natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka valsts reformu programmu kvalitāte pirmajā Eiropas pusgadā ir ļoti atšķirīga attiecībā uz konkrētību, pārredzamību, izpildāmību un vispusīgumu; prasa, lai Komisija aicinātu dalībvalstis palielināt sava ieguldījuma kvalitāti un pārredzamību un turpmākajos Eiropas pusgados uzlabot valstu reformu kvalitāti saskaņā ar standarta paraugiem;
Notes that the quality of National Reform Programmes under the first European Semester varies greatly regarding concreteness, transparency, feasibility and comprehensiveness; calls on the Commission to invite Member States to upgrade the quality and transparency of their contribution and to elevate the National Reform Programmes of best quality to the standard format for future European Semesters;
aicina Komisiju nodrošināt, lai valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veidotu līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; pauž bažas par to, ka pirmajā Eiropas pusgadā tas netika panākts; aicina Komisiju nodrošināt, lai visas dalībvalstis sniedz ieguldījumu galveno mērķu sasniegšanā atbilstīgi to iespējām un sagatavo precīzu ceļvedi, kā arī attiecīgo grafiku nepieciešamajiem pasākumiem;
Calls on the Commission to ensure that the national policies and targets announced in the National Reform Programmes together add up to a level that is sufficiently ambitious to reach the EU 2020 headline targets; expresses its concern about the fact that under the first European Semester this was not the case; calls on the Commission to make sure that all Member States contribute to the headline targets according to their potential and give an exact road map together with the corresponding timetable for necessary actions;
uzskata, ka GIP ir jāatbilst šādiem dokumentiem:
Considers that the AGS should be in line with:
stratēģija “Eiropa 2020”,
the EU 2020 strategy,
integrētās pamatnostādnes (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes),
the integrated guidelines (broad economic policy guidelines and employment guidelines),
konkrēti Padomes nolīgumi, kas attiecas uz eiro zonu vai visu Savienību, piemēram, “Eiro pluss pakts”;
specific Council agreements regarding the euro area or the Union as a whole such as the Euro Plus Pact;
konstatē, ka gada izaugsmes pētījums (GIP), kādu to apstiprināja pavasara Eiropadome, sniedz ievirzi dalībvalstīm šādu dokumentu izstrādei:
Notes that the Annual Growth Survey (AGS), as endorsed by the Spring European Council, guides the drafting of the Member States‘:
valsts reformu programmas (VRP);
National Reform Programmes (NRPs),
stabilitātes un konverģences programmas (SKP) , uz kurām pamatojoties, Komisija sagatavo ieteikumus katrai valstij;
Stability and Convergence Programmes (SCPs), on the basis of which the Commission draws up country-specific recommendations;
norāda, ka gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas pamatā ir dalībvalstu un Eiropas Savienības makroekonomiskās prognozes; uzsver, ka pasākumi, kas nepieciešami Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, jāatbalsta ar līdzīgiem pasākumiem leģitimitātes un atbildības uzlabošanai; tādēļ brīdina, ka nevajadzētu izmantot pašreizējo gada izaugsmes pētījuma veidlapu, kas ir tehnisks dokuments, kurā netiek ņemts vērā Eiropas Parlamenta ieguldījums;
Notes that the preparation of the Annual Growth Survey is based on macroeconomic forecasting across Member States and the European Union; emphasises that steps needed to improve European economic governance should be accompanied by similar steps to improve its legitimacy and accountability; warns, therefore, against the current form of the Annual Growth Survey as a technical document which does not take into account the contribution of the European Parliament;
aicina Komisiju labāk atspoguļot stratēģijas “Eiropa 2020” visaptverošo daudzdimensiju (viedo, ilgtspējīgo un integrējošo) pieeju standartos, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalstu panākto progresu un attiecīgi sniegtu ieteikumus katrai konkrētai valstij;
Calls on the Commission to reflect better the comprehensive multidimensional (smart, sustainable and inclusive) approach of the EU2020 strategy in the benchmarks used to assess the progress made by Member States and to issue country-specific recommendations accordingly;
aicina Komisiju palielināt to rādītāju kopumu, ko tā izmanto valstu tendenču uzraudzībai, ņemot vērā darbu, kas paveikts, jo īpaši saistībā ar pasākumiem paziņojuma “IKP un ne tikai” ( COM(2009)0433 ) izpildes uzraudzībai un ceļvedi par virzību uz resursu ziņā efektīvu Eiropu;
Calls on the Commission to enlarge the set of indicators it uses to monitor national developments, taking account of the work performed, notably, in the framework of the follow-up to the Communication ‘GDP and beyond’ ( COM(2009)0433 ) and the roadmap to a resource-efficient Europe;
aicina, lai Komisija Gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem līdz attiecīgā gada 10. janvārim, ietverot īpašu nodaļu, kas attiecas uz eiro zonu;
Calls on the Commission to adopt the Annual Sustainable Growth Guidelines by 10 January each year with a specific chapter for the euro area;
aicina Komisiju, sagatavojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, pēc iespējas plašāk izmantot zināšanas dažādās zinātnes jomā un ņemt vērā attiecīgos Eiropas Parlamenta, dalībvalstu, vietējo un reģionālo valdību ieteikumus;
Calls on the Commission, when drawing up the Annual Sustainable Growth Guidelines, to draw upon a wide range of scientific expertise to the greatest extent possible and to take relevant recommendations of the European Parliament, Member States and local and regional governments into account;
aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri novērtēt ES un atsevišķu dalībvalstu būtiskākās ekonomikas un fiskālās problēmas, ierosināt prioritāros pasākumus šo problēmu pārvarēšanai un apzināt Savienības un dalībvalstu veiktās iniciatīvas konkurētspējas palielināšanas un ilgtermiņa ieguldījumu atbalstīšanai, novērst ilgtspējīgas izaugsmes traucēkļus, sasniegt Līgumos un pašreizējā stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētos mērķus, īstenot 7 pamatiniciatīvas un samazināt makroekonomisko nelīdzsvarotību;
Calls on the Commission clearly to assess, in the Annual Sustainable Growth Guidelines, the main economic and fiscal problems of the EU and individual Member States, to propose priority measures to overcome those problems, and to identify the initiatives taken by the Union and the Member States to support enhanced competitiveness and long-term investment, to remove obstacles to sustainable growth, to achieve the targets laid down in the Treaties and the current EU 2020 strategy, to implement the seven flagship initiatives and to reduce macroeconomic imbalances;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu politikas pamatnostādnes atbilstu stratēģijai “Eiropa 2020” par izaugsmi un nodarbinātību; uzskata, ka, definējot un īstenojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, Savienībai jāņem vērā attīstība mikrofinanšu tiesību aktu tendences, jo īpaši attiecībā uz saprātīgu regulējumu, kā arī ilgtermiņa ieguldījumiem, kas veicina ilgtspējīgu konkurētspēju, izaugsmi un darba vietu radīšanu; uzskata, ka ir arī jāveic ietekmes novērtējums attiecībā uz to, kādas būtu ilgtermiņa izmaksas, ka dalībvalstis neveiktu pasākumus stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu izpildei un neīstenotu strukturālas reformas;
Calls on the Commission and Council to ensure that policy guidance for fiscal consolidation and structural reforms is consistent with the EU 2020 strategy for growth and jobs; considers that, in defining and implementing the Annual Sustainable Growth Guidelines, the Union must take into account developments in micro-financial legislation, in particular prudential regulation, and long-term investment stimulating sustainable competitiveness, growth and job creation; considers that an impact assessment should also be conducted on the possible long-term costs of non-action by the Member States to implement EU 2020 strategy targets and structural reforms;
uzskata, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij jāpievieno sociālās ietekmes novērtējumi, ņemot vērā prasības par augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstošas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības izskaušanu un augstu izglītības, apmācības, pārkvalifikācijas līmeni un veselības aizsardzību;
Believes that the country-specific recommendations should be accompanied by social impact assessments, taking into account requirements linked to the promotion of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training, retraining and protection of human health;
aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri noteikt būtisku ekonomikas politikas pasākumu, ko īsteno ES līmenī, kā arī dalībvalstīs, iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi;
Calls on the Commission to identify explicitly in the Annual Sustainable Growth Guidelines potential cross-border spill-over effects of major economic policy measures implemented at the EU level as well as in Member States;
aicina par Eiropas pusgadu atbildīgos komisārus kopā ar attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām pārrunāt gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, tiklīdz Komisija tās pieņēmusi;
Calls on the Commissioners responsible for the European Semester to come and debate the Annual Sustainable Growth Guidelines with the relevant EP committees as soon as they have been adopted by the Commission;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām un to īstenošanu, sniedzot norādījumus un ieteikumus dalībvalstīm un visai Eiropas Savienībai kopumā;
Calls the Commission and the Council to ensure the implementation and equal treatment of 2020 targets and flagship initiatives in their guidance and recommendations addressed to each Member State and the EU as a whole;
norādīts, ka “Komisija publisko metodoloģiju, pieņēmumus un attiecīgos parametrus, kas ir tās makroekonomisko un budžeta prognožu pamatā”;
states that ‘the Commission shall make public the methodologies, assumptions, and relevant parameters that underpin its macroeconomic and budgetary forecasts’;
iesaka dalībvalstīm pēc iespējas drīz piemērot šo direktīvu; aicina Komisiju nodrošināt valsts reformu programmu labāku salīdzināmību un izstrādāt kopējus standartus šo programmu novērtēšanai;
Recommends that Member States should implement this Directive as soon as possible; calls on the Commission to ensure greater comparability of the National Reform Programmes and establish common benchmarks to assess the Programmes;
aicina Komisiju, beidzot valsts reformu programmu un stabilitātes un konverģences programmu analīzi, atbilstošā laikā iesniegt Eiropas Parlamentam savus ieteikumus un uzsvērt iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi, īpaši eiro zonā, ņemot vērā paredzēto parlamentu forumu un Padomes apspriedes par ieteikumiem katrai konkrētai dalībvalstij;
Calls on the Commission to come and present its recommendations to the European Parliament at an appropriate time, once the analysis of the NRPs and SCPs has been completed, and to highlight the potential cross-border spill-over effects especially within the eurozone in view of the planned interparliamentary fora and the discussions in the Council on the country-specific recommendations;
aicina Padomi jūlijā izskaidrot Parlamentam visas būtiskās izmaiņas, ko tā izdarījusi Komisijas ieteikumu ieteikumos, kas izstrādāti katrai dalībvalstij; aicina Komisiju piedalīties šajā apspriedē, lai paustu savu viedokli par situāciju;
Calls on the Council to come to Parliament in July to explain any significant changes it has made to the Commission's proposed country-specific recommendations; requests the Commission to take part in this hearing to provide its views on the situation;
aicina Komisiju organizēt apspriedi, kuras mērķis ir sniegt informāciju par darbību ikgadējo uzraudzības norisi, kas paredzēta dažādās pamatiniciatīvās; aicina veikt šo apspriedi laikposmā starp Eiropadomes pavasara un vasaras sanāksmi ar visu atbilstīgo ES, valstu un reģionālo iestāžu un citu ieinteresēto pušu piedalīšanos;
Calls on the Commission to organise a hearing with the aim of providing information on the yearly monitoring events announced in the various flagship initiatives; calls for this hearing to take place between the Spring and Summer meetings of the European Council with all relevant EU, national and regional bodies and other stakeholders;
aicina Komisiju un Padomi pastiprināt makroekonomikas dialoga nozīmi, ko ieviesa 1999. gada jūnija Ķelnes Eiropadome, lai uzlabotu mijiedarbību starp atbildīgajiem par tendencēm algu jomā un ekonomikas, fiskālo un monetāro politiku;
Calls on the Commission and the Council to step up the role of the macroeconomic dialogue introduced by the Cologne European Council in June 1999 so as to improve the interaction among those responsible for wage development, economic, fiscal and monetary policy;
ierosina ņemt vērā Savienības ekonomiskās attīstības ietekmi uz valstīm ārpus Eiropas, lai novērstu ekonomisko nelīdzsvarotību pasaules mērogā; aicina Komisiju aktīvi iesaistīties ekonomikas politikas dialogā ar attiecīgajām ANO institūcijām; norāda, ka tāpat ir jāņem vērā starptautiskā mērogā saskaņotie mērķi;
Proposes that the spill-over effects of economic developments in the Union for non-European countries should be taken into consideration in order to work towards the reduction of global economic imbalances; calls on the Commission to play an active part in the economic dialogue in the relevant UN institutions; notes that objectives agreed at international level must also be taken into account;
atgādina, ka parlamentārās debates par ekonomikas politikas pamatnostādnēm ir ikvienas demokrātiskās sistēmas pamats;
Recalls that the parliamentary debate on economic policy guidelines is the cornerstone of any democratic system;
norāda, ka krīze un notikumu attīstība jo īpaši eiro zonā prasa uzlabot ES dalībvalstu ekonomikas politikas Eiropas dimensiju, īpaši eiro zonas valstīs;
Takes note that the crisis and the developments especially inside the euro area call for an upgrading of the European dimension of the economic policies of its Member States, especially within the eurozone;
uzsver nepieciešamību līdztekus Padomes dimensijai uzlabot parlamentāro dimensiju;
Highlights the need for upgrading the parliamentary dimension in parallel to the Council one;
Parlaments pirms pavasara Padomes balsos par gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēm un iesniegs Eiropadomei grozīto priekšlikumu; aicina noteikt, ka gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, un šīs izmaiņas vajadzētu ieviest, kad nākamreiz tik mainīts Līgums; uzdod priekšsēdētājam pavasar Eiropadomē iesniegt Eiropas Parlamenta grozītās gada izaugsmes pamatnostādnes;
Will vote before the Spring Council on the Annual Sustainable Growth Guidelines with amendments proposals to be submitted to the European Council; calls for the Annual Sustainable Growth Guidelines to be subject to a codecision procedure that should be introduced by the next Treaty change; instructs its President to present at the European Spring Council the Annual Growth Guidelines as amended by the European Parliament;
pauž bažas par demokrātisko leģitimitāti, ieviešot Eiropas pusgadu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem ir būtiska loma nepieciešamās demokrātiskās leģitimitātes radīšanā un dalībvalstu līdzdalības nodrošināšanā;
Is concerned about the democratic legitimacy of the introduction of the European Semester; maintains that Parliament and national parliaments have a crucial role to play in establishing the necessary democratic legitimacy and national ownership;
uzskata, ka Eiropas Parlaments ir piemērota vieta dalībvalstu parlamentu un Eiropas iestāžu dialogam par ekonomikas politiku un sadarbībai šajā jautājumā.
Takes the view that the European Parliament is the appropriate venue for economic dialogue and cooperation between national parliaments and the European Institutions;
aicina dalībvalstis un to reģionus savu reformas programmu, attīstības un kohēzijas programmu izstrādē iesaistīt valstu un reģionu parlamentus, valsts pārvaldes iestādes sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un regulāri apspriesties ar tiem; šajā sakarā uzsver Reģionu komitejas savlaicīgu iesaisti, lai tā kļūtu par platformu, kas koordinē reģionu sadarbību, liekot tiem ziņot par stāvokli reģionos un vietējo līdzdalību Eiropas pusgadā;
Calls on the Member States and their regions to involve national and regional parliaments, social partners, public authorities and civil society more closely in the formulation of national reform, development and cohesion programmes, and to consult them regularly; underlines in this regard the timely engagement of the Committee of the Regions as a platform for coordination between regions in order to make them report on the state of play of regional and local participation in the European Semester;
aicina 2012. gadā rīkot starpparlamentāru konferenci, uzaicinot Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu budžeta, nodarbinātības un ekonomikas komiteju pārstāvjus, lai noteiktu daudzlīmeņu un daudzdimensiju ekonomikas politikas demokrātiskās leģitimitātes apjomu, metodes un līdzekļus, īpaši, lai nodrošinātu, ka valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veido līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; tomēr uzskata, ka jārūpējas, lai valstu budžeta pieņemšanai tiktu atvēlēts pietiekami daudz laika;
Calls for the organisation, in 2012, of an interparliamentary conference bringing together representatives from the budget, employment and economic committees of the European and national parliaments with the aim of defining the scope, method and means of multilevel and multidimensional democratic legitimacy of economic policy, in particular to ensure that the national policies and targets announced in the National Reform Programmes together add up to a level that is sufficiently ambitious to reach the EU 2020 headline targets; considers that care must, however, be taken to ensure that there is sufficient time for the adoption of national budgets;
sākot no 2013. gada, plāno katru gadu pirms pavasara Eiropadomes rīkot Eiropas Parlamentā parlamentu forumu kompetento valsts parlamentāro komiteju pārstāvjiem un iesaka, lai šī sanāksme būtu neatņemama daļa no Ekonomikas un monetārās komitejas organizētās ikgadējās sanāksmes valstu parlamentu deputātiem; ierosina, lai šis forums ietvertu politisko grupu un kompetento komiteju sanāksmes, kā arī plenārsēdes, un aicina Eiropas sociālos partnerus piedalīties šajā sanāksmē un izklāstīt tajā savus viedokļus;
Intends to organise, from 2013, prior to the Spring European Council each year, an interparliamentary forum at the European Parliament for members of the competent national parliamentary committees, and recommends that this meeting be an integrated part of the annual meeting organised by the Economic and Monetary Affairs Committee for members of national parliaments; proposes that this forum include meetings of the political groups and the relevant committees, as well as a plenary sitting and invites the European social partners to participate in this meeting and provide their views;
lai apspriestu Komisijas ieteikumu priekšlikumus, no 2013. gada pēc pavasara Eiropadomes plāno katru gadu rīkot otro parlamentu pārstāvju tikšanos, kurā piedalīties tiks aicināti par Eiropas pusgadu atbildīgo komiteju priekšsēdētāji no dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE);
Intends to organise, from 2013, following the Spring European Council each year, a second interparliamentary meeting bringing together the Chairs of the committees responsible for the European Semester within national parliaments and the European Parliament (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE) to discuss the Commission's proposed recommendations;
brīdina, ka nedrīkst izveidoties prakse, ka netiek gūts atbalsts Eiropas un valstu līmenī; uzsver, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij ir jābalstās uz demokrātiskām procedūrām;
Warns against the establishment of any practice that lacks parliamentary approval at the European or national level; underlines the need for country-specific recommendations to be based on democratic procedures;
uzsver ekonomikas dialoga ar Eiropas Parlamentu nozīmi, kas ietverts ekonomikas pārvaldības tiesību aktu paketē un dod iespēju īstenot dialogu starp Eiropas iestādēm, kā arī ar valsts līmeņa iestādēm, lai uzsāktu pārrobežu un publiskās debates, palielinātu pārredzamību un veicinātu partneru spiedienu; pauž novērojumu, ka attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt Komisijas, eiro grupas un Eiropadomes priekšsēdētāju un dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij, pieņemot lēmumus par EDP un/vai EIP, piedalīties viedokļu apmaiņā;
Underlines the role of the economic dialogue with the European Parliament adopted with the economic governance package, which consists of enabling a dialogue between the European institutions as well as with the national level to initiate a cross-border and public debate, increase transparency and enable peer pressure; observes that the relevant committee of the EP may invite the President of the Commission, of the Eurogroup and of the European Council and offer the opportunity to a Member State concerned by decisions in the EDP and/or EIP to participate in an exchange of views;
vēlas, lai Parlamentā tiktu rīkots ekonomikas dialogs ar to dalībvalstu valsts vai valdības vadītājiem, kuras paredz izmantot Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu un mehānismu, kā arī Eiropas stabilitātes mehānismu, pirms Eiropas stabilitātes mehānisma aktivizēšanas; ievērojot EFSI un ESM paredzamo nozīmi, uzsver, ka Eiropas Parlamentam jāveic apspriede ar to vadošajiem darbiniekiem;
Wishes an economic dialogue to be held at Parliament with the heads of state or government of those Member States intending to make use of the European Financial Stability Facility and Mechanism as well as the European Stability Mechanism, before the latter is activated; underlines, in light of the role the EFSF and the ESM are supposed to play, the need for the EP to conduct a hearing with their management staff;
mudina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai ekonomikas politikas nosacījumi un pielāgošanās programmas jebkādas glābšanas programmas ietvaros būtu saskaņā ar ES sociālās un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jo īpaši ar nodarbinātības un ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kā arī ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem; prasa tām ietvert ar Eiropas pusgadu saistītus ieteikumus tām dalībvalstīm, kas saņem finansiālu palīdzību, lai ņemtu vērā šīs konsekvences prasības;
Urges the Council and the Commission to ensure the consistency of economic conditionality and adjustment programmes in the framework of any rescue programme with the Union's objectives of social and sustainable development and in particular employment and economic policy guidelines as well as EU 2020 objectives; asks them to include recommendations addressed in the framework of the EU Semester to Member States receiving financial assistance to take account explicitly of these consistency requirements;
rudenī, pamatojoties uz plaša spektra zināšanām, tostarp starptautiskiem neatkarīgiem ārējiem ieteikumiem un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, īpaši sociālajiem partneriem, veiks Savienības makroekonomiskās situācijas revīziju, lai veicinātu debates un iegūtu citu atzinumu par ekonomikas jautājumiem, gatavojoties viedokļu apmaiņai ar Komisiju pirms gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas;
Intends to conduct an audit of the Union's macroeconomic situation in the autumn, having recourse to a wide range of expertise, including international external independent advice and in consultation with the relevant stakeholders, and in particular the social partners, in order to foster debate and obtain a second opinion on economic issues in preparation for its discussions with the Commission prior to the drafting of the Annual Growth Survey;