to have serious limitations; calls on the Commission, therefore, to review its administrative reporting requirements and calls on the Member States to be more disciplined about providing data on programme implementation;
ņemot vērā ekonomikas krīzi un pieaugošo bezdarba līmeni, atzinīgi vērtē panākumus, kas jau gūti, īstenojot projektus saistībā ar pamatnostādni “Vairāk un labākas darba vietas”; tomēr stingri ieteic, lai Komisija ieviestu metodes sadarbībai ar dalībvalstīm, kas atvieglos nepieciešamā finansējuma savlaicīgu mobilizēšanu un efektīvu piešķiršanu, lai nodrošinātu resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, integrējošu izaugsmi un tautsaimniecību ar augstu nodarbinātības līmeni, kas nodrošinātu sociālo un teritoriālo kohēziju un nabadzības samazināšanu, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” galvenie mērķi, jo īpaši nodarbinātības un sociālajā jomā, lai veicinātu izaugsmi un produktivitāti, kā arī uzlabotu nodarbinātības rādītājus Eiropā;
Welcomes the progress already made in implementing projects relevant to the ‘More and better jobs’ Guideline, in view of the economic crisis and the growing number of unemployed; strongly recommends, however, that the Commission introduce methods for cooperating with the Member States that will make it easier for all necessary funding to be promptly mobilised and allocated efficiently for the achievement of a resource-efficient and competitive economy, inclusive growth and a high-employment economy delivering social and territorial cohesion and poverty reduction, which are priority targets of the EU 2020 Strategy and its objectives, in particular in the field of employment and social affairs, in order to boost growth and productivity and improve employment performance in Europe;
atzinīgi vērtē to, ka ESF ir sniedzis pienācīgu atbalstu darba tirgus reformu īstenošanai un izrādījies efektīvs instruments, kas darba tirgus politikā palīdz īstenot pāreju no pasīvas politikas uz aktīvu un pat preventīvu politiku; aicina dalībvalstis turpināt īstenot strukturālās reformas, kas nākotnē novērsīs iespējamas darba tirgus krīzes;
Welcomes the fact that the ESF has provided relevant support to implement labour market reforms and proved to be an effective instrument contributing to the shift from passive to active and even preventive labour market policies; calls on the Member States to continue with structural reforms that will safeguard labour markets against a potential future crisis;
uzsver, ka ir svarīgi uzlabot infrastruktūru un pakalpojumus nelabvēlīgos mikroreģionos, kuros ir liela sociāli izstumto kopienu (piemēram, romu) koncentrācija, kā arī nodrošināt infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
tīkla Eiropas pievienoto vērtību, kas ir īpaši skaidri izteikta projektu pārrobežu sadaļās un šo sadaļu kopsakarā ar valstu autoceļu tīklu, dzelzceļa tīklu un iekšējo ūdensceļu projektiem; tādēļ ierosina sistemātiski veidot kopējas platformas apmaiņas ar labas prakses piemēriem, kas sagrupēti pēc sociāli ekonomiskajiem, ģeogrāfiskajiem, demogrāfiskajiem un ar kultūru saistītiem kritērijiem;
In terms of territorial cooperation, draws attention to the tendency to delay the launching of cross-border projects and railway projects in general and stresses the European added value of the TEN-T network, which is particularly evident in cross-border sections of projects and in their interconnection with national road, rail and inland waterways projects; proposes in this context systematising the introduction of common platforms for best practices organised on a socio-economic, geographic, demographic and cultural basis;
atzinīgi vērtē to, ka programmā ir iekļauti izdevumi investīcijām energoefektivitātes palielināšanai un atjaunojamās enerģijas izmantošanai jaunceļamajās dzīvojamajās mājās un māju projektos nelabvēlīgos apstākļos esošās kopienās, kas daudzos reģionos jau sekmīgi tiek darīts un ko vajadzētu turpināt;
Welcomes the inclusion of expenditure for investment in energy efficiency and renewable energy in housing construction and housing projects for marginalised communities, which is successfully being implemented in many regions and should be continued in the future;
aicina vides nozarē, sevišķi transversālās jomās, efektīvāk īstenot programmas, kas nodrošina Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, rīcību ar mērķi ierobežot un mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām, ieguldījumus tīrākās tehnoloģijās un tehnoloģijās ar zemu oglekļa emisiju, rīcību gaisa un ūdens piesārņojuma ierobežošanai un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanai, dzelzceļu tīkla paplašināšanu, energoefektivitātes sekmēšanu, jo īpaši celtniecības nozarē, un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tā cenšoties sasniegt stratēģijas “ES 2020” mērķus un veicināt zaļo darbavietu radīšanu un zaļo ekonomiku;
Calls for more effective implementation of programmes in the environmental sector, especially in cross-cutting areas which provide European added value, such as action to combat, mitigate and adapt to climate change, investment in cleaner and low-carbon technologies, action to combat air and water pollution, action for biodiversity protection, the expansion of railway networks, the promotion of energy efficiency, especially in the building sector, and renewable energy sources endeavouring to achieve the EU 2020 targets and promote the creation of green jobs and a green economy;
aicina vides katastrofu profilaksei un/vai ātrai reaģēšanai uz tām izmantot attiecīgos līdzekļus un aicina dalībvalstis paātrināt līdzekļu ieguldīšanu profilakses pasākumos un rūpniecisku zonu un piesārņotu teritoriju atveseļošanā, jo pagaidām šajā ziņā izdarīts maz;
Calls for the relevant funds to be used for environmental disaster prevention and/or rapid reaction and calls on the Member States to speed up investment in prevention and in the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, given the low rate of implementation;
pauž nožēlu par kavēšanos projektu atlasē tādās stratēģiskās jomās kā dzelzceļš, atsevišķas investīcijas enerģētikas un vides projektos, digitālā ekonomika, sociālā integrācija, pārvaldība un kapacitātes palielināšana, un aicina rūpīgi izanalizēt kavēšanās iemeslus, vienlaikus aicina dalībvalstis iesaistīt savus reģionus, lai būtu iespējams labāk apzināt jomas, kurās jārīkojas aktīvāk; tajā pašā laikā uzsver, ka ir augsti līdzekļu izmantošanas rādītāji Eiropas teritoriālās sadarbības programmas vides projektiem, un norāda, ka sadarbība šajos projektos nepārprotami ir sniegusi pievienoto vērtību; tomēr uzsver, ka dalībvalstis varētu censties panākt nokavēto jomās, kurās īstenošana ir kavējusies, un ka šajā posmā kavēšanos nevajadzētu uzskatītu par vispārējās kvalitātes rādītāju un attiecināt uz visu plānošanas periodu; tādēļ norāda, ka 2010. gadā, pateicoties cita starpā nesenajām izmaiņām tiesību aktos un tam, kad darbības programmas beidzot tika īstenotas pilnā tempā, turklāt Komisija beidzot apstiprināja pārvaldības un kontroles sistēmas, palielinājās līdzekļu apguves spēja un kohēzijas politikas budžeta izpilde;
Regrets the delays in project selection for strategic areas such as the rail sector, certain energy and environmental investments, the digital economy, social inclusion, governance and capacity building, and calls for a thorough analysis of the causes of these delays, while also inviting the Member States to involve their regions in closer monitoring of areas where efforts need reinforcement; highlights on the other hand the higher absorption rate of environmental projects in European Territorial Cooperation programmes, and points to the clear added value of cooperation in this context; underlines, however, that Member States may have caught up in areas where implementation was lagging behind, and that therefore delays at this particular stage need not be indicative of overall quality in the programming period; points in this context to the acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010 which stems, inter alia, from recent legislative changes and from operational programmes reaching cruising speed, the last Management and Control Systems having finally been approved by the Commission;
uzskata, ka ir steidzami jāveic korektīvi pasākumi, lai uzlabotu līdz šim vājos rādītājus atsevišķās prioritārās jomās; ierosina rūpīgi analizēt īstenošanas problēmas jomās, kurās kavējas projektu atlase, un tādēļ aicina dalībvalstis palielināt rīcību, lai uzlabotu projektu atlasi jomās, kurās ir kavēšanās, un paātrināt visu atlasīto projektu īstenošanu, lai izvairītos no riska nesasniegt nospraustos mērķus;
Believes that corrective measures need to be promptly taken to improve poor performance in some priority areas; recommends carrying out an in-depth analysis of the implementation problems in areas with specific delays in project selection and calls on Member States in this context to step up efforts to improve project selection in the delayed themes, and to accelerate implementation of all selected projects to avoid the risk of not reaching the agreed objectives;
uzskata, ka atsevišķos gadījumos ātra projektu atlase un īstenošana un labāka piešķirto līdzekļu izmantošana ir īpaši vajadzīga tām darbībām, kuru mērķis ir uzlabot cilvēkkapitālu, uzlabot sabiedrības veselību un sekmēt slimību profilaksi, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, atbalstīt darba tirgus un sekmēt sociālo integrāciju, lai jo īpaši pārvarētu ekonomikas krīzes sekas;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
uzsver, ka vairākas dalībvalstis ir apstiprinājušas, ka no “iezīmēšanas” prasības izrietošā disciplīna ir palielinājusi programmu veidošanas kvalitāti un mērķtiecīgumu; turklāt pilnīgi visas dalībvalstis uzskata, ka labākais veids, kā pārvarēt krīzi, ir saglabāt ar Lisabonas stratēģiju saistītajos valstu stratēģiskajos ietvardokumentos un darbības programmā ietvertās galvenās prioritātes, un atkārtoti apliecināja, ka šajos dokumentos ietvertie vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi ir svarīgi;
Highlights the fact that several Member States confirmed that the discipline imposed by the earmarking exercise has improved the quality and focus of programming; notes, moreover, that Member States unanimously considered that maintaining fundamental priorities of their National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes linked to the Lisbon Strategy is the best instrument to tackle the crisis, and reconfirmed the relevance of the medium- and long-term objectives set out in these documents;
Īstenošanas problēmas
Challenges in implementation
uzsver, ka efektīvai projektu atlasei un īstenošanai dažās jomās traucē tas, ka nav attiecīgu priekšnoteikumu, proti, nav vienkāršotu piemērošanas procedūru dalībvalstu līmenī, trūkst skaidru dalībvalstu prioritāšu atsevišķās jomās, ir kavēta ES tiesību aktu savlaicīga pārņemšana, trūkst konsolidētas institucionālās un administratīvās kapacitātes un dalībvalstu sistēmas ir ārkārtīgi birokrātiskas; tādēļ aicina dalībvalstis un reģionus atvieglot politikas īstenošanu, novēršot minētās problēmas un jo īpaši pielāgojot tiesisko regulējumu tādās jomās kā valsts atbalsts, publiskais iepirkums un vides aizsardzības noteikumi, kā arī veikt institucionālās reformas;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;