natgillin/translations-raw huggingface dataset:
gaidot Lisabonas līguma ratificēšanu, norāda, ka ir svarīgi, ka ES iestādes ievēro un sekmē ES Pamattiesību hartā ietvertos principus un mērķus, tai skaitā pienācīgi novērtējot tieslietu un iekšlietu jomas tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām;
Draws attention, pending ratification of the Lisbon Treaty, to the importance of the EU institutions respecting and promoting the principles and objectives enshrined in the EU Charter of Fundamental Rights, including a proper assessment of the impact of JHA legislation on fundamental rights;
pauž nožēlu par to, ka nav pieņemts pamatlēmums par aizdomās turēto un tiesājamo pamata procesuālo garantiju un tiesību kopumu ES kriminālprocesos, jo Padome kopš 2004. gada šī lēmuma pieņemšanu ir bloķējusi, un aicina Komisiju darīt visu iespējamo, tai skaitā izstrādāt jaunu juridisku līdzekli, lai atjaunotu šo ES pilsoņu pamattiesību nodrošināšanai svarīgo procesu;
Deplores the lack of a framework decision on a set of basic procedural guarantees and rights for suspects and defendants in criminal proceedings in the EU, which has been blocked in the Council since 2004, and calls on the Commission to make every effort, including the definition of a new legislative instrument, to unblock this essential process to secure EU citizens' fundamental rights;
pauž nožēlu par faktu, ka ES joprojām netiek nodrošināta noziedzības, jo īpaši terorisma un organizētās noziedzības, upuru vienāda aizsardzība, un aicina Komisiju ierosināt attiecīgus pasākumus;
Deplores the fact that uniform protection of the victims of crime in the EU is still lacking, particularly as regards the victims of terrorism and organised crime, and calls on the Commission to come forward with appropriate measures;
norāda uz to, ka trūkst priekšlikumu jauniem tiesību aktiem par sadarbību civillietās, kā arī uzņēmējdarbības tiesību un intelektuālā īpašuma jomās, un aicina Komisiju:
Notes the lack of new legislative proposals regarding cooperation in civil matters, as well as in the areas of company law and intellectual property, and calls on the Commission:
- radīt jaunu stimulu darbam patentu jomā pēc tam, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums, ar kuru šajā jomā tiek radīts jauns juridiskais pamats;
- to give a fresh boost to work in the area of patents following the entry into force of the Lisbon Treaty, which lays down a new legal basis in this area
- precizēt juridisko instrumentu izvēli intelektuālā īpašuma jomā, jo īpaši attiecībā uz autortiesību kolektīvo pārvaldību un privātajām kopēšanas nodevām, kā arī daudzteritoriju licencēm;
- to clarify the choice of legal instruments in the area of intellectual property, in particular relating to the collective administration of copyright and private copying levies and multi-territorial licences
- iesniegt priekšlikumus regulai par Eiropas asociāciju statūtiem un regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem, aizstājot ar tiem priekšlikumus, kurus tā atsauca 2006. gadā;
- to submit proposals for regulations on a Statute for a European association and on a Statute for a European mutual society replacing those which it withdrew in 2006;
pauž nožēlu par faktu, ka globalizācijas un strauji mainīgas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas laikmetā izglītība par plašsaziņas līdzekļu lietošanu un attiecīgi arī plašsaziņas līdzekļu izpratne neatrodas politiķu uzmanības centrā un Komisijas politikas darba kārtībā tai atvēlēta margināla vieta;
Deplores the fact that, in the era of globalisation and fast-changing ICTs, media education and, by extension, media literacy has not secured its place as a focus of political attention and therefore remains on the fringes of the Commission's political agenda;
Eiropa kā pasaules partneris
placeEurope as a world partner
uzsver, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumos (EPN) kā centrālais aspekts jāsaglabā apsolītā attīstības dimensija, sekmējot ne tikai pastiprinātu dalību un integrāciju starptautiskās tirdzniecības procesos, bet arī veicinot reģionālo integrāciju un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu; uzsver, ka ir nepieciešami papildu līdzekļi, lai finansētu attiecīgos pasākumus nolūkā kompensēt EPN ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kā tas paredzēts Kotonū nolīgumā; uzsver, ka attiecībā uz paaugstināta riska produktiem un pakalpojumiem ir jāatļauj elastīgi pārejas periodi; atbalsta to, ka vajadzības gadījumā atkārtoti atsāk sarunas par pastāvīgiem un pagaidu EPN; aicina atkārtoti pārrunāt strīdīgus EPN jautājumus, pirms tiek noslēgtas jebkādas vienošanās, un uzsver, ka gan Eiropas Parlamentam, gan ĀKK valstu parlamentiem pilnībā jāiesaistās sarunās un EPN pārraudzības procesā;
Stresses that the focus of the Economic Partnership Agreements (EPAs) must remain on their promised development dimension, contributing not only to increased participation and integration in international trade, but also to the promotion of regional integration and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs); emphasises that additional funds are needed in order to finance accompanying measures so as to offset the impact of the EPAs on developing countries, as provided for in the Cotonou Agreement; stresses that flexible transitional periods must be allowed for sensitive products and services; supports the reopening of negotiations on full and interim EPAs where necessary; call for contentious EPA issues to be renegotiated before any deals are signed and stresses that both it and the ACP parliaments must be fully involved in negotiations and the monitoring process concerning EPAs;
pauž nožēlu par Dohas sarunu kārtā ciesto neveiksmi un tās ekonomiskajām un politiskajām sekām un pauž kritiku par to, ka lielākās jaunattīstības valstis ir izlaidušas no redzesloka šīs sarunu kārtas galvenos attīstības mērķus; uzskata, ka veiksmīgu daudzpusēju sarunu kārta joprojām ir ES prioritāte, taču uzstāj, ka jebkādos turpmākajos apsvērumos par to, kā veidot PTO darba kārtību pēc Dohas sarunu kārtas, ir jāietver tādi jautājumi kā pasaules mēroga pārvaldība, PTO reforma un attiecības starp PTO noteikumiem un citiem starptautiskiem nolīgumiem un organizācijām, piemēram, Starptautisko Darba organizāciju; aicina Komisiju arī stiprināt atbalstu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaules mērogā, ietverot ES tirdzniecības attiecībās striktu nosacījumu piemērošanu, un veicināt jautājuma par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību iekļaušanu PTO sarunās; aicina labāk saskaņot tirdzniecības un attīstības politikas pamatnostādnes;
Deplores the failure of the Doha Development Round and its economic and political costs and criticises the fact that major developing countries have lost sight of the central development objectives of the round; believes that a successful multilateral round remains an EU priority, but insists that any future consideration of how to shape the WTO's post-Doha agenda must include areas such as global governance, WTO reform, and the relationship between WTO rules and other international treaties and organisations, such as the ILO; calls, further, on the Commission to strengthen its support for decent work worldwide by incorporating strict conditionality into EU trade relations and promoting the inclusion of decent work in WTO negotiations; calls for greater coherence between trade and development policies;
atzinīgi vērtē Komisijas centienus pievērst īpašu uzmanību attīstības politikas saskaņotībai ( PCD ); aicina Komisiju iesniegt praktiskus ieteikumus, kā labāk nodrošināt finanšu instrumentu un sadarbības nolīgumu saskaņotību un Komisijas un dalībvalstu programmu koordināciju; uzskata, ka īpaši svarīga ir saskaņotība starp attīstības politikas mērķiem un citām politikas pamatnostādnēm, kuras, iespējams, ietekmē jaunattīstības valstis un to spējas sasniegt TAM, jo īpaši saistībā ar tirdzniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības un enerģētikas politiku; aicina Komisiju nodrošināt to, ka ar pasākumiem un mērķiem klimata pārmaiņu jomā tiek pastiprināti centieni sasniegt iepriekš minētos mērķus;
Welcomes the Commission’s focus on Policy Coherence for Development (PCD); invites the Commission to present practical recommendations on how to better ensure coherence between financial instruments, cooperation agreements and coordination between the Commission and Member States’ programmes; attaches particular importance to coherence between development policy objectives and other policies which are likely to have an impact on developing countries and their ability to meet the MDGs, notably trade, agriculture, fisheries and energy policy; calls on the Commission to ensure that climate change measures and targets reinforce the efforts to achieve these goals;
atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu dalībvalstīm izstrādāt skaidrus, saistošus grafikus un budžeta plānus, lai palielinātu reāli sniegto palīdzību nolūkā sasniegt apsolīto kopīgo mērķi, kas ir 0,56% no nacionālā kopienākuma 2010. gadā un 0,7% — 2015. gadā; aicina Komisiju rast jaunas pieejas TAM īstenošanai, lai līdz 2015. gadam izpildītu saistības;
Welcomes the Commission's call for Member States to draw up clear, binding national timetables and budgets to increase real aid in order to reach the promised collective target of 0.56% of gross national income in 2010 and 0.7% in 2015; calls on the Commission to provide new avenues for the implementation of the MDGs with a view to achieving the commitments by 2015;
atzinīgi vērtē Komisijas plānus īstenot ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas astoņas operatīvās tematiskās partnerības; tomēr piebilst, ka netiek norādīti veidi, kā tas tiks paveikts; uzsver, ka īpaši satraucošs ir fakts, ka nav norāžu par to, kā tiks iegūti šo plānu īstenošanai nepieciešamie papildu līdzekļi;
Welcomes the Commission's plans to implement the eight operational thematic partnerships in the Joint Africa/EU Strategy; notes, however, that there is no indication as to how this will be done; stresses that this is particularly worrying in the light of the fact that there is no indication as to where the extra money needed for this implementation will come from;
vērš uzmanību uz to, ka daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam 4. izdevumu kategorijai pastāvīgi tiek piešķirts pārāk maz līdzekļu un šī iemesla dēļ ES trūkst līdzekļu, lai īstenotu ārpolitiku un centienus kļūt par starptautisku līderi ārpolitikas, drošības politikas un attīstības sadarbības jomās; aicina Komisiju izmantot visu darbības jomu, kas noteikta spēkā esošajā līgumā, lai īstenotu Lisabonas līgumā paredzētos pasākumus, piemēram, tos, kas attiecas uz ārlietām un dažādu ārpolitikas aspektu (tirdzniecības, attīstības palīdzības utt.) saskaņotības stiprināšanu; norāda, ka tieslietu un iekšlietu pamatnostādņu ārpolitikas aspekti ir kļuvuši par svarīgu kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kaimiņattiecību politikas sastāvdaļu, un aicina Komisiju kopā ar Parlamentu noteikt saskaņotu politisko pamatu turpmākai ES rīcībai;
Draws attention to the chronic ‘under-funding’ of Heading 4, which serves to deprive the EU of resources for its foreign policy and its ambition to play a major role on the international scene in the area of foreign affairs, security policy and development cooperation; calls on the Commission to use all the scope available under the current Treaty in order to push ahead with the developments laid out in the Lisbon Treaty, for example as regards foreign affairs and the strengthening of coherence between the various aspects of foreign policy (trade, development aid, etc); points out that the external dimension of JHA policies has become an important component of the CFSP and the neighbourhood policy and calls on the Commission to define jointly with Parliament a coherent political framework for future EU action;
aicina Komisiju palīdzēt īstenot 2008. gada jūlijā Parīzē notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos lēmumus par Savienību Vidusjūras reģionam, aktīvāk iesaistīties jaunas institucionālās struktūras izveidē un nodrošināt to, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja kā leģitīms parlamentārs elements kļūst par šīs struktūras neatņemamu sastāvdaļu; uzskata, ka Komisijai būtu arī jāsaglabā Kopienas elements Barselonas procesā, ko atspoguļo arī ES ieguldījums, finansējot šo procesu;
Calls on the Commission to contribute to the implementation of the decisions taken on the Mediterranean at the Paris Summit in July 2008, to play an active role in setting up the new institutional structure and to ensure that the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, as a legitimate parliamentary dimension, becomes an integral part of that structure; considers that the Commission should also maintain the Community element of the Barcelona Process, which is also reflected in the EU contribution to financing this process;
pauž nožēlu par to, ka detalizētāk netiek izklāstītas turpmākās finanšu saistības attiecībā uz Kosovu; pauž viedokli, ka palīdzība būtu jāsniedz arī, lai nodrošinātu Kosovā vienlīdzīgu attieksmi pret minoritātēm, tai skaitā īpaši serbiem;
Deplores the fact that future financial commitments for Kosovo are not specified in greater detail; takes the view that the aid should also be used to ensure equal treatment of minorities in Kosovo, including in particular the Serbs;
uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību ar kaimiņvalstīm Melnās jūras reģionā un tāpēc aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei konkrētu priekšlikumu par daudzpusēja institucionāla veidojuma dibināšanu attiecībām ar Melnās jūras reģionu, tai skaitā arī Turciju un Ukrainu; visa reģiona stabilitātes interesēs un lai nodrošinātu enerģijas piegādes plūsmas, ir jāiesaista arī kaimiņvalstis, piemēram, Kazahstāna;
Underlines the need to enhance cooperation with neighbouring countries in the Black Sea region, and calls on the Commission, therefore, to make a specific proposal to it and the Council on setting up a multilateral institutional arrangement for the Black Sea region, including Turkey and Ukraine; neighbouring countries such as Kazakhstan should be involved, in the interests of stability in the region and secure energy supplies;
Ieviešana, pārvaldība un labāks regulējums
Implementation, Management and Better Regulation
mudina Komisiju pastiprināt centienus, lai ātrāk panāktu dzimumu līdztiesības principa vispārēju īstenošanu budžeta izstrādē; atzinīgi vērtē Komisijas gribu sistemātiski piemērot budžeta procedūrā integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un gaida, kādus rezultātus sniegs pētījums par dzimumu līdztiesības principa īstenošanas iespējām ES budžeta procedūrā;
Urges the Commission to step up its efforts to make more rapid progress towards the general implementation of the principle of gender budgeting; welcomes the Commission's willingness to systematically apply gender mainstreaming in the budgetary process, and awaits the outcome of the study on the feasibility of gender budgeting in the EU budgetary process;
aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai radītu dalībvalstīm vienkāršotu, piemērotu un efektīvu pamatu pareizai un produktīvai struktūrfondu izmantošanai, tai skaitā izstrādājot vadlīnijas paraugprakses īstenošanai un skaidrākai teritoriālās kohēzijas noteikšanai;
Calls on the Commission to take the measures needed to provide the Member States with a simplified, approriate and efficient framework for the sound and productive use of structural funding, including guidelines leading towards the implementation of best practices and towards a clear definition of territorial cohesion;
pauž kritiku par programmas Daphne III (cīņa pret vardarbību) lēno īstenošanu un mudina Komisiju paātrināt attiecīgo procedūru norisi;
Criticises the slow implementation of the Daphne III programme (Fight against Violence) and urges the Commission to speed up the relevant procedures;
aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai uzlabotu kvalitāti dalībvalstu deklarācijām, ko tās iesniedz par ES finansējumu (kā to paredz Iestāžu nolīgums un Finanšu regula), tostarp paredzot šo deklarāciju iespējamu revīziju, ko veic dalībvalstu revīzijas iestādes vai Eiropas Revīzijas palāta; turklāt cer, ka tiks gūti turpmāki panākumi sadarbībā ar dalībvalstīm, īstenojot rīcības plānu attiecībā uz struktūrfondiem un jauno ziņojumu sniegšanas shēmu par pārkāpumiem un līdzekļu piedziņu, jo tas ir pamatfaktors, apstiprinot 2007. gada budžeta izpildi; lūdz drīzumā sniegt ziņojumu par veikto darbu, lai Parlamenta rīcībā būtu izmantojams informēšanas līdzeklis;
Calls on the Commission to work with Member States in improving the quality of national declarations on EU funding (as provided for by the IIA and the Financial Regulation), including the possible auditing of these declarations by national courts of auditors or by the ECA; furthermore, expects, as a key factor in the discharge for the 2007 financial year, further progress in cooperation with Member States on the implementation of the action plan for the Structural Funds and the new reporting scheme on irregularities and recoveries; requests an early report on these efforts, so that it has a usable information tool;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to Council, the Commission and the parliaments of the Member States.
Pamatojoties uz jautājumiem, uz ko sniedz mutisku atbildi, B6‑0006/2008 un B6‑0007/2008 ,
further to Questions for Oral Answer B6‑0006/2008 and B6‑0007/2008
par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2007. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)
on the annual debate on the progress made in 2007 in the Area of Freedom, Security and Justice (AFSJ) (Articles 2 and 39 of the EU Treaty)
Eiropas Parlamenta rezolūcija par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2007. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)
European Parliament resolution on the annual debate on the progress made in 2007 in the Area of Freedom, Security and Justice (AFSJ) (Articles 2 and 39 of the EU Treaty)
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 39. pantu un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13., 17.–22., 61.–69., 255. un 286. pantu, ar kuriem nosaka galveno juridisko pamatu ES un Kopienas attīstībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā,
having regard to Articles 2, 6 and 39 of the Treaty on European Union and Articles 13, 17 to 22, 61 to 69, 255 and 286 of the Treaty establishing the European Community, which form the main legal basis for the development of the EU and the Community as an area of freedom, security and justice,
ņemot vērā jautājumus, uz kuriem sniedz mutisku atbildi, B6 0006/2008 un B6 0007/2008,
having regard to Oral Questions B6-0006/2008 and B6-0007/2008 ,
tā kā par pilsoņu brīvības, drošības un tiesiskuma nodrošināšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis; tā kā tomēr pēc Māstrihtas līguma un — vēl jo vairāk — Amsterdamas līguma stāšanās spēkā Eiropas Savienībai arī ir jāiesaistās šo mērķu sasniegšanā, ievērojot Eiropas pilsoņu vēlmes attiecībā uz pamattiesību aizsardzību un tiesiskuma principa piemērošanu Eiropas Savienībā, kā arī godīgu un efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm;
whereas Member States have prime responsibility for ensuring freedom, security and justice for their citizens; whereas, however, following the entry into force of the Treaty of Maastricht and, even more, that of the Treaty of Amsterdam, the European Union is required to contribute to the achievement of these same objectives, bearing in mind the expectations of European citizens as regards the protection of fundamental rights and the application within the Union of the principles of the rule of law and sincere and effective cooperation between its Member States;
tā kā Lisabonas līguma ratifikācija ir ārkārtīgi svarīgs un steidzams priekšnoteikums ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pastāvēšanā, jo tas būtiski palielina ES rīcības leģitimitāti un efektivitāti;
whereas the ratification of the Lisbon Treaty is an essential and urgent condition for ensuring that the EU is an area of freedom, security and justice (AFSJ) as it contains fundamental improvements to the legitimacy and effectiveness of EU action,
tā kā 2007. gada 26. novembra sagatavošanas sanāksmē ar dalībvalstu parlamentiem http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/200801/20080117ATT19095/20080117ATT19095EN.pdf un nesenajās 2008. gada 31. janvāra plenārsēdes debatēs izskanējušie komentāri uzsvēra, cik svarīgi ir ielikt stabilu pamatu pārejai uz jauno tiesisko regulējumu, kuru piemēros, kad tiks ratificēts 2007. gada 13. decembrī parakstītais Lisabonas līgums Līguma teksts: http://www.consilium.europa.eu/showPage.asp?id=1296&amp;lang=en , ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un izveido Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD);
whereas the comments made both at the preparatory meeting of 26 November 2007 with the national parliaments http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/200801/20080117ATT19095/20080117ATT19095EN.pdf and during the most recent debate in plenary on 31 January 2008 underlined the importance of laying thorough groundwork for the transition to the new legal framework that will result from the ratification of the Treaty signed in Lisbon on 13 December 2007 Text available at: http://www.consilium.europa.eu/showPage.asp?id=1296&amp;lang=en , which amends the Treaty on European Union (TEU) and establishes a Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
tomēr apzinās, ka vēl ne tuvu nav izveidota patiesa brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un ka joprojām ir lielas grūtības un traucēkļi tās īstenošanā, kā to apliecina Komisijas trešais ziņojums par Hāgas programmas īstenošanu 2007. gadā (COM(2008) 373, SEC(2008) 2048, SEC(2008) 2049);
aware, however, that the establishment of a genuine AFSJ is far from having been completed and still faces major difficulties and obstacles, as confirmed in the Commission's third report on the implementation in 2007 of the Hague Programme (COM(2008) 373, SEC(2008) 2048, SEC(2008) 2049),
pauž nožēlu par šajā ziņojumā uzsvērto informāciju, ka, neskatoties uz vairāku būtisku pasākumu pieņemšanu, Hāgas 2004. gada Eiropadomē pieņemtā programma ievērojami atpaliek no uzstādītajiem mērķiem un ka jo īpaši:
regretting that, as this report stresses and notwithstanding the adoption of a number of major measures, the programme established by the Hague European Council in 2004 is seriously behind schedule and, in particular, that
– ir būtisks dalībvalstu savstarpējās uzticības un galvenokārt solidaritātes trūkums, sevišķi attiecībā uz legālās un nelegālās imigrācijas politiku un tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās;
– there is still a serious lack of mutual trust and, above all, solidarity between Member States, especially as regards policies on legal and illegal immigration and judicial and police cooperation in criminal matters,
– šīs problēmas arī ietekmē noteiktu pieņemto pasākumu transponēšanu, jo „neapmierinošs sasniegumu līmenis bija skaidri vērojams šādās jomās: vīzu politika, informācijas apmaiņa starp tiesību aizsardzības un tiesu iestādēm, organizētās noziedzības novēršana un cīņa pret organizēto noziedzību, krīžu pārvarēšana Eiropas Savienībā, policijas un muitas sadarbība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās”;
– these problems also affect the phase of transposition of the few measures adopted since 'an insufficient level of achievement was evident in the following areas: Visa Policy, Sharing of Information among Law Enforcement and Judicial Authorities, Prevention of and the Fight against Organised Crime, Management of Crises within the European Union, Police and Customs Cooperation and Judicial Cooperation in Criminal Matters',