natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst trūkumus un problēmas, ko rada tiesiski saistošu pilnvaru trūkums un atrautība no pasaules finanšu un ekonomikas iestādēm; tādēļ atzinīgi vērtē iniciatīvas, izmantojot reformas, uzlabot SVF un citu ANO iestāžu efektivitāti, globālo ietekmi un pārskatatbildību, lai tās varētu pilnvarot būt par platformu galveno ekonomikas un finanšu sektoru koordinācijai un iniciatīvām, kā arī vajadzības gadījumā pieņemt tiesiski saistošus noteikumus, izmantojot starptautiskas konvencijas;
Recognises the weaknesses and problems caused by the lack of legally binding powers, and the disconnectedness, of the global financial and economic institutions; welcomes in consequence the initiatives to enhance, by means of reform, the effectiveness, global reach and accountability of the IMF and other UN institutions, so that they can be mandated to serve as a platform for overarching economic and financial sector coordination initiatives and, where appropriate, given powers to lay down legally binding rules in the form of international conventions;
uzskata, ka viens no ES globālajiem pārbaudījumiem ir vienprātīgi panākt, lai tās ekonomika būtu pasaulē ietekmīga; uzskata, ka vienam no svarīgākajiem ES ārpolitikas projektiem ir jābūt ANO un ar to saistīto iestāžu reformai, lai tās kļūtu par globālām institūcijām ar patiesu politisko ietekmi tādos starptautiskos jautājumos kā klimata pārmaiņas, finanšu uzraudzība un regulēšana, nabadzības mazināšana un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana;
Takes the view that the EU's global challenges include matching its economic strength with relevance on the world stage by speaking with one voice; believes that one of the key projects of the EU's foreign policy must be to strive to reform the UN and the UN-related institutions into global institutions with real political leverage over issues of international concern such as climate change, financial supervision and regulation, poverty reduction, and the Millennium Development Goals;
aicina Eiropadomi sasaukt G20 augstāka līmeņa sanāksmi, kas būtu veltīta tikai vajadzīgajai globālās pārvaldības reformai;
Calls on the European Council to convene a G20 summit devoted solely to the reform required in governance at world level;
asi nosoda fiskālo paradīžu lomu, jo tās mudina izvairīties no nodokļu maksāšanas, veicina krāpšanos ar nodokļiem un kapitāla aizplūšanu, kā arī iedzīvošanos uz tā rēķina; tāpēc neatlaidīgi aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt cīņu pret nodokļu paradīzēm, krāpšanos ar nodokļiem un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Eiropas Savienību pastiprināt darbu un nekavējoties veikt konkrētus pasākumus, piemēram, noteikt sankcijas pret nodokļu paradīzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Padomi ANO un pārējās starptautiskās instancēs, kuru locekle ir Eiropas Savienība un tās dalībvalstis, atsākt nodokļu plānu, kurā tika ierosināta nodokļu paradīžu slēgšana;
Strongly condemns the role played by tax havens in encouraging and profiteering from tax avoidance, tax evasion and capital flight; urges the Member States, therefore, to make the fight against tax havens, tax evasion and illicit capital flight a priority; calls on the EU to step up its action and to take immediate concrete measures – such as sanctions – against tax havens, tax evasion and illicit capital flight; calls on the Council to come up with a plan, in the context of the United Nations and other international bodies in which the European Union and its Member States have a seat, for closing tax havens;
iesaka, lai, uzlabojot BBUK pārvaldību un darbu, vienlaikus tiktu pieliktas pūles citu tirgus segmentu starptautiskās pārvaldības nostiprināšanā; ierosina, lai BBUK noteikumi stātos spēkā kā starptautiski līgumi;
Recommends that, at the same time as improving the governance and operation of the Basel Committee on Banking Supervision, efforts need to be made to strengthen international governance arrangements for other market segments; proposes that the BCBS rules should come into force in the form of international treaties;
atzīmē ESAO un G20 augstākā līmeņa sanāksmes panākumus nodokļu pārvaldības jomā, taču aicina steidzami un noteikti rīkoties, lai pastiprinātu juridiskās un ekonomiskās sekas, ko rada atrašanās ar ESAO nesadarbojošos jurisdikciju melnajā sarakstā; prasa konkrētus un drīzus pasākumus, ar ko nodrošina, ka automātiska daudzpusēja informācijas apmaiņa kļūst par normu pasaulē, lai palielinātu fiskālo pārredzamību un palīdzētu apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;
Notes the progress on fiscal governance made by the OECD and in the G20, but advocates urgent and strong action to strengthen the legal and economic consequences of OECD blacklisting of non-cooperative jurisdictions; asks for rapid, practical steps to be taken on automatic, multilateral exchange of information as standard procedure worldwide, with a view to improving fiscal transparency and combating fraud and tax evasion;
secina, ka ir jāpastiprina Eiropas Savienības nozīme; uzskata ‐ lai aktualizētu Eiropas projektu, ir steidzami vajadzīga politiska un intelektuāla vadība; uzskata, ka Komisijai pilnībā ir jāizmanto savas iniciatīvas tiesības jomās, kurās tai ir dalīta kompetence, jo īpaši enerģētikas politikā, lai dotu iespēju ES izturēt nākamos pārbaudījumus; uzskata, ka ir jāpabeidz veidot vides un sociālajā jomā labvēlīgs iekšējais tirgus, kas ir Savienības balsts; mudina stiprināt Savienības ekonomikas pārvaldības mehānismus, jo īpaši raugoties, lai tie dotu iespēju labāk īstenot pārskatatbildību, krīzes pārvaldību, kā arī ekonomikas un nodarbinātības politikas koordināciju; apstiprina, ka jāpaātrina finanšu un uzraudzības reformu programmas īstenošana, ne vien novēršot krīzes laikā konstatētos trūkumus, bet arī virzoties uz tādu finanšu sistēmu, kas atbalstītu reālo ekonomiku, veicinātu finanšu stabilitāti un radītu ekonomisku izaugsmi un darba vietas, sekmētu sociālo kohēziju un nabadzības izskaušanu; uzskata, ka nodokļu sistēmas ir taisnīgi jāpārveido tā, lai atturētu no pārmērīgas aizņemto līdzekļu izmantošanas un veicinātu sociālo taisnīgumu, uzņēmējdarbību un inovācijas, aicina atdzīvināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un ar to saistītās vērtības;
Concludes that we need more Europe; considers that there is an urgent need for political and intellectual leadership in order to put the European project back on track; takes the views that the Commission needs to make full use of its initiative rights in the fields of shared competences, notably in energy policies, to empower the EU for challenges ahead; believes that the eco-social-friendly internal market project which underpins the Union needs to be completed; urges that mechanisms for economic governance within the Union be strengthened, especially from the point of view of better accountability, contingency management, and economic and employment policy coordination; Asserts that the financial and supervisory reform agenda must move forward rapidly, addressing not just the shortcomings observed in the crisis but also the need to design a financial system that supports the real economy, is conducive to financial stability and engenders economic growth, long-term investment, job creation, social cohesion and the fight against poverty; Considers it necessary to redesign the taxation systems in a fair manner, in a way that discourages the build-up of excessive leverage and promotes social justice, entrepreneurial spirit and innovation; Calls for a revitalisation of the sustainable social market economy and the values it enshrines;
saistībā ar Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju ir apņēmies kopā ar ES dalībvalstu parlamentiem īstenot tā pilnvarās noteiktos mērķus, lai pieņemtu kopīgus ieteikumus;
Is committed, within the framework of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis, to fulfilling the aims laid down in its mandate in close cooperation with the EU national parliaments, with a view to adopting joint recommendations;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eirogrupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the President of the European Council, the President of the Eurogroup, the European Central Bank, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the Governments and Parliaments of the Member States and the social partners.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā ( 2010/2099(INI) )
European Parliament resolution of 20 October 2010 with recommendations to the Commission on improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area ( 2010/2099(INI) )
ņemot vērā Eiropas Savienības Līguma 3. pantu,
having regard to Article 3 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126., 136., 138. un 352. pantu, Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto 12. protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un 14. protokolu par Eurogrupu,
having regard to Articles 121, 126, 136, 138 and 352 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Protocols (No 12) on the Excessive Deficit Procedure and (No 14) on the Euro Group, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas politikas koordinēšanu ( COM(2010)0250 ) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu par ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošanu stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai ‐ instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai ( COM(2010)0367 ),
having regard to the Commission Communications of 12 May 2010 on Reinforcing economic policy coordination ( COM(2010)0250 ), and 30 June 2010 on Enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs – Tools for stronger EU economic governance ( COM(2010)0367 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa ieteikumu Padomes ieteikumam par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai ‐ stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu I daļa ( SEC(2010)0488 ),
having regard to the Commission recommendation of 27 April 2010 for a Council recommendation on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union: Part I of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( SEC(2010)0488 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm ‐ stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa ( COM(2010)0193 ) un ar to saistīto 2010. gada 8. septembra rezolūciju Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0309 .
having regard to the Commission proposal of 27 April 2010 for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ), and its position of 8 September 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0309 .
ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. septembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros atzinīgi vērtēta ekonomikas un budžeta politiku stingrāka uzraudzība (Eiropas semestris),
having regard to the conclusions of the Council meeting on 7 September 2010 approving a stronger monitoring of economic and budgetary policies (the European Semester),
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council of 17 June 2010,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 9. un 10. maija sanāksmē pieņemtos secinājumus,
having regard to the conclusions of the Council meeting on 9 and 10 May 2010,
ņemot vērā euro zonas valstu vai valdību vadītāju 2010. gada 7. maija sanāksmē pieņemto paziņojumu,
having regard to the Statement of the Heads of State or Government of the Euro Area of 7 May 2010,
ņemot vērā euro zonas valstu un valdību vadītāju 2010. gada 25. marta sanāksmē pieņemto paziņojumu,
having regard to the Statement by the Heads of State and Government of the Euro Area of 25 March 2010,
ņemot vērā 2010. gada 11. aprīļa paziņojumu par euro zonas dalībvalstu atbalstu Grieķijai,
having regard to the Statement on the support to Greece by Euro area Members States of 11 April 2010,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus,
having regard to the conclusions of the Council meeting on 16 March 2010,
ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus par euro zonas valstu konkurētspējas un makroekonomikas nestabilitātes uzraudzību,
having regard to the conclusions of the Euro Group on Surveillance of Intra-Euro-Area Competitiveness and Macroeconomic Imbalances of 15 March 2010,
ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemto dokumentu “Būtiskāko aspektu kopsavilkums par izstāšanās stratēģijām un stratēģijā ”Eiropa 2020' noteiktajām īstermiņa politikas prioritātēm ‐ ietekme uz euro zonu“,
having regard to the Euro Group's Terms of reference on exit strategies and near-term policy priorities in the Europe 2020 strategy: implications for the euro area of 15 March 2010,
ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the European Council of 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions European Council of 23 and 24 March 2000,
ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS 3. posmā un EK līguma 109. un 109.b pantu,
having regard to the resolution of the European Council on Economic Policy Co-ordination in Stage 3 of EMU and on Treaty Articles 109 and 109b [of the EC Treaty] of 13 December 1997,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 10. jūnija piezīmi par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu euro zonā,
having regard the European Central Bank's note on Reinforcing Economic Governance in the Euro Area of 10 June 2010,
ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0224 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on economic governance Texts adopted, P7_TA(2010)0224 .
ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0072 .
having regard to its resolution of 25 March 2010 on the Report on 2009 Annual Statement on the Euro Area and Public Finances Texts adopted, P7_TA(2010)0072 .
ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu;
having regard to Rules 42 and 48 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A7-0282/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Constitutional Affairs ( A7-0282/2010 ),
tā kā jaunākie sasniegumi ekonomikā ir nepārprotami parādījuši, ka ekonomikas politikas koordinācija Savienībā un jo īpaši euro zonā nav īstenota pietiekami labi, un, neraugoties uz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktajām dalībvalstu saistībām, dalībvalstīm nav izdevies panākt vienotu nostāju attiecībā uz valstu ekonomikas politikām un saskaņot tās Padomē atbilstoši attiecīgajiem Līguma noteikumiem, ievērojot Komisijas noteicošo lomu uzraudzības procedūrā;
whereas recent economic developments have shown clearly that economic policy coordination within the Union, and in particular in the euro area, has not worked sufficiently well and that, despite their obligations under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States have failed to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate them within the Council in accordance with the relevant Treaty provisions, while respecting the key role of the Commission in the surveillance procedure,
tā kā ne pašreizējā ekonomikas pārvaldības un uzraudzības sistēma, ne finanšu pakalpojumus reglamentējošie noteikumi nav nodrošinājuši pietiekamu stabilitāti un izaugsmi;
whereas both the current framework for economic governance and surveillance and the regulatory framework for financial services have not provided enough stability and growth,
tā kā ir būtiski īstenot ne tikai pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir panākt euro zonas stabilitāti;
whereas it is crucial to go beyond the temporary measures aiming at stabilizing the euro area,
tā kā ir jāpastiprina ekonomikas koordinācija un uzraudzība Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā euro zonas īpašās prasības un nesenās ekonomikas krīzes laikā gūto pieredzi, turklāt nekavējot Eiropas Savienības integrāciju un nodrošinot vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm;
whereas economic coordination and surveillance need to be strengthened at Union level, while respecting the principle of subsidiarity and taking into account the particular requirements of the euro area and the lessons that need to be drawn from the recent economic crisis, without hampering the integrity of the European Union and with the need to ensure the equal treatment of Member States,
tā kā visā Savienībā būtu jāpastiprina ekonomikas koordinācija, ņemot vērā, ka Savienības ekonomikas stabilitāte var būt atkarīga no situācijas ekonomikas jomā kādā no tās dalībvalstīm un ka saistībā ar iekšējo tirgu visas dalībvalstis ekonomikas jomā ir ļoti atkarīgas cita no citas, un ka ir jāsagatavojas euro zonas paplašināšanai;
whereas economic coordination should be strengthened throughout the Union, given that the Union's economic stability may depend on the economic situation of one of its members, that there is very great economic interdependence between all Member States in the context of the internal market, and that we must prepare for enlargement of the euro area,
tā kā visām 27 dalībvalstīm cik vien iespējams būtu jāseko iespējami lielākam daudzumam ekonomikas pārvaldības priekšlikumu, vienlaikus atzīstot, ka valstīm, kas nav euro zonā, tas daļēji būs brīvprātīgs process.
whereas, as far as possible, all 27 Member States should follow to the maximum all the economic governance proposals, recognising that, for non-euro-area Member States, this will in part be a voluntary process,
tā kā Lisabonas līgums, pielāgojot un nostiprinot iepriekšējo “Kopienas metodi”, pārveido to par “Savienības metodi”, kurā pēc būtības:
whereas the Treaty of Lisbon transforms the former ‘Community method’, adapting and strengthening it, into a ‘Union method’ in which, in essence:
Komisija veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas;
the Commission promotes the general interest of the Union and takes appropriate initiatives to that end,
Eiropas Parlaments un Padome kopīgi īsteno likumdošanas un budžeta pilnvaras, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem;
the European Parliament and the Council jointly exercise legislative and budgetary functions, on the basis of the Commission's proposals,
tā kā jaunajai, uzlabotajai ekonomikas pārvaldības sistēmai pilnībā būtu jāintegrē un jānostiprina ES solidaritātes princips, kas būtu priekšnoteikums euro zonas spējai reaģēt uz asimetriskiem satricinājumiem un spekulatīviem uzbrukumiem;
whereas the new enhanced economic governance should fully integrate and reinforce the EU principle of solidarity, as a prerequisite of the euro area's capacity to respond to asymmetric shocks and speculative attacks,
tā kā pašreizējā ekonomikas krīze Savienībā ir maksātspējas krīze, kas sākotnēji radās kā likviditātes krīze, ko ilgtermiņā nav iespējams novērst, vienkārši piešķirot jaunu parādu valstīm, kurām jau ir ārkārtīgi lieli parādi, un īstenojot paātrinātas fiskālās konsolidācijas plānus;
whereas the current economic crisis in the Union is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis which cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt into highly indebted countries in combination with accelerated plans for fiscal consolidation,
tā kā nodarbinātības politikai ir svarīga loma izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā Eiropas sociālajā tirgus ekonomikā, novēršot makroekonomikas nelīdzsvarotību un nodrošinot sociālo integrāciju un ienākumu pārdali;
whereas employment policies have a central role to play in stimulating growth and competitiveness in the European social market economy by preventing macroeconomic imbalances and ensuring social inclusion and income redistribution,
tā kā saskaņā ar LESD ir jāņem vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) nozīme;
whereas the role of the Commission and the European Central Bank (ECB) under the TFEU has to be respected,
tā kā pilnībā neatkarīgas ECB darbība ir nepieciešams nosacījums, lai panāktu euro stabilitāti, zemu inflāciju un labvēlīgus nosacījumus izaugsmei un darbvietu veidošanai;
whereas a fully independent ECB is a necessary requirement for a stable euro, low inflation and favourable financing conditions for growth and jobs,
tā kā vairāk uzmanības ir jāpievērš tiešajām saistībām un ārpusbilances darījumiem, kas vidējā un ilgā termiņā var palielināt valsts parādu un samazināt pārredzamību;
whereas more attention must be given to implicit liabilities and off-balance sheet operations which may increase public debt in the medium- and long-term and reduce transparency,
tā kā politikas veidotājiem ir jānosaka un saskaņoti jārisina vispārējas ekonomiskas un sociālas problēmas, ar kurām ES valstis saskaras tautsaimniecībā;
whereas policy makers have to identify and tackle the common economic and social challenges the EU economies are facing in a coordinated manner,
tā kā ciešāka sociālo partneru iesaistīšanās valsts un Eiropas līmenī sekmēs labāku līdzdalību ekonomikas pārvaldības un vispārējās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā;
whereas a stronger involvement of the social partners at national and European level will contribute to better ownership of the implementation of economic governance and the overall Europe 2020 Strategy,
tā kā būtu jāizveido pastāvīgs krīzes noregulējuma mehānisms, tostarp procedūras parāda pārstrukturizācijas vai saistību savlaicīgas neizpildes gadījumā, lai valsts un privāto parādu krīzes laikā aizsargātu finanšu stabilitāti un vienlaikus arī ECB neatkarību;
whereas a permanent crises resolution mechanism, including procedures for debt restructuring or orderly default, should be established in order to safeguard financial stability in the event of a sovereign- and private-debt crisis, while protecting the ECB's independence,
tā kā to valstu mērķis, kurām ir pārāk lieli parādi, ir atjaunot valsts finanšu līdzsvaru, tomēr ar to vien nepietiek, lai atrisinātu problēmu, kas saistīta ar nelīdzsvarotību ekonomikas jomā euro zonas valstīs, kā arī citās Savienības valstīs;
whereas the objective of restoring a balance in public finances is a necessity for over-indebted states, but it will not alone solve the problem of economic imbalances between countries of the euro area and more broadly of the Union,
tā kā Eiropas sociālais modelis sniedz priekšrocības attiecībā uz pasaules mēroga konkurenci, kura ir mazinājusies dalībvalstu ekonomiskās konkurētspējas atšķirību dēļ;
whereas the European social model is an asset for world competition, which has been weakened by the economic competitiveness divergences between Member States,