natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām ‐ iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( COM(2009)0147 ) un Komisijas dienestu darba dokumentus “Adaptācija klimata pārmaiņām ‐ Eiropas lauksaimniecības un lauku apvidu uzdevums” ( SEC(2009)0417 ) un “Eiropas lauksaimniecības nozīme klimata pārmaiņu samazināšanā” ( SEC(2009)1093 ),
having regard to the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ), as well as to the staff working documents entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ) and ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
ņemot vērā darba dokumentu par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada AGRI_DT (2010) 439305
having regard to the Working Document on the future of the Common Agricultural Policy after 2013 AGRI_DT (2010)439305.
ņemot vērā 2007. gada 29. marta rezolūciju par jauno dalībvalstu integrāciju kopējā lauksaimniecības politikā Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0101 .
having regard to its resolution of 29 March 2007 on the integration of the new Member States into the CAP Texts adopted, P6_TA(2007)0101 .
ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0131 .
having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change Texts adopted, P7_TA(2010)0131 .
ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku ‐ kāda ir pareizā stratēģija?
having regard to its resolution of 25 March 2010 on agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0088 .
Texts adopted, P7_TA(2010)0088 .
ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0204/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0204/2010 ),
tā kā ES joprojām jāgarantē nodrošinātība ar pārtiku saviem iedzīvotājiem un jāpalīdz nodrošinātību ar pārtiku īstenot globālā mērogā, vienlaikus labāk un saskanīgāk sadarbojoties ar pārējo pasauli, jo īpaši jaunattīstības valstīm, lai lauksaimniecības nozarei tajās palīdzētu ilgtermiņā attīstīties ilgtspējīgā veidā, tam iespējami vairāk izmantojot vietējo zinātību; tā kā, saskaroties ar pašreizējo situāciju, kad badacietēju skaits pasaulē pārsniedz 1 miljardu un Eiropas Savienībā pašlaik vairāk nekā 40 miljoni nabadzīgo iedzīvotāju nesaņem pārtiku pietiekamā daudzumā, būtu jāizmanto zinātnes sasniegumi, ja tie piedāvā attiecīgus risinājumus, kas, jo īpaši ar efektīvāku resursu izmantošanu, mazinātu badu pasaulē;
whereas the EU must continue to ensure food security for its citizens and participate in global food supply, while cooperating in a better and more coherent manner with the rest of the world, especially with the developing countries in order to help the long-term development of their agricultural sectors in a sustainable way that maximises local know-how; whereas in the current situation where the global number of hungry people exceeds 1 billion and in the European Union there are over 40 million poor people who do not have enough to eat, scientific developments should be used if they can provide appropriate solutions to alleviating world hunger, notably through better resource efficiency,
tā kā pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem pasaulē gaidāma pārtikas pieprasījuma dubultošanās un iedzīvotāju skaita pieaugums no 7 miljardiem patlaban līdz 9 miljardiem 2050. gadā un pasaulē attiecīgi būs jāpalielina pārtikas ražošana, vienlaikus saskaroties ar dabas resursu noslogotību, kas nozīmē to, ka pasaulei būs jāražo vairāk pārtikas, izmantojot mazāk ūdens, zemes, energoresursu, kā arī mazāk mēslošanas līdzekļu un pesticīdu;
whereas global food demand is expected to double and world population is predicted to grow from 7 billion today to 9 billion by 2050 according to the FAO, and global food production will need to increase accordingly against a background of pressure on natural resources, meaning that the world will need to produce more food whilst using less water, less land, less energy, fewer fertilisers and fewer pesticides,
tā kā KLP mērķi, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk ‐'LESD“) 39. pantā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību un panākt, ka pie patērētājiem nonāk pārtika par samērīgām cenām; tā kā šobrīd KLP ir lielā mērā izpildījusi savus mērķus un ir devusi ieguldījumu centienos sekmēt ES integrāciju, Eiropas teritoriālo kohēziju un vienotā tirgus darbību; tā kā tā tomēr ir tikai daļēji sekmējusi pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem un ar tās palīdzību vēl nav sasniegta lauksaimniecības tirgus stabilizācija, jo tirgū ir radusies stipra tirgus nestabilitāte, kas tādējādi apdraud nodrošinātību ar pārtiku; tā kā joprojām jāpieliek pūles KLP turpmāko mērķu sasniegšanai, vienlaikus saglabājot vidi un darbvietas lauku iedzīvotājiem;
whereas the objectives of the CAP, as listed in Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFUE), aim at increasing agricultural productivity, ensuring a fair standard of living for the agricultural community, stabilising markets, guaranteeing availability of supplies, and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices; whereas, to date, the CAP has met its goals to a large extent, and has participated in the efforts to foster EU integration, territorial cohesion in Europe and the functioning of the single market; it has, however, only partially contributed to a fair standard of living for the agricultural community, and has not yet achieved agricultural market stabilisation, as markets have become extremely volatile, putting food security at risk; whereas further efforts are needed if the CAP is to fulfil its goals while preserving the environment and rural employment,
tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība joprojām ir svarīgas ekonomikas nozares un nodrošina arī būtiskas sabiedriskās preces, uzturot dabas resursus un kultūrainavas, kas ir svarīgs nosacījums visai cilvēku darbībai laukos; tā kā šīs nozares jau dod lielāko ieguldījumu Eiropas klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz mērķiem ražot atjaunojamo enerģiju no lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtas biomasas, tā kā šim ieguldījumam jāaug arī turpmāk un tā kā šie bioenerģijas avoti arī palīdz mazināt ES energoatkarību un (saistībā ar enerģijas cenu pieaugumu) radīt jaunas darbvietas un vairot ienākumus nozarē;
whereas agriculture and forestry remain important sectors of the economy and at the same time provide essential public goods by maintaining natural resources and cultural landscapes, a precondition for all human activities in rural areas, whereas these sectors are already making the largest contribution in the EU to the achievement of the European climate and energy targets, particularly the targets for renewable energies from agriculture- and forestry-derived biomass, whereas this contribution must continue to grow in the future, and whereas these bio-energy sources also help to reduce the EU's energy dependency and, in the context of increasing energy prices, to create new jobs and improve incomes in the sector,
tā kā ES iedzīvotāji gūst ievērojamu labumu no KLP, kas izpaužas kā drošu augstas kvalitātes pārtikas produktu pieejamība un piedāvājums par pieņemamām cenām, pārtikas nekaitīgums, vides aizsardzība, darbvietu veidošana un pasākumi klimata pārmaiņu novēršanai;
whereas EU citizens receive significant benefits from the CAP in terms of availability and choice of safe, high-quality food at reasonable prices, food security, protection of the environment, creation of employment and measures for combating climate change,
tā kā patlaban lauksaimniecības, mežsaimniecības un zvejniecības nozarēs tieši nodarbināti ir 13,6 miljoni cilvēku, turklāt 5 miljoni strādā lauksaimniecības pārtikas nozarē, un ES šajā nozarē ir pasaulē lielākais pārtikas un dzērienu ražotājs; tā kā šajās nozarēs strādā 8,6 % no kopējā nodarbināto skaita ES un tās saražo 4 % no ES IKP;
whereas there are currently 13.6 million people employed directly in the agricultural, forestry and fishery sectors, with an additional 5 million people working in the agri-food industry, where the EU is the world's largest producer of food and beverages; whereas this represents 8.6% of total EU employment and accounts for 4% of the EU's GDP,
tā kā pēdējo ES paplašināšanās kārtu rezultātā (2004. un 2007. gadā) kopējo lauksaimniecības darbaspēku papildinājuši 7 miljoni lauksaimnieku un lauksaimniecības zemes platība palielinājusies par 40 %; tā kā pēdējo 10 gadu laikā ienākumi uz vienu lauksaimniecībā nodarbināto personu ES-27 ir samazinājušies par 12,2 %, pakāpeniski sarūkot līdz 1995. gada līmenim; tā kā ES 27 dalībvalstīs vidējie ienākumi lauksaimniecībā nesasniedz 50 % no vidējiem ienākumiem pārējā tautsaimniecībā, savukārt ražošanas izmaksas par tādām precēm kā mēslošanas līdzekļi, elektrība un degviela sasniegušas augstāko līmeni pēdējo 15 gadu laikā, tādējādi stipri apgrūtinot turpmāko lauksaimniecisko ražošanu ES;
whereas as a result of the last EU enlargements (2004 and 2007), an additional 7 million farmers were added to the total agricultural labour force and the area of agricultural land increased by 40%; whereas real agricultural per capita income has fallen by 12.2% in the EU-27 for the past 10 years, gradually falling back to 1995 levels, whereas the average agricultural income in the EU-27 is less than 50% of the average income in the rest of the economy, while production costs for commodities such as fertilisers, electricity and fuel are at their highest level in the last 15 years, making the continuation of agricultural production in the EU very difficult,
tā kā lauksaimniecības nozares nākotne varētu būt apdraudēta, ja lauksaimnieku skaits turpinās samazināties, jo 7 % lauksaimnieku Eiropā ir vecumā līdz 35 gadiem, turpretī 4,5 miljoni ir vecāki par 65 gadiem un līdz 2020. gadam būs pārtraukuši savu darbību;
whereas, since 7% of farmers in Europe are under 35 years old, while four and a half million farmers who are over 65 years old will have stopped working by 2020, the future of the agricultural sector may be at risk if the number of farmers continues to decline,
tā kā lauksaimniecības zemes ir lielākās zemes platības ES, aizņemot 47 % no visas Eiropas Savienības teritorijas; tā kā visā ES ir 13,7 miljoni lauku saimniecību, kas saražo produkciju vairāk nekā 337 miljardu vērtībā; tā kā 15 % ES lauksaimniecības zemes (apmēram 26 miljoni hektāru) atrodas kalnainos apgabalos un tā kā šajos reģionos lauksaimniecību apgrūtina nelabvēlīgi dabas apstākļi;
whereas agriculture provides the main land cover in the EU, occupying 47% of the entire territory of the European Union; whereas across the EU there are 13.7 million agricultural holdings, generating over EUR 337 billion in production, whereas 15% of agricultural land in the EU (some 26 million hectares) is in mountainous areas, and whereas the natural handicaps in those areas make farming difficult;
tā kā šīs nozares pārstrukturēšanas rezultātā vidējās lauku saimniecības fiziskais lielums gan ir audzis, tomēr ar vidējo lauku saimniecības platību 12,6 hektāri ES joprojām pārsvarā ir mazas saimniecības; tā kā izšķirīga problēma joprojām ir pašnodrošinājuma saimniecības, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, kur apmēram puse no kopējā darbaspēka ir nodarbināti pašnodrošinājuma saimniecībās, un tā kā nerūpniecības sabiedrisko preču piegādē īpaša nozīme ir mazajām lauku saimniecībām un lauksaimniekiem, kuri nodrošina to darbību;
whereas the average physical size of agricultural holdings has increased as a result of the restructuring of the sector, but small farms still remain predominant in the EU, with an average farm size of 12.6 hectares; whereas subsistence farms remain a critical challenge, especially in new Member States, where subsistence farming accounts for half of the total labour force, and whereas small farms and the farmers who run them are particularly important in the delivery of non-production public goods,
tā kā smagu negatīvu ietekmi uz lauksaimniecību atstājusi ekonomikas krīze, no 2008. gada līdz 2009. gadam saimniecību ienākumiem sarūkot par 12,2 % un pagājušajā gadā palielinoties bezdarbam lauku apvidos; tā kā tiešā ekonomikas krīzes ietekmē patēriņš Eiropā no 2008. līdz 2009. gadam vidēji samazinājās par 10,55 %, dažās dalībvalstīs sarūkot pat vairāk par 20 %; tā kā citas ekonomikas krīzes sekas bijušas nepietiekama kredītu pieejamība zemniekiem un publisko finanšu grūtības dalībvalstīs, kas vājinājušas to līdzfinansēšanas iespējas;
whereas the economic crisis has had a serious negative effect on agriculture, with farm income decreasing by 12.2% on average between 2008 and 2009 and unemployment in rural areas increasing in the last year; whereas as a direct effect of the economic crisis, consumption in Europe decreased on average by 10.55% between 2008 and 2009, and in some Member States this reduction exceeded 20%; whereas other effects of the economic crisis have been a lack of access to credit for farmers and a strain on the public finances of the Member States, weakening their ability to provide co-financing,
tā kā cenu nestabilitāte lauksaimniecības tirgū ir vērojama pastāvīgi, tomēr nesen vairāku faktoru (cita starpā ekstrēmu laikapstākļu, energoresursu cenu, spekulāciju un pieprasījuma izmaiņu) mijiedarbības dēļ tā ir krasi augusi un saskaņā ar ESAO un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas prognozēm ir gaidāms, ka tā joprojām palielināsies, radot izteiktus lauksaimniecības preču cenu kāpumus un kritumus Eiropas tirgos; tā kā no 2006. gada līdz 2008. gadam vairāku preču cenas krietni pieauga, dažkārt pat par 180 % (piemēram, graudiem); tā kā 2009. gadā cenu sabrukuma dēļ piena produktu cenas kritās vidēji par 40 %; tā kā skartas ir arī citu produktu, piemēram, graudaugu, augļu un dārzeņu, olīveļļas utt. cenas un izteiktās cenu svārstības ir kaitīgi ietekmējušas ražotājus un nav vienmēr bijušas par labu patērētājiem;
whereas price volatility in agricultural markets is a permanent feature, but has recently increased dramatically owing to a combination of factors – including extreme weather conditions, energy prices, speculation and demand changes – and is expected to increase further, as predicted by both the OECD and the FAO, leading to extreme booms and busts in agricultural commodity prices on European markets, whereas between 2006 and 2008, the prices of several commodities rose considerably, some by as much as 180%, as was the case for grains; whereas dairy prices collapsed in 2009, falling on average by 40%, and whereas other products such as cereals, fruit and vegetables, olive oil have also been affected, and extreme fluctuations in prices have had detrimental consequences for producers and have not always benefited consumers,
tā kā lauksaimniecības vides rādītāji liecina, ka lauksaimniecības nozarē ir lielas iespējas (jo īpaši ar oglekļa piesaisti, siltumnīcefekta gāzu neto emisiju tiešu samazināšanu un atjaunojamās enerģijas ražošanu, kas rada reālus emisiju ietaupījumus) atbalstīt centienus mazināt klimata pārmaiņu sekas; tā kā ilgtspējīgi īstenota lauksaimnieciskā darbība ir vajadzīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ūdenssaimniecībai un augsnes erozijas apkarošanai un tai var būt liela nozīme klimata pārmaiņu ierobežošanā;
whereas agri-environmental indicators show an important potential for the agricultural sector in the effort to mitigate the effects of climate change, particularly with regard to carbon sequestration, direct reductions in net greenhouse gas emissions and the production of renewable energy, which secure genuine emission savings; whereas sustainably practised agricultural activity is essential for the preservation of biodiversity, water management and combating soil erosion and can be a key factor in addressing climate change,
tā kā lauksaimnieciskas darbības (arī mājlopu audzēšanas) radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas 27 ES dalībvalstīs no 1990. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 20 %; tā kā šo lauksaimniecībā ģenerēto emisiju īpatsvars sarucis no 11 % 1990. gadā līdz 9,3 % 2007. gadā, cita starpā efektīvākas mēslojuma un šķidrā mēslojuma izmantošanas, neseno KLP strukturālo reformu un lauksaimniecības un vides iniciatīvu pakāpeniskas ieviešanas rezultātā;
whereas greenhouse gas emissions caused by agricultural activity (including rearing of livestock) decreased by 20% between 1990 and 2007 in the 27 Member States; whereas the proportion of these emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of more effective use of fertilisers and liquid manure, the recent structural reforms of the CAP and the gradual implementation of agricultural and environmental initiatives,
tā kā ES joprojām ir pasaulē vadošais lauksaimniecības preču eksportētājs (ar aptuveni 17 % no pasaules tirdzniecības kopapjoma); tā kā pēdējos 10 gados ES nozīmīgu tirgus daļu ir zaudējusi (2000. gadā ES daļa pasaules tirdzniecībā bija aptuveni 19 %); tā kā ES eksportē galvenokārt produktus ar augstu pievienoto vērtību un pārstrādes produktus (67 % no tās lauksaimniecības eksporta);
whereas the EU remains the world's leading exporter of agricultural goods (roughly 17% of total global trade); whereas the EU has lost a significant market share in the last 10 years (in 2000 the EU contributed about 19% of world trade); whereas the EU exports mainly high added-value and processed products (67% of all its agricultural exports),
tā kā augsti kvalitatīvi produkti ir svarīgi Eiropas Savienības eksporta un ražošanas potenciālam un ES starptautiskajā tirdzniecībā tie veido ļoti lielu daļu; tā kā ES eksportē produktus ar augstu reputāciju un būtisku ekonomisko vērtību un produkcijas un pārtikas produktu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, un pārtikas produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi neto vērtība ir EUR 14 miljardi gadā (nerēķinot vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus, kam ES eksportā arī ir nozīmīga daļa); tā kā, lai patērētāju vēlmju apmierināšanai turpinātu attīstīt augsti kvalitatīvu ražošanu, šo nozaru konkurētspēja jānodrošina, ņemot vērā to īpašās vajadzības, tostarp attiecībās ar trešo valstu tirdzniecības partneriem efektīvāk aizsargājot ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un cilmes vietu nosaukumu marķējumu;
whereas high-quality products are essential to the production and export potential of the European Union and represent a very large share of its international trade, whereas the EU is exporting high-profile products with considerable economic value, and in the case of products with protected origin and geographical indications the net value of these products and foodstuffs is EUR 14 billion a year (excluding wines and spirits, which also account for a significant share of EU exports), whereas, in order to continue developing high-quality production to meet consumers' expectations, account should be taken of the specific needs of these sectors to ensure their competitiveness, including the need for more effective protection of EU geographical indications and protected origin labels by third-country trading partners,
tā kā aplēses par atbalstu ražotājiem liecina, ka kopš 2000. gada kopējais atbalsts lauku saimniecībām ES pakāpeniski samazinājies un tagad atbalsta līmenis uz vienu iedzīvotāju ir salīdzināms ar līmeni galvenajās ES tirdzniecības partnervalstīs, kamēr citās tirdzniecības partnervalstīs pēdējos gados tiek saglabātas un palielinātas tirdzniecību traucējošas subsīdijas;
whereas producer support estimates (PSEs) show that total farm support in the EU has been gradually decreasing since 2000 and is now comparable on a per capita basis with the level of support in the EU's major trading partners, while other trading partners have maintained and increased trade-distorting subsidies over the last few years,
tā kā pašreizējais sadalījums un atbalsta līmenis dalībvalstīm un lauksaimniekiem pamatojas uz šo sadalījumu un atbalsta līmeni pagātnē, kad tas bija saistīts ar ražošanas veidu un apjomu un tajā bija paredzētas kompensācijas gadījumiem, ja ievērojamas garantēto cenu krišanās gadījumā samazinātos lauksaimnieku ieņēmumi; tā kā šī sadales metode rada saprotamu netaisnības sajūtu dažiem ES lauksaimniekiem, turklāt šādas metodes saglabāšana nav savienojama ar KLP nākotnes mērķiem;
whereas the current distribution and level of support to Member States and farmers results from the distribution and level of that support in the past, when it was coupled with the type and scale of production and represented compensation for the fall in farmers' incomes resulting from the substantial drop in guaranteed prices; whereas that method of distribution gives rise to an understandable sense of injustice on the part of some EU farmers, and maintaining it is, moreover, inconsistent with the future goals of the CAP,
tā kā no 2007. gada ar brīvprātīgās modulācijas mehānismu palīdzību ir izdevies pārdalīt finanšu palīdzību starp tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību, taču nav uzlabota lauksaimniecībai piešķirto finanšu līdzekļu pārredzamība, saprotamība un vienkāršība;
whereas, since 2007, voluntary modulation mechanisms have allowed the redeployment of financial aid between direct payments and rural development, without however improving the transparency, legitimacy and simplification of the financial resources allocated to agriculture,
tā kā KLP izdevumu daļa ES budžetā ir pakāpeniski samazinājusies no gandrīz 75 % 1985. gadā līdz prognozētiem 39,3 % 2013. gadā; tā kā tā ir mazāka par 0,45 % no ES IKP; tā kā budžeta izdevumi tirgus pasākumiem ir sarukuši vēl vairāk ‐ no 74 % visu KLP izdevumu 1992. gadā līdz mazāk nekā 10 % patlaban; tā kā KLP izdevumi ilgu laiku tikuši pārorientēti no tirgus atbalstīšanas un eksporta subsīdijām uz atsaistītajiem maksājumiem un lauku attīstību;
whereas the share of CAP expenditure in the EU budget has steadily decreased from nearly 75% in 1985 to a projected 39.3% in 2013; whereas this represents less than 0.45% of the EU's GDP; whereas the decline in budgetary expenditure on market measures is even more significant – from 74% of all CAP expenditure in 1992 to less than 10% at present; whereas CAP expenditure has constantly moved away from market support and export subsidies to decoupled payments and rural development,
tā kā šīs reformas ir būtiski mainījušas lauku saimniecību atbalsta instrumentus, vienlaicīgi saglabājot KLP trīs pamatprincipus, proti:
whereas these reforms have substantially altered farm support instruments, while maintaining the CAP's three founding principles, namely:
vienots tirgus;
a unified market,
priekšroka Kopienas precēm;
Community preference,
finansiāla solidaritāte;
financial solidarity,
tā kā ir svarīgi saglabāt ES KLP piešķirto budžetu vismaz līdzšinējā līmenī, jo pēc 2013. gada KLP būs jāsaskaras ar daudzām problēmām un jāīsteno plašāki mērķi;
whereas, since the CAP will have to confront many challenges and pursue broader objectives after 2013, it is essential that the budget the EU allocates to the CAP is at least maintained at current levels;
tā kā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību daudzgadu finanšu shēma (DFS) ir juridiski saistošs akts un gada budžetam jābūt ar to saskaņā;
whereas the Treaty on the functioning of the European Union renders the multiannual financial framework (MFF) a legally binding act with which the annual budget has to comply,
tā kā tiešā atbalsta maksājumu izdevumi veido tikai 0,38 % no Eiropas Savienības IKP (2008. gada dati); tā kā ar lauku attīstības politiku saistītie izdevumi veido 0,11 % no Eiropas Savienības IKP;
whereas expenditure in the form of direct aid accounts for 0.38% of EU GDP (2008 figure), whereas expenditure linked to the rural development policy accounts for 0.11% of EU GDP,