natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka ir lielas atšķirības starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un vecumu, kad vecāki cilvēki faktiski beidz strādāt, un iesaka galveno uzmanību pievērst tam, lai darba ņēmēji varētu strādāt līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam; konstatē, ka šīs atšķirības ir īpaši izteiktas to darba ņēmēju kategorijās, kuri strādā īpaši smagu darbu; tāpēc aicina dalībvalstis un sociālos partnerus apmainīties ar informāciju par labu praksi; turklāt aicina dalībvalstis slēgt nolīgumus, kas labvēlīgi ietekmētu pensiju ilgtspējību un ļautu elastīgā veidā pagarināt darba mūžu līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, piemēram, atlīdzinot cilvēkiem, kuri strādā ilgāk, izstrādājot visaptverošas vecuma pārvaldības stratēģijas valsts un uzņēmumu līmenī un izveidojot jaunus darba mūža līdzsvara noteikumus, kas pielāgoti vecāku darba ņēmēju īpašajām vajadzībām;
Notes that there are major disparities in the statutory retirement age and in the actual age at which older people cease to be employed and recommends that priority should be given to ensuring that employees can work until the statutory retirement age; observes that these disparities are especially salient for employees in the most onerous occupational categories; calls on Member States and social partners, therefore, to exchange information about good practices; also calls on them to conclude agreements which have a positive impact on sustainable pensions and lead, in a flexible way, to a prolongation of working life until the statutory retirement age, for example by developing comprehensive age management strategies at national and company level, by developing new forms of work-life balance provisions adapted to the specific needs of older workers and by rewarding people who work longer;
uzsver, ka gados vecāks darbaspēks un ilgāks darba mūžs var labvēlīgi ietekmēt ekonomikas atlabšanu un turpmāko izaugsmi; uzskata, ka dinamiskajā darba tirgū (vecākiem) darba ņēmējiem, kuri veic fiziski un/vai garīgi grūtu darbu, ir jāpiedāvā radoši risinājumi, piemēram, lielāka elastība attiecībā uz likumā noteikto pensionēšanās vecumu, pensijas nepilna darba laika darbiniekiem, pielāgoti darba apstākļi, kas atvieglo mūžizglītību, uzlabotas darba meklēšanas vai darba maiņas iespējas, lai tādējādi pastāvīgi nodrošinātu līdzsvaru starp darba vajadzībām un darba ņēmēju iespējām; uzskata, ka ir vajadzīga aktīva politika, lai nepieļautu diskrimināciju vecuma dēļ, uzraugot Direktīvas 2000/78/EK un 2006/54/EK pareizu īstenošanu un popularizējot Eiropas aktīvas novecošanas kultūru, kas dod iespēju veciem cilvēkiem dzīvot pilnvērtīgu un cilvēka cienīgu dzīvi; aicina dalībvalstis apvienot sodus par diskrimināciju darba tirgū ar stimuliem darba devējiem radīt iekļaujošu darba tirgu; aicina dalībvalstis reformu un darba mūža pagarināšanas kontekstā ar Komisijas atbalstu daudz efektīvāk īstenot direktīvas par drošību un veselības aizsardzību darbā;
Stresses that an older labour force and longer working lives can make a positive contribution to the recovery and future growth; considers that, for (older) employees performing physically and/or mentally demanding work, a dynamic labour market must offer creative solutions such as greater flexibility in the statutory retirement age, part-time pensions, adapted working conditions, encouraging lifelong learning, improving job-seeking services or movement from one job to another, to strike a lasting balance between the requirements of employment and the capacities of workers; considers there to be a need for an active policy to prevent discrimination on grounds of age by monitoring the correct implementation of Directives 2000/78/EC and 2006/54/EC and promoting a European culture of active aging ensuring that older people have a life of vitality and dignity; calls on Member States to combine penalties for labour market discrimination with incentives for employers to create an inclusive labour market; calls on the Member States, in the context of the reforms and the extension of working life and with the assistance of the Commission, to implement more effectively the directives on health and safety at work;
Stratēģija “Eiropa 2020”
EU 2020 Strategy
atzinīgi vērtē stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto atsauci uz gados vecāku darba ņēmēju iekļaušanu darba tirgū; pauž nožēlu, ka stratēģijā “Eiropa 2020” nav skaidri pievērsta uzmanība pienācīgām, ilgtspējīgām un atbilstīgām pensiju sistēmām, lai gan dažu minētajā stratēģijā norādīto mērķu sasniegšana ir atkarīga no tām; tālab ierosina Zaļajā grāmatā minētos mērķus iekļaut stratēģijā “Eiropa 2020”;
Welcomes the reference in the 2020 Strategy to the inclusion of older workers in the labour market; regrets that the 2020 Strategy devotes no explicit attention to decent, sustainable and adequate pension systems, although the attainment of some of the objectives presented in the 2020 Strategy depends on them; suggests, therefore, incorporating the objectives of the Green Paper in the 2020 Strategy;
uzskata, ka, ja stratēģija “Eiropa 2020” būs sekmīga, tas nozīmē, ka vairāk cilvēku strādās drošu un kvalitatīvu darbu, saņemot pienācīgu algu un baudot pienācīgus darba apstākļus, palielināsies obligāto sociālā nodrošinājuma iemaksu apjoms un tiks veicināta ekonomikas izaugsme, tādējādi uzlabojot pensiju sistēmu ilgtspējīgumu un atbilstību;
Considers that, if the 2020 Strategy is successful, this will mean that more secure, quality jobs will be created and that more people are in work with appropriate wages and terms of employment, which will entail an increase in payments of compulsory social security contributions, and that economic growth will benefit from this, thus enhancing both the sustainability and adequacy of pension systems;
saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” atbalsta mērķtiecīgu un aktīvu darba tirgus politiku, kuras rezultātā palielināsies patlaban darba tirgū par maz pārstāvēto, jo īpaši vismazāk aizsargāto, personu līdzdalība nodarbinātībā; uzskata, ka ES ir jāizstrādā jauni rādītāji, lai noteiktu pensiju reformas ietekmi uz mazāk aizsargātām grupām; uzsver, ka nelegāls darbs ir joprojām plaši izplatīts Eiropas Savienībā un ka tas vājina sociālās politikas iespējas; aicina dalībvalstu kompetentās iestādes veicināt sociālo integrāciju un apkarot nedeklarētu darbu, lai uzlabotu pensiju sistēmu līdzsvaru;
Supports, in accordance with the 2020 Strategy, a targeted and active labour market policy which will lead to increased participation in employment by those currently under-represented in the labour market, particularly the most vulnerable; considers that the EU should develop new indicators to monitor the impact of pension reforms on vulnerable groups; stresses that within the European Union illegal work is still widespread and that this weakens social policy options; calls on the competent bodies in the Member States to promote social inclusion and combat undeclared work in order to improve the balance of pension systems;
Papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (PKUI) direktīva
IORP Directive
konstatē, ka PKUI direktīva dalībvalstīs lielākoties tika īstenota novēloti; aicina Komisiju vajadzības gadījumā dalībvalstīm noteikt sankcijas, lai nodrošinātu PKUI direktīvas pareizu un savlaicīgu īstenošanu;
Observes that the implementation of the IORP Directive by Member States generally has been delayed; calls on the Commission, if necessary, to take action against Member States in order to ensure correct and timely implementation of the IORP Directive;
piekrīt tam, ka par mērķi ir jāizvirza nākamo pensionāru augsta drošība par saprātīgām sponsoruzņēmumu izmaksām, šo mērķi saistot ar ilgtspējīgām pensiju sistēmām;
Agrees that a high degree of security for future pensioners, at a reasonable cost for the sponsoring undertakings and in the context of sustainable pension systems, should be the goal;
norāda, ka PKUI direktīvas 15. panta 6. punktā attiecībā uz tehnisko rezervju aprēķināšanu ir minēts, ka “Komisija iesaka vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu traucējumus, ko var radīt atšķirīgi procentu likmju līmeņi, un lai aizsargātu saņēmēju un visu plānu dalībnieku intereses”; aicina Komisiju pirms PKUI direktīvas pārskatīšanas veikt ietekmes novērtējumu un ņemt vērā, ka aizvien populārākas kļūst noteiktu iemaksu shēmas un mazāk populāras ‐ noteiktu pabalstu shēmas;
Notes that Article 15(6) of the IORP Directive states, with regard to the calculation of technical provisions, that ‘the Commission shall propose any necessary measures to prevent possible distortions caused by different levels of interest rates and to protect the interest of beneficiaries and members of any scheme’; calls on the Commission to carry out an impact assessment before revising the IORP Directive and to take account of the trend towards more defined-contribution schemes and fewer defined-benefit schemes;
atgādina, ka PKUI norādīts, ka “īstam iekšējam finanšu pakalpojumu tirgum ir izšķiroša nozīme Kopienas ekonomikas izaugsmē un darba vietu radīšanā” un ka “šī direktīva ir pirmais solis ceļā uz papildpensiju kapitāla uzkrāšanas iekšējā tirgus organizēšanu Eiropas mērogā”;
Recalls the statements in the IORP Directive that ‘a genuine internal market for financial services is crucial for economic growth and job creation in the Community’ and that ‘this Directive thus represents a first step on the way to an internal market for occupational retirement provision organised on a European scale’;
uzsver, ka jaunizveidotajai Eiropas uzraudzības iestādei (Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei) pilnībā jāizmanto tās pilnvaras un aktīvi jāpiedalās PKUI direktīvas pārskatīšanas procesa sagatavošanā, kā arī tādu tiesību normu izstrādē kā maksātspējas režīma tehnisko standartu projekti, pamatnostādnes un ieteikumi; atgādina, ka PKUI direktīvu nedrīkst attiecināt uz pirmā līmeņa valsts pensiju saistībām vai ar darbu saistītām pensiju sistēmām;
Emphasises that the newly established European supervisory authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority) must make full use of its competences and play an important role in the preparatory process for a review of the IORP Directive, and in developing legal provisions, such as draft technical standards, guidelines and recommendations for a solvency regime; recalls that the IORP Directive should not apply to any public pension liabilities or work-related pension systems in the first pillar;
uzskata, ka “Maksātspēja II” kvalitatīvie elementi ir lietderīgs sākumpunkts, lai uzlabotu PKUI izpildes uzraudzību; norāda, ka tas īpaši attiecas uz prasībām saistībā ar sekmīgu riska pārvaldību;
Considers the qualitative elements of Solvency II to be a valuable starting point for enhancing the supervision of IORPs; notes that this applies in particular to requirements in relation to good risk management;
Mobilitāte un pārvedumi
Mobility and transfers
uzsver, ka turpmākajos gados ES darba tirgus mobilitātei būs izšķiroša nozīme saistībā ar darbavietu radīšanu un ekonomikas izaugsmi; tāpēc uzskata, ka iedzīvotāju uzticība uzlabosies, kad tiks novērsti šķēršļi iekšējai un pārrobežu mobilitātei; norāda, ka ir jāizskata tādi jautājumi kā pārvedamības trūkums, gari tiesību iegūšanas periodi, potenciālo tiesību saglabāšana, noteikumu stingrības nemazināšana un nodokļu režīmu atšķirības, kā arī aktuārprincipi, ņemot vērā to ietekmi uz pensiju sistēmām; uzsver pozitīvo ietekmi, kāda attiecībā uz pensiju sistēmu varētu būt dinamiskākam darba tirgum;
Stresses that labour-market mobility in the EU will be crucial in the coming years for job creation and economic growth; considers, therefore, that citizens' confidence will be improved when obstacles to internal and cross-border mobility are removed; notes that issues such as lack of transferability, long vesting periods, preservation of dormant rights, non-regression and differences in tax treatment and actuarial principles must be addressed with a view to their consequences on pension systems; stresses the positive impact which a more dynamic labour market could have on the pension system;
norāda, ka pirmā līmeņa pensiju saņemšanas tiesības nosaka attiecīgā koordinējošā regula, bet attiecībā uz citu līmeņu pensijām ir vajadzīgi vienkāršoti noteikumi;
Notes that, in the first pillar, pension entitlements are governed by the relevant coordinating Regulation, but that, for other pillars, simplified arrangements are needed;
konstatē, ka aizvien populārākas kļūst noteiktu iemaksu shēmas un mazāk populāras ‐ noteiktu pabalstu shēmas; norāda, ka līdz ar to pensiju nodrošinātāji ar ieguldīšanu saistīto risku uzveļ uz pensiju noguldītājiem; uzskata, ka atšķirīgu darba devēju fondēto pensiju sistēmu dažādības un sarežģītības dēļ attiecībā uz iegūto pensijas saņemšanas tiesību pārvietošanu ir jāpieņem nosacījumi, ka pārvietojamība sākas līdz ar jaunu līgumu noslēgšanu un pārvietošanas pieteikumus apstiprina tikai tad, ja pārvietojamo aktuāro summu pārvieto uz fondu, kura mērķis ir vecuma pensiju izmaksa; pieprasa padziļināti izpētīt nodokļu jautājumus saistībā ar fondēto aroda pensiju sistēmām un dzīvības apdrošināšanas kapitāla sistēmām; attiecībā uz pārrobežu jautājumiem uzskata, ka ES darbībā galvenais uzsvars ir jāliek uz obligāto standartu izveidi pensijas tiesību iegūšanai un saglabāšanai un uz šo tiesību valsts izsekojamības sistēmu izveides atvieglošanu;
Observes that there is a trend towards more defined-contribution schemes and fewer defined-benefit schemes; notes that, as a result, pension providers transfer the risk associated with investment to pension savers; considers that, because of the diversity and complexity of the various capital-based occupational pension systems, conditions need to be laid down concerning the portability of acquired pension entitlements in the sense that portability begins when new contracts are concluded, an application for transfer being approved only if the actuarial sum transferred is to be placed in a fund whose purpose is payment of old-age pensions; asks for an in-depth study on tax issues related to the capital-based occupational pension systems and life insurance capital systems; considers that, with regard to cross-border issues, the clear focus of EU activity should be on developing minimum standards for the acquisition and preservation of pension rights and on facilitating the establishment of national tracing systems for those rights;
atzinīgi vērtē valstu izsekojamības sistēmu izveidi saistībā ar pensijas tiesībām no dažādiem avotiem visās dalībvalstīs un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par Eiropas izsekojamības sistēmu;
Welcomes the establishment of national tracing systems for pension rights from different sources in all Member States, and calls upon the Commission to submit proposals for a European tracing system;
Es tiesību aktu pārskats
Review of EU legislation
norāda, ka daudzās dalībvalstīs ir atzīta aroda pensiju sistēmu nozīme un ka ES var radīt papildu vērtību, nodrošinot dažādo shēmu saskaņošanu un mudinot dalībvalstis nodrošināt, ka darbojas sociāli, juridiski un ekonomiski attaisnojama sistēma, kas pienācīgi aizsargā pensiju plāna dalībniekus un nodrošina piekļuvi viegli saprotamai informācijai par pensijām; uzsver, ka gadījumos, ja dalībvalstīs obligātos pensiju fondus vada privātas institūcijas, šādas sistēmas būtu jāizvērtē, ņemot vērā to atbilstību Eiropas nosacījumiem un kritērijiem par drošību, ieguldījumiem un aktīvu klasifikāciju; principiāli uzsver, ka pilnībā ir jāizvērtē visu priekšlikumu ietekme, kuri skar aroda pensiju sistēmas, jo īpaši lai apzinātu papildu izmaksas un administratīvo slogu;
Notes that in many Member States the importance of occupational pension systems has been recognised, and that the EU can add value by providing coordination between the various schemes and encouraging Member States to ensure that a - in social, legal and economic terms - justifiable framework is in place which adequately protects pension plan members and guarantees access to understandable pension information; stresses that in cases where Member States have mandatory pension funds managed by private institutions, such schemes should also be assessed from the point of view of compliance with European conditions and criteria as regards security, investment and asset classification; underlines as a principle that all proposals on occupational pension systems must be fully impact assessed in particular with a view to quantifying the additional costs and administrative burden;
uzskata, ka tajās dalībvalstīs, kurās obligātās aroda pensiju sistēmas parasti nav iekļautas pirmajā līmenī, visiem darba ņēmējiem ir jābūt tiesībām izmantot otro pensiju līmeni bez jebkādas diskriminācijas atkarībā no vecuma, dzimuma, nozares un/vai darba līguma;
Considers that in those Member States where compulsory occupational pension systems are set up and not mainly included in the first pillar, these second pillar provisions should be available to all workers by right, without any discrimination on grounds of age, sex, sector and/or employment contract;
aicina Komisiju mudināt dalībvalstis noskaidrot, kā varētu veicināt darba ņēmēju tiesības piedalīties otrajā pensiju līmenī, izmantojot ciešāku sociālo dialogu, un izstrādāt priekšlikumus, lai popularizētu šo līmeni, ja tas vēl nav izveidots; turklāt aicina izveidot tādu pārvaldības modeli, kas garantē šo līdzekļu kopīgu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz uzkrājumu ieguldīšanas stratēģiju;
Calls on the Commission to encourage Member States to investigate how employees' right to participate in the second pillar can be facilitated through enhanced social dialogue and to make proposals for promoting such a pillar where it does not yet exist; calls on them also to develop a method of governance to ensure that this fund is managed jointly, particularly with regard to its savings investment strategy;
aicina dalībvalstis atbalstīt sociālo un pilsonisko dialogu par vecuma pensiju nodrošināšanu un pilnībā ņemt vērā šā dialoga rezultātus;
Calls on the Member States to support the development of social and civic dialogue concerning old-age pension provision and to take full account of the results of this dialogue;
uzskata, ka ES noteikumi par trešo pensiju līmeni un tā netraucētu pārrobežu darbību ir jāizvērtē, ņemot vērā iekšējā tirgus pienācīgu darbību, jo īpaši saistībā ar finanšu instrumentiem, un ka ir jārada līdzvērtīgi konkurences apstākļi; uzsver, ka šajā noteikumu izvērtēšanā ir jāņem vērā šajās shēmās iesaistīto personu intereses;
Considers that the EU rules concerning the third pillar and its smooth cross-border functioning must be examined in the light of the proper functioning of the internal market, particularly for financial products, and that a level playing field should be created; underlines that this re-examination of the rules must take account of the interests of members of these schemes;
uzskata ‐ lai panāktu, ka dažādiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem piemērojamie uzraudzības režīmi ir saskaņoti, ir jāpiemēro princips “vienāds risks ‐ vienādi noteikumi ‐ vienāds kapitāls”, ņemot vērā katra pensiju produkta vai shēmas īpatnības;
Believes that, in order to achieve consistency of prudential regimes among different financial services providers, the ‘same risks – same rules – same capital’ principle must apply, taking into account the characteristics of each pension product or scheme;
atzīst, ka joprojām saglabājas šķēršļi saistībā ar individuālām pensijas apdrošināšanas shēmām (trešais līmenis), kuras piedāvā pāri valstu robežām, piemēram, dzīvības apdrošināšanas polisēm; pieprasa Komisijai sagatavot ieteikumus šo šķēršļu novēršanai, kā arī izstrādāt sistēmu šādas darbības regulēšanai;
Acknowledges that for (third-pillar) individual pension insurance schemes being offered across borders, such as life insurance policies, obstacles remain; requests suggestions from the Commission as to how these might be overcome, as well as a framework for regulating these activities;
konstatē ‐ ja ar pensijām saistītās pilnvaras deleģē Eiropas Savienībai, Eiropas tiesības kļūst ļoti sadrumstalotas; aicina Komisiju noskaidrot, vai saistībā ar regulējuma uzlabošanu būtu lietderīgi racionalizēt šo normatīvo sistēmu;
Observes that, where powers relating to pensions are vested in the European Union, European law is very fragmented; calls on the Commission to investigate whether it would be appropriate to rationalise this regulatory framework as part of better regulation;
Eiropas tiesību akti / laba prakse
European legislation/good practice
atgādina par jau izlemto Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) izveidi; uzsver nepieciešamību aprīkot šo iestādi tā, lai tā varētu efektīvi veikt tai uzticētos uzdevumus, un turklāt jo īpaši arī atbilstoši ievērot aroda pensiju īpašības un īpatnības;
Points out that a decision has already been taken to establish the European Insurance and Occupational Pensions Authority (EIOPA); stresses the need to equip it so that it can perform effectively the tasks entrusted to it and, in particular, can take appropriate account of the specificities and characteristics of occupational pensions;
konstatē, ka pensiju fondus, tostarp PKUI, joprojām regulē un pārvalda kā atsevišķas finanšu vienības, kaut gan praksē šīs darbības uzņemas konglomerāti;
Observes that pension funds, including IORPs, are still regulated and supervised as stand-alone financial entities, although in practice conglomerates undertake these activities;
uzskata, ka priekšlikumos par PKUI piemērojamo maksātspējas režīmu ir jāņem vērā pensiju īpatnības, paturot prātā, ka apdrošināšanas sektora riska faktori atšķiras no tiem, kādi raksturīgi PKUI, jo īpaši saistībā ar pensijas tiesību nosacītību, pensijas portfeļu ilgumu un to, ka PKUI ir īpašam nolūkam radīti instrumenti, kas pārvalda vienveidīga produkta portfeli; uzsver, ka šāda režīma galvenais mērķis būtu nodrošināt lielāku aizsardzību pašreizējiem un nākamajiem pensionāriem; uzskata, ka pilnībā ir jāizvērtē šādu priekšlikumu ietekme, jo īpaši nolūkā apzināt papildu izmaksas un administratīvo slogu; uzskata, ka ikviena PKUI piemērojamā maksātspējas režīma pārskatīšana jāveic pašreizējās PKUI direktīvas ietvaros; uzsver, ka jautājumi par pensiju fondu kapitāla prasību režīmu ir cieši saistīti ar Maksātnespējas direktīvas 8. punktam piekritīgo problēmu pienācīgu atrisināšanu;
Considers that proposals for a solvency regime for IORPs must recognise the specificities of pensions, bearing in mind that risks in the insurance sector are different from those faced by IORPs, in particular as regards the conditionality of pension rights, the duration of pension portfolios and the fact that IORPs are special-purpose vehicles operating a homogenous product portfolio; stresses that the key aim of such a regime would be to provide enhanced protection to current and future pensioners; believes that the impact of such proposals needs to be fully assessed, in particular with a view to quantifying the additional costs and administrative burden; believes that any revision of a solvency regime for IORPs should be carried out within the framework of the existing IORP Directive; stresses that addressing the questions related to a capital requirements regime for pension funds is closely linked to adequate resolution of the issues concerning Article 8 of the Insolvency Directive;
atbilstīgi Komisijas Zaļās grāmatas apsvērumiem, uzsver, ka PKUI direktīvas pamatā ir “Maksātspējas I” minimālās saskaņošanas pieeja, lai gan tuvākajā laikā apdrošināšanas sabiedrības piemēros uz risku balstīto “Maksātspējas II” režīmu, to attiecinot pat uz darbībām saistībā ar aroda pensijām;
Stresses, in line with the Commission's statement in the Green Paper, that the IORP Directive is based on a Solvency I minimum harmonisation approach, whereas, in the near future, insurance undertakings will apply the risk-based Solvency II regime even for their occupational pension activity;
uzsver, ka finanšu tirgi var efektīvi darboties tikai tad, ja pastāv uzticība un paļāvība, un uzskata, ka uzticības un paļāvības panākšanai ir vajadzīgi stingri finanšu iestāžu uzraudzības noteikumi un ka tie jāpiemēro arī PKUI;
Stresses that financial markets can function efficiently only when there is confidence and trust and considers that confidence and trust require solid prudential rules for financial institutions, and that IORPs should be no exception to this;