natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Parlaments vēlas starptautiskā mērogā stiprināt ECB un euro zonas lomu un starptautisko autoritāti,
whereas Parliament wishes to help strengthen the role and international authority of the ECB and the euro area on the international stage,
atzinīgi vērtē faktu, ka desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) izveides gan ECB, gan euro tiek augstu vērtēti un vispārēji pieņemti globālajā ekonomikā, un norāda, ka euro ir kļuvis par pasaules nozīmes valūtu, kuras nozīme gandrīz pielīdzināma ASV dolāram;
Welcomes the fact that ten years after the launch of economic and monetary union (EMU), both the ECB and the euro are well-respected and generally accepted within the global economy and notes that the euro has become a currency of global standing that almost equals that of the US dollar;
atgādina, ka EK līgumā ECB mērķi attiecībā uz cenu stabilitāti, no vienas puses, un atbalstu vispārējai ekonomikas politikai, no otras puses, ir skaidri nošķirti un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka šie mērķi ir vienkārši savstarpēji aizvietojami; atzīst ECB neatkarības nozīmību, pildot šo divkāršo mandātu, un atzinīgi vērtē faktu, ka ar Lisabonas līguma palīdzību ECB būtu jākļūst par ES iestādi ar juridiskas personas statusu un skaidri noteiktu neatkarīgu politisku un finansiālu statusu; uzskata, ka ECB atzīšana par ES iestādi palielinās Parlamenta un jo sevišķi tā Ekonomikas un monetārās komitejas atbildību, jo šai iestādei ECB atskaitās par saviem lēmumiem monetārās politikas jomā;
Recalls that the EC Treaty explicitly distinguishes between the ECB's goals of price stability on the one hand and support for general economic policies on the other, and that, therefore, those two goals cannot simply be treated as substitutable; acknowledges the full independence of the ECB in its fulfilment of this double mandate, and welcomes the fact that by means of the Treaty of Lisbon, the ECB should become an EU institution with legal personality and a clearly established independent political and financial status; believes that recognition of the ECB as an EU institution increases the responsibility of Parliament, and, in particular, its committee with responsibility for economic and monetary affairs, as an institution to which the ECB is accountable for its decisions on monetary policy;
apsveic Kipru un Maltu ar pievienošanos EMS un atzīmē to veiksmīgo iestāšanos;
Welcomes Cyprus and Malta to the EMU and takes note of their successful entry;
Finansiālā stabilitāte
Financial stability
atzīst ECB izcilo darbu, kontrolējot finanšu nestabilitāti, kuru izraisīja zemas kvalitātes hipotēku krīze ASV, it īpaši 2007. gada 9. augustā uzsākto operāciju, kas nodrošināja tirgū likviditāti EUR 95 miljardu apmērā, piedāvājot fiksētu procentu likmi 4,00% saskaņā ar tādu pašu procedūru kā parastajās ECB tirgus operācijās; norāda, ka šī operācija kopā ar precizējošām operācijām un tām sekojošajām daudzajām iknedēļas refinansēšanas operācijām veiksmīgi stabilizēja ļoti īsa termiņa procentu likmes; uzskata, ka tas vēlreiz apliecina ECB nodrošinātās kopējas monetārās politikas nozīmību ekonomikas stabilizēšanā nestabilitātes periodos;
Recognises the excellent work of the ECB in managing the financial turmoil triggered by the US sub-prime mortgage crisis, in particular the operation launched on 9 August 2007, which provided liquidity in the amount of EUR 95 billion to the markets as a fixed-rate tender at 4,00 %, following the same procedure as normal ECB market operations; notes that the operation, together with fine-tuning operations and the abundant weekly refinancing operations that followed, succeeded in stabilising the very short-term interest rates; considers this, once again, to show the value of a common monetary policy as provided for by the ECB, stabilising the economy in periods of instability;
piekrīt ECB, ka finanšu instrumenti, kas kļūst aizvien sarežģītāki, un finanšu iestāžu riska darījumu nepārredzamība var radīt lielāku nenoteiktību attiecībā uz saistītā riska līmeni, iestādi, kas uzņēmusies galīgo risku, kā arī iespējamo zaudējumu apmēru;
Shares the views of the ECB that the growing complexity of financial instruments and the opacity of exposures of financial institutions can give rise to increased uncertainty regarding the degree of risk involved, the ultimate bearer of the risk, and the extent of potential losses;
uzsver, ka ir jāizveido ES sistēma finanšu pārraudzībai, kā arī to, ka, lai gan EK līgums neuzliek ECB tiešu atbildību par kredītiestāžu piesardzīgu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, ECB ir cieši jāiesaista pārraudzībā;
Emphasises the need to set up an EU framework for financial supervision, stresses that although the EC Treaty does not entrust the ECB with any direct responsibility related to the prudential supervision of credit institutions and the stability of the financial system, there is a need closely to involve the ECB in supervision;
uzskata, ka ECB stāvokli ir stiprinājusi tās veiksmīgā rīcība, risinot pašreizējo finanšu krīzi; atzinīgi vērtē ECB uzticamības pieaugumu un tās starptautisko atzīšanu; aicina Eirogrupu sekot ECB piemēram un uzlabot kompetenci un koordināciju jautājumos, kas saistīti ar finanšu tirgu regulēšanu un uzraudzību;
Believes that the ECB has been strengthened by its successful handling of the current financial crisis; welcomes the ECB's enhanced credibility and international recognition; calls on the Euro Group to follow the ECB's example and to enhance its expertise and coordination in matters relating to the regulation and supervision of financial markets;
atzīst, ka ietekmīgas centrālās bankas, piemēram, ECB un ASV Federālo rezervju banka, pirms "pārplīsa" IT "burbulis" 2000/2001. gadā un pirms zemas kvalitātes hipotēku krīzes 2007. gadā aicināja pietiekami novērtēt ekonomisko risku; norāda, ka finanšu tirgi nespēja efektīvi reaģēt uz šiem brīdinājumiem; tādēļ aicina ECB analizēt šo reakciju un ieteikt, kā uzlabot saistību starp šādiem tālejošiem brīdinājumiem un tirgus reakciju; aicina ECB, ņemot vērā neseno finanšu nestabilitāti, analizēt un izvērtēt finanšu krīzes sekas un pārbaudīt, vai tai pietiek instrumentu, lai tiktu galā ar pārrobežu finanšu krīzi Eiropā, un kādas pilnvaras tai ir nepieciešamas, lai uzlabotu vispārējo uzraudzību euro zonā;
Recognises that major central banks such as the ECB and the US Federal Reserve warned against underestimating the risks to the economy before either the IT-bubble burst in 2000/2001 or the sub-prime crisis in 2007; notes that the financial markets failed effectively to respond to those warnings; asks the ECB, therefore, to analyse that response and suggest how to improve the correlation between such forward-looking warnings and market reactions; calls on the ECB, in the light of recent financial turmoil, to analyse and evaluate the aftermath of the financial crisis and examine whether it has sufficient instruments for handling a cross-border European financial crisis, and which powers it needs in order to improve macro-prudential supervision in the euro area;
norāda uz pašreizējo diskusiju par cenu stabilitātes definīciju, kuras laikā izskan arī atbalsts tiešu mērķu izvirzīšanai inflācijas jomā; tomēr uzskata, ka divu pīlāru sistēma, kas balstīta uz M3, ir vispiemērotākais veids cenu stabilitātes noteikšanai; aicina ECB veikt pasākumus turpmākai šīs sistēmas uzlabošanai; atzīst pievienoto vērtību papildu informācijai un agrīniem brīdinājumiem par inflācijas risku, un darbības diskrētumu, kādu šāda sistēma nodrošina;
Notes the ongoing discussion on how to define price stability, in regard to which some argue in favour of a direct inflationary targeting; believes, however, that a two-pillar system based on M3 is the most suitable way of measuring price stability; calls on the ECB to take measures for a continuous improvement of that system; recognises the added value of the additional information and early warning of inflationary risk and the operational discretion that such a system provides;
uzsver, ka asimetriskas ekonomiskās attīstības risks euro zonā varētu palielināties, ja pieaugs dalībvalstu skaits, jo pieaug atšķirības starp dalībvalstu ekonomiku apmēriem un brieduma pakāpi; aicina ECB šai situācijai pievērst īpašu uzmanību un novērst šos riskus agrīnā stadijā, kā arī informēt par tiem dalībvalstis;
Highlights that the risks of asymmetric economic developments within the euro area could increase with enlarged membership as the differences in size and maturity of members' economies grow; calls on the ECB to pay particular attention to this situation and tackle those risks at an early stage as well as communicate them to the Member States;
aicina visas euro zonas dalībvalstis, dalībvalstis, kas nolēmušas tai nepievienoties, un dalībvalstis, kas iesniedz pievienošanās pieteikumu, ņemt vērā šīs problēmas un pilnībā ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumus un izpildīt Māstrihtas kritērijus, jo šie aspekti kopā ar fiskālo konsolidāciju un algu politiku, kas atbilst izaugsmes un produktivitātes attīstībai, nodrošina visspēcīgāko aizsardzību pret asimetriskas attīstības radītajām problēmām;
Calls on all Member States participating in the euro area, the Member States that have opted out, as well as the Member States applying to join, to take note of those challenges and therefore fully respect the criteria of the Stability and the Growth Pact and fulfil the Maastricht criteria, as appropriate, as this, together with fiscal consolidation and wage policy in line with developments as regards growth and productivity, provides the strongest protection against challenges presented by asymmetric developments;
uzsver, ka, ņemot vērā nesen veikto izaugsmes aprēķinu korekciju, jebkura turpmāka procentu likmju celšana ir jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomisko izaugsmi; norāda, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos, ir jāveic gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ar ieguldījumiem saistītas darbības;
Emphasises that against the background of the recent correction of growth expectation, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that, in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;
sagaida, ka Padome vienlīdzīgi izturēsies pret visām dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties euro zonai, un pilnībā ievēros ECB vērtējumu un rekomendācijas attiecībā uz to gatavību pievienoties euro zonai;
Expects the Council to treat all euro area applicant Member States equally and fully respect the assessment and recommendations of the ECB concerning their readiness for joining the euro area;
ņem vērā euro vērtības pieaugumu, it īpaši attiecībā pret ASV dolāru; uzsver cenu stabilitātes mērķa nozīmīgumu, bet atzīst, ka spēcīgas un straujas euro kursa izmaiņas nedrīkst traucēt ECB spēju kontrolēt monetāro politiku, ja to apdraud inflācija vai arī apgrūtinātas izaugsmes perspektīvas valstīm, kuras atkarīgas no eksporta; aicina ECB uzraudzīt šo attīstību un nepieciešamības gadījumā rīkoties, kā arī aicina Eirogrupu, Komisiju un ECB uzlabot savu darbību koordināciju valūtas maiņas kursa politikas jomā;
Takes note of the appreciation of the euro especially with respect to the US dollar; underlines the goal of price stability, but recognises that strong and rapid changes in the euro exchange rate should not impede the ECB's ability to manage its monetary policy, confronted by a source of inflation, or, alternatively, difficult growth perspectives for the export-dependent countries; asks the ECB to monitor this development and to take action if deemed necessary and invites the Euro Group, the Commission and the ECB to step up coordination of their action in the sphere of exchange rate policy;
atzīst, ka inflācijas pieaugumu īpaši veicina pārtikas un enerģijas cenas; aicina ECB šajā jautājumā veicināt dialogu ar valstu centrālajām bankām, lai cenu stabilitātei pasaulē pievērstu vairāk uzmanības;
Recognises the increasing upward pressure on inflation to which food and energy prices contribute in particular; calls on the ECB to strengthen its dialogue with national central banks on the issue to promote a strong focus on price stability globally;
Pārvaldība un efektīva lēmumu pieņemšana
Governance and effective decision making
atgādina pastāvīgo aicinājumu nodrošināt ECB darbības lielāku pārredzamību, kas radītu lielāku uzticamību un paredzamību, un novērtē uzlabojumus, kuri šajā jomā jau veikti; šajā sakarā atzīst ar ECB Padomes sanāksmju protokolu publicešanu saistītās grūtības, jo individuālo nostāju atšķirības varētu interpretēt kā valstu interešu pārstāvēšanu, kas varētu izraisīt dalībvalstu valdību spiedienu uz Padomes locekļiem; aicina ECB iesniegt Parlamentam un sabiedrībai gada kopsavilkumu par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu darbību saskaņā ar šo rezolūciju;
Recalls the ongoing call for more transparency in the ECB which would result in increased credibility and predictability and appreciates the improvements in this area that have already been implemented; recognises, in this respect, the difficulties relating to the publication of the minutes of the ECB Governing Council's meetings, as differences in individual positions could be interpreted as representing national interests, leading to pressure from Member State governments on Governing Council members; asks the ECB to provide Parliament and the public with an annual summary of measures taken to improve its performance in line with this resolution;
; īpaši uzsver, ka aicinājums uzlabot ECB saziņas politiku vienmēr jāskata ECB un tās iestāžu neatkarības saglabāšanas kontekstā;
; strongly stresses that the call for improvements to the ECB's communication policy must be seen only in the context of the simultaneous preservation of the independence of the ECB and its bodies;
aicina ECB paziņojumos par tās Padomes lēmumiem skaidri norādīt, vai pārrunu gaitā vienošanās tika panākta viegli, vai arī pastāvēja atšķirīgi uzskati, jo tādā veidā tirgū nonāktu vairāk informācijas, neatstājot negatīvu ietekmi uz vienotas Eiropas perspektīvu ECB Padomes lēmumos;
Calls on the ECB, in its statements following decisions taken by its Governing Council, to elaborate clearly about whether, in the course of discussions, a consensus was reached easily or if divergent views persisted, since this would provide markets with more information without hampering the common European perspective for the decision of the ECB's Governing Council;
aicina ECB iepazīstināt ar tās ierosinājumiem attiecībā uz tās Padomes struktūras pārveidi, jo tās locekļu skaits no 2009. gada 1. janvāra pārsniegs 15; norāda ‐ palielinoties euro zonas valstu skaitam, reformas kļūst arvien nepieciešamākas; atbalsta ECB iepriekšējo ierosinājumu, ka dalībvalstu ekonomiskais nozīmīgums ir jāuzskata par visbūtiskāko faktoru rotējošo balsstiesību piešķiršanai un ka lēmumu pieņēmēju skaitam efektivitātes nodrošināšanas nolūkā ir jābūt nelielam;
Calls on the ECB to present its ideas for reforming the structure of the Governing Council, as the number of governors is expected to exceed 15 from 1 January 2009; notes that with the increasing number of euro area countries reforms will become even more necessary; supports the ECB's earlier suggestion that the economic weight of participating Member States should be treated as the most significant factor for the rotating voting rights, and that the number of decision makers should be kept low in order to ensure efficiency;
uzskata, ka ECB neatkarība, kā arī tās Valdes locekļu iecelšanas procedūra ir pierādījusi savu lietderību; uzsver, ka EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ECB Valdes locekļus izraugās no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros un banku jautājumos, un uzsver, ka viņu pilsonībai nedrīkst būt nekādas nozīmes un ka viņus jāturpina vērtēt, pamatojoties uz EK līgumā noteiktajiem stingrajiem kritērijiem, piemēram, viņu kvalifikāciju; uzskata, ka iepriekšēja demokrātiska pārskatatbildība un pārredzamība uzlabotos, ja Padome izvērtētu vairākus potenciālos kandidātus un par Padomes izvēlētā kandidāta apstiprināšanu būtu jābalso Parlamentam;
Considers that the independence of the ECB, including the procedure for appointing the members of its Executive Board, has proved its worth; stresses that Article 112(2)(b) of the EC Treaty provides for the members of the Executive Board to be appointed from among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters, and emphasises that their nationality should be irrelevant and that they will continue to be judged by the strict criteria set out in the EC Treaty, such as that of their qualifications; considers that ex-ante democratic accountability and transparency would improve if the Council evaluated several potential candidates and if the candidate proposed by the Council were then subject to a vote of approval by Parliament;
uzskata, ka, ņemot vērā ECB turpmāko statusu saskaņā ar Lisabonas līgumu, ir jāstiprina Parlamenta loma, ieceļot Valdes locekļus; uzsver, ka tas vēlas kopā ar citām iestādēm izskatīt iespējamos procedūras uzlabojumus pirms nākamās Valdes locekļu iecelšanas 2010. gadā;
Believes that given the ECB's future status under the Treaty of Lisbon, Parliament's role in appointing members of the Executive Board should be enhanced; stresses its willingness, together with the other institutions, to explore possible improvements of the appointment procedure before the next renewal of the Executive Board in 2010;
atzīst Eirogrupas un tās priekšsēdētāja aizvien lielāko lomu darba kārtības noteikšanā ekonomikas jomā Eiropas Savienībā, it īpaši oficiālāku struktūru un centrālo lomu ekonomikas politikas koordinēšanā Eirogrupā, kā noteikts 136. pantā EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, arī attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav pievienojušās euro zonai; atbalsta euro zonas attīstības stiprināšanu, lai tā būtu vienoti pārstāvēta starptautiskajos forumos, kā to nosaka 138. pants EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, un Eirogrupas priekšsēdētājs;
Recognises the increasing role of the Euro Group and its President for setting a major part of the economic agenda within the European Union, in particular the more formal structure and central role in coordinating the economic policy within the Euro Group, as set out in Article 136 of the EC Treaty, as amended by the Treaty of Lisbon, also for Member States not participating in the euro area; supports a strengthening of the development of the euro area speaking with one voice in international forums as provided for in Article 138 of the EC Treaty, as amended by the Treaty of Lisbon, and by the President of the Euro Group;
pārvaldības struktūra;
External dimension of the euro
mudina ECB turpināt stiprināt koordinācijas procesu saistībā ar starptautiskajām finansēm; uzskata, ka starptautiski spēcīgāks euro statuss būs ieguvums euro zonai un tas mudinās dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās euro zonai, kandidēt uz pilntiesīga locekļa statusu;
Encourages the ECB to continue moving towards strengthening its coordinating role in international financial contexts; believes that an internationally stronger status for the euro will lead to benefits for the euro area which will encourage Member States currently not participating, to seek full membership;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eirogrupai un Eiropas Centrālajai bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Euro Group, and the European Central Bank.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi ( COM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD) )
European Parliament legislative resolution of 10 July 2008 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending the Common Consular Instructions on visas for diplomatic missions and consular posts in relation to the introduction of biometrics including provisions on the organisation of the reception and processing of visa applications ( COM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0269 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0269 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu ii) daļu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz priekšlikumu Parlamentam ( C6-0166/2006 ),
having regard to Article 251(2) and Article 62 (2) (b) (ii) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0166/2006 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6-0459/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0459/2007 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 62 (2) b) ii) thereof,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
Having regard to the proposal from the Commission║,
rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. panta noteikto procedūru
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty
Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija Nostāja.
Position of the European Parliament of 10 July 2008.
Turklāt VIS īstenošanai ir nepieciešamas jaunas organizācijas formas vīzu pieteikumu pieņemšanai.
Furthermore, the implementation of the VIS requires new forms of organisation for the reception of applications for visas.
Biometrisko identifikatoru integrācija VIS ir svarīgs jaunu elementu izmantošanas pasākums, ar kuru izveido drošāku saikni starp vīzas turētāju un pasi, lai izvairītos no viltotas identitātes izmantošanas gadījumiem.
The integration of biometric identifiers in the VIS is an important step towards the use of new elements, which establish a more reliable link between the visa holder and the passport in order to avoid the use of false identities.
Tādēļ noteikumam par vīzas pieprasītāja personisku ierašanos – vismaz pirmā pieteikuma iesniegšanas reizē – ir jābūt vienai no pamatprasībām, kas jāizpilda, lai izsniegtu vīzu, reģistrējot biometriskos identifikatorus VIS.
Therefore the personal appearance of the visa applicant -at least for the first application- should be one of the basic requirements for issuing a visa with the registration of biometric identifiers in the VIS.
OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.
OJ L 218, 13.8.2008, p.
noteikts, ka pieprasītāja pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas jāuzglabā VIS.
provides that fingerprints and photographs of the applicant should be stored in the VIS
Pieteikuma iesniedzēju pieņemšanai jānotiek, pienācīgi ievērojot cilvēka cieņu un integritāti.
The reception arrangements for applicants should be made with due respect for human dignity and integrity.
Vīzas pieteikumu apstrāde jāveic profesionāli un cieņas pilni, un tai jābūt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem
The processing of visa applications should be conducted in a professional and respectful manner and be proportionate to the objectives pursued.
Vispirms Kopīgā konsulārā instrukcija jāpapildina, nosakot īpašu pārstāvības veidu, kurš aprobežojas ar vīzu pieteikumu pieņemšanu un biometrisko identifikatoru reģistrāciju.
Firstly a specific type of representation limited to the reception of visa applications and enrolment of biometric identifiers should be added to the Common Consular Instructions.
citas iespējas, piemēram, līdzās atrašanās, kopīgi vīzu pieteikuma centri un ārpakalpojumi.
Other options such as co-location, common application centres and outsourcing should be introduced.
Pamatojoties uz izstrādāto regulējumu,
Under the legal framework established, Member States should be free
brīvi izvēlēties, kāda veida organizatorisko struktūru tās izmantos katrā attiecīgajā trešajā valstī.
to determine which type of organisational structure they will use in each third country.