natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka globālu satelītnovērošanas sistēmu mežu aizsardzībai veiksmi var nodrošināt tikai tad, ja ir nodrošināts iestāžu atbalsts, kā arī izveidotas un ilgtermiņā uzturētas pārvaldes iestādes ar kvalificētu personālu;
Considers that the global monitoring systems for forest protection can only be held to be a success if the necessary institutional support and administrative bodies with qualified staff are put in place and maintained in the long term;
šajā sakarībā uzsver, ka Eiropas mežiem vajadzīgas novērošanas programmas, kas ļauj savlaicīgi noteikt kaitējuma iespējas, kā arī riska zinātniska modelēšana attiecībā uz mežu rajoniem, kurus var skart karstuma viļņi, mežu ugunsgrēki un sausums, lai būtu iespējams veikt atbilstošus preventīvus pasākumus meža aizsardzībai;
Highlights in this connection the need for monitoring programmes in European forests to permit the early detection of pest damage and for scientific risk modelling in relation to wooded areas prone to heat waves, wildfires and drought, so as to make it possible to take appropriate counter-measures to protect the forests;
uzskata, ka dalībvalstu mežu uzskaitījums ir būtisks informācijas avots, lai varētu izanalizēt Eiropas mežu kopējo stāvokli un to nozīmi kā CO2 piesaistītājiem; aicina Komisiju ne tikai paātrināt dalībvalstu iesniegto datu sagatavošanu un izvērtēšanu, bet arī izmantot šobrīd labāko praksi dalībvalstīs;
Considers that the Member States" national forest inventories are an important source of information with a view to analysing the overall condition of the European forests and their importance as a CO2 sink; calls on the Commission not only to press for the drafting and evaluation by the Member States of the data collected but also to take advantage of existing best practice in the Member States;
atzīmē, ka, pamatojoties uz dzīves cikla datiem, koks principā var būt "zaļāka" izvēle celtniecībā nekā tērauds un betons, jo koks piesaista oglekļa dioksīdu un tā ražošana prasa mazāk enerģijas nekā tā alternatīvas, un no koka blakusproduktiem var iegūt atjaunojamo enerģiju; tomēr atzīst, ka tādēļ koksne jāaudzē ilgtspējīgā veidā, kas pašlaik nenotiek bieži; tādēļ aicina ES steidzami pieņemt tiesību aktus, lai samazinātu risku, ka ES tirgū nonāk nelegālā un neilgtspējīgā veidā audzēta koksne;
Notes that, based on its life-cycle attributes, wood can in principle be a "greener" choice in construction than steel and concrete, since it locks up carbon dioxide and requires much less energy to produce than alternatives, and its by-products can be used to produce renewable energy; realises, however, that this requires that the timber used has been harvested in a sustainable way, which is today often not the case; therefore calls on the EU rapidly to adopt legislation to minimise the risk of placing illegally and unsustainably harvested timber on the EU market;
uzsver plašās mežu izmantošanas iespējas un vairākas priekšrocības saistībā ar mežu izmantošanu; aicina ES noteikt kritērijus biomasas ilgtspējīgai izmantošanai;
Highlights the wide range of possible uses and several benefits of forests; calls on the EU to define criteria on sustainable use of biomass;
uzsver, ka Eiropas Savienībā jāievieš mežu ilgtspējīga apsaimniekošana, izvirzot plašus mērķus sociālajā, ekonomikas un vides jomā; atzīmē, ka mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas mērķis paredz ilgtermiņā palielināt oglekļa daudzumu, ko piesaista meži; atzīmē arī, ka jauni, augoši un efektīvi apsaimniekoti meži ir labi oglekļa piesaistītāji, un tādēļ uzskata, ka vietās, kur izcērt mežus, izcirsto koku vietā jāstāda jauni koki; uzskata, ka vienlaikus ir jāaizsargā vecāki meži, jo tiem ir būtiska nozīme bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā;
Stresses that sustainable forest management, which uses very broad social, economic and environmental goals, should be implemented in the EU; notes that sustainable forest management aims in the long term to increase the forest carbon stock; notes further that young, growing and well managed forests are good carbon sinks and hence considers that, where forests are being cut down, new planting should be undertaken to replace those trees which are cut down; considers that, simultaneously, more old forests should be protected, as they play a vital role in maintaining biodiversity;
iesaka paplašināt zinātniskos pētījumus un augsnes stāvokļa uzraudzību, lai savlaicīgi varētu novērst eroziju, kā arī lauksaimniecības zemju un bioloģiskās daudzveidības zudumu;
Recommends that scientific studies of, and monitoring of the condition of, soils be extended with a view to taking measures in good time to counteract erosion, the loss of agricultural land and biodiversity;
aicina Padomi pieņemt tās kopējo nostāju ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 14. novembra Nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido paamtnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK OV C 282 E, 6.11.2008., 281. lpp.
Calls on the Council to adopt its common position taking into account Parliament's position of 14 November 2007 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC OJ C 282 E, 6.11.2008, p.
aicina dalībvalstis izstrādāt politiku augsnes aizsardzībai ar atbilstošām augsnes apstrādes metodēm, ņemot vērā organisko vielu nozīmi augsnes auglības vairošanai, ūdens uzņemšanas spēju un spēju piesaistīt oglekli, kā arī apsvērt biokokogļu izmantošanas iespējas;
Calls on the Member States to establish a policy of soil protection by appropriate soil treatment methods, taking account of the importance of organic materials in the soil for its fertility, water retention capacity and ability to function as a carbon sink, and to consider the possibilities of using biochar;
šajā sakarībā uzsver ekosistēmiskas pieejas nozīmi augsnes erozijas, mūžīgā sasaluma izkušanas, pārtuksnešošanās, invazīvu svešu sugu un mežu ugunsgrēku novēršanā un mazināšanā;
Highlights in this connection the importance of the ecosystem approach in avoiding and lessening the effects of soil erosion, destruction of permafrost, desertification, invasive alien species and forest fires;
uzskata, ka integrētā ūdens apsaimniekošanā ir jāietver stratēģijas ūdens izmantošanas efektivitātes uzlabošanai, ūdens taupīšanai, ūdens patēriņa racionalizēšanai un ierobežošanai, kā arī patērētāju labākai informētībai par ilgtspējīgu ūdens patēriņu, un tādējādi jāsniedz atbildes gan uz jautājumiem par potenciālu lietus ūdens savākšanu un uzglabāšanu dabiskos un mākslīgos rezervuāros, gan arī uz jautājumiem par sausuma izraisītiem riskiem un ietekmi; uzskata, ka jāveicina pasākumi, izveidotu efektīvu ūdens resursu izmantošanas veidu hierarhiju, un atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanā priekšroka jādod uz pieprasījumu orientētai pieejai;
Considers that integrated water resources management should comprise strategies for the improvement of water use efficiency, water saving, rationalisation and limitation of water consumption, and improved consumer awareness concerning sustainable water consumption, and that it should respond to issues concerning the collection and storage of rainwater in natural and artificial reservoirs, as well as to those relating to the risk and impact of floods and droughts; considers that action should be encouraged to establish an effective hierarchy of water uses and recalls that a demand-side approach should be preferred when managing water resources;
aicina Komisiju ūdens apsaimniekošanas jomā uzņemties būtisko pārrobežu koordinatora lomu, jo īpaši veidojot tīklus un finansējot inovatīvu tehnoloģiju pētījumus saistībā ar jūras ūdens atsāļošanu, jaunām apūdeņošanas sistēmām un lauksaimniecības un pilsētu ūdens patēriņu, kā arī saistībā ar pilotprojektiem sausuma vai plūdu radīto kaitējumu mazināšanai;
Calls on the Commission to assume an important cross-border coordinating role in water management, particularly by network creation and funding of research into innovative technologies for the desalination of sea water, new irrigation systems and agricultural and urban water consumption, and for pilot projects to reduce damage from drought or flooding;
uzskata, ka, lai nodrošinātu attiecīgas iniciatīvas ūdens resursu efektīvai izmantošanai, dalībvalstīm ūdens resursu politikā jāņem vērā ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips "maksā piesārņotājs";
Considers that, in order to provide adequate incentives to use water resources efficiently, Member States should take account in their water policy of the principle of recovery of the costs of water services and of the "polluter pays" principle;
uzsver, ka pašreizējā zivsaimniecības prakse vēl vairāk samazina zivju un jūras ekosistēmu spēju pretoties klimata pārmaiņu ietekmei; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu noteikt nozvejas kvotas rūpnieciskai zvejai, pamatojoties uz ilgtspējības kritēriju, un prasa Padomei un attiecīgajām dalībvalstīm ievērot ierosinātās kvotas;
Stresses that some current fishing practices further decrease the resilience of fish stocks and marine ecosystems to the impact of climate change; welcomes in this respect the Commission's decision to establish catch quotas for industrial fishing on the basis of sustainability criteria and insists that the Council and the Member States concerned respect the proposed quotas;
, lai nodrošinātu labāku un ilgtspējīgāku jūras vides un resursu apsaimniekošanu; brīdina, ka pretējā gadījumā aizsargātās jūras teritorijas var kļūt par pēdējām bioloģiskās daudzveidības oāzēm neapdzīvotā un tukšā okeānā;
, is needed in order to guarantee better and more sustainable management of the marine environment and resources; warns that European marine protection areas will otherwise become the last oases of biodiversity in a lifeless and empty ocean;
uzskata, ka klimata pārmaiņu radīto vides izmaiņu rezultātā var būt nepieciešams pārvietot akvakultūras, kas attiecīgajās teritorijās radītu ekonomisku kaitējumu; tomēr brīdina, ka akvakultūru pārvietošana var negatīvi ietekmēt minētās ekosistēmas un aicina šajā sakarībā obligāti veikt ietekmes novērtējumus;
Takes the view that environmental changes resulting from climate change could mean that aquaculture has to be relocated, resulting in economic harm to its current locations; warns, however, that the relocation of aquaculture may have negative effects on the ecosystems in question and calls in this connection for compulsory impact assessments;
atzīst atkritumu hierarhiju par galveno stūrakmeni Eiropas atkritumu apsaimniekošanas politikā; aicina Komisiju ierosināt procentos izteiktus samazināšanas mērķus attiecībā uz atkritumu samazināšanu, atkārtotu izmantošanu un otrreizēju pārstrādi; prasa šos mērķus pēc vajadzības pārskatīt un precizēt;
Recognises that the hierarchy of waste forms a leitmotiv in European waste policy; invites the Commission to propose percentage reduction targets on reducing, reusing and recycling waste; demands that the targets be reviewed and tightened when necessary;
norāda, ka atkritumu novēršana, piemēram, ar mazāku iepakojumu daudzumu, ir labākais veids, kā samazināt šās nozares tiešās emisijas; tomēr uzsver, ka atkritumu ilgtermiņa novēršanai ir jāmaina ražošanas metodes un ierastais patērēšanas veids;
Notes that waste prevention, for example by optimising packaging, is the best way of reducing the sector's direct emissions; stresses, however, that waste prevention in the long term demands changes in production methods and consumption habits;
uzsver, ka atsevišķa bioatkritumu savākšana un materiālu otrreizējā pārstrāde būtiski samazina tiešās emisijas no poligoniem;
Stresses that separate collection of biowaste and material recycling make a significant contribution to preventing direct emissions from landfill sites;
uzskata, ka atkritumu nozares tiešo emisiju ierobežošanai ir lietderīgi izvairīties no nešķirotu atkritumu pārvadāšanas lielos attālumos; uzskata, ka tādēļ līdz minimumam jāsamazina nešķirotu sadzīves atkritumu pārrobežu pārvadāšana Eiropas Savienībā; uzskata, ka jācīnās pret otrreizējai pārstrādei piemērotu atkritumu nelegālu eksportu, lai izvairītos no "emisiju eksporta" un saglabātu vērtīgas izejvielas Eiropas Savienībā;
Considers that, in order to restrict direct emissions from the waste sector, it makes sense to avoid transporting unsorted waste over long distances; takes the view that cross-border transport of mixed domestic waste in the EU should therefore be reduced to a minimum; considers that illegal exports of material suitable for recycling must be combated in order to avoid "exporting emissions" and retain valuable raw materials in the EU;
uzskata, ka dalībvalstīm pēc pakāpeniskas pārejas perioda vidējā termiņā pilnībā jāatsakās no nešķirotu sadzīves atkritumu apglabāšanas, jo labāka pastāvošo otrreizējās pārstrādes sistēmu izmantošana vai pilnīgi jaunu sistēmu izveide uzlabo kopumā atkritumu pārstrādi un izmanto visu šobrīd esošo tehnoloģiju potenciālu siltumnīcefekta gāzu samazināšanai; aicina šajā sakarībā veikt esošajos poligonos obligātu metāna uztveršanu siltuma mežošanai;
Considers that, after a phasing-out period, Member States should entirely cease in the medium term to landfill unsorted domestic refuse, since better use of existing recycling systems or the development of completely new systems would improve waste treatment as a whole and exploit existing potential for reducing greenhouse gases using existing technologies; calls in this connection for compulsory methane capture for heat production on existing landfill sites;
uzskata, ka enerģijas reģenerācija no šķirotiem atkritumiem īpašās rūpnīcās, kur no atkritumiem iegūst enerģiju, un enerģijas reģenerācija no iepriekš šķirotiem atkritumiem, jo īpaši koģenerācijas iekārtās ar stingru emisiju kontroli, ir potenciāli ļoti efektīvs enerģijas reģenerācijas veids, ko var droši izmantot netiešu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un fosilo degvielu aizstāšanai;
Regards energy recovery from residual waste in dedicated waste-to-energy plants and energy recovery from pre-sorted waste, particularly in conjunction with cogeneration systems with strict emissions controls, as a potentially highly effective way of recovering energy which can reliably be used to reduce indirect greenhouse gas emissions and replace fossil fuels;
uzskata, ka ir vitāli svarīga P&A veicināšana attiecībā uz atkritumu apstrādi un resursu apsaimniekošanu, un uzsver, ka šajā jomā nekavējoties jāizmanto jaunas inovatīvas tehnoloģijas;
Considers that enhancing R&D in respect of waste treatment and resource management solutions is vital, and stresses the need for the immediate application of new innovative technologies in this field;
atzīst, ka sakarā ar sarunām par nolīgumu rīcībai pēc 2012. gada un trešo valstu iesaistīšanu sistemātiskāka Eiropas atkritumu apstrādes standartu piemērošana ir iespēja saistīt attīstības mērķus, piemēram, labāku cilvēku veselības un vides aizsardzību, ar jaunām ekonomiskām iespējām, kā arī pozitīvu devumu cīņā pret globālām klimata pārmaiņām;
Acknowledges, in the context of the negotiations on a post-2012 agreement and the involvement of third countries, that more consistent application of European standards of waste treatment is a possible way of linking development objectives – such as better protection of human health and the environment – with new economic opportunities while making a positive contribution to combating global climate change;
atkārto prasību iepriekšminētajā 2008. gada 10.aprīļa rezolūcijā un aicina Komisiju nekavējoties publicēt apsolīto Balto grāmatu, ar ko izveido koordinētu visaptverošu ES sistēmu adaptācijas pasākumu plānošanai;
Recalls the demands made in its above-mentioned resolution of 10 April 2008, and calls on the Commission to publish without further delay its promised White Paper setting out a coordinated EU-wide framework for the planning of adaptation measures;
uzsver, ka ir svarīgi publicēt Komisijas Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju, kurā uzsvērts, ka nozaru politikām vajadzīga integrēta pieeja, lai uzlabotu ES politiku, kā arī valstu un reģionālo politiku kopējo teritoriālo ietekmi; tādēļ prasa uzlabot procedūras saistībā ar struktūrfondiem šo fondu plašākai izmantošanai klimata aizsardzības pasākumiem;
Underlines the importance of the publication by the Commission of its Green Paper on territorial cohesion, which stresses the need for an integrated approach to sectoral policies in order to improve the combined territorial impact of EU and national and regional policies; therefore calls for the improvement of structural funds procedures to enable them to make an even larger contribution to climate measures;
atkārtoti uzsver, ka ES līmenī nepieciešama adaptācijas pasākumu saskaņotība un integrēta koordinācija, kā arī jāmeklē iespējamās sinerģijas, tostarp starptautiski nolīgumi par specifiskiem reģioniem vai teritorijām, kuras daļēji iekļaujas Eiropas Kopienā; atkārtoti prasa izveidot visaptverošu ES sistēmu adaptācijas pasākumu plānošanai;
Stresses once again the need for coherence and the integrated coordination of adaptation measures at EU level and for the search for possible synergies, including under international agreements covering specific regions or territories to which the European Community is a party; reiterates its call for an EU-wide framework for the planning of adaptation measures;
uzsver, ka sevišķi svarīgi ir iegūt specifisku pieredzi par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēku veselību, jo īpaši saistībā ar dažām infekciju un parazitārām slimībām;
Emphasises that it is of paramount importance to acquire specific expertise on the effects of climate change on human health, especially in relation to certain infectious and parasitic diseases;
uzsver, ka augstākos platuma un garuma grādos varētu parādīties tropiskās slimības, ko pārnēsā parazīti, moskīti un citi patogēni aģenti, kādus parasti sastop tropu rajonos, un tas būtu jauns apdraudējums cilvēkiem;
Highlights that tropical illness spread by parasites or mosquitoes and other pathogenic agents, usually encountered in tropical areas, could appear at higher latitudes and altitudes, representing a new threat to human beings;
uzsver, ka jāorientējas arī uz atsevišķiem jauniem uzdevumiem veselības jomā un jāreaģē uz vides faktoriem, ko rada klimata pārmaiņas, lai gan sabiedrības veselības programmas 2008.–2013. gadam galvenais mērķis ir reaģēt uz faktoriem, kas tradicionāli ietekmē veselību (diēta, smēķēšana, alkohola patēriņš un narkotiku lietošana);
Stresses that, although the main objective of the 2008-2013 public health programme is to act on the factors which traditionally determine health (diet, smoking, alcohol consumption and the use of drugs), it should also focus on certain new challenges to health and address the determining environmental factors resulting from climate change;
uzsver ES un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra koordinējošo nozīmi, konsultējot plašu sabiedrību par to, kā izvairīties no insektu pārnēsātām slimībām, īpaši izmantojot aizsargtērpus, moskītu tīklus, kā arī repelentus un insekticīdus;
Stresses the coordinating role of the EU and the European Centre for Disease Prevention and Control in providing advice to the general public on avoiding insect-borne disease through the use of, in particular, protective clothing, bed nets and insect repellent and control products;
atzīmē, ka iespējamie pasākumi varētu būt datu par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēku veselību apkopošana un novērtēšana, labāka sagatavotība dabas katastrofām, sabiedrības veselības dienesti un ārkārtas pasākumu plānošana, pasākumi veselības uzlabošanai visās nozarēs, kā arī pasākumi zināšanu uzlabošanai, jo īpaši cilvēku informēšana par jauna veida veselības apdraudējumiem, brīdinājumi un konkrēti padomi, lai izvairītos no kaitīgās iedarbības, ar īpašām norādēm par insektu pārnēsātām slimībām un karstuma viļņiem;
Notes that possible measures may include the collection and evaluation of relevant data on the effects of climate change on human health, improving preparedness for natural disasters, public health services and emergency planning, support for measures to promote health in all sectors, and measures to increase awareness, particularly the provision to the public of information about new types of dangers to health, warnings and specific tips on avoiding exposure, with special reference to insect-borne diseases and heat waves;
uzskata, ka medicīnā un farmācijas nozarē jāveic pētījumi, lai izstrādātu jaunajām slimībām zāles un vakcīnas, kas par pieņemamu cenu būtu pieejamas visiem cietušajiem;
Considers that there is a need for research in medical science and in the pharmaceutical sector in order to develop drugs and vaccines for new diseases, which should be made available to all affected populations at an affordable price;
uzsver, ka zaļās zonas pilsētu teritorijās ir nozīmīgas sabiedrības veselībai, gaisa kvalitātei un oglekļa piesaistei, ka arī cīņai ar klimata pārmaiņām; aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās iestādes saglabāt pilsētu teritorijās zaļās zonas un paplašināt jau esošās zonas;
Stresses the importance of green zones in urban areas for the health of the general public, air quality and carbon capture, and to help to tackle climate change; calls on the Commission, the Member States and local authorities to preserve and enlarge the existing – and to develop new – green zones in urban areas;
uzskata, ka globālā skatījumā Eiropai ir lieliska izejas pozīcija, cenšoties ieviest zemu emisiju ekonomiku, un šis stāvoklis ir jāizmanto, lai paātrinātu inovācijas, kas radītu jaunus un konkurētspējīgus uzņēmumus un darbavietas tīru tehnoloģiju, atjaunojamo enerģiju un zaļu uzņēmumu un zaļu prasmju jomās, lai pilnīgā atbilstībā Lisabonas stratēģijai kompensētu iespējamo darbavietu zudumu nozarēs, kur ir lielas CO2 emisijas; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt strukturālās izmaiņas, kādas varētu būt klimata pārmaiņu politikas īstenošanas rezultātā, un aicina Komisiju periodiski ierosināt pasākumus smagāk cietušo iedzīvotāju grupu atbalstam;
Considers that Europe enjoys an excellent starting position in the global race for a low-emission economy, and that it should make the most of this position to trigger greater innovation which will create new and competitive businesses and new jobs in the fields of clean technology, renewable energies and green enterprises and green skills in order to counterbalance any possible loss of jobs in high CO2-emitting sectors, in full accordance with the Lisbon Strategy; calls on the Commission and the Member States to identify structural changes resulting from the implementation of climate change policies and calls on the Commission to propose, periodically, measures to support the populations most affected;
brīdina par iespējamo pesimismu, kura rezultātā ES netiktu izmantotas klimata pārmaiņu piedāvātās izdevības un netiktu veikti politiski pasākumi, lai ar tām cīnītos, un sociālo partneru pozitīvo nozīmi, kuri tieši iesaistīti ekonomikas stimulēšanā, kā arī to darbinieku pārskološanas un pārņemšanas iespējas, kuri cietuši no klimata pārmaiņu adaptācijas un mazināšanas; uzskata, ka valsts un sabiedrības konsenss ir būtiski svarīgs, lai saglabātu globālās pozīcijas ceļā uz efektivitāti, inovācijām, izejvielām un nākotnes tehnoloģijām, kā arī tirgiem;
Warns against pessimism, which may lead to the EU missing the economic opportunity offered by climate change and the political measures needed to combat it, by stressing the positive role of the social partners who will be directly involved in stimulating the economy and the possibilities of re-education and absorption of workers affected as a result of climate change adaptation and mitigation; considers that public and social consensus will be critical to winning the global race for efficiency, innovation, raw materials and future technologies and markets;
uzskata, ka izaugsmes un nodarbinātības potenciālu pilnībā var izmantot tikai tad, ja vienlaikus ir nodrošināti piekļuves punkti tirgiem un likvidēti birokrātiskie šķēršļi pieejamo tehnoloģiju izmantošanai;
Takes the view that growth and employment potential can only be fully realised if at the same time market access points are secured and bureaucratic barriers to the utilisation of available technology are dismantled;