natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž bažas par to, ka pēdējos gados naftas cenas ir ļoti nestabilas un to straujais pieaugums no 12 ASV dolāriem par barelu pirms 2000. gada līdz 79 ASV dolāriem par barelu 2006. gada 8. augustā ierobežo Eiropas ekonomikas atlabšanu; uzsver faktu, ka nesenais cenu pieaugums reālajā izteiksmē ir līdzīgs pārmaiņām, kas notika iepriekšējā cenu straujā pieauguma fāzē no 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu vidum, un ka pašreizējā pieauguma pamatā ir vēl papildu apstākļi un problēmas;
Expresses its concern that in recent years, the development of oil prices has been characterised by major volatility and by an abrupt increase from a level of USD 12 per barrel before 2000, to USD 79 on 8 August 2006, curbing the trajectory of Europe's economic recovery; underlines the fact that the recent price increase is similar in real terms to changes that occurred in the previous phase of the mid-1970s to mid-1980s, and that there are additional underlying circumstances and challenges;
uzskata, ka šādu uzskatu ir pastiprinājušas bailes par resursu nepietiekamību nākotnē, turklāt daži analītiķi paredz neizbēgamu fizisko resursu trūkumu, bet citi, galvenokārt naftas rūpniecības pārstāvji, pauž cerīgu viedokli par naftas rezervēm; norāda, ka uzskats par resursu nepietiekamību ilgtermiņā ietekmē tirgus cenas;
Believes that these perceptions have also been reinforced by fears about the adequacy of resources in the future, with some analysts predicting an imminent physical resource constraint while others, mainly within the oil industry, presenting a reassuring picture of oil reserves; points out that perceptions over future scarcity affect long-term market prices;
atzīmē, ka kļūst arvien grūtāk atklāt jaunus naftas avotus un ka katra nākamā barela atklāšana un ražošana ir dārgāka; turklāt atzīmē, ka ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi naftas ražošanas nozarē, lai palielinātu ražošanas un pārstrādes jaudu ar mērķi apmierināt pieaugošo pieprasījumu;
Notes that it is becoming increasingly difficult to find new oil sources and that each new barrel is more expensive in terms of exploration and production; further notes that huge investments in the oil sector are needed to enhance capacities for production and refining in order to cope with increased demand;
pauž bažas, ka naftas pieprasījums pieaug ne tikai enerģētikas nozarē, bet arī citās nozarēs, piemēram, naftas ķīmijas nozarē; uzskata, ka naftu nevajadzētu izmantot elektroenerģijas ieguvē;
Is concerned that the demand for oil is rising not only in the energy sector but also in other sectors, such as the petrochemical sector; believes that oil should not be used for electricity generation;
atzīmē būtiski atšķirīgās prognozes un viedokļus par atlikušajām naftas rezervēm un par to, kad tiks sasniegts maksimālais naftas ieguves punkts; šajā sakarā mudina turpināt uzlabot enerģētikas statistikas datu pārredzamību, īpaši attiecībā uz naftas krājumu apjomu; tomēr uzsver, ka Eiropai nāksies vēl vairāk saskarties ar ilgstoši augstām un nestabilām cenām un ar to saistīto ietekmi uz ekonomiku un ka jaunatklātie resursi ir mazāki un to iegūšana ir daudz dārgāka, jo aizvien biežāk tie atrodas prom no krasta, kā arī pieaugs izpētes, iegūšanas un ražošanas izmaksas, tādā veidā pasteidzinot nepieciešamību pāriet uz alternatīviem enerģijas avotiem un attīstīt enerģijas taupības un atjaunošanas tehnoloģijas;
Notes the highly diverging estimates and opinions concerning the remaining oil reserves and the time when the oil peak will be reached; urges in this respect continuing improvements in the data transparency on energy statistics, especially in respect of oil stock levels; underlines, however that Europe will increasingly have to meet the challenge of lasting high and volatile oil prices and the economic impact connected to them, and that new resources are tending to be smaller and more expensive to develop and are increasingly offshore, and the costs of exploration, development and production will rise, making it more urgent to switch to alternative energy sources and to develop energy-saving and renewable technologies;
uzsver naftas cenu pieauguma jūtamo ietekmi uz ES kā neto naftas importētāju, samazinot iekšzemes kopprodukta pieaugumu (IKP), ieguldījumus, nodarbinātību, kā arī palielinot spiedienu uz inflāciju un procentu likmes;
Underlines the tangible effect of oil price increases for the EU as a net importer of oil, in that they reduce GDP growth, investment, and employment, and increase inflationary pressure and interest rates;
uzsver, ka naftas cenu pieauguma ietekme ir atšķirīga dažādās dalībvalstīs, ko nosaka atkarības līmenis no naftas, kā arī dažādās ražošanas struktūras, un šī pieauguma ietekme visvairāk ir jūtama valstīs, kas ir ļoti atkarīgas no naftas importa, piemēram, eiro zonā, kur iekšzemes kopprodukts varētu būt samazinājies vismaz par 0,5 %, un jaunajās dalībvalstīs, ņemot vērā to ekonomiku ievērojamo energointensitāti;
Stresses that, depending on the differing degrees of oil dependency and production structures, the impact of oil price increases varies from one Member State to another and that the consequences are most strongly felt in countries that are highly dependent on oil imports, such as, on the one hand, the euro zone, in which GDP is estimated to have dropped by at least 0,5%, and, on the other, the new Members States, due to the greater energy-intensity of their economies;
ir norūpējies par energoresursu cenu pieauguma ietekmi uz patēriņa cenu pieaugumu, palielinot saskaņotā patēriņa cenu indeksa inflāciju līdz 2,3 % eiro zonā un ES, norāda uz to, ka ražotāju cenas rūpniecībā 2006. gada jūlijā ir pieaugušas par 5,9 % eiro zonā, kamēr naftas cenu kāpuma sekundārā ietekme uz algām vēl joprojām lielākoties nav novērojama, algām palielinoties tikai nedaudz; pauž bažas par naftas cenu pieauguma negatīvo ietekmi uz mājsaimniecību pieprasījumu, jo ir samazinājušies rīcībā esošie ienākumi;
Is worried about the upward pressure of higher energy prices on consumer prices, increasing the harmonised index of consumer prices inflation to 2,3% in the euro zone and the EU, points out the increase in industrial producer prices by 5,9% in July 2006 in the euro zone while secondary effects of the surge in oil prices on wages continue to be largely absent with moderate wage increases; expresses its concerns about the negative effects of oil price increases on household demand due to reduced disposable income;
pauž bažas par pieaugošo mājokļa, apkures un transporta izmaksu sociālajām sekām, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar zemu ienākumu līmeni, nabadzīgām un mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un mudina dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu šo pakalpojumu pieejamību un iespēju tos atļauties arī naftas cenu pieauguma apstākļos, nodrošinot mobilitāti un izvairoties no sociālās atstumtības un galējas nabadzības;
Expresses its concern about the social consequences of increased housing, heating and transport costs in particular with regard to the low-income, poor and vulnerable segments of the population, and urges Member States to adopt appropriate measures to ensure the affordability and access to these services in spite of the oil price increases, in order to ensure mobility and avoid social exclusion and pauperisation;
atzīmē, ka Eiropas Centrālā banka kopš 2005. gada decembra jau sešas reizes ir paaugstinājusi procentu likmes, pauž bažas par to, ka MVU aizvien vairāk nevar paredzēt aizņēmumu izmaksas, kā arī par negatīvo ietekmi uz ieguldījumiem un nodarbinātību ES; pauž nožēlu par to, ka naftas cenu pieauguma radītā inflācija kopā ar iespējamiem sekundāriem efektiem varētu novest pie tā, ka būs neizbēgami stingrāki monetārie pasākumi;
Notes that the ECB has already raised interest rates six times since December 2005, expresses its concerns about the increasing unpredictability for SMEs of the cost of loans and the negative impact on investment and employment in the EU; regrets that inflationary pressure due to the rise in oil prices, combined with possible second-round effects, might ultimately make monetary tightening inevitable;
uzsver, ka ekonomikas lēnas atgūšanās apstākļos procentu likmju pieaugums var apdraudēt izaugsmi, un norāda uz riskiem, kuri ir saistīti ar pārmaiņām eiro maiņas kursā un naftas cenās, kas daļēji ir vājo izaugsmi 2005. gadā izraisošie faktori, jo tie ietekmēja mājsaimniecību pirktspēju; aicina apsvērt iespēju eiro zonai naftas un tās atvasināto produktu cenu izteikt drīzāk eiro nevis dolāros;
Stresses the risks to growth that an increase in interest rates would pose, in the context of a fragile recovery, and points to the risks associated with changes in the euro exchange rate and with oil prices, these being factors which played a part in the weak growth seen in 2005, owing to their impact on household purchasing power; calls for reflection about the feasibility of and opportunities for the denomination of oil and oil derivatives in the euro zone in euros rather than of dollars;
atzīmē, ka naftas cenu pieauguma ietekme būtiski atšķiras dažādās nozarēs, transporta nozarei patērējot 56 % no kopējā naftas patēriņa ES, tāpat kā dzīvojamo māju nozare tā ir skarta vissmagāk, kamēr citas nozares veiksmīgi samazinājušas savu atkarību no naftas, uzlabojot energoefektivitāti un mainot degvielas maisījumus; uzsver, ka šīs divas nozares (transporta un dzīvojamo māju) ir tās par kurām mājsaimniecības izdod līdzekļus visupirms un ka naftas cenu celšanās palielina pirktspējas nevienlīdzību, kaitējot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem;
Notes that the impact of the oil price increases differs considerably from one sector to another, with the transport sector, which accounts for 56 % of total oil consumption in the EU, together with the housing sector, being those most affected, while other sectors have successfully reduced oil dependency through improvements in energy efficiency and changes in the fuel mix; stresses that those two sectors (transport and housing) constitute the first call on household expenditure, and that the oil price rise increases purchasing power inequalities, to the detriment of the lowest-income households;
aicina izstrādāt vispārēju ES stratēģiju, lai pakāpeniski atteiktos no fosilā kurināmā transporta nozarē, kas pakāpeniski samazinās ES atkarību no naftas un veicinās tīro enerģiju izmantošanu transportam;
Calls for a comprehensive EU strategy to phase out fossil fuels in the transport sector, which would lead to a progressive reduction in EU dependency on oil and the progressive use of clean energies for transport;
uzskata, ka transporta degvielas piegādi var palielināt, veicinot nestandarta naftas un šķidrās degvielas ražošanu, izmantojot dabasgāzi vai akmeņogles, ja tas ir ekonomiski pamatoti; atbalsta alternatīvo degvielu un transportlīdzekļu izstrādi un ražošanu, piemēram, automobiļiem, ko darbina biodegviela, ūdeņradis/degvielas elements, un hibrīdautomobiļiem; atbalsta arī centienus rast inovatīvus risinājumus, kā pārvaldīt transporta sistēmas kopumā, tostarp uzlabot transportlīdzekļu energoefektivitāti;
Believes that transport fuel supplies could be expanded by facilitating the production of unconventional oil and liquid fuels based on natural gas or coal where this is economically reasonable; supports the development and production of alternative vehicles and fuels , such as biofuels, hydrogen-fuel cell vehicles and hybrid vehicles; also supports efforts to find innovative solutions for the management of transport systems in general, including measures related to vehicle energy efficiency;
Tirdzniecības bilance; globālā nelīdzsvarotība
Balance of trade; global imbalances
atzīmē naftas cenu pieauguma negatīvo ietekmi uz naftas importētājvalstu tirdzniecības bilanci, naudai aizplūstot uz naftu eksportējošajām valstīm un padarot tās ietekmīgas globālās nelīdzsvarotības apstākļos, un nodrošinot naftas dolāru atkārtotu iepludināšanu tirgū, kā rezultātā jau uzkrājušies ievērojami ārvalstu aktīvi;
Points out the adverse effect of the oil price increase on the balance of trade for oil-importing countries, in that it redistributes wealth to the oil-exporting countries and turns them into major players in the context of global imbalances and the recycling of petrodollars, already resulting in the accumulation of substantial foreign assets;
atzinīgi vērtē to, ka naftas eksportētāju atkārtota naftas dolāru iepludināšana tirgū ir sniegusi labumu eiro zonai, pozitīvi ietekmējot ārvalstu ieguldījumus un palielinot pieprasījumu pēc eiro zonas precēm un pakalpojumiem, kas daļēji atsver naftas cenu pieauguma bremzējošo ietekmi;
Welcomes the fact that the recycling of petrol dollars by the oil exporters has benefited the euro zone with a positive impact on investment from abroad and increased demand for euro-zone goods and services, which partly offsets the dampening effects of the oil price increases;
atgādina, ka steidzami jānodrošina taisnīgas naftas cenas iekšzemes enerģijas tirgos; šajā sakarā atzīmē, ka enerģijas tirgi joprojām lielā mērā paliek valstu varā un tajos valda nedaudzi uzņēmumi, kas ir gan privāti, gan valsts uzņēmumi, kuriem bieži vien pieder arī infrastruktūra; aicina Komisiju un valstu konkurences institūcijas un regulatorus pievērst īpašu uzmanību enerģētikas uzņēmumiem;
Recalls the urgency to ensure fair energy prices in domestic energy markets; notes in this context that energy markets remain national to a large extent and are dominated by a few companies, both private and public, which frequently also own the infrastructure; calls on the Commission and the national competition authorities and regulators to pay special attention to energy companies;
aicina pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, veicot pasākumus, kas palīdzētu pārvarēt galvenās atšķirtības jautājumos par regulatoru varu, tāda Eiropas energoregulatora trūkumu, kas varētu kontrolēt pārrobežu jautājumus, kā arī jautājumus par to, ka nav prioritārā starpsavienojumu plāna, energotīklu noteikumu un izlīdzināšanas un gāzes uzglabāšanas sistēmu;
Calls for the completion of the internal energy market by undertaking measures to overcome the prevailing divergences as regards the powers of regulators, the absence of a European energy regulator to examine cross-border issues, the absence of a priority interconnection plan, grid rules, balancing and gas storage regimes;
uzsver, ka infrastruktūras un piegādātāju nošķiršana ir būtiska valstu un iekšējā tirgus pienācīgai funkcionēšanai un investīciju infrastruktūrā veicināšanai;
Emphasises that unbundling the infrastructure from suppliers is essential for the proper functioning of national markets and the internal market, and for incentives to invest in infrastructure;
turklāt atzīmē, ka pieaugoša koncentrācija iekšējā tirgū var saasināt pašreizējos izkropļojumus, tāpēc pieprasa uzlabot dalībvalstu un ES regulēšanas spējas, lai garantētu patērētāju tiesības un atbilstību ES energoefektivitātes mērķiem;
Notes, furthermore, that increased concentration in the internal market may aggravate existing distortions, thus requiring the improvement of Member States' and the EU's regulatory capabilities in order to guarantee consumer rights and compliance with EU energy efficiency objectives;
aicina Komisiju un dalībvalstis publiskā iepirkuma atlases kritērijos iekļaut prasību pēc augsta energoefektivitātes līmeņa; uzskata, ka saistībā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts palīdzību vides aizsardzībai pārskatīšanu jādara vairāk, lai veicinātu ieguldījumus energoefektivitātes un energoresursu dažādošanas pasākumos;
Calls on the Commission and the Member States to include a high level of energy efficiency among public procurement selection criteria; considers that in the context of the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection, steps should be taken further to encourage investment in energy efficiency and diversification measures;
Eiropai nekavējoties jārīkojas
Europe should act now
uzsver, ka nekavējoties jārīkojas, citādi Eiropas atkarība no energoresursu importa palielinsies no 50 % līdz 71 % 2030. gadā, no kuriem 94 % būs naftas imports, pastiprinot naftas cenu pieauguma negatīvo ietekmi un palielinot Eiropas ekonomikas nestabilitāti;
Stresses that if no measures are taken now, Europe's dependence on energy imports will increase from 50 to 70 % by 2030, of which 94% will comprise oil imports, aggravating the negative impact of the oil price increases and volatility on Europe's economy;
aicina Komisiju, izvērtējot valsts atbalstu, ņemt vērā enerģētikā radušos nepieciešamību ieguldīt jauninājumos, kā arī nodrošināt, lai jaunais atbalsts nenovestu pie konkurences izkropļojumiem;
Calls on the Commission, when assessing State aid, to take account of the need for investment in innovation generated by the energy context and to ensure that new aid does not result in distortions of competition;
uzsver, ka tuvākajos gados nepieciešami lieli ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā un piegādē, aicina uzsākt visaptverošas Kopienas līmeņa debates par dažādiem enerģijas avotiem, ņemot vērā visas izmaksas, kas saistītas ar energoresursu ražošanu, uzglabāšanu, piegādi, transportu, patēriņu un piegādes drošību, kā arī par drošības un atkritumu aspektiem un to ietekmi uz klimata pārmaiņām, jo īpaši attiecībā uz CO2 emisiju; aicina Komisiju iesaistīties dažādu enerģijas avotu un dažādu enerģijas veidu portfeļu ietekmes vērtējumā saskaņā ar minētajiem parametriem;
Points out the necessity for massive investment in energy infrastructure and supply over the coming years, calls for an in-depth Community-wide debate on different energy sources, taking into account all costs related to energy production, storage, distribution, transport, consumption and supply security as well as safety and waste aspects and its contribution to climate change, in particular in regard to CO2 emissions; calls on the Commission to engage in impact assessments on different energy sources and portfolio mixes according to these parameters;
atgādina 2004. gada 26. februāra rezolūciju, kurā jau tika uzsvērts, cik "nozīmīgi ir samazināt Eiropas atkarību no naftas importa, kas ir smags slogs politiskā un cenu nepastāvības ziņā"; tika atzinīgi vērtētas "tādas tehnoloģiju platformas kā Eiropas partnerība ūdeņraža ekonomikai"; tika mudināts "turpināt ieguldīt visefektīvākajos atjaunīgās enerģijas veidos, tādējādi samazinot katras enerģijas vienības izmaksu nepastāvību, palielinot energoresursu piegādes drošību, samazinot kaitīgumu videi un, iespējams, iesākot rūpniecisku revolūciju, kas līdzinātos rūpnieciskajai revolūcijai IT nozarē ASV";
Recalls its resolution of 26 February 2004, which already stressed "the importance of reducing Europe's dependence on oil imports, which constitutes a heavy burden from the political and price volatility point of view", welcomed "technology platforms such as the European Partnership for a Hydrogen Economy", encouraged "further investment in the most cost-effective forms of renewable energy, which [would] reduce the volatility of the cost per unit of energy, increase the security of energy supply, be less harmful to the environment, and potentially trigger an industrial revolution similar to the IT-led industrial revolution in the US";
uzsver to, ka naftas cenu kāpums īpaši negatīvi ietekmē jaunās un jaunattīstības valstis, kā arī tās, kas atrodas pārejas procesā, jo tām ir augsta energointensitāte un zema energoefektivitāte, un uzsver, cik svarīga ir ilgtspējīgas attīstības programma ES ārpolitikā, tirdzniecībā un attīstības politikā;
Underlines the fact that emerging and developing countries and those experiencing transformation are particularly negatively affected by oil price increases due to the high energy intensity and low energy efficiency of their economies and stresses the importance of the sustainable development agenda in the EU's foreign, trade and development policy;
norāda uz daudzsološo atjaunīgās enerģijas un energoefektivitāti veicinošu tehnoloģiju tirgu potenciālu; uzsver pozitīvos izaugsmes un nodarbinātības rādītājus atjaunīgās enerģijas jomā; un brīdina par risku zaudēt vadošo vietu vides tehnoloģiju tirgū, atdodot to Amerikas Savienotajām Valstīm un augsti kvalificētajām jaunajām un strauji augošajām ekonomikām; atzīmē, ka ēku atjaunošanas programmas attiecībā uz CO2 emisijas ierobežošanu ir ļoti nozīmīgas energoefektivitātes ziņā;
Points out the potential of the promising markets for renewable energy and energy efficiency increasing technologies; stresses the positive growth and employment rates of the renewable energy sector; and warns against the risk of losing market leadership in environmental technologies to the United States and to highly skilled emerging economies; points out that CO2 building restoration programmes are highly significant with regard to energy savings;
atzīmē, ka joprojām eksistē naftas avoti Eiropā; uzskata, ka vietējo avotu izmantošanas palielināšanai jābūt svarīgam (lai gan pagaidu) līdzeklim, kā kompensēt Eiropā importētās naftas daudzuma palielināšanos;
Notes that European sources of oil still exist; believes that maximising the exploitation of indigenous sources should be seen as an important (albeit temporary) means of countering the increasing volume of oil imported into Europe;
norāda, ka enerģētikas infrastruktūra jāorientē uz apvienoto siltuma un strāvas, kā arī decentralizētu enerģijas ražošanu;
Points out the need to orientate energy infrastructure towards combined heat and power and decentralised energy production;
aicina Komisiju un Padomi izstrādāt detalizētu plānu ES atkarības samazināšanai no naftas importa un pārejai uz tīro enerģiju, mudina veikt pasākumus, lai uzlabotu energoefektivitāti; atgādina, ka energoefektivitāte parasti ir vislētākais veids, kā samazināt oglekļa dioksīda emisijas un uzlabot energodrošību;
Calls on the Commission and the Council to elaborate a detailed plan to reduce the EU's dependence on oil imports and a shift towards clean energy; urges that measures be adopted to improve energy efficiency; recalls that energy efficiency is usually by far the cheapest way to cut carbon dioxide emissions and enhance energy security;
atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu energoefektivitātes jomā kā būtisku ieguldījumu enerģijas taupīšanā un līdz ar to atkarības samazināšanā;
Welcomes the Commission's Action Plan for Energy Efficiency as a key contribution to saving energy and hence reducing energy dependency;
; atzinīgi vērtē Energoefektivitātes rīcības plāna priekšlikumu piesaistīt šiem instrumentiem privāto finansējumu;
; welcomes the proposal in the Action Plan for Energy Efficiency to leverage private financing through these instruments;
aicina izveidot integrētu ES ārkārtas mehānismu piegādes drošībai, palielinot minimālo naftas uzkrājumu apjomu ES no 90 līdz 120 patēriņa dienām, kā arī izveidot minimālos gāzes uzkrājumus vismaz 90 dienām; šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija 2007. gada 10. janvāra enerģijas un klimata pārmaiņu integrētajā paketē nepiedāvāja naftas un gāzes ārkārtas krājumu palielināšanu un dalīšanos ar šiem krājumiem;
Calls for an integrated EU emergency mechanism for the security of supply with an increase of the minimum oil stock in the EU from 90 to 120 consumption days, and to develop a minimum gas stock of at least 90 days; regrets, in this context, that the Commission did not propose increasing and sharing the emergency oil and gas stock within the framework of its integrated energy and climate change package of 10 January 2007;