natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7. nosoda to, ka Izraēlas armija izpostījusi infrastruktūras Gazā, jo īpaši tās infrastruktūras, kas saistītas ar pārtikas ražošanu un piegādi, veselības aprūpi un izglītību, un slēgusi robežas un aizliegusi brīvu pārvietošanos, kas turpmāk pasliktinājusi humanitāro situāciju Gazā;
Denounces the destruction by the Israeli army of infrastructure in Gaza, particularly infrastructure linked to food production and supply, health, and education, as well as the closures and prohibition of free movement that have caused the humanitarian situation in Gaza to deteriorate further;
11. aicina ES dalībvalstis atbalstīt ziņojuma izklāstu ANO Ģenerālajā asamblejā un pēc tam to iesniegt Starptautiskajā Krimināltiesā, lai sodītu iepriekš minēto noziegumu īstenotājus;
Calls on all EU Member States to support the presentation of the report in the UN General Assembly and hence bring it before the ICC with the aim of persecuting the perpetrators of such crimes as are described above;
17. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Kvartetam, Izraēlas valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes vadītājam, Knesetam un Palestīnas likumdošanas Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Quartet, the Israeli Government, the President of the Palestinian Authority, the Knesset and the Palestinian Legislative Council.
3.3.2010 B7-0147/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0009/2010 un B7‑0010/2010 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
3.3.2010 B7-0147/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0009/2010 and B7‑0010/2010
par Kodolieroču neizplatīšanas līguma konferences perspektīvu
on the prospects of the Non-Proliferation Treaty conference
PE433.008v01-00 B7‑0147/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Kodolieroču neizplatīšanas līguma konferences perspektīvu
PE433.008v01-00 B7‑0147/2010 European Parliament resolution on the prospects of the Non-Proliferation Treaty conference
A. ņemot vērā un atkārtojot iepriekšējās rezolūcijām par kodolatbruņošanos;
A. taking into account and reiterating its previous resolutions on nuclear disarmament,
B. uzsverot, ka Eiropas drošības stratēģijā un ES stratēģijā cīņai pret masu iznīcināšanas ieroču ( WMD ) izplatīšanu, ko pieņēma paplašinātā ES, ir uzsvērta kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās nozīme;
B. underlining that the European Security Strategy and the EU’s Strategy against the proliferation of weapons of mass destruction (WMD), as adopted by the enlarged EU, emphasise the importance of nuclear non-proliferation and disarmament,
C. atzīstot, ka visas dalībvalstis ir Kodolieroču neizplatīšanas līguma ( NPT ) dalībvalstis un ka divas dalībvalstis ir kodolvalstis atbilstoši definīcijai NPT ;
C. recognising that all the Member States are States Parties to the Treaty on the Non‑Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) and that two Member States are nuclear-weapon states as defined in the NPT,
D. atzīstot, ka starptautiskā sabiedrība tuvojas punktam, kurā kodolieroču neizplatīšanas režīma sabrukums varētu kļūt neatgriezenisks un radīt kodolieroču izplatīšanas lavīnu;
D. recognizing that the international community is approaching a point at which the erosion of the non-proliferation regime could become irreversible and result in a cascade of proliferation,
E. atzīstot, ka NATO joprojām uzskata, ka atturēšanās no kodolieročiem joprojām ir dienaskārtībā, ņemot vērā ekoloģiskās drošības nenoteiktību, un ka daudzas no jaunajām Eiropas dalībniecēm aliansē uzskatīja šīs garantijas par izšķirošām, pieņemot lēmumu tai pievienoties,
E. recognizing that NATO continues to see that nuclear deterrence is still relevant, given the uncertainty of the security environment, and that many of the new European members of the Alliance perceived this safeguard as crucial in their decision of joining it,
3. ņem vērā ASV prezidenta Baraka Obamas runu Prāgā, kas radīja jaunas cerības par kodolatbruņošanos, lai gan vairākas citas kodolvaras šo mērķi nav apstiprinājušas;
Takes note of the speech last year by US President Barack Obama in Prague which raised new hopes for nuclear disarmament, although several other nuclear powers have not endorsed such a goal;
8. uzsver, ka neskaidrība par to, kāda ir Irānas kodolprogramma, apdraud kodolieroču neizplatīšanas sistēmu, kā arī stabilitāti reģionā un visā pasaulē;
Underlines that the uncertainties about the nature of the Iranian nuclear programme are endangering the non-proliferation system and stability in the region and the world;
15. aicina Padomi un Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pārliecināt trešās valstis un tās dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas un ratificējušas SAEA papildu protokolus, to izdarīt;
Calls on the Council and the Commission to come forward with a proposal to persuade third states and those Member States which have not yet done so to sign and ratify the IAEA Additional Protocols;
3.3.2010 B7-0148/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0011/2010 un B7‑0012/2010 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
3.3.2010 B7-0148/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0011/2010 and B7‑0012/2010
par ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)
on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
PE433.010v01-00 B7‑0148/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)
PE433.010v01-00 B7‑0148/2010 European Parliament resolution on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. februāra secinājumus,
– having regard to the Council conclusions of 28 February 2008,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)” ( COM(2009)0519 ) un darba dokumentus, kuros sagatavoti zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju ceļveži 2010-2020. gadam SET plāna īstenošanai ( SEC(2009)1295 ), kā arī pētniecības un izstrādes ieguldījumus prioritārajās tehnoloģijās ( SEC(2009)1296 ),
– having regard to the Commission’s Communication on Investing in the Development of Low Carbon Technologies (SET-Plan) ( COM(2009)0519 ) and the Working Papers drawing up the technology roadmaps 2010-2020 for the implementation of the SET Plan ( SEC(2009)1295 ) and the R&D investment in the priority technologies ( SEC(2009)1296 ),
– ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu Minētajā dienā pieņemtie teksti: P6_TA(2008)0354 .
– having regard to its resolution of 9 July 2008 on the European Strategic Energy Technology Plan ( 2008/2005(INI) ) Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0354 .
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu par enerģētikas politiku Eiropai ( COM(2007)0001 ), kurā noteikti ES galvenie mērķi enerģētikas jomā, piemēram, ilgtspējība, konkurētspēja un energoapgādes drošība,
– having regard to the Commission’s Communication of 10 January 2007 on Energy Policy for Europe, which defines the EU’s core objectives for energy as sustainability, competitiveness and energy security ( COM(2007)0001 ),
– ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas konferences par klimata pārmaiņām iznākumu(COP 15) Šajā datumā pieņemtie teksti , P6_TA(2010)0019 .
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0019 .
– ņemot vērā 2010. gada 12. februāra jautājumus par ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns) (O 0015/2010 – B7 0011/2010, O 0016/2010 – B7 0012/2010),,
– having regard to the questions of 12 February 2010on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan) ( O-0015/2010 – B7‑0011/2010 , O-0016/2010 – B7‑0012/2010 ),
A. tā kā Eiropas Savienība var sasniegt 20 % un 30 % siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķi vienīgi, ja tiek noslēgts starptautisks nolīgums par energopatēriņa samazinājumu par 20 %, un 20 % sasniegšanu attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem līdz 2020. gadam, un ja tā pastiprina centienus izstrādāt izmaksu ziņā izdevīgu, tīru, efektīvu un ilgtspējīgu zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju kopumu;
A. whereas the European Union can only achieve its target of reducing greenhouse gas emissions by 20%, and by 30% in the event of an international agreement, reducing energy consumption by 20% and reaching a figure of at least 20% of energy produced from renewable sources by 2020, if it increases its efforts to develop a portfolio of affordable, clean, efficient and sustainable low carbon energy technologies,
B. tā kā šādas tehnoloģijas var palīdzēt pienācīgi risināt klimata pārmaiņu problēmas, palīdzēt nodrošināt ES energoapgādes drošību, kā arī nodrošināt mūsu ekonomiku konkurētspēju;
B. whereas such technologies can be part of the solution to properly address the challenges of climate change, to secure EU energy supply and to ensure the competitiveness of our economies,
C. tā kā valsts un privātais budžets enerģētikas pētniecībai kopš astoņdesmitajiem gadiem ir samazinājies; tā kā pašreizējais līdzekļu apjoms nav pietiekošs, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar virzību uz ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas sistēmu;
C. whereas public and private energy research budgets have decreased since the 1980s; whereas the current level of resources does not match the scale of the challenges in moving towards a sustainable low carbon energy system,
D. tā kā finansējums ir viena no galvenajām problēmām, kas traucē virzīties uz jauninājumiem ES enerģētikas jomā;
D. whereas financing is one of the major challenges in driving forward innovation in the field of energy in the EU,
E. tā kā sešu Eiropas rūpniecības iniciatīvu jomā Komisija ir secinājusi, ka vēja enerģijas attīstīšanai nākamajos 10 gados būs nepieciešami vairāk nekā 6 miljardi eiro valsts un privātā finansējuma, kā arī 16 miljardi eiro saules enerģijai, 2 miljardi eiro energoapgādes tīkliem, 9 miljardi eiro bioenerģijai, 13 miljardi eiro oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, 7 miljardi eiro kodolskaldīšanai un 5 miljardi eiro kopīgai tehnoloģiju iniciatīvai par kurināmā elementiem un ūdeņradi;
E. whereas in the field of the six European Industrial Initiatives (EIIs) the Commission identifies a need for public and private investment over the next 10 years of EUR 6 billion for wind energy, EUR 16 billion for solar energy, EUR 2 billion for electricity networks, EUR 9 billion for bio-energy, EUR 13 billion for carbon capture and storage (CCS), EUR 7 billion for nuclear fission and EUR 5 billion for the Joint Technology Initiative (JTI) on fuel cells and hydrogen,
F. tā kā SET ir gan mērķis, gan potenciāls padarīt ES par jauninājumu ekonomiku, nākamās desmitgades laikā radot simtiem tūkstošus jaunu kvalificētu darba vietu un veicinot rūpniecības nozares strauju izaugsmi;
F. whereas the SET Plan has the objective, and the potential, of turning the EU into an innovative economy, thereby creating hundreds of thousands of new skilled jobs in the next decade and pushing forward a fast growing industrial sector,
G. tā kā enerģijas paradigmā ir steidzami nepieciešamas izmaiņas, tāpēc jānodrošina kopīga riska uzņemšanās pieeja, kurā visām attiecīgajām iesaistītajām pusēm — valsts un privātām, jāuzņemas daļa riska, lai to nodrošinātu, ir nepieciešams lielāks valsts finansējuma atbalsts, bet nepieciešams arī, lai rūpniecības nozare, bankas un privātie investori uzņemtos lielāku risku attiecībā uz tehnoloģijām un tirgu;
G. whereas the urgently needed shift in the energy paradigm calls for a risk-sharing approach, in which all relevant actors, public and private, have to take on a part of the risk, which implies the need for more public financial support, but also the need for industry, banks and private investors to take greater technological and market risks,
H. tā kā pētniecība ES hroniski nesaņem pietiekamu finansējumu,
H. whereas research is chronically underfunded in the EU,
2. atzīst, ka būtiski jāpalielina valsts un privātie ieguldījumi ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādē, lai paātrinātu šo tehnoloģiju attīstību, izmaksu ziņā lietderīgu ieviešanu un strauju, plašu piemērošanu nākamo 10 gadu laikā;
Recognises the need to increase substantially public and private investment in the development of sustainable low carbon energy technologies, in order to speed up the development, cost-effective deployment and fast, widespread application of these technologies over the next 10 years;
5. uzsver, ka ekonomikas krīzes apstākļos ieguldījumiem šajās jaunajās tehnoloģijās, kurām ir liels potenciāls darba vietu radīšanā, ir jābūt prioritātei; uzsver, ka tas radīs tirgus, veidos jaunas ienākumu plūsmas un atbalstīs ES ekonomikas un konkurētspējas attīstību; visbeidzot uzsver, ka turklāt tas nostiprinās ES energoapgādes drošību un samazinās energoatkarību no nedaudziem enerģijas avotiem, piegādātājiem un transporta ceļiem;
Underlines that, in the light of the economic crisis, investing in those new technologies that have the greatest potential for job creation should be a priority; underlines that it will lead to the creation of markets, generate new revenue streams and contribute to the development of the EU’s economy and competitiveness; stresses, finally, that it will, furthermore, strengthen the security of the EU’s energy supply and reduce its energy dependency on a limited number of energy resources, suppliers and transport routes;
7. aicina Komisiju un Padomi izmantot debates par pašreizējā finanšu plāna vidusposma pārskatīšanu, kā arī debates par nākamo finanšu plānu, lai labāk saskaņotu pašreizējo un nākamo ES budžetu ar Eiropas politikas prioritātēm, īpaši attiecībā uz pētniecību, rīcību klimata jomā un energoapgādes drošību;
Calls, furthermore, on the Council and the Commission to take advantage of the debate on the mid-term review of the current financial perspectives and on the debate of the next financial perspectives, in order to better align the current and future EU budgets with EU policy priorities, notably as regards research, climate action and security of energy supply;
12. lūdz Komisiju ciešā sadarbībā ar EIB nekavējoties un vēlākais līdz 2011. gadam iesniegt visaptverošu priekšlikumu par atjaunojamo enerģiju un energoefektivitātes projektu un viedo tīklu finansēšanas instrumentu;
Asks the Commission, in close cooperation with the EIB, to come forward without delay, and by 2011 at the latest, with a comprehensive proposal for an instrument to finance renewable energy and energy efficiency projects and smart grids development;
16. atzīst, ka MVU ir galvenais virzītājspēks daudzu ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādē, jo īpaši attiecībā uz decentralizētāku enerģijas sistēmu izstrādi, un tāpēc uzsver, ka piekļuve valsts atbalstam un aizdevumiem, tostarp finansējumam no SET plāna ir jānosaka MVU izdevīgā un ērtā veidā; aicina nozīmīgu ES finansējuma daļu, kas būs pieejama no SET plāna, iezīmēt MVU;
Recognises that SMEs are a major driving force in the development of many sustainable low carbon energy technologies, in particular as regards developing more decentralised energy systems, and underlines, therefore, that access to public grants and loans, including funding under the SET-Plan, must be designed in an SME-friendly manner; calls for a very significant share of the EU funding available under the SET-Plan to be earmarked for SMEs;
19. pauž bažas par to, ka Eiropas Pētniecības padome neplāno nekādas konkrētas ar enerģiju saistītas programmas, tādējādi norādot uz pienācīgu ieguldījumu trūkumu fundamentālajos pētījumos;
Expresses its concern at the fact that the European Research Council (ERC) is not planning any specific energy-related programmes, thereby demonstrating the lack of proper investment in basic research;
24. mudina Komisiju iesniegt papildu iniciatīvas, lai izmantotu to lielo potenciālu, ko piedāvā citas tehnoloģiskās iespējas, kas pieminētas 2009. gada 7. oktobra paziņojumā „Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)”, kā arī sāļuma gradienti un ģeotermiskā enerģija; uzsver, ka to finansēšanai nepieciešams piešķirt papildu līdzekļus no ES budžeta;
Urges the Commission to come forward with complementary initiatives to exploit the great potential of other technological avenues mentioned in its Communication on Investing in the Development of Low-Carbon Technologies (SET-Plan) of 7 October 2009, as well as of salinity gradients and geothermal energy; stresses the need to make additional resources available from the EU budget in order to finance these;
26. aicina SET plāna vadības grupu ziņot Eiropas Parlamentam reizi gadā un paredzēt plašāku specializēto zināšanu struktūru, izveidojot tehniskās darba grupas interešu jomās, lai apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītu plašu ieinteresēto personu loku;
Invites the SET-Plan Steering Group to report to the European Parliament once a year and to envisage a wider structure of expertise by creating technical working groups in the areas of interest in order to involve a larger number of stakeholders in the discussion and decision process;
28. atzinīgi vērtē centienus atbalstīt sadarbību enerģijas tehnoloģiju jomā, piemēram, nesen izveidoto ES-ASV Enerģijas padomi; šajā sakarā aicina Enerģijas padomi izmantot sinerģijas SET plāna īstenošanai;
Welcomes moves to foster cooperation in the field of energy technologies, such as the one initiated by the recent establishment of the EU-US Energy Council; calls, in this context, on the Energy Council to exploit synergies for implementing the SET-Plan;
3.3.2010 B7-0149/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0011/2010 un B7‑0012/2010 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
3.3.2010 B7-0149/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0011/2010 and B7‑0012/2010
PE433.011v01-00 B7‑0149/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)
PE433.011v01-00 B7‑0149/2010 European Parliament resolution on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
– ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu ( 2008/2005(INI) ) Minētajā dienā pieņemtie teksti: P6_TA(2008)0354 .
– having regard to its resolution of 9 July 2008 on the European Strategic Energy Technology Plan ( 2008/2005(INI) ) Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0354 .
–– ņemot vērā 2010. gada 12. februāra jautājumu par ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns) (O 0015/2010 – B7 0011/2010, O 0016/2010 – B7 0012/2010),
–– having regard to the questions of 12 February 2010 on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan) ( O‑0015/2010 – B7‑0011/2010 , O‑0016/2010 – B7‑0012/2010 ),
F. tā kā SET ir gan mērķis, gan potenciāls padarīt ES par novatorisku tautsaimniecību, nākamās desmitgades laikā radot simtiem tūkstošus jaunu kvalificētu darba vietu un veicinot rūpniecības nozares strauju izaugsmi;
F. whereas the SET Plan has the objective, and the potential, of turning the EU into an innovative economy, thereby creating hundreds of thousands of new skilled jobs in the next decade and pushing forward a fast growing industrial sector,
3.3.2010 B7-0150/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0000/2010, uz ko sniedz mutisku atbildi,
3.3.2010 B7-0150/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2010
noslēdzot debates par paveikto darbu pēc Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes,
to wind up the debate on the follow-up of the informal European Council of 11 February 2010
par ES stratēģiju 2020. gadam
on EU 2020
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju 2020. gadam
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 European Parliament resolution on EU 2020
– ņemot vērā debates par ES stratēģiju 2020. gadam Padomes neoficiālajā sanāksmē 2010. gada 11. februārī,
– having regard to its debate on the Informal Council meeting concerning EU2020 on 11 February 2010,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gada 24. novembrī publicēto apspriežu dokumentu par ES stratēģiju 2020. gadam,
– having regard to the European Commission's EU2020 consultation document, which was published on 24 November 2009,
– ņemot vērā pirmo atbilžu pārskatu, ko Eiropas Komisija publicēja 2010. gada 2. februārī,
– having regard to the first overview of responses, which was published by the European Commission on 2 February 2010,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2010. gada 2. februārī publicēto Lisabonas stratēģijas novērtējuma dokumentu,
– having regard to the European Commission's Lisbon Strategy evaluation document, which was published on 2 February 2010,
– ņemot vērā 2010. gada 23. februāra jautājumu Komisijai par lauksaimniecību un jauno ES stratēģiju 2020. gadam ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
– having regard to the question of 23 February 2010 to the Commission on Agriculture and the future ‘EU 2020’ Strategy ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
A. tā kā Eiropas Komisijas novērtējuma dokumentā par Lisabonas stratēģiju teikts, ka nav izpildīti daži no Lisabonas stratēģijas galvenajiem mērķiem, tostarp par 70 % nodarbinātību un 3 % no IKP izdevumiem novirzīšanu pētniecībai un izstrādei;
A. whereas the European Commission's evaluation document on the Lisbon Strategy states that some of the key targets of the Lisbon Strategy including 70 per cent employment and 3 per cent of GDP spending on R&D were not met,
B. tā kā ir četras prioritāras reformu jomas, tostarp pētniecība un inovācija, ieguldījumi cilvēkos / darba tirgu modernizācija, uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšana, it īpaši attiecībā uz MVU, kā arī enerģētika un klimata pārmaiņas;
B. whereas there are four priority areas for reform, including research and innovation, investing in people/modernising labour markets, unlocking business potential, particularly of SMEs, and energy and climate change,
C. tā kā atzinīgi tiek vērtētas ar Lisabonas stratēģiju saistītās reformas, kuru mērķis ir samazināt uzņēmumu administratīvo slogu par vairāk nekā EUR 400 miljardiem;
C. whereas reforms in the context of the Lisbon Strategy to reduce administrative burdens on businesses worth more than EUR 400 billion are welcomed,
D. tā kā uzraudzība dalībvalstīs ir svarīga, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu;
D. whereas surveillance in Member States is important to ensure objectives are met,
E. tā kā uzņēmumiem ir ļoti svarīgi, lai Padome paātrinātu Kopienas patenta izveidi, kas palīdzētu sasniegt galvenos inovācijas mērķus;
E. whereas the need for the Council to speed up the establishment of a Community Patent in order to fulfil key innovation targets is crucial for businesses,
F. tā kā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Eiropas Komisijai būtu kopīgi jānodrošina šo mērķu sasniegšana;
F. whereas the European Parliament, European Council and European Commission should together ensure that the objectives are met,
G. tā kā ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sekmīgai sasniegšanai īpaši svarīgi ir skaidri un izmērāmi mērķi un metodes, tostarp atklātā koordinācijas metode, nevis vispārējie mērķi;
G. whereas clear and measurable objectives and methods, including the Open Method of Co-ordination, are crucial for success in achieving the goals of the EU2020 strategy, rather than general objectives,
H. tā kā būtu jāapspriež atjaunotajā Lisabonas stratēģijā iekļauto pārvaldības iespēju — tostarp integrēto pamatnostādņu, valstu reformu programmu, ieteikumu katrai konkrētai valstij, Kopienas Lisabonas programmas, Komisijas gada progresa ziņojuma un atklātās koordinācijas metodes — efektivitāte un koordinācija;
H. whereas the effectiveness and coordination of the options in relation to governance included in the renewed Lisbon strategy, including the Integrated Guidelines, National Reform Programmes, Country Specific Recommendations, the Community Lisbon Programme, the Commission's Annual Progress Report and the Open Method of Coordination, should be debated,