natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. aicina Senegālu nodrošināt taisnīgu tiesu Hissène Habré , izdodot viņu Beļģijai, ja nepastāv alternatīvas izdarīt to Āfrikā, saskaņā ar ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem;
Calls on Senegal to guarantee a fair trial to Hissène Habré, through his extradition to Belgium if there is not an African alternative, in accordance with the UN Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment;
aicina Āfrikas Savienību saistībā ar Hissène Habré lietu nodrošināt to, lai Senegāla ievērotu savas starptautiskās saistības, kā Konvencijas pret spīdzināšanu dalībvalsts;
Calls on the African Union, within the framework of the case against Hissène Habré, to ensure that Senegal respects its international commitments as a State Party to the Convention against Torture;
uzskata, ka Āfrikas valstu vadītāju aktivitātes Habré jautājumā ir nozīmīgs solis, jo Āfrikas vadītāji ir skaidri apstiprinājuši, ka pret nesodāmību ir jācīnās;
Considers the move by African Heads of State on the Habré issue to be a significant step, since African leaders have clearly affirmed that it is necessary to fight impunity;
aicina Nigērijas valdību rīkoties, lai turpinātu Libērijas miera procesu un atbalstītu tiesiskumu, izdodot Charles Ghankay Taylor Sjerraleones Speciālās tiesas jurisdikcijai.
Calls on the Government of Nigeria to act in the continued interests of the Liberian peace process and in support of the rule of law by surrendering Charles Ghankay Taylor forthwith to the jurisdiction of the Special Court for Sierra Leone;
atzinīgi vērtē to, ka Libērijas nesen ievēlētā prezidente Johnson-Sirleaf tikko ir pieprasījusi Nigērijai izdot Charles Taylor un apsveic viņu par to, ka viņa īsteno savu solījumu prezidentūras laikā censties panākt vainīgo saukšanu pie atbildības un veicināt tiesiskumu;
Welcomes the fact that Liberia's newly elected President Johnson-Sirleaf has just asked for the surrender of Charles Taylor by Nigeria and applauds her for delivering on her pledge that her presidency will stand for accountability and the rule of law;
aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu to, ka Eiropas valstu pilsoņi, kas noziegušies, vai ir bijuši līdzdalībnieki noziegumos Āfrikā un citur jaunattīstības valstīs, tiek pakļauti kriminālvajāšanai un šo noziegumu upuri saņem kompensāciju,
Calls on Member States to do whatever they can to ensure that nationals of European countries who have committed crimes or acted as accomplices to crimes in Africa and in developing countries elsewhere are likewise prosecuted and that the victims of such crimes receive compensation;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK – ES Ministru padomei, Čadas valdībai, Libērijas valdībai, Nigērijas valdībai un Senegālas valdībai, Āfrikas Savienībai un ANO Ģenerālsekretāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ACP-EU Council of Ministers, the Governments of Chad, Liberia, Nigeria and Senegal, the African Union and the Secretary General of the United Nations.
– Giles Chichester, Paul Rübig, Jacek Emil Saryusz-Wolski un Alejo Vidal-Quadras Roca , PPE-DE grupas vārdā
– Giles Chichester, Paul Rübig, Jacek Emil Saryusz-Wolski and Alejo Vidal-Quadras Roca, on behalf of the PPE-DE Group
– Robert Goebbels, Reino Paasilinna, Mechtild Rothe un Pasqualina Napoletano , PSE grupas vārdā
– Robert Goebbels, Reino Paasilinna, Mechtild Rothe and Pasqualina Napoletano, on behalf of the PSE Group
– Lena Ek, Fiona Hall, Anne Laperrouze, Patrizia Toia un Vittorio Prodi , ALDE grupas vārdā
– Lena Ek, Fiona Hall, Anne Laperrouze, Patrizia Toia and Vittorio Prodi, on behalf of the ALDE Group
– Konrad Szymański, Cristiana Muscardini, Umberto Pirilli , Guntars Krasts un Inese Vaidere, UEN grupas vārdā
– Konrad Szymański, Cristiana Muscardini, Umberto Pirilli, Guntars Krasts and Inese Vaidere, on behalf of the UEN Group
par energoapgādes drošību Eiropas Savienībā
on security of energy supply in the European Union
tā kā energoapgādes drošību jāuzskata par būtisku priekšnoteikumu pasaules drošībai, un tai ir pieaugoša loma Eiropas Savienības vispārējā miera nodrošināšanā,
whereas energy security should be considered an essential component of the global security concept and has an increasing impact on the overall security of the European Union,
tā kā Komisija ir pieņēmusi Zaļo grāmatu par ilgtspējīgiem, konkurētspējīgiem un drošiem enerģijas avotiem (KOM(2006) 105),
whereas the Commission has adopted its Green Paper on a European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy (COM(2006) 105),
tā kā ES enerģētikas politikai ir trīs galvenie mērķi: apgādes drošība, konkurētspēja un vides aizsardzība,
whereas there are three main objectives for EU energy policy: security of supply, competitiveness and protection of the environment,
tā kā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības enerģijas atkarības līmenis ir 48 % (2002) un ir paredzēts, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 71 %, ja netiks veikti papildu pasākumi, un tā kā energoapgādes noteiktība ir svarīgākais energoapgādes drošības nosacījums,
whereas EU-25 import dependency for energy is 48% (2002) and is projected to rise to 71% by 2030 if no additional measure is taken, and whereas certainty of supply is one of the most important conditions for energy security,
tā kā imports sedz 76,6 % no ES naftas pieprasījuma, 53 % no gāzes pieprasījuma, 35,4 % no akmeņogļu pieprasījuma un gandrīz 100 % no urāna produktu pieprasījuma,
whereas 76.6% of EU demand for oil, 53% of demand for gas, 35.4% for coal and almost 100% for uranium and uranium products is met from imports,
tā kā primārās enerģijas patēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā 2005. gadā bija 1 700 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (mtne), no kurām 38 % bija nafta, 23 % gāze, 18 % akmeņogļu/cietais kurināmais, 15 % kodolenerģija un 6 % atjaunīgie enerģijas avoti (AEA),
whereas primary energy consumption in the EU-25 was 1700 million tonnes of oil equivalent (Mtoe) in 2005, of which 38% oil, 23% gas, 18% coal/solid fuels, 15% nuclear and 6% renewable energy sources (RES),
tā kā 2004. gadā enerģijas galapatēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā bija 28 % rūpniecības nozarē, 31 % transporta nozarē un 41 % celtniecībā,
whereas final energy use in the EU-25 in 2004 was 28% in the industrial sector, 31% for transport and 41% in buildings,
tā kā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības bruto elektroenerģijas ražošana sastāv no 31 % kodolenerģijas, 25 % cietā kurināmā (pamatā akmeņoglēm), 18 % gāzes, 14 % atjaunīgajiem enerģijas avotiem un 5 % naftas,
whereas EU-25 gross electricity generation is 31% nuclear, 25% solid fuel (predominantly coal), 18% gas, 14% RES and 5% oil,
tā kā enerģijas galapatēriņa intensitāte 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā ir pakāpeniski samazinājusies tā, ka 2004. gadā bija vajadzīga tikai aptuveni 70 % no enerģijas, kuru 1980. gadā izmantoja vienai ražošanas vienībai, tā kā vispārējais primārās enerģijas patēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā pieaug aptuveni par 0,8 % gadā, kas ir līdzvērtīgs 0,5 % uz vienu iedzīvotāju tai pašā laika posmā,
whereas final energy intensity in the EU-25 has regularly been reduced, so that about 70% of the energy used for a unit of economic output in 1980 is required in 2004; whereas overall primary energy consumption in the EU-25 has been growing at an average rate of 0.8% per year, equivalent to 0.5% per capita per year, during the same period,
tā kā 59 % no Eiropā patērētās naftas 2004. gadā tikuši izlietoti transporta nozarē, 17 % celtniecībā, 16 % mērķiem, kas nav saistīti ar enerģijas izmantošanu, un 8 % rūpniecībā, tā kā Komisija paredz, ka enerģijas pieprasījums transporta nozarē līdz 2030. gadam pieaugs par vismaz 30 % un gaisa transporta nozarē šis pieaugums būs līdz 5 % gadā,
whereas 59% of the oil consumed in Europe in 2004 is used by the transport sector, 17% in buildings, 16% in non-energy uses and 8% in industry; whereas the Commission expects energy demand in the transport sector to grow by at least 30% by 2030, with an increase of up to 5% per year for air transport,
tā kā 29 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā patērētās naftas 2004. gadā tikuši izlietoti elektrības ražošanai un atlikušie 71 % mērķiem, kas nav saistīti ar enerģijas ražošanu (rūpniecība, sadzīve, u.c.),
whereas 29% of the gas consumed in the EU-25 in 2004 was used for the production of electricity, with the remaining 71% used in non-electricity production (industry, housing, etc),
tā kā pieprasījums pēc akmeņoglēm ES ir mazinājies daudzu gadu garumā, atkarība no importa jau ir sasniegusi 50 % un aug attiecībā pret akmeņogļu patēriņu,
whereas demand for coal in the EU has been decreasing for many years, and import dependency is already 50% and is rising as a proportion of consumption of coal,
tā kā trīspadsmit dalībvalstis iegūst elektrību, izmantojot kodolenerģiju, un dažas valstis ir paziņojušas par pakāpenisku kodolenerģijas nozares samazināšanas politiku,
whereas thirteen Member States generate nuclear electricity and certain Member States have a declared policy of phasing out nuclear power,
tā kā ES enerģētikas tirgus šobrīd nav integrēts un pietiekami konkurētspējīgs,
whereas the EU energy market is, at the present time, not integrated and not sufficiently competitive,
tā kā ES ir noteikusi mērķi līdz 2010. gadam no 6 % līdz 12 % palielināt atjaunīgo enerģijas avotu (AEA) daļu enerģijas patēriņā un līdz 22,1 % palielināt AEA daļu elektrības ražošanā, tā kā šos mērķus var sasniegt, ja visas dalībvalstis attiecīgi pielāgo to politikas virzienus,
whereas the EU has set targets for increasing the share of energy consumption from RES from 6% to 12% and to 22.1% for electricity and 5.75% for fuel by 2010; whereas these targets can be attained if all Member States adjust their policies accordingly,
tā kā ES ir pieņēmusi direktīvu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un enerģētikas pakalpojumiem, kas paredz, ka dalībvalstīm jāizstrādā darbības plānu kopums, ar kuru nosaka energotaupības stratēģijas nākamajiem deviņiem gadiem,
whereas the EU has adopted the Energy End-use Efficiency and Energy Services directive requiring Member States to produce a series of action plans setting out their energy-saving strategies over the next nine years,
tā kā AEA galvenokārt ir vietējas izcelsmes un tos var izmantot visās nozarēs, t.i., elektrības ražošanā, apsildē un dzesēšanā, kā arī transporta nozarē,
whereas RES are mainly from indigenous sources and could be used in all sectors, i.e. electricity, heating and cooling and transport,
tā kā saskaņā ar pēdējo Eirobarometra aptauju par enerģiju gandrīz puse visu ES iedzīvotāju (48 %) uzskata, ka to valstu valdībām galveno uzmanību jāpievērš saules enerģijas izmantošanas attīstīšanai, kam seko pastiprināta jaunu enerģijas ieguves tehnoloģiju izpēte (41 %) un vēja enerģijas izmantošanas attīstīšana (31 %), savukārt kā mazāk svarīgus respondenti norādīja naftas atkarības mazināšanu (23 %) un kodolenerģijas izmantošanas attīstīšanu (12 %),
whereas, according to the last Eurobarometer on Energy, almost half of all EU citizens (48%) believe that their national government should focus on developing the use of solar power, followed by promoting advanced research for new energy technologies (41%) and developing the use of wind power (31%), whilst regulation to reduce dependence on oil (23%) and developing the use of nuclear power (12%) are less appreciated among respondents,
tā kā ES jāizmanto tās milzīgais energotaupības potenciāls visās nozarēs, tostarp transporta nozarē, kā arī izstrādājot jaunus atjaunīgos enerģijas avotus un tehnoloģijas,
whereas the EU should take advantage of its massive potential to save energy in all sectors, including transport, as well as to develop new renewable energy sources and technologies,
tā kā enerģija ir būtisks priekšnoteikums ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai un sociālajai attīstībai, un energoapgādes traucējumi var radīti nestabilitāti un apdraudēt mieru,
whereas energy is a vital resource for economic growth, employment and social development and whereas disturbances in the supply of energy may create instability and can endanger peace,
VIENOTA VIEDOKļA IZTEIKšANA
SPEAKING WITH ONE VOICE
atzinīgi vērtē jauno Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas drošas, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas enerģētikas politiku, tomēr atzīst, ka Zaļā grāmata neierosina jaunus mērķus un neizvirza konkrētus priekšlikumus, kas atbilstu nesenajiem aicinājumiem izstrādāt kopēju enerģētikas politiku; mudina Komisiju un Padomi nodrošināt ātru politikas procesu norisi, lai īstenotu ambiciozāku Eiropas enerģētikas politiku, tajā pēc iespējas ātrāk ietverot konkrētu rīcības plānu; pieprasa, lai šajā procesā pilnībā apspriestos ar Eiropas Parlamentu;
Welcomes the new Commission Green Paper on a secure, competitive and sustainable energy policy for Europe; notes, however, that the Green Paper does not propose new targets or advance concrete proposals that would respond to recent calls for a common energy policy; urges the Commission and the Council to ensure a rapid political process in order to achieve a more ambitious European energy policy, encompassing a concrete plan of action as soon as possible; demands that the European Parliament be fully consulted in that process;
atzīst, ka Zaļajā grāmatā nav ietvertas būtiskas nozares, jo īpaši transports un aviācija, kas ir ļoti atkarīgas no importētajiem enerģijas avotiem; uzskata, ka Zaļā grāmata transporta jomā ir mazāk ambicioza nekā Komisijas ziņojums par CARS–21 ;
Notes that the Green Paper fails to address vital sectors that rely heavily on imported sources of energy, in particular transport and aviation; considers that the Green Paper is less ambitious with regard to transport than the Commission report on CARS-21;
atzīmē, ka nesenie Krievijas un tās kaimiņvalstu strīdi par gāzes cenām un nesenais jēlnaftas cenu pieaugums ir atklājis enerģijas piegādes un sadales jomas neaizsargātību; atzīmē, ka enerģētikas politika šaurākā izpratnē ir jāpiesaista ar ārlietu un drošības politikai; aicina Komisiju atbildēt aicinājumam izstrādāt kopēju enerģētikas politiku;
Notes that recent disputes over gas prices between Russia and its neighbours, but also the recent increase in the price of crude oil, have revealed the vulnerability of the supply and distribution of energy; notes that energy policy in the narrow sense has to be connected with foreign and security policies; calls on the Commission to respond to recent calls for a common energy policy;
aicina ES uzņemties iniciatīvu izveidot plašu sadarbības loku ar lielajām naftas un gāzes patērētājvalstīm – ASV, Japānu un lielajām jaunajām ekonomikām, piemēram, Indiju un Ķīnu – lai izstrādātu saprotamu un vispārēju stratēģiju, ar kuru organizētu pieprasījumu un apvienotu centienus energoražotāju oligopola izlīdzināšanai; uzstāj, ka ar šo stratēģiju arī jāveicina labākās energotaupības un efektivitātes tehnoloģijas un alternatīvo enerģijas avotu izmantošana;
Calls on the EU to take the initiative to establish broad cooperation with all the large oil and gas consuming countries – the US, Japan and large emerging economies such as India and China – to work out a comprehensive and global strategy with a view to organising the demand side and combining their efforts in counterbalancing the oligopoly on the production side; insists that this strategy should also promote best technologies for energy saving and efficiency and the use of alternative energy sources;
atzīst labu politisko attiecību svarīgumu ar ES partnervalstīm, kuras ir lielākās enerģijas piegādātājas, jo īpaši Norvēģiju, kas joprojām ir trešā lielākā naftas ieguvēja pasaulē, kas piedāvā stabilu energoapgādi un kurai ir pārbaudītas attiecības ar Krieviju enerģijas nozarē;
Recognises the importance of good political relations with the EU's major energy supply partner countries, particularly Norway, which remains the third largest oil producer in the world and which offers a stable energy supply and also has a proven track record of relations with Russia in the energy sector;
piekrīt Padomes secinājumam, ka kopīgam viedoklim par apgādes drošības stratēģiju jāievēro dalībvalstu ģeogrāfiskās, ekonomiskās, reģionālās, klimatiskās un strukturālās atšķirības;
Agrees with the Council that a shared view on a strategy for security of supply should respect Member States’ geographical, economic, regional, climate and structural differences;
aicina katru ES dalībvalsti izstrādāt perspektīvu enerģētikas plānu par vidēji ilga termiņa un ilgtermiņa prognozēm attiecībā uz enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma pārvaldi un norādīt pasākumus, kurus tās plāno veikt, lai apmierinātu enerģijas pieprasījumu gan ar pašmāju enerģijas ražošanu, gan tās importu, nosakot pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvara ietekmi attiecībā uz siltumnīcu gāzu emisiju;
Calls on each EU Member State to draw up a prospective energy plan based on medium- and long-term forecasts of its supply and demand management, and state the means it intends to use to meet energy demand, in terms both of national production and of energy imports, stating the effects of this balance with respect to greenhouse gas emissions;
uzsver, ka aktīva demokrātisku reformu, pilsoniskās sabiedrības attīstības un sociālā progresa atbalsta politika enerģijas ražotājvalstīs un tranzītvalstīs sniegs būtisku ieguldījumu ilgtermiņa politiskajā stabilitātē, kas ir nepieciešama energoapgādes un izplatīšanas drošībai;
Stresses that an active policy in support of democratic reforms, the development of civil society and social progress in the energy-producing countries and those with transit facilities will contribute substantially to long-term political stability, which is necessary for security in the supply and distribution of energy;
aicina Komisiju un Padomi ierosināt starptautiski atzītu starpniecības sistēmu strīdu un domstarpību risināšanai energoapgādes un izplatīšanas jomā; uzskata, ka ES var uzsākt šādu procesu, izstrādājot starpniecības sistēmu kā daļu no tās kaimiņattiecību politikas kopā ar citām lielākajām energoapgādes valstīm, kā arī aktīvi sekmējot šīs starpniecības sistēmas izmantošanu pasaules mērogā; tādējādi ES ir jāizstrādā standartizēta pieeja starptautiskajai enerģijas izplatīšanas pārvaldei;
Calls on the Commission and the Council to propose an internationally recognised mediation system for cases of conflicts and disputes concerning the delivery and distribution of energy; believes that the EU could initiate such a process by developing a mediation system as part of its neighbourhood policy and also with other key supplier countries, and could actively promote this mediation system globally; the EU should therefore develop a model approach to the international management of energy distribution;
uzsver, cik svarīgi ir jaunajā ES enerģētikas diplomātijā iekļaut konstruktīvu dialogu ar visām lielākajām enerģijas patērētājvalstīm, un jo īpaši jaunajām ekonomikām, par energoefektivitāti un enerģijas saglabāšanu, lai pakāpeniski ieviestu vienotas minimālās efektivitātes normas tādām vispārēja lietojuma precēm kā automašīnām, aparatūrai, plaša patēriņa elektronikai, biroja iekārtām un pasaules mērogā veicinātu vides apsvērumu iekļaušanu lēmumos par transportu un enerģiju;
Stresses the importance of including in the new energy diplomacy of the EU a constructive dialogue with all major consumers of energy and notably emerging economies on energy efficiency and energy conservation with the aim of setting minimum efficiency standards, to be harmonised on a phased basis, for global goods like cars, appliances, consumer electronics and office equipment and promoting at global level the integration of the environment into transport and energy decisions;
SOLIDARITĀTE EIROPAS SAVIENĪBĀ
SOLIDARITY IN THE EU
uzsver, ka, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar infrastruktūras fizisko drošību, kā arī ar apgādes drošību, pastiprinātai dalībvalstu solidaritātei jābūt vienai no kopējas enerģētikas politikas būtiskām sastāvdaļām; turklāt uzskata, ka šāda pastiprināta solidaritāte ievērojami palielinātu ES spēju aizstāvēt tās kopējās enerģētiskās intereses starptautiskā līmenī;
Stresses that an essential element of a common energy policy should be enhanced solidarity between Member States in order to deal with difficulties related to the physical security of infrastructure and security of supply; considers, furthermore, that such enhanced solidarity would considerably strengthen the capacity of the EU to defend its common interest on energy issues at international level;
atbalsta Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu, īpašu uzsvaru liekot uz sadarbību ar kaimiņvalstīm enerģētikas, tostarp transporta infrastruktūras, jomā, kurai jānodrošina īpašs finansiāls atbalsts; aicina iekļaut enerģētikas politiku rīcības plānā, ko pašreiz izstrādā saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku;
Advocates strengthening the European Neighbourhood Policy, placing special emphasis on cooperation with the neighbouring countries in the energy field, including transportation infrastructure, to which special financial assistance should be provided; calls for the inclusion of energy policy cooperation in the Action Plans being elaborated under the European Neighbourhood Policy;
aicina enerģētikas politikas īstenošanā valsts līmenī izmantot pieeju, kas pamatojas uz taisnīgumu un atbildību tā, lai pirms stratēģisku lēmumu pieņemšanas notiktu apspriešanās ar arī tām ES dalībvalstīm, kuras šie lēmumi varētu ietekmēt;
Calls for an approach based on fairness and shared responsibility in carrying out energy policy at national level, so that, when strategic decisions are taken, those partners among EU Member States which might be affected by the decisions are also consulted;
LABI FUNKCIONĒJOŠS IEKŠĒJAIS TIRGUS
A WELL FUNCTIONING INTERNAL MARKET
stingri pieturas pie uzskata, ka apgādes drošības uzturēšanā būtiska nozīme ir pašreizējo ES noteikumu transponēšanai visās dalībvalstīs, lai panāktu pilnībā funkcionējošu elektrības un gāzes iekšējo tirgu nolūkā veicināt konkurētspēju, pārredzamību un enerģijas efektīvu izmantošanu;
Strongly holds the view that an essential part of maintaining security of supply is the rapid transposition of current EU provisions by all Member States to achieve a fully functioning internal market in electricity and gas to enhance competitiveness, transparency and energy efficiency;
tāpēc pauž nopietnas bažas par izkropļojumiem iekšējā tirgū, kurus rada protekcionistisks atbalsts valstu tirgus līderiem, un mudina Komisiju garantēt iekšējā tirgus noteikumu pilnīgu īstenošanu, lai nodrošinātu godīgu un nediskriminējošu konkurenci un izvairītos no oligopolistisku enerģijas tirgu veidošanās;
Is deeply concerned, therefore, about the distortion in the internal market caused by protectionist support for national market leaders, and urges the Commission to ensure full implementation of the internal market rules to ensure fair and non-discriminatory competition and avoid the formation of oligopolistic energy markets;
aicina Padomi piekrist Parlamenta nostājai par Eiropas enerģijas tīklu prioritātēm, lai pabeigtu to trūkstošos posmus un tādējādi novērstu trūkumus, uzlabotu apgādes drošību un pabeigtu iekšējā tirgus izveidi, vajadzības gadījumā atbalstot specifiskus projektus;
Calls on the Council to accept Parliament's position on TENs priorities in order to complete the missing links in trans-European energy networks (TENs) so as to avoid bottlenecks, improve security of supply and complete the internal market by supporting specific projects where appropriate;
mudina dalībvalstis izveidot ES iekšējo enerģijas tirgu, panākot līdzsvaru starp iekšējiem un ārējiem apgādes avotiem, nodrošinot valstu energosistēmu savietojamību un radot konkurētspējīgu vidi enerģētikai ar piegādātāju un izplatītāju funkciju nošķiršanas un vienlaicīgi izplatītāju konkurences nodrošināšanas palīdzību;
Urges Member States to create an EU internal energy market by striking a balance between internal and external sources of supply, ensuring interoperability of national energy grids and creating a competitive environment for energy by unbundling supply and distribution functions, while at the same time ensuring competition between distributors;