natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ierosina grozīt PTO subsīdiju nolīgumu, lai no jauna ieviestu klauzulu, kas paredz nerīkošanās iespēju attiecībā uz noteiktām vides subsīdijām,
Suggests amending the WTO subsidies agreement in order to reintroduce a clause providing for the non-action ability of certain environmental subsidies;
atkārtoti norāda, ka ES līdz 2020. gadam par 30 % jāsamazina SEG emisijas, to nesaistot ar trešo valstu plāniem šajā jomā;
Repeats the need for a 30 % reduction in EU GHG emissions by 2020, independent of third countries" commitments;
uzsver, ka vairāk jāinformē sabiedrība par patēriņa produktu kopējām vides izmaksām; aicina Komisiju un Padomi ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu informāciju par patērēto enerģiju un radītajām SEG emisijām, ražojot un transportējot ražojumus, kuri nonāk tirdzniecībā ES, piemēram, ņemot vērā AK valdības priekšlikumu ieviest norādes par CO2 emisijas līmeni, kuru izraisījusi attiecīgā produkta ražošana un transports un radīs tā iespējamā utilizācija;
Stresses the need to raise public awareness of the total environmental costs of consumer products; calls on the Commission and the Council to propose measures for the provision of information on the energy consumed, and GHGs emitted, during the manufacture and transport of products placed on sale within the EU, such as the proposal made by the UK Government to introduce carbon footprint product labels displaying the level of CO2 emission caused by the production, transport and eventual disposal of a product;
uzstāj, ka ir jāievieš kopīgi PTO atbilstīgi standarti un marķēšanas shēmas saistībā ar dažādu preču radīto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu rašanos dažādos ražošanas un pārvadāšanas posmos ‐ tā būtu daļa no plašākas patērētāju informēšanas politikas un patērētājiem tas sniegtu iespēju veicināt CO2 emisiju samazināšanu;
Insists on the introduction of WTO-compatible common standards and labelling schemes regarding the GHG implications of different products, including at the production and transport stages, as part of a wider consumer information policy, thereby giving consumers the opportunity to contribute to reducing CO2 emissions;
aicina Komisiju steidzami izstrādāt piemērotu procedūru, lai novērtētu un marķētu šīs vidē radītās emisijas, un izveidot programmatūru, lai uzņēmumi varētu aprēķināt siltumnīcefekta gāzu apjomu, ko tie rada katrā ražošanas procesā;
Asks the Commission urgently to draw up an adequate procedure to assess and label those ecological footprints and to develop software in order to enable businesses to calculate the quantity of GHG emitted from every production process;
uzsver, ka jācenšas iekļaut ar tirdzniecību saistītās ārējās ietekmes izmaksas (piemēram, videi kaitīgas ietekmes izmaksas), citiem vārdiem sakot, pārveidot tās par tirgum saprotamiem cenas norādījumiem un sekmēt godīgu konkurenci, izmantojot "piesārņotājs maksā" principu (īpaši ceļu un gaisa satiksmes jomā), ideālā gadījumā ieviešot emisiju tirdzniecības sistēmu visā pasaulē;
Stresses that efforts need to be made to internalise external influences linked to trade (such as harmful consequences for the environment), in other words to convert them into a price indication which the market can understand, and to promote fair competition by putting into practice the 'polluter pays' principle (particularly in the areas of road and air traffic), ideally through the global extension of the Emissions Trading Scheme;
norāda uz nedalāmu saikni starp tirdzniecības un transporta nozari; mudina pārskatīt visus transporta veidus un īpaši tos, kuru emisijas ievērojami palielinājušās pēdējos gados, piemēram, kuģniecību (tās CO2 emisijas divas reizes pārsniedz aviācijas radītās emisijas un kuras turpmākajos 15–20 gados varētu pieaugt par 75 %);
Notes the inseparable link between trade and the transport sector; urges that consideration be given to all means of transport and, in particular, those whose emissions have increased significantly in recent years, namely shipping (whose carbon dioxide emissions are thought to be double those of aviation and which could rise by as much as 75 % in the next 15 to 20 years);
atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar "atstātās ietekmes" pieeju lidmašīnas, kas piezemējas Eiropas teritorijā, iespējams, iekļaus Eiropas Emisiju tirdzniecības sistēmā; aicina, sagatavojot priekšlikumu, paplašināt minēto sistēmu, lai to attiecinātu uz vairākām nozarēm, un izvērtējamā sistēmā iekļaut jūras transporta nozari;
Welcomes, within the framework of the 'footprint' approach, the eventual integration of airplanes landing in Europe within the Emission Trading Scheme; calls for the proposal to extend the scheme to cover more sectors, including the marine transport sector to be examined;
atbalsta uz IKT balstītu risinājumu veicināšanu, transporta radīto vides izmaksu iekļaušanu degvielas cenās, dzelzceļa transporta nozares un piekrastes kuģniecības, un ilgtspējīgu biodegvielu veicināšanu, kā arī aviācijas nozares ātru iekļaušanu stingri noteiktā Emisiju tirdzniecības sistēmā, tos uzskatot par galvenajiem pasākumiem tirdzniecības un transporta ietekmes samazināšanai uz klimatu; aicina Komisiju un Padomi ierosināt pasākumus nekaitīgāko transporta veidu veicināšanai un izmantošanai, jo īpaši ar tādu noteikumu palīdzību, kas attiecas uz dažādiem tirgus instrumentiem;
Recognises the promotion of ICT-based solutions, the internalisation of the environmental costs of transport in fuel prices, as well as the promotion of rail transport and coastal shipping, sustainable biofuels and the rapid integration of aviation in a rigorously designed Emissions Trading Scheme, as key measures for reducing the impact of trade and transport on the climate; calls on the Commission and the Council to propose measures to promote and choose the least polluting modes of transport, particularly by drawing up provisions relating to the various market instruments;
mudina transporta nozarei piešķirto atbalstu aprēķināt, ņemot vērā dažādu transporta veidu ietekmi uz vidi, un izskatīt tādu tirgum atbilstošu PTO tirdzniecības pasākumu izmantošanu (piemēram, marķēšanu un standartus), kas veicina klimata aizsardzību;
Urges that aid granted to the transport sector be calculated taking into account the environmental impact of the different modes of transport, and that consideration be given to using WTO-market-compatible trade instruments (such as labelling and standards) which promote climate protection;
uzskata, ka, tā kā nav zināms autotransporta patiesi radītā oglekli saturošā piesārņojuma daudzums, it īpaši pārvadājot pārtiku un citas ikdienas patēriņa preces, ilgspējīgas vietējās produkcijas atbalsta shēmas ir jāuzskata par pieņemamām un veicināmām, lai mazinātu pārtikas transportēšanu pa ceļiem; iesaka ieviest arī PTO noteikumiem atbilstīgus standartus, marķēšanā iekļaujot ietekmi uz klimatu, lai informētu patērētājus, kā šie izstrādājumi ietekmē apkārtējo vidi;
Considers that, given that the real carbon cost of road transport is not known, especially in the case of food and other daily consumables, support schemes to promote sustainable local production should be regarded as acceptable and promoted so as to discourage the excessive transport by road of food; also recommends the introduction of climate WTO-compatible labelling standards in order to inform consumers of the ecological footprint of products;
pauž īpašas bažas par iespējamo negatīvo tādas politikas ietekmi uz vidi un sociālo jomu, kas atbalsta biodegvielas un biomasas izmantošanu Eiropā; atgādina iepriekš pausto aicinājumu Komisijai izveidot PTO noteikumiem atbilstīgu ilgtspējības sertificēšanas sistēmu biodegvielai (vai tās izejvielām) kā noteikumu tās izmantošanai un atbilstībai visā Eiropas Savienībā obligātiem nozaru mērķiem; tomēr uzsver, ka tādu kultūraugu attīstībai, no kuriem iegūst pirmās paaudzes biodegvielas, ir ļoti liela nozīme to Eiropas lauksaimnieku turpmākajā darbā, kurus ir skārušas KLP un kopīgas cukura tirgus organizācijas reformas; tādēļ prasa īstenot pasākumus, lai nodrošinātu ilgtspējību visā ražošanas ciklā;
Is especially concerned by the potential negative, environmental and social impact of policies encouraging biofuel and biomass use in Europe; reiterates its earlier calls on the Commission to pursue a WTO-compatible sustainability certification scheme for biofuels (or their feedstocks) as a condition for their use and for their compliance with EU-wide mandatory sectoral targets; however, underlines the very important role of the development of first-generation biofuel crops for the future of the European farmers who have been affected by the reform of the Common Agricultural Policy and the Common Market Organisation of Sugar; insists, therefore, on measures to ensure sustainability throughout the whole production cycle;
aicina uz visiem nolīgumiem par biodegvielu iegādi attiecināt klauzulas, kuru mērķis ir aizsargāt bioloģiski daudzveidīgas un pārtikas ražošanā izmantotās teritorijas;
Calls for all agreements on the purchase of biofuels to be subject to clauses seeking to protect areas given over to biodiversity and human food production;
aicina Komisiju izvērtēt, kā sojas un palmu eļļas imports ES ietekmē klimatu, ņemot vērā tā ietekmi un tropu mežu izciršanu, un veikt pasākumus ar klimatu saistīto izmaksu iekļaušanai cenā;
Calls on the Commission to assess the climate impact of EU imports of soya and palm oil, taking into account their effects on tropical deforestation, particularly affecting the Borneo and Amazon regions and to take measures to incorporate the climate cost in prices;
aicina Komisiju izvērtēt, kā sojas un palmu eļļas imports ES ietekmē klimatu, ņemot vērā tā ietekmi un tropu mežu izciršanu, kas jo īpaši skar Borneo un Amazones reģionus, un veikt pasākumus ar klimatu saistīto izmaksu iekļaušanai cenā;
Asks the Commission to encourage a European drive towards best practices and benchmarking in relation to the climate change aspects of location, with particular reference to an ever more geographically fragmented production chain and 'just-in-time' production, and to forward related proposals;
aicina Komisiju izskatīt ar PTO saskanīgus mehānismus un klimatam labvēlīgu tirdzniecības politiku, lai risinātu jautājumu saistībā ar trešām valstīm, kuras nesaista Kioto protokols, un turpmākajās protokola versijās precīzāk noteikt šādas iespējas; uzskata, ka tirdzniecības pasākumus jāizmanto tikai tad, ja alternatīvi pasākumi nebūtu pietiekami efektīvi, lai sasniegtu izvirzītos vides mērķus; uzskata, ka izmantotie tirdzniecības pasākumi nedrīkst ierobežot tirdzniecību vairāk nekā nepieciešams, lai sasniegtu šo mērķi, un tie nedrīkst radīt patvaļīgu vai neattaisnotu diskrimināciju;
Calls on the Commission to examine WTO-compatible mechanisms and climate-friendly trade policies in order to address issues relating to third countries which are not bound by the Kyoto Protocol and to work towards making more explicit provision for such possibilities in future versions of the Protocol; considers that trade measures should be taken only when alternative measures would be ineffective in achieving a given environmental objective; considers that the trade measures used should be no more trade-restrictive than necessary to achieve the objective and should not constitute arbitrary or unjustifiable discrimination;
iesaka izstrādāt ilgtermiņa shēmu, kuras pamatā ir droši dati par aprites ciklu, lai vajadzības gadījumā šajās korekcijās iekļautu gatavo produkciju, piemēram, automašīnas un elektroniskās iekārtas utt.;
Recommends the development, in the longer term, of a scheme based on sound life-cycle data which includes finished goods, such as cars and electronic equipment, in this adjustment where necessary;
uzstāj, ka turpmākajiem priekšlikumiem pilnībā ir jāatbilst ES starptautiskajām saistībām, jo īpaši tām, ko noteikusi PTO, tostarp VVTT XX panta noteikumiem;
Insists that future proposals must be fully in accordance with the EU's international obligations, particularly those imposed by the WTO, including Article XX of GATT;
aicina Komisiju apsvērt, vai PTO būtu lietderīgi pārskatīt noteikumus par tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, piemēram, antidempinga vai subsīdiju noteikumus, lai zināmā mērā pievērstu uzmanību vispārēju sociālo un vides nolīgumu vai starptautisko paktu neievērošanai kā dempinga vai nepamatotas subsidēšanas izpausmēm;
Invites the Commission to consider whether it would be appropriate to evaluate the rules on trade defence measures, such as the rules on anti-dumping or subsidies, within the aegis of WTO, with a view to taking into account, in some way, the failure to comply with global, social and environmental agreements or international covenants as forms of dumping or undue subsidy;
tajā pašā laikā uzsver, ka, pārveidojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, tiem ir jāņem vērā iespējas ieviest vides faktorus, lai izvairītos no to preču vides dempinga, kas ražotas valstīs, kuras nav ratificējušas vienošanos pēc Kioto protokola darbības beigām;
Stresses, at the same time, that when trade defence instruments are reformed, they should take account of the feasibility of introducing environmental factors in order to avoid environmental dumping of products originating from countries that have not ratified the post-Kyoto protocol;
aicina, piešķirot valsts atbalstu vai Kopienas finansējumu un samazinot PVN, stimulēt tādu izstrādājumu ražošanu un izmantošanu, kas palīdz samazināt CO2 emisijas;
Calls for incentives for the production, through granting state or Community funds, and use, through reductions in value added tax, of products which help to reduce CO2 emissions;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūcija par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu – priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā ( 2007/2231(INI) )
European Parliament resolution of 29 November 2007 on Advancing African Agriculture - Proposal for agricultural development and food security in Africa ( 2007/2231(INI) )
ņemot vērā saistības, kas izriet no 2007. gada 18.–21. jūnijā notikušā Berlīnes Otrā Eiropas foruma par ilgtspējīgu attīstību,
having regard to the commitments arising from the Second European Forum on Sustainable Development held in Berlin on 18-21 June 2007,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 27. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei "No Kairas līdz Lisabonai – ES un Āfrikas stratēģiskā partnerība" ( COM(2007)0357 ),
having regard to Commission Communication to the European Parliament and the Council of 27 June 2007 entitled "From Cairo to Lisbon – The EU-Africa Strategic Partnership" ( COM(2007)0357 ),
ņemot vērā Komisijas un Padomes sekretariāta 2007. gada 27. jūnija kopējo dokumentu "Pēc Lisabonas ‐ ES un Āfrikas stratēģiskās partnerības sekmēšana" ( SEC(2007)0856 ),
having regard to the Commission/Council Secretariat Joint Paper of 27 June 2007 entitled "Beyond Lisbon: making the EU-Africa strategic partnership work" ( SEC(2007)0856 ),
ņemot vērā Panāfrikas parlamenta stratēģisko plānu 2006.–2010. gadam "Viena Āfrika, viena balss", kas pieņemts 2005. gada novembrī,
having regard to the Strategic Plan 2006-2010 "One Africa, Once Voice" of the Pan-African Parliament (PAP) adopted in November 2005,
ņemot vērā ES stratēģiju "ES un Āfrika: ceļā uz stratēģisku partnerību" (ES Āfrikas stratēģija), ko Eiropas Padome pieņēma 2005. gada 15. un 16. decembrī,
having regard to the EU strategy entitled "The EU and Africa: Towards a Strategic Partnership" (The European Strategy for Africa), adopted by the European Council of 15 and 16 December 2005,
ņemot vērā rezultātus un secinājumus, kas gūti 2007. gada 26.–28. martā Akrā (Ganā) Āfrikas Savienības Komisijas (ĀSK) organizētajā Āfrikas pilsoniskās sabiedrības organizāciju apspriedē par ĀS un ES kopējo stratēģiju Āfrikas attīstībai,
having regard to the results and conclusions of the African Civil Society Organisations" consultation on AU/EU Joint Strategy for Africa's Development organised by the African Union Commission (AUC) in Accra, Ghana, on 26-28 March 2007,
ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta 2006. gada decembra Abudžas augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku,
having regard to the Declaration of the Abuja Food Security Summit of December 2006,
ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomikas partnerattiecību nolīgumu (EPN) ietekmi uz attīstību OV C 292 E, 1.12.2006., 121. lpp.
having regard to its resolution of 23 March 2006 on the development impact of Economic Partnership Agreements (EPAs) OJ C292E, 1.12.2006, p.121.
ņemot vērā ANO ziņojumu par nodrošinātību ar pārtiku jaunattīstības valstīs, ko ANO īpašais referents iesniedza ANO Cilvēktiesību komisijai 2002. gada martā,
having regard to the UN report on food security in the developing countries, presented by the UN Special rapporteur to the UN Commission on Human Rights in March 2002,
ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, kas pieņemti 2000. gada septembrī ANO Tūkstošgades augstākā līmeņa sanāksmē, un īpaši Tūkstošgades attīstības mērķi par galējas nabadzības izskaušanas un bada samazināšanas principu, līdz 2015. gadam uz pusi samazinot to cilvēku skaitu, kuri cieš no bada,
having regard to the Millennium Development Goals, adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to the Millennium Development Goal on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger reduction by halving the number of people who suffer from hunger by 2015,
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ikgadējos paziņojumus par ANO Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu, no kuriem pēdējais publiskots 2006. gada jūlijā,
having regard to the annual reports by the Secretary-General of the UN on the implementation of the United Nations Millennium Declaration, the latest of which dates from July 2006,
ņemot vērā Pārtikas palīdzības konvenciju, kura parakstīta Londonā 1999. gada 13. aprīlī un kuras mērķi ir veicināt nodrošinātību ar pārtiku pasaulē un uzlabot starptautiskās sabiedrības spēju reaģēt uz ārkārtas situācijām pārtikas jomā un citām jaunattīstības valstu vajadzībām pēc pārtikas,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
ņemot vērā Komisijas ziņojumu "Tūkstošgades attīstības mērķi 2000.–2004. gadam" ( SEC(2004)1379 ),
having regard to the Commission's Report on "Millennium Development Goals 2000–2004" ( SEC(2004)1379 ),
ņemot vērā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā OV C 33 E, 9.2.2006., 311. lpp.
having regard to its resolutions of 12 April 2005 on the role of the European Union in the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) OJ C 33 E, 9.2.2006, p.
ņemot vērā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus, kuros apliecināts pilnīgs Eiropas Savienības atbalsts Tūkstošgades attīstības mērķiem un aicināts saskaņot politiku,
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 and 17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the MDGs and policy coherence,
ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States, of the one part, and the Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 OJ L 317, 15.12.2000, p.
ņemot vērā Deklarāciju par saskaņošanu, kas pieņemta 2003. gada 25. februārī Romā pēc augsta līmeņa foruma par saskaņošanu, un 2005. gada 2. martā pieņemto Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti,
having regard to the Rome Declaration on Harmonisation, adopted on 25 February 2003 following the High Level Forum on Harmonisation, and the Paris Declaration on Aid Effectiveness, adopted on 2 March 2005,
ņemot vērā Starptautisko attīstības finansēšanas konferenci, kas notika Monterejā 2002. gada martā, un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību, kura notika Johannesburgā 2002. gada septembrī,
having regard to the International Conference on Development Funding held in Monterrey in March 2002, and to the World Summit on Sustainable Development held in Johannesburg in September 2002,
ņemot vērā 2004. gada 20. septembra Ņujorkas Deklarāciju par cīņu pret badu un nabadzību, ko parakstīja 111 valstu valdības, tostarp visas ES dalībvalstis,
having regard to the New York Declaration on Action against Hunger and Poverty of 20 September 2004, signed by 111 national governments, including all the EU Member States,
ņemot vērā Pasaules Pārtikas organizācijas 1996. gada augstākā līmeņa sanāksmes solījumu līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kam ir nepietiekams uzturs,
having regard to the World Food Summit's pledge in 1996 to reduce the number of hungry people by half by the year 2015,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka ( COM(2006)0087 ),
having regard to the Commission Communication entitled "EU Aid: Delivering more, better and faster" ( COM(2006)0087 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Attīstības paātrināšana attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu ‐ attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte" ( COM(2005)0133 ),
having regard to the Commission Communication entitled "Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals – Financing for Development and Aid Effectiveness" ( COM(2005)0133 ),
ņemot vērā EPn vidusposma pārskatu, ko veica ĀKK lauksaimnieku organizāciju reģionālie tīkli un publicēja 2006. gada 10. decembrī, kā arī notiekošās sarunas par šo nolīgumu,
having regard to the Mid-Term Review of the EPAs by the ACP regional network of farmers' organisations, published on 10 December 2006 and the ongoing EPA negotiations,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0432/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A6-0432/2007 ),
tā kā lauksaimniecība ir galvenā nodarbinātības nozare lielākajā daļā Āfrikas valstu un galvenais ienākumu avots ir atkarīgs no lauksaimnieciskās ražošanas un ar to saistītām darbībām;
whereas agriculture is the major sector of occupation for the majority of African countries and the main source of revenue depends on agricultural production and related activities,
tā kā Komisijas paziņojuma "Āfrikas lauksaimniecības veicināšana" galvenais mērķis ir ierosināt principus un galvenās jomas ES un ĀS (Āfrikas Savienība) sadarbībai Āfrikas lauksaimniecības attīstības jomā, galveno uzmanību pievēršot reģionu un kontinentu līmenim;
whereas the main purpose of the Commission Communication on "Advancing African Agriculture" is to propose principles and key areas for EU-AU (African Union) cooperation in agricultural development in Africa, focusing on regional and continental levels,
tā kā gan Eiropas konsensā, gan Eiropas Savienības Āfrikas stratēģijā ir vēlreiz atgādināts, ka lauksaimniecībai un lauku attīstībai ir izšķiroša nozīme nabadzības samazināšanā;
whereas both the European Consensus and the EU Strategy for Africa reiterate that agriculture and rural development are crucial for poverty reduction,
tā kā tikai Subsahāras Āfrikā vien vairāk nekā 200 miljoniem cilvēku ir nepietiekams uzturs un šis skaitlis ir par 30 miljoniem lielāks nekā pirms desmit gadiem, un tā kā lielākā daļa šo cilvēku dzīvo lauku apvidos un viņu ienākumi un nodrošinātība ar pārtiku ir atkarīgi no lauksaimniecības;
whereas in Sub-Saharan Africa alone more than 200 million people are undernourished, an increase of 30 million from a decade ago and whereas the majority of these people live in rural areas and depend on agriculture for their income and food security,
tā kā ikvienam ir tiesības saņemt veselīgu, drošu un barojošu pārtiku un katras personas pamattiesības ir neciest badu;
whereas it is the right of everyone to have access to healthy, safe and nutritious food and the fundamental right of everyone to be free from hunger,