natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iesaka ieviest vienkāršojumus, lai uzlabotu dažādu Eiropas Savienībā pieejamo instrumentu koordināciju; iesaka samazināt ziņojumu un programmu skaitu gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī, lai panāktu lielāku dalībvalstu iesaisti; aicina Komisiju palielināt tās centienus, pilnveidojot iekšējo tirgu tajās nozarēs, kurās vēl joprojām ir vērojamas tirdzniecību aizsargājoši šķēršļi un ierobežojumi; aicina Komisiju nemazināt pūles, lai nodrošinātu godīgu konkurenci visās nozarēs;
Recommends a simplification and improvement in the coordination of the various instruments available to the European Union; recommends a reduction in the number of reports and programmes both at Community and at national level, with the aim of securing greater commitment by Member States; asks the Commission to step up its efforts to complete the internal market in sectors where there are still protectionist barriers and trade restrictions; also asks the Commission not to slacken its endeavours to secure fair competition in all sectors;
ir satraukts par augsto bezdarba līmeni un par nodarbinātības palielināšanas nelielajām perspektīvām gan eirozonā, gan visā Eiropas Savienībā; aicina īpašas pūles pielikt, lai visiem, kas ir bezdarbnieki vairāk nekā sešus mēnešus, nodrošinātu konsultācijas un pārkvalificēšanās iespējas; uzsver, ka maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir galvenā loma darba vietu veidošanā un ir satraukts par lielo MVU bankrotu skaitu 2004. gadā, vienlaicīgi izsakot nožēlu par to, ka MVU pretēji lielajiem uzņēmumiem neizdodas izmantot jau vairākus gadus eksistējošos izdevīgos finansiālos nosacījumus;
Is alarmed at the persistence of high unemployment and the poor prospects for increasing employment, both in the eurozone and in the Union as a whole; urges that a special effort be made to provide advice and retraining for all those unemployed for more than six months; insists that small and medium-sized undertakings (SMEs) have a key role to play in job creation and is alarmed at the high number of SME bankruptcies in 2004, while at the same time deploring the fact that, unlike larger enterprises, SMEs are not in a position to take full advantage of the favourable financial conditions of the last few years;
uzsver, ka ir nepieciešams radīt vidi, kas veicina uzņēmumu iniciatīvu un riska uzņemšanos, kas savukārt sekmētu jaunu uzņēmumu veidošanu, samazinot administratīvo slogu mazām un vidējām firmām, vienkāršojot ar uzņēmējdarbību saistītos noteikumus, samazinot nodokļu vispārējo līmeni Eiropas Savienībā un uzlabojot MVU piekļuvi finanšu resursiem, jo īpaši riska kapitālam; ierosina reformas, ar kurām jāuzlabo MVU iespējas; vērš uzmanību uz to, ka izšķiroša nozīme var būt nelielu kredītu piešķiršanai, dibinot uzņēmumus un radot jaunas darba vietas; aicina veikt šādu instrumentu sīku pārbaudi, ņemot to vēra un veicinot to izmantošanu Kopienas līmeni;
Stresses the need to create an environment which promotes a spirit of enterprise and a risk-taking culture which encourages the creation of new businesses by easing the administrative burden on SMEs, by simplifying the regulatory environment, by reducing the general level of taxation in the European Union and by improving access for SMEs to sources of finance, particularly risk capital; proposes reforms designed to increase opportunities for SMEs; draws attention to the decisive role that micro-loans may play in assisting the creation of businesses and jobs; calls for a detailed examination of such instruments, and for them to be taken into account and promoted at Community level;
atkārto savu vēlmi, lai Eiropas Savienība pakāpeniski atbrīvotos no enerģētiski politiskās atkarības, veicinot atjaunīgos enerģijas avotus un naftas alternatīvu izstrādi, piemēram, ūdeņraža izmantošanu; norāda, ka naftas cenu pieaugumam 2004. gadā nevajadzētu izraisīt ilgstošu inflāciju, bet tas tomēr ietekmēs uzticēšanos, jo īpaši tieši samazinot iedzīvotāju pirktspēju un saglabājot nedrošību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ieguldījumiem, turklāt vienlaicīgi paredzot arī ārējā pieprasījuma samazināšanos; uzskata, ka ir jāpalielina tradicionālo enerģijas veidu efektivitāte, jo īpaši to, kas neapdraud Kioto Protokolā noteiktos mērķus;
Reiterates its desire to see the Union gradually achieve self-sufficiency in energy by promoting renewable sources of energy and encouraging the development of alternatives to oil, such as hydrogen; notes that while the rise in oil prices in 2004 should not cause any lasting rise in inflation, it will affect confidence, in particular by directly reducing the purchasing power of households and maintaining uncertainty about investment decisions at the very time when a slowdown in external demand is expected; considers that the efficiency of traditional forms of energy, especially those which do not pose a risk to the objectives of the Kyoto Protocol, must be increased;
norāda, ka visās attīstītajās valstīs iedzīvotāji par ērtībām un rūpniecības precēm - pat lētākām un labākas kvalitātes precēm - tērē mazāk, bet savukārt vairāk - par veselības aprūpi, sakariem un atpūtu, un ka arī pakalpojumu nozares nozīme attiecībā uz Eiropas Savienības IKP un nodarbinātības līmeni ievērojami palielinās; tādējādi uzskata, ka ražīguma samazināšanās šajā nozarē ir galvenais iemesls lēnajai attīstībai Eiropas Savienībā; tādēļ mudina veicināt šajā nozarē ieguldījumus un jauninājumus informācijas un sakaru tehnoloģijās, kuriem ir būtiska nozīme ražīguma palielināšanā; iesaka padarīt šo nozari pieejamu plašākam privāto uzņēmēju lokam un veicināt tajā uzņēmējdarbību;
Notes that, in all developed countries, households are spending less on ordinary consumer goods and manufactured goods - even cheaper and better quality goods - and more on health, communication and leisure, and notes also the considerable importance of the services sector in Europe's GDP and in terms of employment; considers, therefore, that the slowdown in productivity in this sector is a major factor responsible for sluggish growth in Europe; urges therefore that, in this sector, investment and innovation in information and communications technologies, which play a key role in boosting productivity, should be promoted; recommends opening up this sector to a greater extent to private operators and encouraging the spirit of enterprise in it;
norāda, ka Kopienas iekšējā tirdzniecība veido ievērojamu daļu no dalībvalstu ārējās tirdzniecības apjoma ar trešajām valstīm, un secina, ka tādēļ ir nepieciešama pilnīga Kopienas iekšējā tirgus izveidošana, lai veicinātu ekonomikas attīstību un tādējādi arī Eiropas Savienības sociālo attīstību; turklāt norāda, ka lielāko tirdzniecības daļu ar trešām valstīm veido tirdzniecība ar attīstītajām valstīm, kurās kvalifikācijas un algu apmēri ir līdzvērtīgi Eiropas Savienības dalībvalstīs esošajiem; tomēr norāda, ka strauji pieaugošie konkurenti, to skaitā Ķīna, Indija un Brazīlija, bieži spēj piedāvāt tādas pašas kvalitātes preces un pakalpojumus par konkurētspējīgākām cenām;
Notes that intra-Community trade accounts for the bulk of the external trade of the Member States of the Union, and concludes that the completion of the internal market is necessary in order to contribute to economic growth and thus the social development of the Union; notes, moreover, that most trade with third countries is conducted with developed countries where qualifications and salary levels are analogous to those of the Member States; notes, however, that a growing number of competitors, including China, India and Brazil, are often managing to supply goods and services of the same quality at more competitive prices;
uzskata, ka brīvas un godīgas starptautiskās tirdzniecības attīstība, kas balstās uz vienādām iespējām, pamatojoties uz Dohas attīstības programmas saistībām, sekmēs gan attīstību nabadzīgajās valstīs, gan izveidos jaunus tirgus attīstītajās valstīs, un ka vienīgi ekonomikas attīstība jaunattīstības valstīs ļaus palielināt iedzīvotāju ienākumus un sasniegt augstāka līmeņa sociālos un vides standartus; aicina Komisiju ņemt vērā šos apsvērumus, turpmāk nosakot ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes;
Considers that the growth of free and fair international trade, founded on equal opportunities, on the basis of the Doha commitments will both contribute to the development of poor countries and create new markets for developed countries, and that it is only through growth that developing countries will be able to increase the income of their population and achieve higher social and environmental standards; calls on the Commission to take these considerations into account in future BEPGs;
atkārto savu vēlmi vairāk iesaistīt gan dalībvalstu parlamentus, gan Eiropas Parlamentu ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu apspriešanā; uzskata, ka tas nodrošinās ne tikai lielāku demokrātisko atbildību, bet galvenais, ka dalībvalstis efektīvāk pārņems šīs pamatnostādnes un apņēmīgāk īstenos tās;
Reiterates its wish to see both national parliaments and the European Parliament more closely involved in discussions on the BEPGs; considers that this would result in greater democratic accountability and, above all, mean that Member States would embrace them more wholeheartedly and therefore be more committed to their implementation;
uzskata, ka ekonomikas politikas vadīšanā ir nepieciešama ticama un salīdzināma statistikas informācija un tādēļ aicina Komisiju piešķirt vairāk pieejamo līdzekļu Statistikas birojam, lai apkopotu un uzraudzītu dalībvalstu sniegto statistikas informāciju, un ir nepieciešams Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) un arī citās nozīmīgās starptautiskās organizācijās pieprasīt statistikas ticamības un salīdzināmības uzlabojumus starptautiskā līmenī; uzskata, ka administratīvais slogs un ar statistikas informācijas apkopošanu saistītās izmaksas nedrīkst ierobežot uzņēmumu konkurētspēju; pieprasa koncentrēties uz galvenajiem rādītājiem, novērtējot uzņēmējdarbības iniciatīvu;
Considers that the management of economic policy requires reliable and comparable statistics and calls upon the Commission to increase the means available to Eurostat to carry out its mission of gathering and monitoring the statistics of Member States and, within the framework of the OECD and other relevant international organisations, to press for an improvement in the reliability and comparability of statistics at international level; believes that the administrative burden and the costs involved in collecting statistics must not hamper the competitiveness of businesses; calls for the focus to be on key indicators for measuring the spirit of enterprise;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the governments and parliaments of the Member States and the social partners.
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ekonomiskās pārvaldes stiprināšanu un paskaidrojot Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu ( KOM(2004)0581 ),
having regard to the Commission communication of 3 September 2004 to the Council and the European Parliament on strengthening economic governance and clarifying the implementation of the Stability and Growth Pact ( COM(2004)0581 ),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politikas koordinēšanas pastiprināšanu ( KOM(2002)0668 ),
having regard to the Commission communication of 27 November 2002 to the Council and the European Parliament on strengthening the coordination of budgetary policies ( COM(2002)0668 ),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par vajadzībām attiecībā uz budžeta statistikas kvalitātes uzlabošanu un līdzekļiem, kā to panākt ( KOM(2002)0670 ),
having regard to the Commission communication of 27 November 2002 to the Council and the European Parliament on the needs and the means to upgrade the quality of budgetary statistics ( COM(2002)0670 ),
ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes un 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas prezidentūru secinājumus, un it īpaši atsaucoties uz apstiprināto stratēģiju par ekonomikas izaugsmi, pilnu nodarbinātību, ilgstspējīgu attīstību un sociālo kohēziju,
having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 and of the Gothenburg European Council of 15 and 16 June 2001, with particular reference to the agreed strategy on economic growth, full employment, sustainable development and social cohesion,
Padomes 2001. gada 10. jūlijā pieņemto uzvedības kodeksu attiecībā uz stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu,
, and to the code of conduct on the content and format of the stability and convergence programmes adopted by the ECOFIN Council of 10 July 2001,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0025/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0025/2005 ),
tā kā Luksemburgas prezidentūra savā darba programmā ir iekļāvusi Stabilitātes un izaugsmes pakta darbības noteikumu izskatīšanu un tā ieviešanas skaidrošanu un Eiropas Parlaments 2005. gada pavasarī gatavojas pieņemt rezolūciju par iespējamām izmaiņām regulās un uzvedības kodeksā, ar ko nosaka šī pakta piemērošanu;
whereas the Luxembourg Presidency has included in its work programme an examination of the rules of operation and a clarification of the implementation of the Stability and Growth Pact, and the European Parliament is to adopt a resolution on possible changes to the regulations and rules of conduct governing its application in Spring 2005,
tā kā budžeta deficīts eirozonas valstīs palielinājās no 1,1% no IKP 2000. gadā un attiecīgi 1,6% 2001. gadā līdz 2,7% no IKP 2003. gadā un 2004. gadā pietuvojās 3% slieksnim, sasniedzot 2,9% no IKP;
whereas in 2003 the euro-zone budget deficit rose to 2.7% of GDP, up from 1.6% in 2001 and 1.1% in 2000, and approached the 3% threshold in 2004, reaching 2.9% of GDP,
tā kā 2002. gada beigās tikai četras eirozonas dalībvalstis, kuru kopējais IKP ir vien 18% no eirozonas valstu IKP, un 2004. gadā piecas dalībvalstis bija sasniegušas tādu budžeta stāvokli, kurš bija tuvs bezdeficīta budžetam; tā kā, gluži pretēji, eirozonas dalībvalstu skaits, kurās budžeta deficīts ir virs 3% no IKP, palielinājās no trīs līdz četrām; tā kā kopš Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas sākuma tā noteikumus vai Līguma noteikumus ir pārkāpušas 12 dalībvalstis, tostarp piecas eirozonas valstis - Vācija, Grieķija, Francija, Nīderlande, Portugāle- un Apvienotā Karaliste, kurai nepiemēro pārmērīga budžeta deficīta procedūru, bet kurai tomēr ir jāievēro Līguma 116. panta 4. daļā noteiktā prasība otrajā posmā censties izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta; tā kā pārmērīga budžeta deficīta procedūru uzsāka vēl pret sešām dalībvalstīm - Čehiju, Kipru, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovākiju, kuru budžeta deficīts pārsniedza 3% slieksni;
whereas, by the end of 2002, only four Member States in the euro zone – together accounting for a mere 18% of euro-zone GDP – and five euro-area Member States in 2004 had reached a close-to-balance position; whereas, conversely, the number of Member States in the euro area with a budget deficit above 3% of GDP rose from three to four; whereas, since the advent of the Stability and Growth Pact, 12 Member States have breached its rules or those of the EC Treaty, including five in the euro area - Germany, Greece, France, the Netherlands and Portugal - and the United Kingdom, to which the excessive deficit procedure does not apply but which is nevertheless bound by the requirement laid down in Article 116(4) of the Treaty "to endeavour to avoid excessive government deficits" as long as it is in the second stage; whereas the excessive deficit procedure was also launched against the six new Member States exceeding the 3% threshold: the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta, Poland and Slovakia,
atzīmē, ka atbilstīgi Komisijas viedoklim ar ekonomikas ciklu tikai daļēji var izskaidrot augstāku nominālo deficītu, kas patiesībā, galvenokārt, radies, dažām dalībvalstīm patvaļīgi atkāpjoties no stingras budžeta politikas;
Notes that, in the Commission's view, the economic cycle is only partly to blame for the higher nominal deficits, which are in fact largely the result of a discretionary loosening of budgetary policy by some Member States;
atzīmē, ka dažas dalībvalstis nav reaģējušas uz pārmērīga budžeta deficīta procedūras uzsākšanu pret tām, veicinot atbilstīgus pasākumus, lai novērstu minēto deficītu, un ka vēl aizvien pastāv pietiekams pamats bažām attiecībā uz to izredzēm tuvākajā nākotnē pazemināt budžeta deficīta līmeni zem 3% no IKP;
Notes that some Member States have not responded to the opening of excessive deficit procedures against them by taking sufficient measures to combat their respective deficits, and that there remain sufficient grounds for concern regarding their prospects for bringing their deficits below 3% of GDP in the immediate future;
uzsver gan strukturālo reformu pakešu, gan ar ieguldījumiem saistīto pasākumu ieviešanas svarīgumu, kuriem vidējā un ilgtermiņā būs izšķiroša nozīme attiecībā uz finansiālo ilgtspējību, Eiropas ekonomikas konkurētspēju un izaugsmi;
Highlights the importance of introducing both structural reform packages and investment activities, which in the medium and long term will prove crucial for financial sustainability, the competitiveness of the European economy and growth;
uzsver to, ka attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un procedūrām nav izņēmumu, ka attiecībā pret visām dalībvalstīm, kā mazām, tā lielām, ir jāizturas vienlīdzīgi un ka, lai to sasniegtu, ir jāpastiprina Komisijas nozīme, it īpaši pārmērīga budžeta procedūras uzsākšanas gadījumā; aicina visas dalībvalstis Luksemburgas prezidentūras laikā sekmīgi pabeigt Stabilitātes un izaugsmes pakta izskatīšanu, meklējot iedarbīgus, godīgus un īstenojamus risinājumus attiecībā uz visu nodaļu visām pozīcijām, kā to noteica 2004. gada 13. septembra ECOFIN Padome, tajā pat laikā stiprinot preventīvo aspektu, pievērošot lielāku uzmanību atšķirībām ekonomikas situācijā, kā arī uzlabojot budžeta pārmērīga deficīta procedūras īstenošanu (Pakta daļa, kuru grozīs) un ekonomikas pārvaldību;
Underlines the fact that there is no exception to the rules and procedures of the Stability and Growth Pact but calls on all EU institutions to accept their responsibility in the implementation and control of, and compliance with, the Stability and Growth Pact; calls for all Member States, large or small, to receive equal treatment; considers that, to achieve that, the Commission's role, particularly in launching the excessive deficit procedure, should be enhanced; calls on all Member States to successfully conclude the examination of the Stability and Growth Pact during the Luxembourg Presidency by seeking strong, fair and workable solutions on each chapter heading, as defined by the ECOFIN Council on 13 September 2004, while strengthening the preventive aspect, paying greater heed to differences in economic situations and improving the implementation of the excessive deficit procedure (the corrective part of the Pact) and economic governance;
mudina visas tās dalībvalstis, kuras vēl nav samazinājušas savu budžeta deficītu līdz līmenim, kas ir ievērojami zemāks nekā 3% no IKP, to izdarīt, lai paplašinātajā Eiropas Savienībā nodrošinātu budžeta un cenu stabilitāti un lai labākos laikos ļautu izveidot pietiekamas finanšu rezerves nolūkā veikt ekonomikas pasākumus grūtākos laikos, neriskējot pārkāpt Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;
Urges all Member States that have not yet done so to reduce their deficit levels significantly to below 3% of GDP so as to ensure budgetary and price stability in an enlarged European Union and to allow sufficient financial reserves to be stored up in good times so that economic measures may be taken in difficult times without running the risk of a breach of the Stability and Growth Pact rules;
uzsver uzlabotas budžeta statistikas, tostarp precīzāku un standartizētāku definīciju, aprēķinu metožu un procedūru nozīmi, kuras jāapraksta metodisko vadlīniju rokasgrāmatā un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt priekšlikumus prasību minimumam attiecībā uz dalībvalstu statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un kvalitāti un Eurostat paplašinātai kompetencei, lai koordinētu un uzraudzītu dalībvalstu datu iesniegšanu, kā arī veiktu šo datu kontroli uz vietas;
Highlights the importance of improved budgetary statistics with more accurate and standardised definitions, methods of calculation and procedures, to be set out in a manual of methodological guidelines, and welcomes the initiative of the Commission to present proposals for minimum standards for the independence, integrity and quality of national statistical institutes, and enhanced competence for Eurostat to coordinate, monitor and carry out on-the-spot control of the figures forwarded by Member States;
mudina jaunās dalībvalstis paātrināt valsts finanšu reformu, veicot līdzekļu pārdali, kā turpmāku virzīšanos uz to ekonomikas patiesas konverģences nodrošināšanu un īpašu uzmanību veltīt pensiju un sociālo pabalstu sistēmas modernizēšanai, lai veicinātu efektīvu nodarbinātības politiku;
Urges the new Member States to speed up reform of their public finances by re-allocating resources as a further move towards ensuring genuine convergence of their economies and to focus in particular on the modernisation of their pension and social benefits systems in support of an effective employment policy;
atgādina dalībvalstīm to Stabilitātes un izaugsmes paktā uzņemtās saistības pietuvināt savu budžetu bezdeficīta vai pārpalikuma budžeta līmenim; uzskata, ka, lai veicinātu cenu stabilitāti un nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību, ir jāizvairās no budžeta pārmērīga deficīta; iesaka Stabilitātes un izaugsmes paktā piešķirt lielāku nozīmi ekonomikas attīstībai un koncentrēt lielāku uzmanību uz valsts finanšu ilgtspējības nodrošināšanu; brīdina, ka pārmērīgi valdības izdevumi pakļauj riskam cenu stabilitāti, zemas procentu likmes un valdības ieguldījumu apjomu, kā arī samazina spēju risināt uzdevumus, kas saistīti ar demogrāfiskām pārmaiņām Eiropas Savienībā un tās iedzīvotāju novecošanos;
Reminds the Member States of their commitment in the Stability and Growth Pact to bring their budgets 'close to balance or in surplus'; considers that excessive deficits should be avoided, so as to contribute to price stability and to ensure sustainability of public finances; recommends a greater emphasis in the Stability and Growth Pact on economic developments and an increased focus on safeguarding the sustainability of public finances; warns that excessive government expenditure puts at risk price stability, low interest rates and government investment levels, and in addition reduces the capacity to face the challenge of demographic changes and ageing populations in the European Union;
atkārtoti aicina ieviest skaidru metodi, kas ietvertu "augstas kvalitātes valsts izdevumu" definīciju, lai noteiktu valsts budžeta pozīciju skaitu un to ieguldījumu izaugsmes un investīciju jomā nolūkā veicināt Lisabonas mērķu īstenošanu; turklāt aicina valsts izdevumus pārorientēt tādā veidā, lai nodrošinātu, ka dažādās budžeta pozīcijas Eiropas un dalībvalstu līmenī atspoguļo 2010. gadam noteiktās politikas galvenās prioritātes;
Reiterates its call for a clear method, which includes a definition of "high-quality public expenditure", of quantifying public budgetary positions and their contribution to growth and investment, with a view to making a positive contribution to the Lisbon goals; furthermore, calls for public expenditure to be redirected in such a way as to ensure that the various budget headings at European and national level reflect the major political priorities set for 2010;