natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Dānijas un Grenlandes 2008. gada maija stratēģiju Arktikai pārejas laikā,
having regard to the joint Danish and Greenlandic strategy for the Arctic at a time of transition of May 2008,
ņemot vērā Norvēģijas valdības 2007. gada stratēģiju Tālajiem Ziemeļiem un 2009.gada marta sekojošos pasākumus,
having regard to the Norwegian Government's Strategy for the High North of 2007, and its follow-up of March 2009,
ņemot vērā Ziemeļvalstu Ministru padomes Arktikas sadarbības programmu 2009.–2011. gadā, Barenca Eiroarktiskās padomes programmu un AP vadības programmu,
having regard to the Nordic Council of Ministers' Arctic Cooperation Programme 2009-2011, the Barents Euro-Arctic Council (BEAC) programme and the AC Chairmanship programme,
ņemot vērā Kanādas 2009. gada augusta Ziemeļu stratēģiju un turpmāko 2010. gada 20. augusta paziņojumu par Kanādas ārpolitiku Arktikā,
having regard to the Canadian Northern Strategy of August 2009 and the follow-up statement on Canada's Arctic Foreign Policy of 20 August 2010,
ņemot vērā Kanādas tiesību aktu, ar ko tiek grozīts 2009. gada augusta Arktikas ūdeņu piesārņojuma novēršanas akts,
having regard to the Canadian Act to amend the Arctic Waters Pollution Prevention Act of August 2009,
ņemot vērā 2008. gada 18. septembrī pieņemto dokumentu “Krievijas Federācijas pamatnostādnes Arktikas reģionam laika posmam līdz 2020. gadam un ilgāk” un Krievijas 2009. gada maija valsts drošības stratēģiju līdz 2020. gadam,
having regard to the ‘Basics of the state policy of the Russian Federation in the Arctic for the period till 2020 and for a further perspective’ adopted on 18 September 2008 and the Russian national security strategy until 2020 of May 2009,
ņemot vērā ASV prezidenta 2009. gada 9. janvāra valsts drošības direktīvu un iekšzemes drošības direktīvu,
having regard to the American National Security Presidential Directive and Homeland Security Presidential Directive of 9 January 2009,
ņemot vērā ASV 2010. gada aktu par enerģētikas nozares atbildīgu attīstību Arktikā,
having regard to the USA's Responsible Arctic Energy Development Act of 2010,
ņemot vērā ASV 2009. gada Arktikas naftas piesārņojuma atklāšanas un novēršanas aktu,
having regard to the USA's Arctic Oil Spill Research and Prevention Act of 2009,
ņemot vērā ASV 2009. gada Arktikas jūras kuģniecības novērtējuma īstenošanas aktu,
having regard to the USA's Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act of 2009,
ņemot vērā 2008. gada novembra Monako deklarāciju,
having regard to the Monaco Declaration of November 2008,
ņemot vērā Ziemeļu dimensijas 1. parlamentārajā forumā 2009. gada 26. septembrī Briselē pieņemto galīgo paziņojumu,
having regard to the final statement adopted at the First Northern Dimension Parliamentary Forum in Brussels on 26 September 2009,
ņemot vērā Arktikas reģiona valstu parlamenta deputātu 9. konferencē 2010. gada 15. septembrī pieņemto paziņojumu,
having regard to the Conference Statement of the Ninth Conference of Parliamentarians of the Arctic Region of 15 September 2010,
ņemot vērā NATO jauno stratēģisko koncepciju, ko pieņēma valstu un valdību vadītāji Lisabonas samitā 2010. gada novembrī, un tās ietekmi uz drošības perspektīvām Arktikas reģionā, jo īpaši Tālo Ziemeļu militāros aspektus,
having regard to NATO's new Strategic Concept, approved by Heads of State and Government at the Lisbon Summit in November 2010, and its implications vis-à-vis the security prospects in the Arctic region, particularly the military aspects of the High North,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0377/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0377/2010 ),
tā kā Komisijas paziņojums ir oficiāls pirmais solis, lai atbildētu uz Eiropas Parlamenta aicinājumu formulēt ES politiku attiecībā uz Arktiku; tā kā Padomes secinājumi par Arktiku būtu jāatzīst kā turpmāks solis, lai noteiktu ES politiku attiecībā uz Arktiku;
whereas the Commission communication constitutes a formal first step towards responding to the European Parliament's call for the formulation of an EU Arctic policy; whereas the Council Conclusions on Arctic Issues should be recognised as a further step in the definition of an EU policy on the Arctic,
tā kā Eiropas Parlaments ar delegācijas attiecībām ar Šveici, Islandi un Norvēģiju starpniecību ir divas desmitgades aktīvi piedalījies Arktikas reģiona valstu parlamentāriešu pastāvīgās komitejas darbā, un šīs dalības augstākais punkts ir Arktikas reģiona valstu parlamentāriešu konferences organizēšana 2010. gada septembrī Briselē;
whereas the European Parliament has been an active participant in the work of the Standing Committee of Arctic Parliamentarians through its Delegation for relations with Switzerland, Iceland and Norway for a period of some two decades, culminating in the hosting of the full Conference of the Parliamentarians of the Arctic in Brussels in September 2010,
tā kā Dānija, Somija un Zviedrija ir Arktikas valstis un Somija un Zviedrija daļēji atrodas pie polārā loka; tā kā ES vienīgie pamatiedzīvotāji – sāmi – dzīvo Somijas un Zviedrijas, kā arī Norvēģijas un Krievijas Arktikas reģionos;
whereas Denmark, Finland and Sweden are Arctic countries and both Finland and Sweden are partially located within the Arctic Circle; whereas the EU's only indigenous people, the Sami people, live in the Arctic regions of Finland and Sweden as well as Norway and Russia,
tā kā Islandes pieteikums dalībai ES palielinās nepieciešamību ES ģeopolitiskajā perspektīvā ņemt vērā Arktikas reģionu;
whereas Iceland's application to join the EU will increase the need for the EU to take account of the Arctic region in its geopolitical perspective,
tā kā Norvēģija, kas ir uzticama partnervalsts, ar ES ir saistīta ar EEZ līgumu;
whereas Norway, a reliable partner, is associated with the EU through the EEA Agreement,
tā kā ES un tās dalībvalstis sniedz ievērojamu ieguldījumu pētniecībā Arktikā un ES programmās, tostarp pašreizējā Septītajā pamatprogrammā, un atbalsta vērienīgus pētniecības projektus reģionā;
whereas the EU and its Member States make a major contribution to research in the Arctic and whereas EU programmes, including the current Seventh Framework Programme, support major research projects in the region,
tā kā tiek lēsts, ka aptuveni piektdaļa neatklāto ogļūdeņraža resursu atrodas Arktikas reģionā, tomēr ir vajadzīgi plašāki pētījumi, lai precīzāk noteiktu, kāds gāzes un naftas apjoms atrodas šajā reģionā un cik ekonomiski dzīvotspējīga būtu šo rezervju izmantošana;
whereas it is estimated that about a fifth of the world's undiscovered hydrocarbon resources are located in the Arctic region, although more extensive research is needed to establish more accurately how much gas and oil there is in the region and how economically viable it would be to exploit these reserves,
tā kā arī pastāv spēcīgas globālas intereses attiecībā uz citiem Arktikas atjaunojamiem un neatjaunojamiem resursiem, piemēram, izrakteņiem, mežu, zivīm un neskartām ainavām tūrisma vajadzībām;
whereas there is also strong global interest in other Arctic renewable and non-renewable resources such as minerals, forests, fish and pristine landscapes for tourism,
tā kā pieaug citu ārpus Arktikas dalībnieku, piemēram, Ķīnas, interese par Arktikas reģionu, uz ko norāda Ķīnas pasūtītais pirmais ledlauzis, to finansējuma piešķiršana polārpētniecībai, kā arī Dienvidkorejas, Ķīnas, Itālijas, ES, Japānas un Singapūras pieteikumi, lai iegūtu pastāvīgā novērotāja statusu AP, kas liecina par Arktikas daudzveidīgu ģeopolitisko novērtējumu plašākā mērogā;
whereas the growing interest in the Arctic region of other non-Arctic actors such as China, illustrated by China's commissioning of a first icebreaker, their allocation of funding to polar research and not least the applications by South Korea, China, Italy, the EU, Japan and Singapore for status as permanent observers at the AC, indicates a different geopolitical appreciation of the Arctic on a larger scale,
tā kā nesen noteiktā Grenlandes autonomija attiecībā uz nozīmīgām politikas jomām, tostarp vides tiesību aktiem un resursiem, un nesen atjauninātais ES un Grenlandes partnerattiecību nolīgums ir palielinājis interesi par Grenlandes un tās kontinentālā šelfa resursu izpēti un izmantošanu;
whereas the recently established self-government in Greenland with regard to relevant policy areas including environmental legislation and resources and the recent update of the EU-Greenland Partnership Agreement has led to an increased interest in the exploration and exploitation of resources in Greenland and on its Continental shelf,
tā kā klimata pārmaiņu ietekme, kas galvenokārt rodas citos reģionos, un pasaules ekonomikas globalizācija skars Arktikas reģionu; tā kā jo īpaši jūras ledus atkāpšanās, kā arī resursu potenciāls un iespējamā jaunu tehnoloģiju izmantošana varētu radīt neparedzamu ietekmi uz vidi un izpausmes citās planētas vietās, kā arī palielināt kuģošanas apjomu starp Eiropu, Āziju un Ziemeļameriku, palielināt dabas resursu, proti, gāzes, naftas un citu minerālu, kā arī faunas, piemēram, zivju pētniecību un izmantošanu, jūras ģenētisko resursu izmantošanu, kalnrūpniecības un mežistrādes apjomu un tūrisma un pētniecības pasākumus; tā kā šī ietekme radīs jaunus uzdevumus, taču arī jaunas iespējas Arktikā un citur;
whereas the effects of climate change mainly originating from outside the Arctic and the globalisation of the world economy will impact the region; whereas in particular the retreat of the sea ice, as well as the potential for resources and the possible use of new technologies, is likely to produce unforeseeable environmental effects and repercussions in other parts of the planet as well as an increase in shipping in particular between Europe, Asia and North America, in exploration and exploitation of natural resources, namely gas, oil and other minerals but also natural resources such as fish, and exploitation of marine genetic resources, increased mining and logging activities and increased tourism and research activities; whereas those effects will produce new challenges but also new opportunities in the Arctic and elsewhere,
tā kā klimata pārmaiņas tiek regulētas ar uzraudzības, ierobežošanas un pielāgošanas metodēm; tā kā ilgtspējīgas attīstības veicināšana dabas resursu izmantošanā un jaunas infrastruktūras veidošanā tiek pārvaldīta ar stratēģiskās plānošanas procesa starpniecību,
whereas climate change is managed by monitoring, mitigation and adaptation methods; whereas the promotion of sustainable development in using natural resources and in building new infrastructures is managed by strategic planning processes,
ES un Arktika
The EU and the Arctic
atgādina, ka trīs ES dalībvalstis – Dānija, Somija un Zviedrija – ir Arktikas valstis; atzīst, ka ES pagaidām nav Ziemeļu ledus okeāna piekrastes; atkārtoti apstiprina ES un citu trešo valstu likumīgās intereses kā iesaistītajām pusēm ar savām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un vēlreiz atgādina par tās apņemšanos attiecībā uz vides, klimata un citiem politikas virzieniem un finansējumu, pētniecības darbībām un ekonomiskajām interesēm, tostarp kuģniecību un dabas resursu izmantošanu; turklāt atgādina, ka ES ir plašas sauszemes teritorijas Somijā un Zviedrijā, kuras apdzīvo vienīgā Eiropas pamatiedzīvotāju grupa – sāmi;
Recalls that three EU Member States – Denmark, Finland and Sweden – are Arctic States; acknowledges that the EU has no Arctic Ocean coastline so far; reaffirms the legitimate interest of the EU and other third countries as stakeholders by virtue of their rights and obligations under international law, its commitment to environmental, climate and other policies and its funding, research activities and economic interests, including shipping and exploitation of natural resources; moreover recalls that the EU has large Arctic land areas in Finland and Sweden that are inhabited by the only indigenous population group in Europe, the Sami;
ņem vērā, ka Eiropas Savienību ar tās ziemeļos esošo dalībvalstu un kandidātvalstu starpniecību skar Arktikas politika un līdz ar to tā arī pati ietekmē Arktikas politiku, un atzīst vairākās Ziemeļu dimensijas partnerattiecībās notiekošo darbu, ES kopējo politiku ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi;
Takes into account that through its Northern Member States and candidate countries the EU is affected by Arctic policies and likewise has an impact on Arctic policies, and recognises the ongoing work in the several partnerships of the Northern Dimension, a common policy of the EU with Russia, Norway and Iceland;
uzsver, ka vairāki politikas virzieni, kas attiecas uz Arktiku, piemēram, jūras bioloģisko resursu saglabāšana atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai, ir ekskluzīvā Savienības kompetencē, bet citi tiek daļēji dalīti ar dalībvalstīm;
Underlines that certain policies that are relevant to the Arctic are exclusive Union competences, such as the conservation of marine biological resources under the common fisheries policy, others partly shared with Member States;
uzsver, ka ES ir apņēmusies veidot politikas pieeju Arktikā, balstoties uz vislabākajām pieejamām zināšanām un izpratni par Arktiku ietekmējošiem politikas procesiem, un jau pašlaik pieliek ievērojamas pūles pētniecības jomā, lai gūtu ticamus zinātniskus pierādījumus nolūkā atbalstīt politikas veidošanu;
Highlights that the EU is committed to devising its policy responses in the Arctic on the basis of the best available scientific knowledge and understanding of the processes affecting the Arctic, and is accordingly already devoting sizeable research efforts to generating sound scientific evidence to support policy-making;
apzinās nepieciešamību aizsargāt trauslo Arktikas vidi un uzsver, ka ir svarīga vispārēja stabilitāte un miers reģionā; uzsver, ka ES būtu jāīsteno tādi politikas virzieni, kuri nodrošina, ka pasākumos vides jautājumu risināšanai tiek ņemtas vērā Arktikas reģiona iedzīvotāju, tostarp pamatiedzīvotāju, intereses aizsargāt un attīstīt reģionu; uzsver Komisijas paziņojumā un Arktikas reģiona valstu politikas dokumentos ietvertās pieejas, analīzes un prioritāšu līdzību; uzsver nepieciešamību iesaistīties politikas virzienos, kuros tiek ievērotas sauszemes un jūras un atjaunojamo un neatjaunojamo dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un izmantošanas intereses Arktikas reģionā, kas savukārt sniegs ievērojamus resursus Eiropai un būs būtisks ienākumu avots reģiona iedzīvotājiem;
Conscious of the need to protect the fragile environment of the Arctic, underlines the importance of overall stability and peace in the region; stresses that the EU should pursue policies that ensure that measures to address environmental concerns take into account the interests of the inhabitants of the Arctic region, including its indigenous peoples, in protecting and developing the region; stresses the similarity in approach, analysis and priorities between the Commission Communication and policy documents in the Arctic States; stresses the need to engage in policies that respect the interest in sustainable management and use of the land-based and marine, non-renewable and renewable natural resources of the Arctic region, which in turn provide important resources for Europe and are a major source of income to the inhabitants of the region;
uzsver, ka gaidāmā Islandes pievienošanās ES piešķirs Savienībai piekrasti Arktikā, norādot, ka Islandes ES kandidātvalsts statuss norāda uz nepieciešamību pēc koordinētas Arktikas politikas ES līmenī un rada stratēģisku iespēju ES aktīvāk piedalīties un sniegt lielāku ieguldījumu daudzpusējā pārvaldībā Arktikas reģionā; uzskata, ka Islandes pievienošanās ES vairāk nostiprinās ES klātbūtni Arktikas Padomē;
Highlights the fact that a future accession of Iceland to the EU would transform the Union into an Arctic coastal entity, while noting that Iceland's status as a candidate country for accession to the EU underlines the need for a coordinated Arctic policy at EU level and represents a strategic opportunity for the EU to assume a more active role and contribute to multilateral governance in the Arctic region; considers that Iceland's accession to the EU would further consolidate the EU's presence in the Arctic Council;
uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar Arktikas kopienām un atbalstīt spēju veidošanas programmas, lai uzlabotu reģiona pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, un iegūt plašāku izpratni par šo kopienu dzīves apstākļiem un kultūrām; aicina ES veicināt aktīvāku dialogu ar Arktikas pamatiedzīvotājiem un vietējiem iedzīvotājiem;
Emphasises the importance of interacting with Arctic communities and supporting capacity-building programmes in order to improve the quality of life of indigenous and local communities in the region and gain more understanding of the living conditions and cultures of these communities; calls on the EU to promote a stronger dialogue with the indigenous peoples and the Arctic local inhabitants;
8 uzsver vajadzību pēc vienotas un saskaņotas politikas Arktikas reģionā, kurā būtu skaidri noteiktas gan ES prioritātes, gan iespējamie uzdevumi un stratēģija;
8.Stresses the need for a united, coordinated EU policy on the Arctic region, in which both the EU's priorities and the potential challenges and a strategy are clearly defined;
Jaunie pasaules transporta ceļi
New world transport routes
uzsver Arktikā esošo pasaules jauno jūras tirdzniecības ceļu milzīgo nozīmi, jo īpaši ES un tās dalībvalstu ekonomikām, šīm valstīm kontrolējot 40 % no pasaules komerciālās kuģniecības; atzinīgi vērtē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) paveikto darbu obligātā kuģniecības Polārā kodeksa jomā un AP darba grupu, jo īpaši meklēšanas un glābšanas darba grupas, paveikto; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu aktīvi jāatbalsta jūras brīva pieejamība un tiesības brīvi šķērsot starptautiskos ūdensceļus;
Underlines the major importance of the safety and security of new world trade routes through the sea in the Arctic, in particular for the EU and its Member States' economies, these countries controlling 40% of world commercial shipping; welcomes the work in the International Maritime Organisation (IMO) on a mandatory Polar Code for shipping and the work in the Working Groups of the AC, particularly the Taskforce on Search and Rescue (SAR); underlines that the EU and its Member States should actively uphold the freedom of the seas and the right to free passage through international waterways;
ierosina ietvert AP meklēšanas un glābšanas darbu iniciatīvas rezultātos būtiskas ārpus Arktikas esošas kuģniecības valstis, kuras izmanto Ziemeļu ledus okeānu; tādēļ ierosina Komisijai un Padomei kopā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru koordinēt ES un dalībvalstu politikas virzienus šajā konkrētajā jomā SJO, AP un citās organizācijās;
Suggests that important non-Arctic shipping nations using the Arctic Ocean should be included in the results of the Search and Rescue Work Initiative of the AC; therefore recommends that the Commission and the Council, together with the European Maritime Safety Agency (EMSA), coordinate EU and Member States' policies in that particular field in the IMO, the AC and other organisations;
norāda, ka, neskatoties uz pūliņiem obligāta polārā kuģniecības kodeksa izveidei, varētu tikt atrasts ātrāks risinājums kuģošanas drošībai Arktikā, koordinējot un saskaņojot valstu tiesību aktus, un aicina Eiropas Jūras drošības aģentūru maksimāli iesaistīties Arktikas kuģniecības jomā;
Points out that in spite of the efforts on a mandatory Polar Code for shipping a faster solution to the issue of safety of Arctic shipping might be found through coordination and harmonisation of national legislation and calls on EMSA to concern itself to the maximum with Arctic shipping;
atzinīgi vērtē sadarbības iniciatīvas par drošu kuģošanu Arktikā un labāku piekļuvi dažādiem Ziemeļu jūras ceļiem; uzsver, ka tas attiecas ne vien uz komerciālo satiksmi, bet arī uz lielu un aizvien lielāku daļu tūrisma kuģniecības, kurā tiek pārvadāti ES pilsoņi; aicina veikt vairāk pētījumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz kuģošanu Arktikā un maršrutiem; tāpat aicina novērtēt kuģošanas un komerciālu darbību apjoma pieauguma, tostarp darbību atklātā jūrā, ietekmi uz Arktikas vidi un iedzīvotājiem;
Welcomes other cooperation initiatives on secure and safe shipping in the Arctic and on better access to the various Northern sea routes; emphasises that this concerns not only commercial traffic but also a large and increasing volume of tourist shipping carrying EU citizens; calls for more research on the effect that climate change has on Arctic navigation and shipping routes; equally calls for assessments of the impact of the increase in navigation and commercial activities, including offshore activities, on the Arctic environment and its inhabitants;
aicina reģiona valstis nodrošināt, ka visi pašreizējie un iespējamie nākotnes transporta ceļi ir atvērti starptautiskai kuģniecībai, un atturēties no jebkādu vienpusēju un patvaļīgu finansiālu vai administratīvu šķēršļu ieviešanas, kas varētu kavēt kuģošanu Arktikā un kas nav starptautiski pieņemti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt drošību un vides aizsardzību;
Calls on the States in the region to ensure that any current transport routes – and those that may emerge in the future – are open to international shipping and to refrain from introducing any unilateral arbitrary burdens, be they financial or administrative, that could hinder shipping in the Arctic, other than internationally agreed measures aimed at increasing security or protection of the environment;
apzinās, ka pieaugošajam pasaules iedzīvotāju skaitam ir vajadzīgi resursi un atzīst intereses palielināšanos par tiem, kā arī Arktikas valstu suverēnās tiesības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; ierosina visām iesaistītajām pusēm veikt pasākumus, lai nodrošinātu visaugstākos iespējamos drošības, sociālos un ekoloģijas standartus dabas resursu izpētē un izmantošanā;
Is conscious of the need for resources for a growing world population and recognises the increase in interest in them as well as the sovereign rights under international law of the Arctic States; recommends any party involved to take steps to ensure the highest possible safety, social and environmental standards in exploration and exploitation of the natural resources;
uzsver, ka ietekmes uz vidi novērtējums, kā arī stratēģiskās un sociālās ietekmes novērtējuma process būs galvenie līdzekļi konkrētu projektu un programmu pārvaldībā Arktikā; vērš uzmanību uz Direktīvu 2001/42/EK OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.
Highlights the fact that the Environmental Impact Assessment (EIA) as well as strategic and social impact assessment processes will be central tools in the management of concrete projects and programmes in the Arctic; draws attention to Directive 2001/42/EC OJ L 197, 21.7.2001, p.
komisijas ministru sanāksmē 2010. gada 23. un 24. septembrī klajā nākušo Bergenas paziņojumu;
on Strategic Environmental Assessment (SEA) and to the fact that Finland, Sweden and Norway have ratified the UNECE Convention on EIA in a Transboundary Context (Espoo Convention), which will provide a good basis for the active promotion of impact assessment procedures in the Arctic; refers in this regard also to the Bergen Statement issued by the Ministerial Meeting of the OSPAR Commission of 23 and 24 September 2010;
aicina reģiona valstis atrisināt visus pašreizējos vai nākotnē iespējamos konfliktus attiecībā uz piekļuvi Arktikas dabas resursiem konstruktīva dialoga ceļā, iespējams, Arktikas Padomē, kas ir piemērots forums šādai diskusijai; uzsver ANO Kontinentālā šelfa robežu komitejas nozīmi konfliktu risinājumu atrašanā starp Arktikas valstīm par to ekskluzīvo ekonomikas zonu robežu noteikšanu;
Calls on the States in the region to resolve any current or future conflicts over access to natural resources in the Arctic in the way of constructive dialogue, possibly within the AC, which constitutes a good forum for such discussion; underlines the role of the UN Commission on the Limits of the Continental Shelf (CLCS) in finding solutions for conflicts between Arctic States over delimitation of their exclusive economic zones;