natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā saskaņā ar ESAO statistikas datiem iedzīvotāju vidējais vecums ESAO piederīgās valstīs palielinās un tā kā uz katriem 100 strādājošiem pašlaik ir 38 pensionāri, tad, ja nodarbinātības politika netiks mainīta, šis skaitlis var pieaugt līdz 70 pensionāriem uz katriem 100 strādājošiem;
whereas, according to statistics from OECD sources, the population of the countries belonging to that organisation is ageing and, while there are currently 38 people in retirement for every 100 workers, if employment policy remains unchanged this figure could rise to as many as 70 people in retirement for every 100 workers,
tā kā sociālās aizsardzības modernizācijai nevajadzētu būt saistītai tikai ar finansiālās ilgtspējas nodrošināšanu, bet arī ar to risku sadali, kuriem cilvēki vienatnē nespēj stāties pretī, un ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu, padarot tās ilgtspējīgas;
whereas the modernisation of social protection should not just be about ensuring financial sustainability, but sharing risks that individuals cannot face on their own and promoting economic growth and employment so as to make them sustainable,
tādējādi vēlreiz apstiprinot to, ka sociālā aizsardzība, kas balstīta uz vispārīguma, taisnīguma un solidaritātes principiem, ir Eiropas sociālā modeļa nozīmīga sastāvdaļa,
reaffirming, therefore, that social protection based on universality, equity and solidarity is an essential component of the European social model,
atzinīgi vērtē iepriekš minēto kopīgo ziņojumu, kas attiecas gan uz sociālo aizsardzību, gan uz sociālo integrāciju, pie tam pirmo reizi 25 ES valstu līmenī, un kurā tiek izskatīti dalībvalstu panākumi Eiropas Padomes sanāksmē Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanā; atzīmē, ka ziņojuma mērķis ir noteikt galvenos soļus cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzības izskaušanā līdz 2010. gadam, kā arī palīdzēt dalībvalstīm reformēt sociālās aizsardzības sistēmas, lai garantētu to spēju nodrošināt augstas kvalitātes pakalpojumus un atbilstību un ilgstpēju nākotnē;
Welcomes the abovementioned joint report which covers both social protection and social inclusion for the first time at the level of the EU-25 and which looks at the progress of the Member States towards achieving the objectives agreed by the Lisbon European Council; notes that the report aims at making key inroads into the fight against social exclusion and the eradication of poverty by 2010 and also at helping Member States to reform social protection systems with a view to ensuring their ability to provide high-quality services and their adequacy and sustainability in the future;
atzīmē, ka kopīgajā ziņojumā teikts, ka cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību vēl joprojām ir viens no lielākajiem ES un tās dalībvalstu izaicinājumiem, jo uz ienākumiem balstītie skaitļi, kas attiecas uz nabadzību un sociālo atstumtību, visā Eiropas Savienībā ir ļoti iespaidīgi, proti, 68 miljoni jeb 15 procenti visu ES iedzīvotāju 2002. gadā draudēja nabadzība;
Notes that the joint report states that the fight against poverty and social exclusion remains a major challenge for the Union and its Member States, as the income-based figures relating to poverty and social exclusion across the Union are very significant, with more than 68 million, or 15% of the EU population living at risk of poverty in 2002;
atzīmē, ka, neskatoties uz strukturāliem uzlabojumiem ES darba tirgū pēdējo desmit gadu laikā, nodarbinātības un dalības līmeņi vēl aizvien ir nepietiekami un ka daudzās dalībvalstīs bezdarba līmenis vēl joprojām ir augsts, it īpaši noteiktās iedzīvotāju kategorijās, piemēram, jaunu cilvēku, vecāka gada gājuma strādājošo, sieviešu un cilvēku ar specifiskiem trūkumiem starpā; atzīmē, ka atstumtība darba tirgū ir novērojama ne tikai dalībvalstu, bet arī vietējā un reģionālajā līmenī;
Notes that, despite significant structural improvements in the EU labour markets over the last decade, EU employment and participation levels remain insufficient and unemployment remains high in a number of Member States, especially amongst certain categories of people, such as the young, older workers, women, and people with specific disadvantages; notes also that labour market exclusion has a national but also a local and regional dimension;
vērš uzmanību uz to, ka ekonomiskās attīstības tempu palēnināšanās, kas izraisa bezdarba līmeņa celšanos un darbā iekārtošanās iespēju samazināšanos, palielina to cilvēku skaitu, kam draud nabadzība un sociālā atstumtība, kā arī pasliktina to cilvēku stāvokli, kurus šī problēma jau ir skārusi; tas it īpaši attiecas uz dažām dalībvalstīm, kur novērojams ilglaicīgs bezdarbs vai pasivitāte;
Draws attention to the fact that the recent economic slowdown, with rising unemployment and fewer job opportunities, puts more people at risk of poverty and exclusion and worsens the position of those already affected; this is particularly the case in some Member States that suffer from long-term unemployment or inactivity;
uzsver, ka nodarbinātība jāuzskata par visefektīvāko nodrošinājumu cīņā pret nabadzību un tādēļ darba finansiālā pievilcība jānodrošina, veicinot sieviešu nodarbinātību un izvirzot kvalitatīvus mērķus piedāvātajiem darbiem;
Emphasises that employment must be viewed as the most effective safeguard against poverty and, consequently, that the financial attractiveness of work should be maintained through incentives for the employment of women and the setting of qualitative objectives for the jobs that are offered;
Sociālā integrācija
Social inclusion
uzskata šai sakarā, ka ir jāturpina pielikt aizvien lielākas pūles, lai izskaustu nabadzību un sociālo atstumtību ar mērķi uzlabot to cilvēku stāvokli, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, piemēram, bezdarbnieku, ģimeņu, kurās ir tikai viens no vecākiem (parasti sieviete), vientuļu vecāku cilvēku, sieviešu, ģimeņu ar vairākiem apgādājamiem, maznodrošinātu bērnu, kā arī etnisko minoritāšu, slimu cilvēku vai invalīdu, bezpajumtnieku, cilvēku tirdzniecības upuru, kā arī no narkotikām un alkohola atkarīgo cilvēku stāvokli;
Considers that efforts against poverty and social exclusion must be sustained and extended to improve the situation of those people most at risk of poverty and exclusion, such as those in casual employment, the unemployed, single parent households (usually headed by women), older people living alone, women, families with several dependants, disadvantaged children, as well as ethnic minorities, sick or disabled people, the homeless, victims of trafficking and victims of drug and alcohol dependency;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi atzīt tās grūtības, ar kurām saskaras mazāk labvēlīgā situācijā esoši cilvēki, tostarp invalīdi, etniskās minoritātes un imigranti, cenšoties piekļūt darba tirgum un tur noturēties; aicina dalībvalstis atbalstīt mazāk labvēlīgā situācijā esošo cilvēku integrāciju, lai novērstu un izskaustu sociālo atstumtību, kā arī lai veicinātu izglītību, darba vietu radīšanu, profesionālo apmācību un karjeras izaugsmi, ģimenes dzīves saskaņotību ar darbu un tiesības uz vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un pienācīgiem dzīves apstākļiem, kā arī lai nodrošinātu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspēju; uzsver šai sakarā nepieciešamību uzlabot salīdzināmos datus;
Considers it crucial to recognise the difficulties faced by people at a disadvantage, including disabled people, ethnic minorities and immigrants, in accessing or remaining on the labour market; calls on the Member States to support the integration of people at a disadvantage in order to prevent and combat social exclusion, as well as to promote education, encourage job creation, professional training and career development, the reconciliation of professional and family life and the right to equal access to health care and decent accommodation and ensure the sustainability of social protection systems; points in this regard to the necessity of improving comparable data;
uzsver, ka izglītības un apmācības sistēmas trūkumu novēršana, kā arī darbaspēka kvalifikāciju paaugstināšana visās vecuma grupās, sieviešu un vīriešu, kā arī etnisko un nacionālo minoritāšu starpā, ir galvenie bezdarba novēršanas līdzekļi; atzīmē arī, ka šo nevienlīdzības problēmu risināšanai ir īpaši nozīmīga, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas nodarbinātības, darba kvalitātes un sociālas integrācijas mērķus;
Highlights the fact that tackling disadvantages in education and training and improving the qualifications of the labour force regardless of age, for men and women and ethnic and national minorities, are key tools for combating unemployment; notes also that addressing those inequalities is of particular importance for achieving the Lisbon targets regarding employment, quality of work and social inclusion;
šai sakarā atzīmē, ka attiecībā uz romu minoritāti ir vēlams, lai tās locekļi tiktu motivēti interesēties par viņu bērnu turpmāko izglītību, bērnu pozitīvu īpašību un prasmju attīstību,
Stresses in this respect that, as regards the Roma minority, it is desirable that members of that minority be given every motivation to have an interest in the further education of their children, the development of their children's positive qualities and skills;
aicina dalībvalstis apmainīties ar labu praksi, lai novērstu izglītības pārtraukšanu agrā vecumā, paaugstinātu izglītības līmeni, it īpaši valodu un jauno tehnoloģiju apguves jomā, atvieglotu pāreju no skolas uz darbu, palielinātu mazāk labvēlīgā situācijā esošo grupu, tostarp darba ņēmēju ar zemāku kvalifikāciju un gados vecāku darba ņēmēju, piekļuves iespējas izglītībai un apmācībai, kā arī izveidotu pamatu visu cilvēku piekļuvei mūžizglītībai; uzsver, ka šīm stratēģijām ir jāaptver visas ieinteresētās puses, tostarp sociālie partneri, kā arī pilsoniskā sabiedrība un izglītības nodrošinātāji, tā kā ļoti svarīga loma kvalitatīvas valsts sniegtās izglītības nodrošināšanā ir dalībvalstīm;
Calls on the Member States to exchange best practice to prevent early departure from education, raise the level of education, especially in languages and new technologies, facilitate the transition from school to work, increase access to education and training for disadvantaged groups, including less skilled and older workers, and lay the ground for access to lifelong learning for all; stresses that these strategies should involve all the stakeholders concerned, including the social partners, but also civil society and learning providers, while reserving a key role for the state in guaranteeing high-quality public education;
iesaka – lai ierobežotu par 50 gadiem vecāku personu atstumtību un palīdzētu viņiem saglabāt vietu darba tirgū, dalībvalstīm jānodrošinās pret atstumtības risku darba vidē, veicinot piekļuvi mūžizglītībai;
Recommends that, in order to limit the exclusion of persons over the age of 50 and to help them remain on the job market, Member States guard against the risks of exclusion from the world of work by developing access to lifelong learning;
šajā sakarā uzskata, ka, ņemot vērā labumu, ko sniedz kvalificēts darbaspēks darba devējiem, ir pašsaprotami, ka darba devējiem vajadzētu vairāk iesaistīties mūžizglītības procesā;
Considers, in this respect, that, given the benefits that a qualified workforce brings to employers, it goes without saying that employers should be more involved in the process of lifelong learning;
tomēr uzsver, ka vairumā gadījumos ne pietiekams izglītības līmenis, ne atkārtota pārkvalificēšanās nespēj garantēt nodarbinātību; tāpēc īpaši atzīmē nepieciešamību vairāk izmantot peļņu nenesošo sabiedrisko pakalpojumu jomu;
Points out, however, that in certain cases neither a sufficient level of education nor repeated requalification guarantee employment; emphasises, therefore, the need to make greater use of not-for-profit public service work;
uzver, ka 1990. gados laikā četrpadsmit no septiņpadsmit dalībvalstīs, par kurām ir pieejama informācija UNICEF Ziņojuma karte Nr. 6 - Bērnu nabadzība bagātās valstīs, 2005. gads.
Stresses that in fourteen out of the seventeen Member States for which data are available UNICEF Report Card No 6- Child Poverty in Rich Countries 2005
, bērnu nabadzība paaugstinājās; vērš uzmanību uz to, ka patstāvīga bērnu nabadzība novērojama galvenokārt ģimenēs, kurās ir tikai viens no vecākiem, lielās ģimenēs, kur ir trīs vai vairāk apgādājami bērni, imigrantu un etnisko minoritāšu vidū un ģimenēs, kur vecāki ir bezdarbnieki vai pilnībā nenodarbināti; uzsver, ka galvenā uzmanībā ES un dalībvalstīs jāpievērš tam, lai novērstu un izskaustu nabadzības pāreju no paaudzes paaudzē, kas būtu jāatbalsta ar atbilstošiem finansiālajiem resursiem (piemēram, pastiprināti izmantojot struktūrfondus, it īpaši Eiropas Sociālo fondu); uzsver, ka rādītāji jāaplūko, ņemot vērā bērnu un vientuļo cilvēku intereses, pat apzinoties, ka bērnu nabadzību nevar samazināt, samazinot nabadzību atsevišķu mājsaimniecību līmenī un nodrošinot visu cilvēku piekļuvi augstas kvalitātes pakalpojumiem;
child poverty rose during the 1990s; draws attention to the fact that persistent child poverty mainly concentrates on single-parent families, large families with three or more dependent children, immigrants and people from ethnic minorities, and families with unemployed or under-employed parents; stresses that priority attention at EU and Member State level should be given to the prevention and elimination of the intergenerational transmission of poverty and that this should be underpinned by appropriate financial resources (such as increased use of the Structural Funds, especially the European Social Fund); underlines that indicators have to be approached from the child's perspective and that of people living alone, even if it is known that child poverty cannot be reduced without reducing household poverty and ensuring access to high-quality services for all;
norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem viena trešdaļa no ES dzimušajiem bērniem ir dzimuši ārlaulībā, un šis skaitlis katru gadu pieaug; šī tendence liecina par to, ka jāmeklē efektīvi mehānismi, kas veicinātu dažāda veida ģimeņu kā institūciju pienācīgu funkcionēšanu;
Points out that, according to Eurostat sources, a third of births in the EU now occur outside the institution of marriage and this figure is increasing annually; considers that this trend bears witness to the need to find effective mechanisms to promote the proper functioning of different types of family as an institution;
uzskata, ka sociālie pakalpojumi, kas saistīti ar bērniem un bērnu aprūpi, ir svarīgs priekšnosacījums, lai novērstu un samazinātu bērnu nabadzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju, kā arī lai atvieglotu ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu; uzsver nepieciešamību nodrošināt visiem bērniem līdzvērtīgu piekļuvi izglītībai; šajā sakarā atzīst privātā sektora nozīmi pakalpojumu sniegšanā;
Considers that social services dealing with children and childcare are an important precondition for the prevention and reduction of child poverty, social exclusion and discrimination, and the facilitation of the reconciliation of work and family life; stresses the need to ensure easy and equal access to education for all children; recognises the vital role of private operators in supplying services in this regard;
aicina Komisiju izstrādāt Zaļo grāmatu par bērnu nabadzību, kurā būtu skaidri izklāstīti mērķi un atbilstoši pasākumi bērnu nabadzības novēršanai, kā arī nabadzīgo bērnu sociālajai integrācijai;
Calls on the Commission to put forward a Green Paper on child poverty, setting out clear targets and appropriate measures to eliminate child poverty as steps towards the social inclusion of poor children;
aicina Komisiju pielikt lielākas pūles, lai ieviestu "Bērnu hartu", kuras mērķis ir rezultātu sasniegšana bērnu tiesību atbalstā, kas ietilpst ES iekšējās un ārpolitikas mērķos;
Calls on the Commission to step up its efforts to introduce a "Children's Charter" that seeks to achieve progress in upholding the rights of the child as part of the EU's internal and external policies;
vērš uzmanību uz to jauno cilvēku vajadzībām, kas saskaras ar īpašām grūtībām, beidzot mācības un uzsākot darba gaitas, un kas ir pakļauti lielākam sociālās atstumtības riskam; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jaunatnes bezdarba problēmai, kas ir prioritāte pati par sevi, tiek pievērsta īpaša uzmanība, izstrādājot specifiskus pasākumus un apmācības programmas, un tostarp arī veicināt un attīstīt uzņēmējdarbības garu;
Draws attention to the needs of young people, who face particular difficulties as regards economic and social integration on leaving education and entering the world of work, and who are more susceptible to falling victim to social exclusion; calls on the Member States to ensure that youth unemployment is addressed specifically, as a priority in its own right, through specific policy measures and training, inter alia, to encourage the taking of initiative and the development of entrepreneurial spirit;
aicina dalībvalstis izstrādāt integrētas stratēģijas, kuru mērķis būtu ģeogrāfiski attālu un neattīstītu pilsētu, salu un lauku teritoriju ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides aizsardzības attīstības veicināšana, lai stātos pretī atstumtības un nabadzības problēmām, neļaujot tām pāriet no paaudzes paaudzē;
Calls on the Member States to develop integrated strategies seeking to promote, in economic, social, cultural and environmental terms, the development of geographically remote and underdeveloped urban, island and rural areas, with a view to confronting the problems of exclusion and poverty and not allowing them to endure from one generation to the next;
uzsver nepieciešamību paaugstināt sieviešu nodarbinātību, likvidējot šķēršļus, kas liedz sievietēm iesaistīties darba tirgū, kā arī īpaši veicinot vecāku sieviešu palikšanu tajā ilgāk;
Emphasises the need to increase the participation of women in employment by eliminating obstacles that prevent women from entering it, and particularly by encouraging older women to remain longer in the labour market;
iesaka dalībvalstīm atbalstīt sieviešu nodarbinātības un tās palielināšanas politiku, sekmējot sieviešu iespējas strādāt kvalificētu darbu un veicinot vienlīdzīga atalgojuma apstākļus;
Recommends that the Member States support a policy of growth and female employment by facilitating women's access to quality jobs and promoting equal-wage conditions;
uzsver, ka sieviešu aktivitātes palielināšana jāuzskata ne tikai par nepieciešamu drošības pasākumu cīņā pret nabadzības risku, kas pirmām kārtām skar sievietes, bet arī par līdzekli ekonomiski aktīvo un neaktīvo iedzīvotāju līdzsvara uzturēšanā, ko apdraud iedzīvotāju novecošanās;
Emphasises that increasing female activity rates must be viewed not only as a necessary safeguard against the risk of poverty, which primarily affects women, but also as a means to maintain the balance between the number of persons economically active and those inactive, which is endangered by the ageing of the population;
aicina dalībvalstis šai sakarā īpašu uzmanība pievērst tam, lai izskaustu nevienlīdzību darba tirgū, piemēram, dzimumu nevienlīdzību attiecībā uz nodarbinātības, bezdarba un netipiskas nodarbinātības līmeņiem, dzimumu nozaru un profesionālo segregāciju, darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem un sieviešu nodarbinātību lēmumu pieņemšanas līmeņa amatos; sasniedzot šos mērķus, dalībvalstīm jāveicina ģimenes dzīves saskaņotība ar darbu, kā arī piekļuve kvalitatīviem un pieejamiem bērnu un citu apgādājamo aprūpes pakalpojumiem; tāpat ir ļoti svarīgi nodrošināt dzimumu līdztiesības īstenošanu visos politikas virzienos un programmās;
Calls, in this regard, on the Member States to focus on the elimination of inequalities on the labour market, such as gender gaps in employment, unemployment and atypical employment, gender segregation in sectors and occupations, gender pay gaps, unequal status and the limited participation of women in decision-making positions; considers that, in doing so, Member States should facilitate personal choices in terms of the reconciliation of work and family life and access to quality and affordable care services for children and other dependants; further believes that it is essential to ensure the mainstreaming of a gender perspective in all policies and programmes;
turklāt aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka, aprēķinot pensijas, sievietes netiek sodītas par pārtraukumiem nodarbinātībā dzemdību vai bērnu kopšanas atvaļinājumu dēļ;
Furthermore, calls on the Member States to take action to ensure that when their pension entitlement is calculated women are not penalised for gaps in their employment record caused by maternity leave or parental leave;
aicina dalībvalstis, cīnoties pret augsto sociālās atstumtības līmeni etnisko minoritāšu un imigrantu vidū, veidot un īstenot pasākumus, tostarp tādus pasākumus, kas veicinātu informētību, lai integrētu šīs mērķgrupas oficiālajā darba tirgū, kā arī īstenot likumdošanu, lai izskaustu diskrimināciju un atvieglotu šo grupu sociālo integrāciju, izmantojot īpašus pasākumu, kas būtu saistīti ar speciālām izglītības programmām un pienācīgiem dzīves un mājokļa apstākļiem, kas ir sociālās integrācijas priekšnoteikums;
Calls on the Member States, in their fight against the high levels of exclusion faced by ethnic minorities and immigrants, to develop and implement measures, including measures to raise awareness, for the integration of these target groups into the formal labour market, to enforce anti-trafficking and anti-discrimination legislation, and to facilitate their social integration through specific provisions and complex programmes relating to special educational programmes, and decent living and housing conditions, as a precondition for social inclusion;
mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, kuru mērķis būtu atbilstoša tiesiska regulējuma izveide, lai izskaustu invalīdu diskrimināciju, veicinātu vienlīdzīgas iespējas un nodrošinātu šādu cilvēku dalību darba tirgū, sabiedrībā un politiskajā dzīvē, it īpaši ar tāda direktīvas priekšlikuma palīdzību, kas būtu balstīts uz EK Līguma 13. pantu, lai tas attiektos uz līdz šim neizskatītajām jomām;
Urges the Commission to put forward proposals aimed at setting up an appropriate legal framework to eradicate discrimination against people with disabilities, by promoting equal opportunities and the full participation of such people in work, society and politics, specifically by means of a proposal for a directive based on Article 13 of the EC Treaty to cover the areas still not dealt with;
uzsver nepieciešamību uzlabot mājokļa apstākļus neaizsargātajām grupām, kuras sevišķi skar nabadzības problēma, piemēram mazāk labvēlīgā situācijā esošajiem cilvēkiem vai vecākiem cilvēkiem, kas nespēj sevi aprūpēt; prasa, lai bezpajumtniekiem tiktu pievērsta lielāka uzmanība, it īpaši nodrošinot aprūpi, sniedzot iespēju apgūt pamata prasmes un veicinot sociālo integrāciju, kas nosaka valsts līmeņa politikas nepieciešamību, it sevišķi mājokļu nodrošināšanas, veselības aprūpes un izglītības jomā, lai nodrošinātu šo cilvēku piekļuvi šiem pakalpojumiem;
Stresses the need to improve housing conditions, especially accessibility, for those less-favoured groups which are particularly affected by poverty, such as people at a disadvantage and older people who cannot look after themselves; demands that more attention be paid to the homeless, especially by providing care, imparting basic skills, and promoting social integration, which will necessitate public policies, especially in the areas of housing, health and education, to ensure that such people have access to those facilities;
turklāt uzskata šai sakarā, ka visai Eiropas sabiedrībai jau sākumizglītības laikā ir jāapgūst šādas pamata prasmes, kuru mērķis ir ne tikai attīstīt spējas, kas nepieciešamas cilvēkiem, lai viņi varētu sevi aprūpēt, bet arī ieaudzināt vienotības sajūtu ar nespējīgākiem cilvēkiem;
Moreover, considers, in this respect, that such basic skills, the teaching of which would not only be aimed at cultivating the abilities people need in order to look after themselves but also at instilling solidarity with the less able, should be taught continuously to the whole of European society, starting during primary education;