natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka stiprākai AP vajadzētu būt vadošajai lomai sadarbībā Arktikā, un tādēļ atzinīgi vērtētu AP politisko un administratīvo spēju uzlabošanu, piemēram, pašlaik apspriesto pastāvīgo sekretariātu, izmaksu vienlīdzīgāku sadalījumu, biežākas ministru tikšanās un ikgadējo Arktikas sammitu visaugstākajā līmenī, kā to ierosināja ES dalībvalsts Somijas, kas ir arī Arktikas Padomes dalībvalsts, ārlietu ministrs; turklāt atzinīgi vērtētu Arktikas reģiona parlamentu deputātu plašāku līdzdalību, lai uzsvērtu parlamentāro dimensiju un nodrošinātu attiecīgu ārpus Arktikas esošu dalībnieku iekļaušanu; turklāt uzsver, ka ekskluzīva iekšēja valstu kodola augsta līmeņa tikšanās kopumā vienīgi nodarīs kaitējumu AP statusam un lomai; vēlas, lai AP saglabātu atklāto un iekļaujošo pieeju un līdz ar to paliktu atvērta visām ieinteresētajām pusēm;
Is of the opinion that a strengthened AC should play a leading role in cooperation on the Arctic and would therefore welcome politically and administratively improved capacities of the AC, e.g. the permanent secretariat currently under discussion, more equal sharing of costs, more frequent ministerial meetings and an Annual Arctic Summit on the Highest Level, as proposed by the Foreign Minister of the EU Member State Finland, which is also a Member of the Arctic Council; would further welcome greater involvement of the Parliamentarians of the Arctic to underline the parliamentary dimension and be sure to include relevant non-Arctic players; furthermore insists that continued high-level meetings of an inner exclusive core of States will merely undermine the status and role of the AC as a whole; wishes the AC to maintain its open and inclusive approach and thus to remain open to all stakeholders;
uzskata Ziemeļu dimensiju par galveno elementu reģionālajā sadarbībā Ziemeļeiropā; norāda, ka četri partneri, proti, ES, Islande, Norvēģija un Krievijas Federācija, kā arī Barenca Eiroarktiskā padome, Baltijas jūras valstu padome, Ziemeļvalstu Ministru padome, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB), Eiropas Investīciju banka (EIB) un Pasaules banka darbojas Ziemeļu dimensijā un ka gan Kanādai, gan ASV tajā ir novērotāja statuss; uzsver nepieciešamību cieši saskaņot Ziemeļu dimensijas politiku un ES attīstībā esošo Arktikas politiku; norāda uz Ziemeļu dimensijas Arktikas logu; atzinīgi vērtē Ziemeļu dimensijas partnerattiecību vērtīgo pieredzi, jo īpaši jaunās Ziemeļu dimensijas partnerattiecības transporta un loģistikas jomā un tās ieguvumus sadarbībā Arktikā;
Regards the Northern Dimension as a focal point for regional cooperation in Northern Europe; notes that the four partners, namely the EU, Iceland, Norway and the Russian Federation, as well as the Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council, the Council of the Baltic Sea States, the Nordic Council of Ministers, the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), the European Investment Bank (EIB), the Nordic Investment Bank (NIB) and the World Bank (IBRD), are participants in the Northern Dimension and that both Canada and the United States hold observer status in the Northern Dimension; stresses the need for close alignment between the Northern Dimension policy and the EU's evolving Arctic policy; notes the Northern Dimension's Arctic Window; highlights the valuable experience of the Northern Dimension partnerships, particularly the new Northern Dimension Partnership on Transport and Logistics and its benefits for cooperation in the Arctic;
prasa Komisijai pārveidot pašreizējo dienestu grupu par dienestu pastāvīgu struktūru, lai nodrošinātu saskaņotu, koordinētu un integrētu politikas pieeju visās politikas jomās, kas skar Arktiku, piemēram vides, enerģētikas, transporta un zivsaimniecības jomā; ierosina šajā struktūrā piešķirt kopīgu vadību Eiropas Ārējās darbības dienestam un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, kas ir starpnozaru koordinators Komisijā; līdz ar to arī ierosina Eiropas Ārējās darbības dienestā izveidot Arktikas nodaļu;
Requests the Commission to develop the existing Inter-Service Group into a permanent inter-service structure to ensure a coherent, coordinated and integrated policy approach across key policy areas relevant to the Arctic, such as the environment, energy, transport and fisheries; recommends assigning the co-lead of this structure to the EEAS and DG MARE, the latter acting as a cross-sectoral coordinator within the Commission; further recommends creating an Arctic unit in the EEAS accordingly;
aicina Komisiju sarunās par divpusējiem nolīgumiem ņemt vērā to, ka ir jāaizsargā Arktikas ekosistēma un Arktikas iedzīvotāju, tostarp pamatiedzīvotāju grupu, intereses un ka Arktikas dabas resursi ir jāizmanto ilgtspējīgi, un aicina Komisiju ievērot šos principus visās darbībās;
Calls on the Commission, in negotiating bilateral agreements, to take account of the fact that the sensitive Arctic ecosystem must be protected, the interests of the Arctic population, including its indigenous population groups, must be safeguarded and the natural resources of the Arctic must be used sustainably, and calls on the Commission to be guided by these principles in relation to all activities;
norāda, ka zinātnisko pētījumu dati nepārprotami liecina par to, ka Arktikas ekosistēmā pašlaik notiek ļoti lielas, ar klimata pārmaiņām saistītas izmaiņas un ka tādēļ jebkādai turpmākai attīstībai Arktikā ir jābūt piesardzīgai un balstītai uz zinātniski pamatotu pieeju; aicina pabeigt daudzpusējos nolīgumos paredzētos zinātniskos pētījumus, lai pirms nākamā lielā pavērsiena informētu iedzīvotājus visā pasaulē par Arktikas ekosistēmu un lēmumiem attiecībā uz to;
Notes that scientific data clearly demonstrates that the Arctic ecosystem is currently going trough massive climate-related changes and that this situation requires that a precautionary and scientifically robust approach be taken to any future development in the Arctic; calls for further scientific studies within the framework of a multilateral agreement to be completed in order to inform international understanding of the Arctic eco-system and decision-making thereon before any further major development goes ahead;
uzsver to, ka ES un tās dalībvalstis ir galvenās ieguldījuma sniedzējas ar Arktiku saistītā pētniecībā, reģionālajā sadarbībā un ar reģionu un ne tikai saistītu tehnoloģiju attīstībā, un prasa, lai Komisija izskatītu iespējas izstrādāt ap polu atrodošos valstu līdzfinansējuma un kopējas plānošanas iniciatīvas nolūkā veicināt gludāku un efektīvāku sadarbību starp iesaistīto valstu ekspertiem; prasa ES veicināt sadarbības pasākumus ar ASV, Kanādu, Norvēģiju, Islandi, Grenlandi un Krieviju daudznozaru pētniecības jomā Arktikā, šajā nolūkā izveidojot saskaņotus finansēšanas mehānismus; turklāt prasa Komisijai izveidot līdzekli tiešai sadarbībai ar Arktikas dalībvalstīm, pamatiedzīvotāju organizācijām un Arktikas pētniecības institūtiem, lai palīdzētu informēt ES par attiecīgām problēmām, būtiskiem pētniecības jautājumiem un lietām, kas skar Arktikā dzīvojošos un strādājošos, nolūkā palīdzēt nākotnē uzsākt pētniecības pasākumus;
Underlines the fact that the EU and its Member States are main contributors to Arctic-relevant research, regional cooperation and the development of technology relevant to the region and beyond, and requests the Commission to examine the possibilities of developing circumpolar co-funding and co-programming initiatives to enable smoother and more effective cooperation between experts from the countries involved; requests the EU to promote cooperation activities with the USA, Canada, Norway, Iceland, Greenland and Russia in the field of multidisciplinary Arctic research, thereby establishing coordinated funding mechanisms; further requests the Commission to create a means to work directly with Arctic Member States, indigenous organisations and Arctic research institutes in order to help inform the EU about relevant issues, important research topics and matters that concern those living and working in the Arctic to help establish future research activities;
uzskata, ka ES būtu turpmāk jāattīsta spējas, un aicina Komisiju izpētīt iespējas uzsākt, kā arī turpināt ES darbības Arktikā un ziņot par tām, piemēram, darboties ap polu esošo valstu daudzpusējās pētniecības finansējuma programmā, kas ļautu darboties vienkāršāk un mazāk birokrātiski pētniecības kopienas sadarbības un kopīgos projektos; prasa Komisijai prioritārā kārtībā izpētīt iespējas izveidot ES Arktikas informācijas centru kā kopēju un tīklā esošu struktūru, ņemot vērā atbilstīgus priekšlikumus; norāda uz Lapzemes universitātes priekšlikumu šajā sakarībā; uzskata, ka šādam centram vajadzētu spēt rīkot pastāvīgus ES pasākumus galvenajiem dalībniekiem Arktikā un nodot informāciju un sniegt pakalpojumus saistībā ar Arktiku ES iestādēm un iesaistītajām pusēm;
Is of the opinion that the EU should develop further its capacities and calls on the Commission to explore and report on the establishment as well as on the continuation of EU activities in the Arctic such as a circumpolar joint multilateral research funding programme providing for easier and less bureaucratic cooperation and joint projects of the research community; requests the Commission to explore as a key priority the establishment of an EU Arctic Information Centre as a joint, networked undertaking, taking into account suitable proposals; notes the proposal by the University of Lapland in this respect; considers that such a centre needs to be capable both of organising permanent EU outreach to the major actors relevant to the Arctic and of channelling Arctic information and services towards the EU's Institutions and stakeholders;
uzsver – lai objektīvi noteiktu Arktikas dabas vidē notiekošo pārmaiņu īpašības un ātrumu, ir ļoti būtiski nodrošināt starptautiskām zinātnieku grupām pilnīgu piekļuvi pētījumu veikšanai šajā mūsu planētas īpaši jutīgajā teritorijā; norāda, ka ES palielina klātbūtni un līdzdalību īpaši Arktikas Eiropas daļā, izveidojot kopīgu pētniecības infrastruktūru un palielinot Arktikā īstenoto pētniecības programmu skaitu; jo īpaši atbalsta pētnieku grupas, kurās darbotos dažādu jomu zinātnieki, kas pārstāv visas iesaistītās valstis; atzinīgi vērtē parasti labo un atklāto sadarbību pētniecības jomā un uzskata, ka šiem pētījumiem vajadzētu būt atklātiem, jo tie kalpo visas starptautiskās sabiedrības interesēs un tos ir paredzēts izmantot visai starptautiskajai sabiedrībai;
Emphasises that, in order to objectively determine the nature and rate of the changes occurring in the natural environment of the Arctic, it is vital that international teams of scientists be given full access to carry out research in this particularly sensitive area of our planet; points out that the EU is stepping up its presence and involvement, particularly in the European sector of the Arctic, by building joint infrastructure for research and increasing the number of research programmes carried out in the Arctic; supports in particular research teams made up of scientists from many different fields and representing all the countries involved; welcomes the often good and open cooperation in research and takes the view that this research should be open, which would be in the interests of, and make it available for use by, the international community as a whole;
uzsver Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa devumu kā skaidru Eiropas pievienoto vērtību, jo īpaši pārrobežu sadarbības programmas Kolas pussalā un Karēlijā, kā arī Baltijas jūras pārrobežu sadarbības programmu, kurā ir ietverts arī Barenca jūras reģions; prasa Komisijai izpētīt, kā pienācīgi paplašināta Ziemeļu perifērijas programma varētu līdzīgi ietekmēt Arktikas stratēģiju nākamajā plānošanas periodā;
Emphasises the contribution of the EU's European Territorial Cooperation objective, as a clear European added value, in particular the cross-border cooperation programmes of Kolartic and Karelia as well as the CBC Baltic Sea Basin programme, which includes the Barents region; requests the Commission to explore how a suitably enhanced Northern Periphery Programme could have a similar impact on an Arctic Strategy in the next programming period;
aicina visas Arktikas reģiona valstu valdības, jo īpaši Krievijas valdību, pieņemt un atbalstīt ANO Ģenerālās Asamblejas 2007. gada 13. septembrī pieņemto Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām;
Calls for all governments in the Arctic region, especially that of Russia, to adopt and endorse the United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples adopted by the General Assembly on 13 September 2007;
prasa dalībvalstīm ratificēt visas svarīgākās vienošanās attiecībā uz pamatiedzīvotāju tiesībām, piemēram, SDO Konvenciju Nr. 169;
Urges Member States to ratify all the key agreements regarding the rights of indigenous peoples, such as ILO Convention 169;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī dalībvalstu un Arktikas reģiona valstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States and the governments and parliaments of the Arctic region states.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 20. janvāra rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru ( 2010/2087(INI) )
European Parliament resolution of 20 January 2011 on an EU Strategy for the Black Sea ( 2010/2087(INI) )
ņemot vērā Padomes 2007. gada 14. maija secinājumus par Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvu,
having regard to the Council Conclusions on the Black Sea Synergy Initiative of 14 May 2007,
ņemot vērā 2008. gada 14. februārī Kijevā pieņemto Eiropas Savienības un plašāka Melnās jūras reģiona valstu ārlietu ministru kopīgo paziņojumu,
having regard to the Joint Statement of the Ministers of Foreign Affairs of the countries of the European Union and of the wider Black Sea area, adopted in Kiev on 14 February 2008,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnijā pieņemto ziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanas pirmo gadu ( COM(2008)0391 ),
having regard to the Commission's ‘Report on the first year of implementation of the Black Sea Synergy’, adopted on 19 June 2008 ( COM(2008)0391 ),
ņemot vērā kopīgo paziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģijas vides partnerības uzsākšanu (Briselē, 2010. gada 16. martā),
having regard to the Joint Statement launching the Black Sea Synergy Environment Partnership (Brussels, 16 March 2010),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu ( COM(2006)0726 ) un Komisijas nodomu 2011. gadā iesniegt Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatu,
having regard to the Commission Communication on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ) and the Commission's intention to present the review of the European Neighbourhood Policy (ENP) in 2011,
ņemot vērā pievienošanās partnerību ar Turciju,
having regard to the Association Partnership with Turkey,
ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu noslēgtos partnerības un sadarbības nolīgumus un pašreizējās sarunas par asociācijas nolīgumiem, kā arī attiecīgos EKP rīcības plānus,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, and to the ongoing negotiations on new Association Agreements, as well as to the respective ENPAction Plans,
ņemot vērā Komitejas 2010. gada 12. maijā pieņemtos EKP progresa ziņojumus par Armēniju, Azerbaidžānu, Moldovas Republiku, Gruziju un Ukrainu,
having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan, the Republic of Moldova, Georgia and Ukraine adopted by the Commission on 12 May 2010,
ņemot vērā ar Krievijas Federāciju noslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu un pašreizējās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreement concluded with the Russian Federation, and to the ongoing negotiations on a new EU-Russia Agreement,
ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,
having regard to the Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit of 7 May 2009,
ņemot vērā nesenos panākumus dialogā ar šā reģiona valstīm par vīzu režīma atcelšanu,
having regard to the recent progress in the visa-facilitation dialogue with countries from the region,
ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, Krievijas Federāciju, Turciju, Ukrainu un Dienvidkaukāza valstīm, kā arī par integrēto jūrniecības politiku,
having regard to its previous resolutions on the Republic of Moldova, the Russian Federation, Turkey, Ukraine and the South Caucasus countries, as well as on the Integrated Maritime Policy,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0378/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0378/2010 ),
tā kā Melnās jūras reģions ir stratēģisks tilts, kas savieno Eiropu ar Kaspijas jūras reģionu, Vidusāziju un Tuvajiem Austrumiem, kā arī Dienvidaustrumu Āziju un Ķīnu; tā kā to raksturo gan ciešas saiknes starp reģiona valstīm un liels potenciāls, gan daudzveidība un konkurence; tā kā reģionā atrodas ES dalībvalstis Bulgārija, Grieķija un Rumānija, ES kandidātvalsts Turcija un EKP partnervalstis Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina, kā arī reģions ietver Krievijas Federāciju kā stratēģisko partneri;
whereas the Black Sea region is a strategic bridge connecting Europe with the Caspian Sea area, Central Asia and the Middle East and, further, with south-east Asia and China, and it is characterised by close ties and great potential, but also by diversities and rivalries; whereas the region comprises the EU Member States Bulgaria, Greece and Romania, the candidate country Turkey and the ENP partners Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, as well as the Russian Federation as a strategic partner,
tā kā Eiropas Savienībai Melnās jūras reģions ir stratēģiski svarīgs; tā kā Melnā jūra daļēji atrodas Eiropas Savienībā un ģeogrāfiski tās lielākā daļa atrodas Eiropā, tādējādi radot kopējus uzdevumus un iespējas ES un reģiona valstīm, kā arī nosakot kopēju vajadzību nodrošināt mieru, demokrātiju, drošību, stabilitāti, reģionālo sadarbību un ilgtspējīgu labklājību Melnās jūras reģionā; tā kā Melnās jūras reģionam ir nepieciešama saskaņotāka, ilgtspējīgāka un stratēģiskāka pieeja;
whereas the Black Sea region is of strategic importance for the EU; whereas the Black Sea is partially internal to the EU and geographically mostly a European sea, which results in shared challenges and opportunities for the EU and the countries of the region, as well as in a common need to ensure that there is an area of peace, democracy, security, stability, regional cooperation and sustainable prosperity around the Black Sea; whereas a more cohesive, sustainable and strategic approach is necessary in the Black Sea region,
tā kā Melnās jūras reģions ir sociālā, kultūras un reliģijas ziņā bagāta vide, kurā centrālā vieta būtu jāieņem dialogam starp kultūrām un ticībām;
whereas the Black Sea region is a socially, culturally and religiously rich environment where intercultural and inter-faith dialogue should play a central role,
tā kā ar Melnās jūras reģiona sinerģiju (MJRS) tika atzīts, ka Melnās jūras reģions ir stratēģiski svarīgs Eiropas Savienībai un ka reģionā ir vajadzīga spēcīgāka ES līdzdalība; tā kā MJRS rezultāti līdz šim ir bijuši ierobežoti, un pašreizējie MJRS īstenošanas rezultāti nav skaidri un vispusīgi uzskatāmi, un tādēļ ES tiek kritizēta par to, ka tai nav stratēģiska redzējuma attiecībā uz reģionu un ka tā izmanto sadrumstalotu pieeju sinerģijas īstenošanai;
whereas the Black Sea Synergy (BSS) has had the merit of recognising the Black Sea region as strategic for the EU, together with the need for strengthened EU involvement in the area; whereas BSS results have so far been rather limited and no clear and comprehensive picture exists of the current implementation results of the BSS, exposing the EU to criticism that it lacks a strategic vision for the region and that it is applying a fragmented approach to implementation,
tā kā nav izstrādāts rīcības plāns, kurā būtu paredzēti konkrēti mērķi un kritēriji un ziņošanas, uzraudzības, novērtēšanas un turpmākās attīstības mehānismi, kā tas prasīts Parlamenta pirmajā rezolūcijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu;
whereas no action plan has been drawn up setting out concrete objectives and benchmarks, and reporting, monitoring, evaluation and follow-up mechanisms, as asked for in Parliament's very first resolution on the Black Sea region,
tā kā ir izdots tikai viens progresa ziņojums (2008. gadā), un netika ieviests regulāras ziņošanas mehānisms; tā kā nav īstenots daudz projektu, un līdz šim ir uzsākta tikai partnerība vides jomā;
whereas only one progress report has been issued, in 2008, which was not followed up with any regular reporting mechanism; whereas not many projects have been carried out and only a Partnership on the Environment has been launched to date,
tā kā kopš 2008. gada nav rīkota neviena ministru konference, tādējādi norādot uz MJRS redzamības, stratēģiskā skatījuma un politiskās vadības trūkumu;
whereas no ministerial conference has been held since 2008, highlighting the lack of visibility of, and strategic vision and political guidance for, the BSS,
tā kā centienus, kaut arī tie ir slavējami, līdz šim lielā mērā ir ierobežojusi vāja administratīvā organizācija, iestāžu un politisko saistību trūkums un cilvēkresursu un atvēlēto finanšu līdzekļu trūkums;
whereas the efforts so far, while commendable, have been severely hampered by poor administrative organisation, a lack of institutional and political commitment, and a lack of human and dedicated financial resources,
tā kā Melnās jūras reģionā kopš 2008. gada ir notikušas daudzas izmaiņas un, kaut arī reģionālā sadarbība, šķiet, uzlabojas dažās tehniskās jomās, piemēram, vides, izglītības, pētniecības un tehnoloģiju jomās un normatīvo aktu tuvināšanas jomā, tomēr joprojām pastāv un ir pat saasinājušās vairākas problēmas, piemēram, ieilgušie konflikti Kaukāza un Piedņestras reģionos, jūras satiksmes drošība un meklēšanas un glābšanas operāciju norise, militarizācija, pārvietoto iedzīvotāju situācija un demokrātiskās varas mazināšanās;
whereas many developments have taken place in the Black Sea region since 2008, and while regional cooperation seems to be advancing in some technical fields, such as environment, education, research and technology, as well as in normative approximation, a number of challenges, such as protracted conflicts in the Caucasus and Transnistria, maritime security and search and rescue operations, militarisation, displaced populations and the deterioration of democratic rule, persist and have even gained in intensity,
tā kā Francijas prezidentūras misija un dalībvalstu rīcība apliecināja ES apņemšanos pārtraukt un atrisināt konfliktsituāciju Gruzijā;
whereas the French Presidency's mission, together with action by the Member States, demonstrated the EU's commitment to containing and resolving the conflict in Georgia,
tā kā Melnās jūras reģions ir ģeostratēģiski svarīgs ES energoapgādes drošībai un jo īpaši energoapgādes avotu dažādošanai;
whereas the Black Sea region is of geo-strategic importance for the energy security of the EU, with regard, in particular, to the diversification of energy supplies,
tā kā citas ES iniciatīvas, kurās iesaistītas Melnās jūras reģiona valstis, vajadzētu uzskatīt nevis par MJRS sāncensēm, bet gan par tās papildinājumu;
whereas other EU initiatives involving the countries of the Black Sea region should not be seen as competing with, but rather as complementary to, the BSS,