natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka, ik nedēļu publicējot datus par Eiropas naftas un naftas produktu krājumiem (pamatojoties uz publiskajiem datiem kā, piemēram, ASV), kā arī par importa un eksporta apjomu pa produktu veidiem (jēlnafta, benzīns, dīzeļdegviela, šķidrais kurināmais u.c.), varētu labāk novērtēt pasaules tirgus saspīlējumus, parādīt Eiropas patēriņu, mazināt tirgus operatoru reakciju uz ASV krājumiem un līdz ar to dot ieguldījumu naftas cenu nepastāvības mazināšanā;
Suggests that the weekly publication (based on data in the public domain, as in the United States) of European stocks of oil and oil products, and of imports and exports, all broken down by type of product (crude oil, petrol, diesel, heating oil and others), would give a better picture of the pressures on the world market, show up the level of European consumption, reduce the tendency of market operators to gravitate towards American stocks, and thereby help reduce the volatility of oil prices.
atgādina savu prasību, lai daudzpusējās bankas un publiskās finanšu iestādes izveidotu energoefektivitātes fondus, piešķirot naudu energoefektivitātes projektiem; uzskata, ka energoefektivitātes mērķiem jābūt integrētiem arī citu nozaru politikās, jo īpaši fiskālajā, transporta un kohēzijas politikā; uzskata, ka vietējo partneru un lēmumu pieņēmēju aktīvai iesaistīšanai jāveicina inovatīvas finansēšanas shēmas un līgumi, piemēram, mikrokredīti un privātuzņēmumu un pašvaldību kopuzņēmumi;
Recalls its demand that multilateral banks and public financial institutions should create energy efficiency funds granting money for energy efficiency projects; takes the view that energy efficiency objectives should also be integrated into other sectoral policies, especially fiscal, transport and cohesion policy; believes that innovative financing schemes and contractual tools, such as micro-credit and joint ventures between private companies and municipalities, should be encouraged in order actively to involve local partners and decision makers;
uzsver Eiropas Investīciju bankas lielo nozīmi ieguldījumu veicināšanā tīrajās enerģijās; atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas apņemšanos stiprināt tās līdzdalību ieguldījumos infrastruktūrā, tostarp arī enerģijas drošībā un atjaunīgās enerģijās, kā arī Eiropas komunikāciju tīklos, un palielināt ieguldījumu apjomu atjaunīgās enerģijas projektos no 7 % līdz 15 %; uzsver, cik neatliekama ir enerģijas avotu dažādošana un ES apņemšanās ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī starptautiskās saistības, lai izpildītu Kioto protokolu; mudina Eiropas Investīciju banku atlases kritērijos integrēt CO2 emisiju normas un pieņemt vēl ambiciozākus mērķus atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes projektiem;
Underlines the important role of the European Investment Bank (EIB) in promoting investment in clean energy; welcomes the EIB's commitment to strengthen its contribution to infrastructure investments, including energy security and renewable energies and trans-European networks, and the doubling of the share of investments in renewable energy projects from 7 to 15 %; stresses the urgency of a diversification of energy sources and the commitment of the EU to sustainable development and to its international commitment to fulfil the Kyoto Protocol; encourages the EIB to integrate the criteria relating to CO2 emissions into its selection criteria and to adopt an even more ambitious target for renewable energy and energy efficiency projects;
atzīmē nodokļu ieņēmumu pieaugumu saistībā ar neseno naftas cenu pieaugumu; uzsver, cik nozīmīga ir adekvāta fiskālā politika, tostarp attiecībā uz nekustamo īpašumu, kā līdzeklis, lai samazinātu ekonomisko atkarību no fosilā kurināmā, risinātu klimata pārmaiņu jautājumus un veicinātu lielākus ieguldījumus un dotu priekšroku energoefektivitātes uzlabošanai, atjaunīgajām enerģijām un videi draudzīgiem ražojumiem; uzsver, ka nodokļu sistēmās jāpieņem arī "piesārņotājs maksā" princips;
Notes the increase in tax revenues on energy due to recent oil price increases; underlines the importance of adequate fiscal policies including those in the housing sector, as a means of reducing economic dependence on fossil fuels, addressing climate change and creating incentives to increase investments in and discriminate in favour of energy efficiency, renewable energy and environmentally friendly products; stresses that tax systems should also adopt the 'polluter pays' principle;
uzsver, ka transporta nozare patērē 56 % no kopējā ES naftas patēriņa un to visvairāk ietekmē naftas cenu pieaugums; aicina izstrādāt pamatdirektīvu par transporta energoefektivitāti; uzsver, ka ir svarīgi pāriet uz citiem transporta veidiem, lai samazinātu naftas izmantošanu; mudina saskaņot tiesību aktus vieglo automobiļu jomā, tostarp arī ES mērogā saskaņot automobiļu aplikšanu ar nodokļiem saistībā ar CO2 emisijām, kā arī marķēšanas kārtību un fiskālos stimulus enerģijas avotu dažādošanai; aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai samazinātu un izbeigtu fosilās degvielas izmantošanu transporta nozarē, veicinātu transporta līdzekļu ar zemu CO2 emisiju izplatību tirgū, izmantotu visjaunāko tehnoloģiju biodegvielu un/vai bio-ūdeņraža degvielas transportlīdzekļus; uzsver, ka biodegvielas ieviešana nedrīkst novest pie tā, ka transportlīdzekļu rūpniecība tiek atbrīvota no saistībām ražot ekonomiskākus transportlīdzekļus ar piesārņojošo vielu mazāku emisiju;
Stresses that the transport sector accounts for 56 % of total oil consumption in the EU and is most affected by oil price increases; calls for a framework directive for energy efficiency in transport; stresses that a modal shift is an important means of diminishing oil usage; encourages the harmonisation of passenger car legislation, including an EU-wide harmonised CO2 based vehicle taxation with certification and labelling procedures and fiscal incentives to diversify energy sources; calls for a comprehensive strategy to phase out the use of fossil fuels in the transport sector, and to promote the market penetration of low CO2 emissions, the use of the latest technology biofuels or bio-hydrogen-fuelled vehicles; stresses that the introduction of biofuels must not result in the release of the automotive industry from its obligation to manufacture more economical vehicles which produce fewer pollutants;
Kopējā enerģētikas politika - enerģijas diplomātija
Common energy policy: energy diplomacy
atzinīgi vērtē ES dialogu un sadarbību ar naftas eksportētājvalstīm, lai mazinātu nenoteiktību gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusē, lai veicinātu ieguldījumus un abu pušu lēmumus par ekonomisko un enerģijas dažādošanu, kā arī radītu savstarpēju uzticību;
Welcomes the dialogue and cooperation of the EU with oil exporting countries to decrease uncertainties on both the demand and supply side, to facilitate investment and economic and energy diversification decisions on both sides, and to create a climate of trust and reliability;
uzsver, cik nozīmīgi ir iekļaut jaunajā ES enerģētikas diplomātijā konstruktīvu dialogu par energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu ar naftas eksportētājvalstīm, valstīm, caur kurām iet tranzīta ceļi, un visiem lielākajiem enerģijas patērētājiem, jo īpaši jaunajām un strauji augošajām ekonomikām, lai noteiktu obligātos efektivitātes standartus globālajām precēm, attīstītu solidaritāti enerģētikas politikā, kā arī cīnītos pret vides piesārņošanu un klimata pārmaiņām;
Stresses the importance of including in the new energy diplomacy of the EU, a constructive dialogue with countries that are oil exporters, countries that are part of the transit route and all major consumers of energy, and, notably, emerging and developing economies on energy efficiency and energy conservation, with the aim of setting minimum efficiency standards for global goods, to develop solidarity in energy policy, and to fight against environmental pollution and climate change;
atgādina, cik izšķiroši nozīmīgi ir nodrošināt ES energoapgādes drošību un ilgtspējību; uzsver atbilstīga tirgus noregulējuma un enerģētikas diplomātijas lomu stabilas energoresursu piegādes nodrošināšanā;
Recalls the crucial importance of ensuring security and sustainability in EU energy supply; stresses the twin role that adequate market regulation and energy diplomacy should play in creating a stable framework for the supply of energy;
aicina Komisiju izpētīt, kādi pasākumi varētu samazināt maksimālā naftas ieguves punkta sasniegšanas ietekmi uz ES iedzīvotājiem, tostarp analizēt priekšlikumus, piemēram, naftas resursu izsmelšanas protokolu, kas varētu atvieglot atteikšanos no fosilās degvielas izmantošanas;
Calls on the Commission to investigate measures to reduce the impact of peak oil on the citizens of the EU, including an analysis of policy proposals such as an oil depletion protocol, which would help ease the transition towards the elimination of the use of fossil fuels;
atzinīgi vērtē ES emisijas tirdzniecības sistēmas nozīmi, lai radītu stimulus samazināt enerģijas patēriņu; aicina attiecināt šo sistēmu arī uz gaisa satiksmes nozari; kā arī aicina Komisiju iesaistīties pasaules mēroga emisiju tirdzniecības sistēmas ieviešanā;
Welcomes the role played by the EU Emission Trading Scheme in providing incentives to reduce energy consumption; calls for the scheme to be extended to include the aviation sector; and calls for the Commission to play its part in building a global emission trading scheme;
atzīst, ka ilglaicīgas augstas energoresursu cenas ietekmēs ražošanas procesus, kas ir atkarīgi no dažādu, ģeogrāfiski tālu esošu vietu izejmateriāliem; aicina Komisiju kā daļu no darba par tirdzniecību un konkurētspēju veikt pilnu analīzi par ietekmi, ko rada enerģijas augstākas cenas un maksimālā naftas ieguves punkta sasniegšana uz tirdzniecības plūsmām;
Recognises that sustained higher energy prices will put pressure on production processes that rely on raw materials from a variety of geographically distant locations; calls on the Commission to provide a full analysis of the implications of higher energy prices and peak oil for trade flows as part of its work on trade and competitiveness;
uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt labi darbojošos pasaules mēroga naftas un gāzes tirgu, jo īpaši izmantojot PTO noteikumus un pamatnostādnes; uzskata, ka šāda pieeja ļautu dot svarīgu ieguldījumu energoefektivitātē un tādējādi samazinātu ietekmi uz energoresursu cenu pieaugumu;
Stresses the importance of fostering a well-functioning world market in oil and gas, in particular through WTO rules and guidelines; considers that such an approach would make it possible to make an important contribution to energy efficiency and thus reduce upward pressure on energy prices;
uzsver nepieciešamību aktīvāk iesaistīt Pasaules Tirdzniecības organizāciju enerģētikas politikā un vajadzību vienoties starp ES un naftu eksportējošo valstu organizāciju, lai kontrolētu energoresursu cenu pieaugumu;
Stresses the necessity for more active involvement of the World Trade Organisation in energy policy and the need to work towards an agreement between the EU and the members of the Organisation of Petroleum Exporting Countries with a view to keeping the increase of energy prices under control;
aicina piešķirt Eiropas un Vidusjūras reģiona patiesa energoresursu tirgus izveidošanai galveno nozīmi; ar interesi pieņem zināšanai Komisijas vēlmi saistībā ar 2006. gada 20. un 21. novembra Enerģētikas ārpolitikas konferenci pausto vēlmi enerģētikas ārpolitikā svarīgu lomu piešķirt Ziemeļāfrikas un Tuvo austrumu valstīm un cer, ka izteikumiem sekos konkrēta rīcība;
Calls for the establishment of a genuine Euro-Mediterranean energy market to be given a central role; notes with interest the desire expressed by the Commission, on the occasion of the conference on external energy policy held on 20 and 21 November 2006, to ensure that North Africa and the Middle East occupy an important position in its external energy policy, and hopes that these statements will be followed up by concrete action;
B6-0051 , 0053 , 0057 , 0059 , 0061 un 0066/2007
B6-0051 , 0053 , 0057 , 0059 , 0061 and 0066/2007
ņemot vērā 2006. gada 22. februāra prezidentūras deklarāciju, kurā teikts, ka Eiropas Savienība pārliecinoši atbalsta Ķīnas valdības un Dalailamas sūtņu dialogu un cer, ka abas puses vēlēsies pēc labākās sirdsapziņas apspriest būtiskas problēmas, lai atrastu pragmatiskus risinājumus, kuri veicinātu abām pusēm pieņemama miermīlīga un ilgnoturīga izlīguma panākšanu par Tibetu;
having regard to the statement made by the Presidency on 22 February 2006 that the European Union strongly supports the dialogue between the Government of the People's Republic of China and Envoys of His Holiness the Dalai Lama and hopes that both parties will be willing to address, in good faith, substantive issues in order to find pragmatic solutions which can contribute to a peaceful and sustainable settlement for Tibet that both sides can agree upon,
ņemot vērā 2002. gada septembrī uzsāktā dialoga starp Ķīnas Tautas Republiku un Viņa Svētības Dalailamas sūtņiem piecas kārtas,
having regard to the previous five rounds of dialogue between the Government of the People's Republic of China and Envoys of His Holiness the Dalai Lama, launched in September 2002,
atzinīgi vērtē Ķīnas Tautas Republikas valdības un Viņa Svētības Dalailamas apņemšanos atrisināt Tibetas jautājumu ar dialoga palīdzību;
welcoming the commitment of the Government of the People's Republic of China and His Holiness the Dalai Lama to resolve the Tibet question through a process of dialogue,
ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas valdības bažas par Ķīnas vienotību un stabilitāti, kā arī par to, vai Eiropas Savienība ievēros "vienotas Ķīnas" politiku;
having regard to the concerns of the Government of the People's Republic of China for the unity and stability of China and to the European Union's adherence to a "one China" policy,
ņemot vērā Dalailamas sistemātiskos paziņojumus, ka viņš necenšas panākt neatkarību, bet gan patiesas autonomijas piešķiršanu Tibetai;
having regard to the Dalai Lama's consistent statements that he is not seeking independence but genuine devolved autonomy for Tibet,
no jauna apstiprinot un uzsverot, ka jārespektē Tibetas iedzīvotāju kopējo etnisko, lingvistisko, reliģisko un kultūras identitāti un jāveicina viņu centienus izveidot vienotu administratīvo sistēmu;
reaffirming that the common ethnic, linguistic, religious and cultural identity of the Tibetan people is to be respected and that and the aspirations of the Tibetan people towards a unified administrative system are to be encouraged,
mudina Ķīnas Tautas Republikas valdību un Dalailamu, neskatoties uz viedokļu atšķirībām par konkrētiem būtiskiem jautājumiem, atsākt un turpināt viņu dialogu bez priekšnosacījumiem un tālredzīgā veidā, lai atrastu tādus pragmatiskus risinājumus, kuri ievērotu Ķīnas teritoriālo integritāti un attaisnotu Tibetas iedzīvotāju cerības;
Urges the Government of the People's Republic of China and His Holiness the Dalai Lama, notwithstanding their differences on certain substantive issues, to resume and continue their dialogue, without preconditions and in a forward-looking manner that allows for pragmatic solutions to be reached which respect the territorial integrity of China and fulfil the aspirations of the Tibetan people;
atzinīgi vērtē Ķīnas Tautas Republikas valdības pieņemtos normatīvos aktus par etnisko autonomiju, taču pauž bažas, ka daudzos no šiem normatīvajiem aktiem ir nosacījumi, kas kavē vai apdraud to īstenošanu;
Welcomes the laws and regulations on regional ethnic autonomy adopted by the Government of the People's Republic of China, but is concerned that many of these laws contain conditions that impede or undermine their implementation;
aicina Padomi, Eiropas Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt dialoga stiprināšanu un, ja netiek panākti taustāmi rezultāti par būtiskiem jautājumiem, apspriežoties ar abām pusēm, novērtēt Eiropas Savienības iespējamo lomu, lai veicinātu sarunu ceļā panāktu risinājumu par Tibetu, tostarp norīkojot ES Īpašo pārstāvi Tibetā;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to actively support the strengthening of the dialogue and, in the absence of tangible results on substantive issues and in consultation with both parties, assess what further role the European Union could play to facilitate a negotiated solution for Tibet, including through the appointment of an EU Special Representative for Tibet;
aicina, lai Padomes Augstais pārstāvis/ģenerālsekretārs iekļauj ikgadējā KĀDP ziņojumā informāciju Parlamentam par Ķīnas Tautas Republikas valdības un Viņa Svētības Dalailamas sūtņu dialoga attīstību 2007. gadā un pēc tam;
Calls on the High Representative of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) and Secretary-General of the Council of the European Union to include in the annual CFSP report to Parliament information on the development of the dialogue between the Government of the People's Republic of China and Envoys of His Holiness the Dalai Lama in 2007 and thereafter;
aicina Eiropas Komisiju Tibetas un abu pušu sarunu atsākšanas problēmu izskatīt sarunu laikā par jauno ES un Ķīnas partnerības un sadarbības pamatnolīgumu un ziņot Parlamentam par Ķīnas Tautas Republikas valdības un Viņa Svētības Dalailamas sūtņu dialoga attīstību 2007. gadā un pēc tam;
Calls on the Commission to raise the question of Tibet and the resumption of talks between the two sides during the negotiations on the new EU-China Partnership and Cooperation Framework Agreement and report to Parliament on the development of the dialogue between the Government of the People's Republic of China and the Envoys of His Holiness the Dalai Lama in 2007 and thereafter;
aicina ES prezidentūru pieņemt deklarāciju, kurā būtu norādīti veidi, kā ES varētu sekmēt miermīlīgu un sarunu ceļā panāktu risinājumu Tibetai;
Calls on the Council Presidency to adopt a declaration indicating how the EU could facilitate progress towards a peaceful and negotiated solution for Tibet;
aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstu valdības sadarboties ar Amerikas Savienotajām Valstīm un citām ārpuskopienas valstīm centienos veicināt dialogu starp Ķīnas Tautas Republiku un Dalailamu;
Calls on the Council, the Commission, and the governments of the Member States to collaborate with the United States and other non-EU countries on efforts to facilitate the dialogue between the Government of the People's Republic of China and the Dalai Lama;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Viņa Svētībai Dalailamam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the President, Government and Parliament of the People's Republic of China and His Holiness the Dalai Lama.
B6-0052 , 0054 , 0056 , 0058 , 0060 un 0065/2007
B6-0052 , 0054 , 0056 , 0058 , 0060 and 0065/2007
ņemot vērā tā iepriekšējo rezolūciju par situāciju Irākā,
having regard to its previous resolutions on the situation in Iraq,
ņemot vērā ANO 1951. gada konvenciju par bēgļu statusu (Bēgļu konvencija) un ANO 1967. gada protokolu par bēgļu statusu,
having regard to the UN Convention Relating to the Status of Refugees of 1951 (the Refugee Convention) and to the UN Protocol Relating to the Status of Refugees of 1967,
ņemot vērā ANO Ģenerālsekretra īpašā pārstāvja par personu iekšēju pārvietošanu1998. gada 11. februārī izdotos pamatprincipus iekšējai pārvietošanai;
having regard to the Guiding Principles of Internal Displacement issued by the UN Secretary General's Special Representative on Internally Displaced Persons on 11 February 1998,
(Kvalifikācijas direktīva),
(the Qualification Directive),
tā kā daudzas grupas Irākā vēl joprojām cieš no vajāšanām, jo īpaši profesionāļi, sievietes un irākieši, kas nodarbināti pie ārvalstu uzņēmējiem, ANO vai citām starptautiskām organizācijām, tostarp arī NVO, kā arī etniskās un reliģiskās minoritātes, piemēram, kristieši, ebreji un mandieši; tā kā valsts iekšienē pārvietotās personas bieži vien ir cilvēktiesību pārkāpumu upuri, kuru pamatā ir etniski reliģiskas atšķirības, politiski vai noziedzīgi iemesli; tā kā Irākā trešo valstu piederīgo, bezvalstnieku un aptuveni 34 tūkstošu bēgļu no Palestīnas un tūkstošiem bēgļu no Turcijas , Irānas un Sīrijas drošība ir nopietni pasliktinājusies;
whereas many groups continue to suffer persecution in Iraq, particularly professionals, women, Iraqis employed by foreign contractors, the UN or other international organisations including non-governmental organisations, and ethnic and religious minorities, such as Christians, Jews and Mandeans; whereas internally displaced persons (IDPs) are frequently victims of human rights violations originating from ethno-religious differences, or of a political and criminal order; whereas the security of third-country nationals, stateless persons and particularly the approximately 34 000 Palestinian refugees and thousands of refugees from Turkey, Iran and Syria in Iraq has drastically deteriorated,
tā kā pēc ANO aprēķiniem Irākas iekšienē ir pārvietoti 1,8 miljoni irākiešu un līdz pat 2 miljoniem irakiesu ir pametuši valsti;
whereas the United Nations estimates that 1,8 million Iraqis are displaced within Iraq and up to 2 million Iraqis have fled the country,
tā kā katru mēnesi 50 000 cilvēku mēģina pamest Irāku un tā kā kaimiņvalstis ir ierobežojušas to bēgļu iekļūšanu, kas meklē patvērumu, piespiežot daudzus atgriezties Irākā vai atstājot iesprostotus uz robežām;
whereas 50 000 people try to leave Iraq every month and whereas the neighbouring countries have restricted access for refugees to seek asylum, forcing many to return to Iraq or remain trapped at the borders,
tā kā vairākas valstis, kas ir uzņēmušas irākiešu bēgļus, ierobežo iekļūšanas iespējas savās valstīs, kā arī nosaka stingrākas prasības, piemēram, samazinot pagaidu aizsardzības režīmu un/vai padarot vīzu atjaunošanu tik sarežģītu, ka lielākā daļa irākiešu ātri zaudē savu juridisko statusu;
whereas several countries hosting Iraqi refugees are restricting entry, as well as imposing restrictive stay requirements, such as reducing the temporary protection regime (TPR) and/or making the renewal of their visas so difficult that most Iraqis quickly lose their legal status,
tā kā Eiropas Savienības dalībvalstu, izņemot Zviedriju, attieksme pret lūgumu uzņemt Irākas bēgļus ir bijusi tik pat ierobežojoša;
whereas the attitude of most Member States to accepting Iraqi refugees has been equally restrictive, with the exception of Sweden,
tā kā saskaņā ar starptautiskajiem paražu tiesībām pastāv juridiskas saistības nesūtīt atpakaļ bēgļus, ja viņiem draud vajāšana vai nopietns ļaunums, un atļaut iekļūt valstī vismaz uz laiku, patvēruma meklētājiem, kas bēg no plaši izplatītiem cilvēktiesību pārkāpumiem vai vispārējas vardarbības, lai varētu pārbaudīt viņu bēgļu statusu;
whereas, under customary international law, there is a legal obligation not to return refugees to persecution or serious harm, and to allow asylum seekers fleeing widespread human rights abuses and generalised violence to enter the relevant country, at least temporarily, in order to be screened for refugee status,
mudina Irākas kaimiņvalstis pildīt savu juridisko pienākumu uzreiz uzņemt bēgļus, jo īpaši tos, kas iestrēguši uz to robežām un pieder īpaši apdraudētām minoritātēm, tādām kā bezpavalstnieki palestīnieši vai reliģiskās vai etniskās minoritātes;
Urges Iraq's bordering countries to abide by their legal duty immediately to admit refugees, particularly those stranded at their borders and belonging to specially targeted minorities such as stateless Palestinians or religious and ethnic minorities;
uzskata, ka starptautiskās sabiedrības atbalsts ir ārkārtīgi svarīgs, lai atvieglotu ciešanas simtiem tūkstošiem Irākas bēgļu un valsts iekšienē pārvietotajām personām, kā arī tiem, kas atrodas ceļā, bēgot no valsts, un tāpēc lūdz Komisiju un dalībvalstis atbalstīt
Considers that the support of the international community is vital in easing the suffering of hundreds of thousands of Iraqi refugees and IDPs or those fleeing the country, and therefore asks the Commission and the Member States to support the UNHCR's protection efforts focused on minimum protection from detention and