natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka pašreizējais ekonomikas modelis ir ļoti atkarīgs no naftas resursiem un ka šī atkarība var negatīvi ietekmēt, ne tikai cenas enerģijas deficīta gadījumos, bet arī, un galvenokārt, izraisīt konfliktus un politisku nestabilitāti dienvidu puslodes ražotājvalstīs, un tam ir ārkārtīgi nopietnas sociālas sekas;
Stresses that the current economic model is extremely closely geared to oil resources and that this dependency can have an adverse impact not merely in terms of pricing, as a result of energy commodity shortages, but also, and above all, in terms of conflict and political instability in southern-hemisphere producer countries, the social impact of which is extremely serious;
uzsver godīgas tirdzniecības nozīmību cīņā pret nabadzību lauku reģionos, un mudina Komisiju konkrētāk pildīt savus solījumus - sniegt ražotājiem, kas īsteno godīgu tirdzniecību, un viņu produkcijas izplatītājiem ES valstīs lielāku tehnisku atbalstu, kā arī atbalstu no budžeta līdzekļiem;
Underlines the importance of fair trade in working towards poverty eradication in rural areas and urges the Commission to carry-out concrete follow-up on pledges to give more technical and budgetary support for fair trade producers and their distributors in EU countries;
uzsver, ka attieksmei pret jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm Pasaules tirdzniecības organizācijā jābūt īpašai, ņemot vērā viņu relatīvi vājo pozīciju starptautiskās tirdzniecības sistēmā;
Emphasizes that developing and least-developed countries require continuing asymmetric treatment in the WTO to take account of their relatively weak position in the international trading system;
uzsver, ka globalizācijas sociālo aspektu dēļ ir nepieciešamas reformas PTO darbā; turklāt uzsver, ka PTO līgumi ir jāvērtē, ņemot vērā to ekonomisko, sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, un ka "nepieciešamības" pārbaude saistībā ar Tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai un citiem līgumiem, būtu jāizstāj ar "ilgtspējības" pārbaudi;
Stresses that the social dimension of globalisation argues for a reform of the WTO regime; stresses further that WTO agreements must be evaluated in the light of their economic, social and environmental impact, and that the 'necessity' tests in the Technical Barriers to Trade and other Agreements need to be replaced by 'sustainability' tests;
uzsver, ka ir jāizveido saturīga demokrātiskas kontroles sistēma attiecībā uz Pasaules tirdzniecības organizāciju, kas nozīmē vēlētu pārstāvju vai parlamentu īstenotu rūpīgu tiesību aktu pārbaudi;
Stresses that meaningful democratic control of the WTO must be established, which implies genuine legislative scrutiny by elected representatives or parliaments;
uzsver, ka sociālā progresa veicināšanai trešās pasaules valstīs ir nepieciešama Apvienoto Nāciju Organizācijas nostiprināšana; tādēļ rosina dalībvalstis atbalstīt ANO notiekošās reformas; uzsver, ka jauna un spēcīga ANO Ekonomikas un sociālā padome, ideālā variantā pārveidota par Cilvēces attīstības padomi ar pilnvarām koordinēt Starptautiskā valūtas fonda, Pasaules bankas, PTO un SDO darbu, tāpat arī ANO Attīstības programmu un ANO Vides programmu, ir nepieciešama, lai panāktu politikas saskaņošanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai, un kopumā nodrošinot, lai globalizācija kalpotu par līdzekli sociālā progresa veicināšanai;
Emphasises that, to underpin social progress in the third world, a strengthened United Nations is indispensable; therefore encourages the Member States to support the ongoing work on reform of the UN; stresses that a new and strengthened UN Economic and Social Council (ECOSOC) – ideally, reconstituted as a Council for Human Development with the power to coordinate the work of the IMF, the World Bank, the WTO, and the ILO, as well as the UN Development Programme (UNDP) and the UN Environment Programme (UNEP) – is necessary to secure the policy coherence needed to achieve the MDGs and, more generally, to ensure that globalisation functions as a lever for social progress;
piekrīt PKGSA, ka pakāpeniski jāpaplašina Parlamenta veiktā daudzpusējo sistēmu pārraudzība; atzinīgi vērtē parlamentārās grupas priekšlikumu par saskaņotību un konsekvenci starp globālajiem politikas virzieniem ekonomikas, sociālajā un vides jomā, kuriem būtu jāizveido integrēta lielāko starptautisko organizāciju pārraudzība; uzskata, ka šī ir iespēja Eiropas Parlamentam iesaistīties parlamentārajā grupā un dot savu ieguldījumu procesos, kas nodrošinātu to, lai no globalizācijas maksimālu labumu gūtu visas sociālās grupas;
Agrees with the WCSDG that parliamentary oversight of the multilateral system should be progressively expanded; welcomes the proposal for a Parliamentary Group concerned with coherence and consistency between global economic, social and environmental policies, which should develop integrated oversight of major international organisations; regards this as an opportunity for the European Parliament to become involved in the Parliamentary Group and to contribute to maximising the benefits of globalisation for all social groups;
piekrīt Komisijai, ka privātais sektors un privātās iniciatīvas, kopīgo interešu grupu veidošana un mobilizēšana un dažādu sociālo organizāciju (piemēram NVO) globāla rīcība, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, veicinot labu sociālo pārvaldību; atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu ESAO pamatnostādnēm starptautiskajiem uzņēmumiem, kuras sniedz pamatkritērijus atbildīgai komercdarbībai; atbalsta Komisijas priekšlikumu veicināt šo pamatnostādņu īstenošanu, atsaucoties uz tām divpusējos līgumos; piekrīt Komisijai, ka pamatnostādnes jāievieš stingrāk un konsekventāk; aicina Komisiju arī turpmāk veicināt informētību par labu praksi, kā arī esošajām iespējām un veidiem, tādiem kā ESAO Pamatnostādnes;
Agrees with the Commission that the private sector and private initiatives, the formation and mobilisation of joint interest groups and global measures by various social bodies (for example NGOs) can make an important contribution to promoting good social governance; welcomes the Commission's support for the OECD Guidelines for Multinational Enterprises which set benchmarks for responsible business conduct; supports the Commission's proposal to increase implementation of the Guidelines by building references into bilateral agreements; agrees with the Commission that implementation of the Guidelines must be more rigorous and consistent; calls on the Commission to continue to raise awareness of good practice, existing instruments and tools such as the OECD Guidelines;
uzskata, ka mazos un vidējos uzņēmumus nevar atstumt no aktīvas līdzdalības globālajā ekonomikā, un līdz ar to mudina Komisiju stimulēt šādu uzņēmumu sadarbības tīklu izveidi; kā arī aicina pielāgot Eiropas uzņēmumu un kooperatīvo sabiedrību statūtus, lai šāda veida uzņēmumi varētu būt pilnvērtīgi globalizētās ekonomikas dalībnieki;
Takes the view that small and medium-sized undertakings cannot be sidelined from active participation in the globalised economy and accordingly urges the Commission to provide incentives for the networking of such undertakings; calls in addition for European company and cooperative statutes to be adjusted to enable undertakings of this type to participate fully in the globalised economy;
atzīmē, ka PKGSA iesaka Starptautiskajai darba organizācijai sasaukt starptautisku ieinteresēto pušu forumu par korporatīvo sociālo atbildību (KSA); atzīmē, ka PKGSA atzīst sastopamo skeptisko attieksmi pret KSA shēmu praktisko ietekmi; iesaka Komisijai turpināt informēšanas pasākumus, lai veicinātu KSA pielietojumu uzņēmējdarbībā;
Notes that the WCSDG recommends that the ILO convene a global multistakeholder forum on Corporate Social Responsibility (CSR); notes that the WCSDG acknowledges that there is scepticism about the real impact of CSR schemes; suggests that the Commission undertake further awareness-raising activities to promote the business case for CSR;
uzskata, ka daudznacionālo uzņēmumu sociālajai un vides atbildībai jābūt skaidri izstrādātai un, ka ir jāpaplašina ES rīcība šajā jomā; uzskata, ka konkrēts izvērtējums paveiktajam saistībā ar Ieinteresēto pušu forumu par KSA ļoti kavējas un aicina Komisiju publicēt ziņojumu;
Considers that the social and environmental responsibilities of multinationals should be clearly established, and that EU action in this area should be stepped up; believes that concrete follow-up to the work of the Multi-Stakeholder Forum on CSR is long overdue and calls on the Commission to publish its communication;
atbalsta Komisijas centienus veicināt starptautisko sabiedrību izpratni par sociālo atbildību, kas pagaidām neko daudz nav devuši;
Supports the Commission's efforts to raise awareness among multinational companies of their social responsibility, which have as yet had limited effect;
aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par sociālo marķējumu, kas būtu balstīts uz tādiem kritērijiem kā cilvēktiesību un arodbiedrību tiesību ievērošana, darba vides stāvoklis, darbinieku apmācība un attīstība, vienlīdzīga attieksme, kā arī sociālo un ētisko aspektu respektēšana attiecībā uz darbiniekiem un apkārtējās kopienas iedzīvotājiem;
Invites the Commission to put forward a proposal on social labelling, based on criteria such as compliance with human and trades union rights, the working environment, training and development of employees, equal treatment and social and ethical consideration for employees and citizens in the surrounding community;
atzīmē, ka valstu migrācijas politikas virzieni ar vien vairāk ir izstrādāti tā, lai atbilstu vietējā darba tirgus vajadzībām; uzstāj, ka migrācijas politikai jāatbilst Starptautiskajai konvencijai par visu viesstrādnieku un viņu ģimeņu tiesību aizsardzību;
Notes that national migration policies are increasingly designed to meet the needs of domestic labour markets; insists that migration policies must be based on the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families;
uzsver nepieciešamību noteikt tādu migrācijas politiku, kuras pamatā būtu Starptautiskā konvencija par visu viesstrādnieku un viņu ģimeņu tiesību aizsardzību un kura atbilstu gan darba tirgus vajadzībām, gan arī nodrošinātu atbilstīgu viesstrādnieku un viņu ģimeņu tiesību aizsardzību;
Highlights the need to formulate migration policies based on that Convention, which on the one hand would take into account the needs of the labour market and, on the other, provide adequate protection for the rights of migrant workers and their families;
atzīmē, ka migrācija ir nozīmīgs, bet vienlaikus arī ļoti jutīgs jautājums diskusijās par globalizāciju, kuru atrisināt var tikai tad, ja dalībvalstis vienojas par kopīgu atzīšanas un integrācijas procedūru;
Notes that migration is an important but also a sensitive topic in the debate on globalisation, which can only be resolved once the Member States have agreed on a common recognition and integration procedure;
uzsver, ka ir jānodrošina, lai cilvēki būtu labāk informēti gan par globalizācijas priekšrocībām, gan problēmām, un šajā sakarā īpaši izceļ izglītības iestāžu un plašsaziņas līdzekļu nozīmi;
Highlights the need to ensure that people are better informed about both the benefits and the challenges of globalisation and stresses the importance of educational institutions and the media in this regard;
mudina Padomi un Komisiju ieguldīt nepieciešamos resursus un līdzekļus minētā procesa veicināšanā;
Urges the Council and Commission to put the necessary resources and investments into promoting the above processes;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and accession and candidate countries.
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par aviopārvadātāja identifikācijas informāciju aviotransporta pasažieriem un par drošības informācijas sniegšanu dalībvalstīm ( KOM(2005)0048 – C6-0046/2005 – 2005/0008(COD) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the information of air transport passengers on the identity of the operating carrier and on communication of safety information by Member States ( COM(2005)0048 – C6-0046/2005 – 2005/0008(COD) )
(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)
(Codecision procedure, first reading)
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2005)0048 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0048 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0046/2005 ),
having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0046/2005 ),
ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6-0310/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0310/2005 ),
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu Atzinums iesniegts 2005. gada 28. septembrī (OV vēl nav publicēts).
Having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee Opinion of 28 September 2005 (not yet published in the Official Journal)
rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru Eiropas Parlamenta 2005. gada 16. novembra nostāja.
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty Opinion of the European Parliament of 16 November 2005 (not yet published in the Official Journal) and Council decision of ……… .
Kopienas rīcībai gaisa transporta jomā vajadzētu būt vērstai galvenokārt uz to, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni un aizsargātu pasažierus pret drošības riskiem.
Action by the Community in the field of air transport should aim, as a priority, at ensuring a high level of protection for passengers from safety risks.
Turklāt būtu jāņem vērā vispārējās patērētāju aizsardzības prasības.
Moreover, full account should be taken of the requirements of consumer protection in general.
Lai nodrošinātu maksimālu pārredzamību, pasažieri būtu jāiepazīstina ar to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuri neatbilst attiecīgajiem drošības kritērijiem.
A Community list of air carriers that do not meet relevant safety requirements should be brought to the notice of passengers so as to ensure the utmost transparency.
Šim Kopienas sarakstam būtu jābalstās uz kopējiem kritērijiem, ko izstrādā Kopienas līmenī.
This Community list should be based on common criteria drawn up at Community level.
Uz šajā Kopienas sarakstā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem būtu jāattiecas darbības aizliegumam.
Air carriers included in the Community list should be subject to an operating ban.
Kopienas sarakstā iekļautie darbības aizliegumi būtu jāpiemēro to dalībvalstu teritorijā, uz kurām attiecas Līgums.
The operating bans included in the Community list should apply throughout the territory of the Member States to which the Treaty applies.
Gaisa pārvadātāji, kam nav tiesību veikt pārvadājumus vienā vai vairākās dalībvalstīs, tomēr var apkalpot Kopienas teritoriju, ja to gaisa kuģus ar vai bez apkalpes fraktē sabiedrības, kam ir šādas tiesības.
Air carriers that do not enjoy traffic rights in one or more of the Member States may nonetheless fly to and from the Community when their aircraft, with or without crew, are leased by companies that do enjoy such rights.
Būtu jāparedz noteikumi, lai Kopienas sarakstā iekļautais darbības aizliegums vienlīdz attiektos uz visiem šādiem gaisa pārvadātājiem, jo pretējā gadījumā šie gaisa pārvadātāji varētu darboties Kopienā, neatbilstot attiecīgajiem drošības standartiem.
Provision should be made for an operating ban included in the Community list to apply equally to such air carriers, since these air carriers could otherwise operate in the Community while not complying with the relevant safety standards.
Gaisa pārvadātājiem, uz kuriem attiecas darbības aizliegums, varētu ļaut īstenot satiksmes tiesības, ja tie nomā tāda gaisa pārvadātāja gaisa kuģi kopā ar tā apkalpi, uz kuru neattiecas darbības aizliegums un ja tiek ievēroti attiecīgie drošības standarti.
An air carrier which is subject to an operating ban could be permitted to exercise traffic rights by using wet-leased aircraft of an air carrier which is not subject to an operating ban, provided that the relevant safety standards are complied with.
Lai gaisa transporta pasažieriem būtu iespējams saņemt adekvātu un aktuālu drošības informāciju un lai nodrošinātu, ka tos gaisa pārvadātājus, kas ir novērsuši trūkumus drošības jomā, svītro no saraksta tik ātri, cik vien iespējams, Kopienas saraksta atjaunināšanas procedūrai vajadzētu būt tādai, kas ļauj ātri pieņemt lēmumus.
The procedure for updating the Community list should allow for decisions to be taken swiftly, in order to provide adequate and up-to-date safety information to air passengers and to guarantee that air carriers that have remedied safety deficiencies are taken off the list as soon as possible.
Tajā pašā laikā, nosakot procedūras, būtu jāņem vērā gaisa pārvadātāja tiesības uz aizstāvību un tām nebūtu jāskar starptautiskus nolīgumus un konvencijas, kuras ir parakstījušas Kopienas dalībvalstis, sevišķi 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju.
At the same time, the procedures should respect the air carrier's rights of defence and should be without prejudice to international agreements and conventions to which the Member States or the Community are parties, in particular the 1944 Chicago Convention on International Civil Aviation.
Komisijai, pieņemot ar procedūru saistītos īstenošanas pasākumus, būtu jāņem vērā šīs prasības.
The implementing measures on matters of procedure, to be adopted by the Commission, should notably cater for these requirements.
Ja gaisa pārvadātājam piemēro darbības aizliegumu, būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai palīdzētu šim gaisa pārvadātājam novērst trūkumus, kuru dēļ uz to attiecas šis aizliegums.
When an operating ban has been imposed on an air carrier, appropriate action should be taken with a view to assisting that air carrier in remedying the deficiencies that gave rise to that ban.
Izņēmuma gadījumos dalībvalstīm būtu jāļauj veikt vienpusējus pasākumus.
In exceptional cases, Member States should be allowed to take unilateral measures.
Steidzamos gadījumos, kad radusies neparedzēta drošības problēma, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nekavējoties noteikt darbības aizliegumu, kas ir spēkā to teritorijā.
In cases of urgency and when confronted with an unforeseen safety problem, Member States should have the possibility to impose immediately an operating ban in respect of their own territory.
Turklāt, ja Komisija ir nolēmusi neiekļaut gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot vai saglabāt darbības aizliegumu tādas drošības problēmas dēļ, kas nepastāv citās dalībvalstīs.
Moreover, where the Commission has decided not to include an air carrier in the Community list, Member States should also be able to impose or maintain an operating ban in view of a safety problem which does not exist in the other Member States.
Dalībvalstīm šīs iespējas būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos, ņemot vērā Kopienas intereses un tā, lai tiktu nodrošināta vienāda pieeja attiecībā uz aviācijas drošību.
Member States should make restrictive application of these possibilities, taking account of the Community interest and with a view to presenting a common approach in respect of aviation safety.
Būtu jārīkojas, neskarot 8. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp.
This should be without prejudice to Article 8 of Council Regulation (EEC) No 3922/91of 16 December 1991 on the harmonization of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation OJ L 373, 31.12.1991, p.
un 10. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002
and to Article 10 of Regulation (EC) No 1592/2002 of the European Parliament and of the Council of 15 July 2002 on common rules in the field of civil aviation and establishing a European Aviation Safety Agency OJ
(2002. gada 15. jūlijs)
L 240, 07.09.2002, p.
Informācija par gaisa pārvadātāju drošību ir jāpublicē efektīvā veidā, piemēram, izmantojot internetu.
Information on the safety of air carriers should be published in an effective manner, such as through use of the Internet.
Lai konkurence gaisa transporta jomā sniegtu vislielāko iespējamo labumu gan uzņēmējsabiedrībām, gan pasažieriem, ir būtiski nodrošināt, lai patērētāji saņemtu nepieciešamo informāciju, kas ļautu viņiem veikt apzinātu izvēli.
In order for the competitive framework in air transport to yield the greatest possible benefits for companies and passengers, it is important that consumers receive the necessary information to be able to make informed choices.
Gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju, kas faktiski veic lidojumu, identitātes dati ir būtiska informācija.
The identity of the air carrier or carriers actually operating the flight is an essential piece of information.
Tomēr patērētāji, kas slēdz līgumu par pārvadājumu, kurā var ietilpt gan lidojums turp, gan lidojums atpakaļ, ne vienmēr ir informēti par to, kurš gaisa pārvadātājs vai gaisa pārvadātāji faktiski veiks attiecīgo lidojumu vai lidojumus.
However, consumers concluding a contract of carriage, which could comprise both an outward and a return flight, are not always informed about the identity of the air carrier or carriers actually operating the flight or flights concerned.
nosaka, kāda informācija jāsniedz patērētājiem, tomēr šajā informācijā neietilpst informācija par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti.
requires certain information to be made available to consumers, but that information does not include the identity of the operating air carrier.
Padomes Regula (EEK) Nr. 2299/89 (1989. gada 24. jūlijs) par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (DRS) OV L 220, 29.7.1989., 1. lpp.
Council Regulation (EEC) No 2299/89 of 24 July 1989 on a code of conduct for computer reservation systems (CRS) OJ L 220, 29.7.1989, p.
Tomēr pat attiecībā uz nozīmētu gaisa transportu pastāv tāda pieņemtā prakse kā, piemēram, gaisa kuģa iznomāšana kopā ar tā apkalpes komandu citam gaisa pārvadātājam, kodu koplietošana ārpus DRS, gadījumos, kad gaisa pārvadātājs, kas pārdevis lidojumu savā vārdā, patiesībā lidojumu nenodrošina, un pašreiz pasažieriem nav juridisku tiesību saņemt informāciju par to, kāds gaisa pārvadātājs konkrēti sniegs pakalpojumu.
Nevertheless, even in scheduled air transport, industry practices exist, such as wet leasing, or code-sharing if booked without a CRS, where the air carrier which has sold the flight under its name does not actually operate it and where there is currently no legal right for the passenger to be informed of the identity of the air carrier actually performing the service.
Šāda prakse nodrošina elastīgumu un ļauj sniegt pasažieriem labākus pakalpojumus.
These practices increase flexibility and allow a better provision of services to passengers.
Turklāt ne vienmēr iespējams izvairīties no izmaiņām, kas notiek pēdējā brīdī jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ un arī gaisa transporta drošības apsvērumu dēļ.
Moreover, a certain number of last minute changes, in particular for technical reasons, is unavoidable and contributes to the safety of air transport.
Taču, šis elastīgums būtu jālīdzsvaro ar pārbaudēm, lai pārliecinātos, vai uzņēmumi, kas faktiski veic lidojumus, atbilst drošības prasībām, un ar pārredzamību pasažieriem, lai nodrošinātu viņu tiesības izdarīt apzinātu izvēli.
This flexibility should, however, be balanced by verification that the companies actually operating the flights meet safety requirements and by transparency for consumers in order to guarantee them the right of making an informed choice.