natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pašlaik pārtuksnešošanās ir uzskatāma par vienu no parādībām, kas visvairāk apdraud augsni Vidusjūras valstīs;
whereas desertification is now considered to be one of the most significant threats in terms of land deterioration in the Mediterranean countries,
tā kā no augsnes iegūst izejvielas, lai ražotu cilvēku pārtiku, lopbarību, tekstilmateriālus un degvielu, un tā kā augsne būtiski sekmē CO2 uztveršanu; tomēr tā kā augsne vairāk nekā jebkad ir pakļauta neatgriezeniskiem bojājumiem, ko rada vēja un laminārā erozija, piesārņojums, sasāļošanās, sablīvēšanās, organisko vielu noārdīšanās un augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanās;
whereas soil is the basis for the production of human foodstuffs, fodder, textiles and fuels, and whereas it plays an important role in CO2 capture; whereas, however, soil is now more than ever at risk of irreversible damage caused by wind and laminar erosion, pollution, salinisation, sealing, depletion of organic substances and the loss of soil biodiversity,
tā kā jau ir novērota negatīva ietekme saistībā ar hidroģeoloģiskā līdzsvara izjaukšanu, jūras ūdeņu nonākšanu piekrastes gruntsūdeņos, augsnes sasāļošanos, lauksaimniecības zemes zaudēšanu, bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, uguns nedrošības paaugstināšanos, kā arī augu un dzīvnieku patoloģiju pieaugumu;
whereas the adverse effects identified to date are disruption of the hydrogeological balance, the infiltration of seawater into coastal aquifers, soil salinisation, agricultural land loss, a reduction in biodiversity, as well as greater vulnerability to fire, plant disease and animal disease,
tā kā izmaiņas, ko ir izraisījusi mijiedarbība starp cilvēka un dabisko vidi un ražošanu, būtiski ietekmē augkopības un lopkopības sistēmas, augsnes ražību, produktu piedāvājumu un neizbēgami skar nodrošinātību ar pārtiku, kā arī ietekmē attiecīgo reģionu sociālo, kultūras un ekonomikas plānošanu, kam cēlonis ir lauku pamešana arī hidroģeoloģisko seku dēļ;
whereas the above changes in the interaction between the natural/human environment and agricultural production are having a major impact on arable and livestock farming systems, agricultural land use and the supply of foodstuffs, with obvious repercussions for food security, and the social, cultural and economic structures of the areas concerned as a result of population exodus, as well as hydro-geological consequences,
tā kā apūdeņošana palīdz arī uzturēt mitrumu augsnē un papildināt gruntsūdeni un tā kā šie faktori būtu jāņem vērā, izstrādājot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP);
whereas irrigation also serves to maintain soil humidity and to recharge aquifers, and whereas these factors should be taken into account when shaping the common agricultural policy (CAP),
tā kā ūdens trūkums un sausums vēl vairāk veicina lauksaimniecības izejvielu cenu pieaugumu un tā kā iedzīvotāji ir pastāvīgi jānodrošina ar pārtikas produktiem;
whereas water shortages and drought result in even higher prices for agricultural raw materials, and aware of the need to ensure secure food supplies for the population,
tā kā lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmu pārvaldība sniedz iespēju ietekmēt kopējo oglekļa līdzsvaru un sniegt ieguldījumu, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas;
whereas farming and forestry management provides opportunities for action to affect the overall carbon balance that can help to reduce greenhouse gas emissions,
atgādinot, ka pastāv minētā Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencija par cīņu pret pārtuksnešošanos, kuras mērķis ir cīnīties pret aramzemju kvalitātes pasliktināšanos un sausumu, kā arī atgādinot, ka Parlaments atbalsta šo konvenciju;
recalling the existence of the above-mentioned United Nations Convention to Combat Desertification, whose objective is to combat the deterioration of arable land and drought, and recalls Parliament's support for this convention,
) darbojas kā reglamentējoši noteikumi, ka tā ir augšņu aizsardzības pamatinstruments un ka tā veicina reģionu sadarbību, ilgtspējīgu ūdens izmantošanu un pieejamo ūdens resursu aizsardzību un vienlaikus sekmē plūdus izraisošu nokrišņu un sausuma mazināšanos;
) as a regulatory framework and a basic instrument for soil protection, promoting interregional cooperation, the sustainable use of water and the protection of available water resources whilst at the same time helping to mitigate the effects of floods and drought,
uzskatot, ka ir vajadzīga integrēta un daudznozaru pieeja, lai nepieļautu, ka risinājumi ir jāmeklē steidzami, kas varētu izraisīt citas negatīvas sekas un kaitējošu ķēdes reakciju;
whereas an integrated, multidisciplinary approach is required in order to avoid being forced to look for emergency solutions, which can generate further adverse impacts and damaging chain reactions,
uzskatot, ka ir lietderīgi veikt situācijas monitoringu, lai novērtētu izmaiņas pašreizējās norisēs un atklātu jaunu riska situāciju parādīšanos, jo īpaši izmantojot ar satelītu iegūtus datus un pedoloģiskos modeļus (kartogrāfija);
whereas the situation needs to be monitored to identify changes in existing phenomena and the emergence of new risk situations, making specialised use of satellite readings and geological and biochemical models (mapping),
tā kā aizvien biežāk tiek novēroti ārkārtas meteoroloģiskie apstākļi, mijoties sausuma un stipru nokrišņu gadījumiem, un šie apstākļi paātrina litosfēras noārdīšanos, jo īpaši teritorijās, kur zemes struktūra ir trauslāka, t. i., Eiropas ziemeļos un dienvidos;
whereas extreme weather conditions have become more common, with an alternation between periods of drought and extreme rainfall events, which speed up lithosphere degradation processes, in particular in areas where soils are structurally more vulnerable in both northern and southern Europe,
konstatējot, ka pasaules līmenī pieaug pieprasījums pēc pārtikas produktiem un to cenas;
whereas there has been a worldwide increase in food demand and prices,
uzskata, ka KLP pārvaldības pamatnostādnēs un metodēs ir skaidri jāiekļauj noteikti principi un instrumenti, kas kopumā paredzēti klimata aizsardzībai un konkrēti tāda kaitējuma ierobežošanai, kuru izraisa zemes kvalitātes pasliktināšanās;
Considers that CAP guidelines and management methods should explicitly include principles and instruments for climate protection in general and reduction of damage resulting from soil degradation in particular;
uzsver, ka Kopienas pasākumu finansējums, kas pieņemts, lai pielāgotu lauksaimniecības nozari klimata pārmaiņām, ir jābalsta uz teritoriālu pieeju, kurā tiek ņemts vērā dažādo Eiropas Savienības reģionu apdraudējuma līmenis; atgādina, ka saskaņā ar uzticamiem starptautiska un Eiropas līmeņa vērtējumiem Dienvideiropā lauksaimniecības zeme ir jutīgāka pret klimata pārmaiņām;
Stresses that Community funding for measures to adjust the agricultural sector to climate change must be based on a territorial approach which takes account of the level of vulnerability of the EU regions; points out that, according to reliable assessments at international and European level, the agricultural soils of southern Europe are more susceptible to climate change;
pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu un to valdību vadītājiem nav bijis sava viedokļa, pieņemot lēmumu samazināt lauku attīstības pasākumu finansējumu, un konstatē, ka otrajā pīlārā ir paredzēts pārāk maz līdzekļu, lai varētu atbilstoši risināt jaunās problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām;
Regrets the short-sighted attitude of the heads of State and government in deciding to reduce funding for rural development; notes that the resources provided for under the second pillar are too limited for tackling the new challenges arising from climate change;
uzskata, ka pašreizējo problēmu, tostarp pārtikas trūkuma, ūdens nepietiekamības, temperatūras paaugstināšanās un ūdens iztvaikošanas, novēršanai, kā arī augšņu kvalitātes pasliktināšanās riska dēļ ir nepieciešama jauna, pilnīga un zinātniska lauksaimniecības politika, kas atbilst Vidusjūras reģiona klimata apstākļiem; uzskata, ka ar Eiropas Savienības un dalībvalstu iestāžu palīdzību šajās politikas nostādnēs jāiekļauj pētniecība un tādu kultūru pilnveidošana, kuras ir pielāgotas jaunajiem uzdevumiem vides jomā, tostarp ūdens taupīšanai, vienlaikus nodrošinot lauksaimniekus ienākumus, kas ir pietiekami, lai garantētu Eiropas dzīves līmeni;
Considers that the present problems, including food shortages, water scarcity, the rise in temperatures and evapotranspiration and the risk of soil degradation, require new, integral and scientific agricultural policies applicable to Mediterranean climatic conditions, and that, with the help of European Union and national institutions, these policies need to reflect research and development on crops locally adapted to the new environmental challenges, in areas including water saving, while giving enough revenue to farmers to maintain a European standard of living;
uzskata, ka KLP principiem attiecībā uz labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem augsnes aizsardzības stratēģijā ir īpaši jāsekmē pasākumi, lai pārbaudītu un uzlabotu pašreizējo drenāžas sistēmu darbību un ekoloģisko ilgtspējību, izstrādājot ekoloģiski ilgtspējīgus, konkrētajām teritorijām pielāgotus ūdens apsaimniekošanas plānus, un teritorijās, kuras apdraud sausums, lauksaimniekus konsultējot par konkrētajai teritorijai pielāgotu un ūdens taupīgāku kultūru efektīvu ieviešanu;
Takes the view that, within the context of soil conservation strategy, the "good agricultural and environmental condition" principles established under the CAP should lay greater emphasis on measures to check and improve the operability and ecological sustainability of existing drainage systems by drawing up ecologically sustainable water management plans geared to local conditions and advising farmers in drought-threatened areas on the successful cultivation of water-saving crops suited to local conditions;
ierosina Eiropas Savienībai vairāk atbalstīt lauksaimniecībā izmantojamo zemju ūdens apsaimniekošanas uzlabošanu, kas rada nepieciešamību veicināt efektīvāku un dažādiem kultūraugiem labāk pielāgotu apūdeņošanas sistēmu ieviešanu, atbalstīt pētījumus šajā jomā un sekmēt biotehnoloģisko sasniegumu izmantošanu;
Believes that the EU should provide greater support for improving water management in respect of agricultural land; stresses that this will necessitate creating incentives for introducing more efficient irrigation systems adapted to different crops, promoting appropriate research, and encouraging ways of building on advances in biotechnology;
uzskata, ka ar kooperatīvu starpniecību ir jāizveido un jāapsaimnieko "mini-rezervuāri" apūdeņošanai (pakalnu ezeri) un cīņai pret ugunsgrēkiem un ka tie būtu jāizvieto teritorijās, kur apūdeņošana ar pašteci nav iespējama, nodrošinot labākos nosacījumus darbības izmaksu ziņā un izmantojot arī notekūdeņus, kas attīrīti ar augiem vai uzglabājot dīķos un baseinos;
Considers that "micro" reservoirs for irrigation (hill reservoirs) and for firefighting, to be managed by the relevant local agencies, should be built above areas requiring irrigation, thus enabling gravity to be used so as to keep operating costs to a minimum, with use being made, wherever possible, of urban waste water treated using plant-based and surface impoundment techniques;
uzsver, cik liela nozīme ir audzēšanai terasēs, lai novērstu augsnes eroziju un uzlabotu augsnes spējas uzkrāt ūdeni, un uzskata, ka ir lietderīgi veikt terašu saglabāšanas, atjaunošanas un izveidošanas pasākumus;
Notes the importance of terraces in combating erosion and increasing the water-storage capacity of soil and considers that measures should be taken to maintain, restore and build them;
uzskata, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmās ir jāiekļauj mazauglīgu vai piesārņotu lauksaimniecības zemju apmežošanas programmas, jo koku saknes var iesakņoties nestabilā klints virsējā slānī, kas darbojas kā attīrīšanas substrāts;
Takes the view that agricultural and forestry systems should include programmes for the forestation of marginal and/or polluted farm land, given that shrub roots can anchor the unstable upper layer to the stable underlying rock, which acts as a purifying substrate;
atbalsta Kopienas mežsaimniecības politikas ieviešanu, kuras galvenais mērķis būtu klimata pārmaiņu apkarošana;
Advocates a Community forestry policy grounded primarily in the need to tackle climate change;
turklāt uzskata, ka ir jāveicina lauksaimniecības pasākumi augu segas saglabāšanai, lai erozijas dēļ neizraisītos upju gultņu sasāļošanās;
Believes it is also necessary to encourage agricultural measures aimed at ensuring the preservation of surface vegetation, so as to prevent salinisation of groundwaters arising from erosion;
konstatē, ka vairākas Vidusjūras krūmu sugas ir ļoti izturīgas pret uguni un tām ir īpaša spēja atjaunoties un ka līdz ar to šīs sugas ir jāizmanto, jo īpaši tādēļ, ka šo sugu sakņu sistēmas īpašības ļauj cīnīties pret augsnes eroziju;
Points out that many Mediterranean shrub species have good fire resistance properties and excellent vegetal recovery capacities and should therefore be promoted, particularly since their root systems are well-suited to the task of combating soil erosion;
uzskata, ka šajā nolūkā varētu audzēt tādas šķirnes, kurām nepieciešams mazāk ūdens vai pat attiecīgā gadījumā būtu iespējams vasarāju kultūras aizvietot ar ziemāju kultūrām, kurām nepieciešams mazāk apūdeņošanas un kuras ļauj cīnīties pret eroziju, izveidojot augu segu kritiskajā ziemas periodā;
Takes the view that, to this end, the aim should be to cultivate varieties which require less water or, in certain circumstances, to replace spring crops with winter crops, which not only require less irrigation but also effectively protect the soil by means of vegetative cover during the critical erosion period of winter;
uzskata, ka vietējā stādu audzēšana var radīt ekoloģiskos tipus, kas ir labāk piemēroti videi, un ka līdz ar to šāda audzēšana jāveicina ar īpašiem pasākumiem;
Takes the view that local nurseries are able to produce ecotypes that are better suited to the local environment, and that specific measures should be taken to encourage them to do so;
aicina veicināt aizsargstādījumu saglabāšanu un veidošanu, jo īpaši reģionos, kur pēdējos gados šādi stādījumi ir izzuduši;
Calls for the promotion of the preservation and planting of hedgerows, particularly in areas where these have been lost over recent years;
atzīst augu ģenētisko resursu būtisko lomu lauksaimniecības pielāgošanā mainīgajiem klimatiskajiem apstākļiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt programmas, kas mudinātu lauksaimniekus un dārzniekus, kā arī mazos un vidējos dārzkopības uzņēmumus saglabāt un attīstīt augu ģenētiskos resursus;
Acknowledges the important role which plant genetic resources can play in helping land management adjust to changing climatic conditions; calls on the Commission and the Member States, therefore, to draw up programmes to foster the conservation and further development of plant genetic resources by farmers and gardeners and by small- and medium-sized nurseries;
atgādina, ka lauksaimniecības zemju atjaunošanā un ūdens uzkrāšanā liela nozīme ir atmatām; aicina Komisiju un attiecīgās dalībvalstis veicināt tādas lauksaimniecības sistēmas, kas ir piemērotas Vidusjūras reģiona zemju ekosistēmām;
Points to the importance of set-aside areas for the recovery of agricultural land and for water retention; calls on the Commission and the Member States concerned to encourage agricultural systems that are adapted to the land in Mediterranean ecosystems;
uzskata, ka KLP principiem par labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem saistībā ar augsnes organisko vielu saglabāšanas kritērijiem ir jāveicina oglekļa absorbcija un sekvestrācija, optimizējot audzēšanas metodes neauglīgā vidē (ierobežotas darbības virsējā slānī, kultūraugu rotācija, videi pielāgoti genotipi, iztvaikošanas kontrole, mērķtiecīga mēslošana, integrēta kontrole utt.);
Considers that, among the criteria for retaining organic matter in soil, the CAP "good agricultural and environmental condition" principles should provide incentives for carbon absorption and fixation based on optimum use of dryland farming techniques (minimum tilling, crop rotation, genotypes suited to the local environment, evapotranspiration control, targeted fertilisation, integrated control, etc.);
aicina attiecīgās teritorijas atbildīgās iestādes veikt pasākumus, lai izstrādātu apsaimniekošanas plānus un apūdeņošanai paredzēto ūdeņu izmantošanas metodes atbilstīgi jaunajām prasībām un vides apstākļiem, paredzēt ūdens resursu mērķtiecīgu izmantošanu atkarībā no kvalitātes un veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka apūdeņošanas ūdeņu apsaimniekošanas uzņēmumi optimizē pieejamo ūdens resursu apsaimniekošanu, ņemot vērā nepieciešamību samazināt resursu zudumus izplatīšanas sistēmās;
Calls on the relevant bodies at territorial level to gear irrigation water management plans and usage techniques to the new environmental requirements and conditions, to ensure that targeted, quality-based use is made of water resources and to take steps to ensure that irrigation water management bodies optimise the management of available water resources, taking account of the need to reduce waste in water distribution systems;
ierosina izveidot Eiropas struktūrvienību sausuma novērošanai kā īpašu Eiropas vides aģentūras Kopenhāgenā dienestu, un saskaņoti Eiropas Savienības līmenī uzlabot reaģēšanas spējas ugunsgrēku gadījumā, jo sausums un ugunsgrēki lielā mērā veicina pārtuksnešošanos un lauksaimniecībā izmantojamās augsnes kvalitātes pasliktināšanos, jo īpaši Vidusjūras reģionā;
Advocates the creation of a Community drought monitoring centre, as a special department within the European Environment Agency in Copenhagen, and the reinforcement of the Union's coordinated reaction capacity in facing forest fires, given that both phenomena are major causes of desertification and the deterioration of agricultural land, especially in the Mediterranean regions;
uzsver, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņas un koordinēšanas efektivitāte starp dalībvalstīm;
Underlines the need to improve the effectiveness of information supplied by Member States and the coordination between them;
iesaka izveidot ātrās brīdināšanas un pastāvīga monitoringa sistēmu augsnes stāvokļa uzraudzībai, lai laikus varētu veikt pasākumus pret eroziju un organisko vielu noplicināšanos, kas izraisa siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī aramzemju un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Recommends the development of a rapid alert and continuous surveillance system for soil conditions so that timely action can be taken to combat erosion, the depletion of organic matter resulting in greenhouse gas emissions and the loss of arable land and biodiversity;
tādēļ prasa, lai Komisija, gatavojot priekšlikumu par jaunām definīcijām kalnu un salu teritorijām un citām zonām, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, kurš ir plānots 2009. gadā, attiecībā uz uzraugāmajām zonām prioritārajos novērtēšanas kritērijos ietvertu augsnes kvalitātes pasliktināšanās un pārtuksnešošanās riska līmeni;
Calls on the Commission, in connection with the proposal for a new definition of mountain areas and other areas with natural handicaps it is to submit in 2009, to include among the priority evaluation criteria the level of risk of soil degradation and desertification in the areas subject to monitoring;
uzskata, ka ir jāpastiprina pētniecība, attīstība un jauninājumu ieviešana, īpašu uzmanību veltot ūdens trūkuma un sausuma vairāk skartajiem reģioniem un ņemot vērā biotehnoloģijas sasniegumus;
Considers it necessary to strengthen research, development and innovation, paying particular attention to the areas most affected by water scarcity and drought and taking account of biotechnological progress;
arī aicina Komisiju Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem vidusposma pārskatā, kas plānots 2009. gadā, paredzēt spēcīgākus stimulus, lai lielākā skaitā dalībvalstu atbalstītu pētniecības un attīstības programmas, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas, un nodrošinātu skarto augšņu teritoriju ilgtspējīgāku apsaimniekošanu;
Calls on the Commission to look into, during the mid-term review of the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities, scheduled for 2009, the provision of greater incentives to support research and development programmes conducted by more and more Member States and aimed at improving knowledge with a view to ensuring more sustainable management of soils and areas affected by degradation;
aicina Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešams izveidot ietvaru, ko varētu izmantot, lai apkarotu klimata pārmaiņu cēloņus un sekas, jo īpaši augsnes kvalitātes pasliktināšanos;
Asks the Commission to consider the need to create a framework to combat the causes and effects of climatic change, in particular soil deterioration.
uzskata, ka ir jāparedz atbilstīgas mācību un profesionālās pilnveides programmas gan nozarē strādājošiem, gan sabiedrībai ar divkāršu mērķi meklēt īpašus risinājumus un veicināt lietotāju izpratni par viņu kolektīvo atbildību, izmantojot teritorijā esošos resursus;
Considers that appropriate training and refresher programmes should be provided for both those working in the sector and the general public, with the dual aim of seeking specific solutions and raising user awareness of the shared responsibility for environmental resource use;
aicina Eiropas Savienību veikt informatīvus un izglītojošus pasākumus jo īpaši jaunajiem lauksaimniekiem, lai veicinātu tādu lauksaimniecības metožu ieviešanu, kas ir labvēlīgas augsnes saglabāšanai, konkrēti attiecībā uz klimata pārmaiņu sekām un lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz klimatu;
Calls on the Union to implement information and training measures aimed in particular at young farmers with a view to promoting the introduction of agricultural techniques favourable to soil conservation, especially regarding the impact of climate change and the role played by farming in climate;
paredz, ka finansējums projektiem pirmām kārtām ir jāpiešķir darbībām, kas var palīdzēt jaunajiem lauksaimniekiem nākotnē sākt uzņēmējdarbību;
, that priority should be given, in the allocation of project funding, to activities that can encourage young people to set up in farming;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpastiprina un jāuzlabo neatkarība un pašnodrošinājums pārtikas un lopbarības apgādes jomā, labāk aizsargājot lauksaimniecības zemi un tās ražīguma faktorus, un jo īpaši jāveicina ilgtspējīga mājlopu audzēšanai paredzētu atmatu izmantošana (ar programmām, kas veicina ganību lopu gaļas patēriņu, un prēmijas par vides aizsardzībai atbilstošām ganībām utt.), lai panāktu lielāku neatkarību no lopbarības importa; uzskata, ka lauksaimniecības politikai, lai nodrošinātu ieguldījumu pārtikas drošībā un ilgtspējībā pasaulē, ES ir jātiecas Eiropas Savienības lauksaimniecības nodrošināt līdzsvaru starp augkopību, lopkopību un enerģijas ražošanu;
Considers that the Union should strengthen and improve feed and food autonomy and self-sufficiency, including by ensuring better protection for agricultural soils and their productivity and, in particular, by fostering the sustainable use of grassland for stock farming (by means of free-range meat programmes, premiums to reward grazing practices consistent with nature conservation, etc.) in order to achieve a greater degree of feed autonomy; takes the view that, with a view to contributing to food security and sustainability throughout the world, the CAP must seek to strike a balance between plant production, animal production and energy production in the EU farming industry;
saistībā ar CO2 tirdzniecību pasaulē aicina veicināt mežu saglabāšanu un atjaunošanu, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās ir samazinājušies dabisko mežu resursi, un uzsver, ka Eiropas Savienībā ir jāievieš integrēta un ilgtspējīga mežu apsaimniekošanas sistēma.
Calls, in the framework of a global CO2 market, for the promotion of the preservation and regeneration of forests and reafforestation using mixed species, primarily in Member States which have lost their natural forest heritage, and underlines the need to launch an integrated, sustainable forest management system in the European Union;