natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0151 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0151 ),
ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0009/2009 ),
having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-00009/2009 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu,
having regard to Article 294(3) and Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A7-0260/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A7-0260/2010 ),
apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;
Approves the joint statements by Parliament, the Council and the Commission annexed to this resolution;
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1236/2010)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position corresponds to the final legislative act, Regulation (EU) No 1236/2010.)
Paziņojumi par 51. pantu
Statements on Article 51
“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija paziņo, ka šīs regulas noteikumi neskar nekādu turpmāku iestāžu nostāju attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķus leģislatīvus aktus, kas ietver minētos noteikumus.”
The European Parliament, the Council and the Commission declare that the provisions of this Regulation shall be without prejudice to any future position of the institutions as regards the implementation of Article 290 TFEU or individual legislative acts containing such provisions.
ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11076/2010),
having regard to the proposal for a Council decision (11076/2010),
ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu ( C7-0181/2010 ), kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu saistībā ar šā līguma 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 43(2), and Article 218(6), second subparagraph, point (a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0181/2010 ),
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu ( A7-0262/2010 ),
having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries ( A7-0262/2010 ),
sniedz piekrišanu Konvencijas grozīšanai;
Consents to the approval of the Amendment to the Convention;
pieprasa Padomei un Komisijai, pirms tiek sāktas sarunas par zivsaimniecības reģionālo organizāciju sistēmas noteikumu pārskatīšanu, kura jāveic Eiropas Savienībā, izstrādāt procedūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu Parlamenta novērotāju pienācīgu līdzdalību šajās sarunās;
Requests the Council and the Commission to set up, before negotiations are opened relating to the revision of provisions in the framework of the Regional Fisheries Organisations to be carried out by the EU, the schemes necessary to ensure the appropriate participation by Parliament's observers therein;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijai.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and the Northwest Atlantic Fisheries Organization.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par sievietēm nestabilās darba attiecībās ( 2010/2018(INI) )
European Parliament resolution of 19 October 2010 on precarious women workers ( 2010/2018(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu “Darba kvalitātes uzlabošana ‐ pārskats par pēdējā laikā sasniegto” ( COM(2003)0728 ),
having regard to the Commission communication of 26 November 2003 entitled ‘Improving quality in work: a review of recent progress’ ( COM(2003)0728 ),
ņemot vērā 2004. gada Komisijas ziņojumu “Riskanta nodarbinātība Eiropā ‐ salīdzinošs pētījums par riskiem saistībā ar darba tirgu elastīgā ekonomikā”,
having regard to the 2004 Commission report entitled ‘Precarious Employment in Europe: A Comparative Study of Labour Market related Risks in Flexible Economies’,
ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm ‐ stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa ( COM(2010)0193 ),
having regard to the proposal for a Council decision on ‘guidelines for the employment policies of the Member States – Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines’ ( COM(2010)0193 ),
ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus “Elastdrošība krīzes laikā”,
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on ‘Flexicurity in times of crisis’,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada informatīvo dokumentu “Ļoti netipisks darbs”,
having regard to the 2010 background paper by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Very atypical work’,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada ziņojumu “Pasākumi nedeklarēta darba novēršanai Eiropas Savienībā”,
having regard to the 2008 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Measures to tackle undeclared work in the European Union’,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. gada ziņojumu “Darba apstākļi Eiropas Savienībā ‐ dzimumu līdztiesības perspektīva”,
having regard to the 2007 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Working conditions in the European Union: The gender perspective’,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 1998. gada ziņojumu “Nestabili nodarbinātības un darba apstākļi Eiropā”,
having regard to the 1998 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Precarious Employment and Working Conditions in Europe’,
ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada oktobra ziņojumu “Nedeklarēts darbs Eiropas Savienībā”,
having regard to the October 2007 Eurobarometer report entitled ‘Undeclared Work in the European Union’,
ņemot vērā 2009. gada ziņojumu “Dzimumu segregācija darba tirgū”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības un nodarbinātības jautājumos,
having regard to the 2009 report by the European Commission's Expert Group on Gender and Employment (EGGE) entitled ‘Gender segregation in the labour market’,
ņemot vērā 2006. gada ziņojumu “Dzimumu nevienlīdzība saistībā ar maznodrošinātu grupu nabadzības risku un sociālo atstumtību trīsdesmit Eiropas valstīs”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības, sociālās integrācijas un nodarbinātības jautājumos,
having regard to the 2006 report by the European Commission's Expert Group on Gender, Social Inclusion and Employment entitled ‘Gender inequalities in the risks of poverty and social exclusion for disadvantaged groups in thirty European countries’,
ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja ziņojumu “Pienācīgs darbs mājsaimniecībās nodarbinātām personām”, ko izstrādāja Starptautiskās darba konferences 99. sesijā 2010. gada jūnijā,
having regard to the International Labour Office (ILO) report entitled ‘Decent work for domestic workers’, drawn up for the 99th session of the International Labour Conference in June 2010,
ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja 2009. gada ziņojumu “Dzimumu līdztiesības dimensija mājsaimniecības darbā Rietumeiropā”,
having regard to the 2009 International Labour Office (ILO) report entitled The Gender Dimension of Domestic Work in Western Europe‘,
ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0231 .
having regard to its resolution of 17 June 2010 on gender aspects of the economic downturn and financial crisis Texts adopted, P7_TA(2010)0231 .
ņemot vērā 1998. gada 17. februāra rezolūciju par cilvēktiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (1996. g.)
having regard to its resolution of 17 February 1998 on ‘respect for human rights in the European Union (1996)’ OJ C 80, 16.3.1998, p.
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļas 2010. gada 12. maija atzinumu “Profesionālu darba vietu izveide mājsaimniecības pakalpojumu jomā” (SOC/372 – CESE 336/2010 galīgā redakcija),
having regard to the opinion of the Section for Employment, Social Affairs and Citizenship of the European Economic and Social Committee of 12 May 2010 on ‘The professionalisation of domestic work’ (SOC/372 – CESE 336/2010 fin),
ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas ziņu izdevumu Nr. 12/2010 “ES 27 dalībvalstu darba tirgū joprojām krīze”,
having regard to Eurostat Statistics in focus No 12/2010, entitled ‘Labour markets in the EU-27 still in crisis’,
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7–0264/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0264/2010 ),
tā kā darba tirgus individualizācija un aizvien lielāks elastīgums, kā rezultātā samazinās iespēja veikt pārrunas par darba koplīguma slēgšanu, padara neaizsargātākus darba ņēmējus un jo īpaši sievietes, kurām bieži vien jārod līdzsvars starp darba un ģimenes pienākumiem, un tas var radīt nestabilus darba apstākļus, jo darba devējiem ir vieglāk pasliktināt nodarbinātības nosacījumus;
whereas the individualisation and increasing flexibility of the labour market – resulting in a reduction in collective bargaining – puts employees, and in particular women, who often have to balance family obligations, in a more vulnerable position which can lead to precarious jobs, since it makes it easier for employers to worsen employment conditions,
tā kā nestabilās darba attiecībās strādā galvenokārt sievietes, tā kā noteikti nestabila darba veidi, ko veic sievietes, piemēram, apmaksāti mājsaimniecības darbi un aprūpes pakalpojumi, darba tirgū neparādās un tā kā Eiropas Savienībā, neraugoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sieviešu nodarbinātības iespējām, darba kvalitāti, iztikas ienākumiem un vienādu atalgojumu par vienādu un līdzvērtīgu darbu;
whereas women are over-represented in precarious employment on the labour market, whereas certain forms of precarious work performed by women, such as paid domestic work and care work, are invisible on the labour market, and whereas, despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value,
tā kā nestabilās darba attiecībās strādājošo sieviešu pārsvars būtiski veicina joprojām lielās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; tā kā tādēļ, uzlabojot nodarbinātības kvalitāti sievietēm, tiks mazinātas atalgojuma atšķirības starp dzimumiem;
whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving job quality for women will reduce the gender pay gap,
tā kā pakalpojumu nozarē, jo īpaši viesnīcu un restorānu nozarē, izglītībā, veselības aprūpē un sociālajā darbā un citu sabiedrisko, sociālo un personu aprūpes pakalpojumu jomā, kurā vairākums darba ņēmēju ir sievietes, plaši izplatīta tendence ir nepilnas slodzes darbs ne pēc darba ņēmēja izvēles;
whereas involuntary part-time work is widespread in the services sector, in particular the hotel and restaurant industry, education, health and social work and other community, social and personal care services, where the majority of employees are women,
tā kā sieviešu līdzdalība darba tirgū atspoguļo viņu lomu mājsaimniecībā, un sievietēm ir tendence vairāk uzņemties darbu, kas viņām ļauj apvienot apmaksātu un neapmaksātu darbu;
whereas women's participation in the labour market reflects their role in the household, and women tend to take up jobs that enable them to combine paid and unpaid work,
tā kā ekonomikas un finanšu krīze nestabilu nodarbinātību ir ietekmējusi divkārši, jo daudzu uzņēmumu pirmā reakcija bija atlaist pagaidu darbiniekus, un tā kā turklāt valda bažas, ka daudzas no ekonomikas lejupslīdes laikā zaudētajām pastāvīgajām darbavietām netiks atjaunotas, bet gan aizstātas ar netipiskiem, ja ne nestabiliem, nodarbinātības veidiem;
whereas the economic and financial crisis has had a dual effect on precarious employment, since many companies' first reaction was to cut down on temporary employment, and whereas, furthermore, it is feared that many of the permanent jobs lost during the recession will not be re-established, but replaced by atypical – if not precarious – employment schemes,
tā kā nestabils darbs ir nestandarta nodarbinātības veids, ko raksturo kāda no turpmāk minētajām iezīmēm:
whereas precarious work refers to ‘non-standard’ forms of employment with any of the following characteristics:
neliela darba drošība vai darba drošības neesamība saistībā ar darba nepastāvīgumu un biežo gadījuma raksturu, līgumos paredzot sliktus nosacījumus vai neslēdzot rakstiskus līgumus, piemēram, gadījumos, kad pretēji darba ņēmēja vēlmēm tiek slēgti pagaidu darba līgumi par nepilnas slodzes darbu, paredzot tajos neskaidru darba laiku un pienākumus, kas mainās atkarībā no darba devēja vēlmēm;
little or no job security owing to the non-permanent, often casual nature of the work, with contracts containing poor conditions or without any written contract, for instance in the case of temporary, involuntary part-time contracts, unclear working hours and duties that change according to the employer's will;
zems atalgojums, kas pat var būt neoficiāls un neskaidri noteikts;
a low level of remuneration, which may even be unofficial and unclear;
nav sociālās aizsardzības tiesību vai tiesību uz pabalstiem, kas saistīti ar nodarbinātību;
no social protection rights or employment-related benefits;
netiek nodrošināta aizsardzība pret diskrimināciju;
no protection against discrimination;
attīstības iespējas darba tirgū ir ierobežotas vai tādu nav;
limited or no prospects for advancement in the labour market;
nav darba ņēmēju kolektīvas pārstāvības;
no collective representation of workers;
darba vidē netiek ievēroti obligātie veselības un drošības standarti;
a working environment that fails to meet minimum health and safety standards,
tā kā nestabili darba apstākļi, piemēram, rakstiski nenoslēgti līgumi, ne pēc darba ņēmēja izvēles noteikts nepilnas slodzes darbs un nemainīgās atalgojuma atšķirības ilgtermiņā ietekmē sociālās drošības aizsardzību un pensijas un rada darba ņēmējiem lielāku risku nonākt nabadzībā;
whereas precarious employment conditions, such as non-written contracts, involuntary part-time work and the persistent pay gap, have a long-term effect on social security protection and pensions and place workers at greater risk of poverty,
tā kā pastāv risks, ka sievietes noteiktos gadījumos var nonākt cilvēka necienīgos darba apstākļos, un tieši tādēļ viņām, jo īpaši grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, ir jāvelta īpaša uzmanība;
whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular pregnant women and women that are breastfeeding,
tā kā globalizācija un pašreizējā ekonomiskā situācija, kā arī attīstība tehnoloģijas jomā maina darba attiecības un darba ņēmēju uzdevumu būtību;
whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers' tasks,
tā kā ļoti iespējams, ka nestabilās darba attiecībās strādājošas sievietes nav informētas par savām tiesībām un viņām ir lielāks risks nesaņemt tiesisku aizsardzību un/vai tikt nelikumīgi atlaistām no darba;
whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
tā kā ir svarīgi, ka visiem darba ņēmējiem, tai skaitā sievietēm nestabilās darba attiecībās, ir tiesības uz profesionālo izglītību un apmācību;
whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
tā kā pieņēmums, ka sievietes nav galvenās pelnītājas ģimenē, sniedz nepareizu priekšstatu par lielu daļu strādājošo sieviešu, kuras ir vienīgās pelnītājas;
whereas defining women as second earners in the family is a wrongful misrepresentation of a large part of the female workforce who are sole earners,
tā kā īpaši mājsaimniecības pakalpojumu jomā pieaug nedeklarēto darba ņēmēju sieviešu skaits;
whereas the number of female undeclared workers has been increasing, especially in the domestic sector,
tā kā vairākums darba ņēmēju mājsaimniecības jomā, kas veic tādus pienākumus kā aprūpe mājās, tīrīšanas darbi un ēdienu gatavošana, ir sievietes; tā kā mājsaimniecības darbs rūpnieciski attīstītajās valstīs veido 5–9 % no visas nodarbinātības, tā kā šāds darbs lielākoties ir nestabils, zemu novērtēts un neoficiāls un tā kā mājsaimniecības darbu veicēju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu viņu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi;
whereas most domestic workers performing duties such as domestic care, cleaning and catering are women; whereas in industrialised countries domestic work accounts for between 5 and 9% of all employment, whereas such work is mostly precarious, undervalued and informal, and whereas domestic workers' vulnerability means they are often discriminated against and can easily be subjected to unequal, unfair or abusive treatment,
tā kā augsti kvalificētu darba ņēmēju kvalifikācijas kritums ir parasta problēma saistībā ar nestabilu darbu, jo īpaši gadījumos, kad darba ņēmēji tiek atlaisti vai kad migrējoši darba ņēmēji izvēlas zemi kvalificētus darbus, lai paliktu darba tirgū, un tā kā šī situācija, kas jo īpaši skar sievietes, negatīvi ietekmē karjeras veidošanu un tāda algas līmeņa panākšanu, kurš atbilst iegūtajām prasmēm;
whereas the de-skilling of high-skilled workers is a common problem in the context of precarious jobs, in particular in the case of workers who are dismissed or migrant workers taking low-skilled jobs in order to stay on the labour market, and whereas this situation, which affects women in particular, is jeopardising career development and the attainment of salary levels corresponding to the skills acquired and possessed,
tā kā migrantes, kas izvēlas zemas kvalifikācijas pagaidu darbus darba tirgus perifērijā vai veic mājsaimniecības darbus, var saskarties ar divkāršu diskrimināciju, jo papildus tam, ka viņas bieži vien strādā sliktos apstākļos, neregulāru darba laiku un dažkārt dara to nelegāli, pret viņām var izturēties ļaunprātīgi vai vardarbīgi vai pakļaut seksuālai vardarbībai; tā kā viņas turklāt bieži nav informētas par savām tiesībām, viņām ir ierobežota piekļuve sociālajiem dienestiem, viņas slikti pārvalda vietējo valodu un nespēj veidot sociālos tīklus un tā kā nelegāli nodarbinātās personas neuzdrīkstas sazināties ar valsts iestādēm, lai lūgtu aizsardzību, jo baidās, ka tiks nosūtītas atpakaļ uz izcelsmes valsti;
whereas migrant women taking low-skilled temporary jobs on the periphery of the labour market or jobs as domestic workers may be exposed to double discrimination since, in addition to the fact that they often work in poor, irregular – if not illegal – conditions, they are more likely to be mistreated or subjected to violence or sexual abuse; whereas, furthermore, they are often unaware of their rights, have restricted access to public services, have limited knowledge of the local language and are unable to form networks, and whereas those in illegal employment do not dare contact the authorities to request protection because they fear being returned to their home country,
tā kā Eiropas Padomes 1969. gada 24. novembra vienošanās par aukļu iekārtošanu darbā ir novecojusi un tādējādi tajā nav paredzēti risinājumi problēmām, kas daudzās dalībvalstīs pašlaik var rasties saistībā ar aukļu nodarbināšanu;
whereas the Council of Europe's agreement of 24 November 1969 on au pair placement is outdated and consequently does not address the problems that can arise in relation to the use of au pairs in many Member States today,
tā kā ES joprojām atbalsta to, ka visās jomās jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts; tā kā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs aktīvi jāveicina vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un vīriešiem;
whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming; whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
Dzimumu līdztiesības problēmu saistība ar nestabilu darbu
Gendered nature of precarious work
norāda uz dzimumu līdztiesības problemātiku saistībā ar nestabilu darbu un atgādina, ka darba tirgū ir notikusi pārmaiņa no standarta nodarbinātības uz nestandarta nodarbinātības veidiem, liekot novērst to, ka nestandarta nodarbinātības veidi kļūst par nestabilu darbu; uzskata, ka, lai cīnītos pret šīm problēmām, dalībvalstis un sociālie partneri ir jāaicina lielā mērā saskaņot tiesību aktus un līgumu noteikumus par standarta un netipisku darbu nolūkā nepieļaut, ka visizdevīgākie un viszemāk apmaksātie darba veidi kļūst izplatītāki, tomēr ņemot vērā iespējamu nedeklarēta darba risku;
Points out the gendered nature of precarious employment and recalls the shift in the labour market from standard to non-standard types of employment, making it necessary to prevent non-standard types of employment becoming precarious work; considers that, in order to combat these problems, the Member States and social partners must be asked to align to a large extent their legislative and contractual rules on standard work and atypical work, so as to prevent the most convenient and least expensive forms of work from taking precedence, taking into account however the risks of a possible increase in undeclared work;
mudina Padomi un Komisiju norādīt nestabilas nodarbinātības iezīmes dalībvalstu nodarbinātības politikas izstrādei paredzētajās vadlīnijās un jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā;
Urges the Council and the Commission to identify the characteristics of precarious employment in the guidelines for the Member States' employment policies and in the new gender equality strategy;
aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai pārtrauktu iespēju noslēgt līgumus par darbu ar nenormētu darba laiku, kurus parasti veic sievietes tādās jomās kā mājsaimniecības darbi, aprūpes darbs, sabiedriskā ēdināšana un viesnīcu nozare, un ieviest vērienīgus kontroles instrumentus, lai reglamentētu visu veidu klātbūtni uzņēmumos un citās darba vietās, kas oficiāli paredzēta profesionālās orientācijas un apmācības mērķiem, bet kas patiesībā kļūst par vēl vienu darba ļaunprātīgas izmantošanas veidu, jo slēpj pakalpojumus, kuri faktiski tiek sniegti, nesaņemot pienācīgu atalgojumu vai aizsardzību;
Calls on the Member States to take legislative measures to put an end to zero-hour contracts, which are common in jobs typically occupied by women in sectors such as domestic work, care work, catering and the hotel industry, and to introduce extensive control instruments to regulate all types of attendance at firms and work places which are formally agreed for guidance and training purposes but which in practice are becoming a further source of abuse, concealing actual services which are provided without proper payment or protection;