natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa dalībvalstīm un reģioniem nekavējoties izstrādāt stratēģijas, lai attīstītu materiālos un cilvēkresursus pētniecības un jauninājumu jomā, it īpaši uzlabojot un nodrošinot pētniecības infrastruktūru, palielinot pētnieku mobilitāti ar pastiprinātu finanšu atbalstu, īstenojot vietējās iniciatīvas, lai piesaistītu pētniekus, atceļot juridiskos, administratīvos un valodu šķēršļus, veicot apmaiņu ar personālu un nodrošinot piekļuvi visiem, it īpaši sievietēm un jaunajiem pētniekiem;
Urges the Member States and regions to devise strategies for the development of material and human resources in research and innovation covering, for example, the upgrade and supply of research infrastructures, increased mobility for researchers through greater financial support, local initiatives to attract researchers, the removal of legal, administrative and language barriers, staff exchanges and guaranteed access for all, especially female and young researchers;
noteikti atbalsta Eiropas Pētnieku hartu un Rīcības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, kas padara EPT pievilcīgāku pētniekiem; aicina Komisiju publicēt informāciju par to, kādā mērā harta un rīcības kodekss ir ieviests dalībvalstīs;
Strongly supports the European Charter for Researchers and the Code of Conduct for their recruitment as a means of making the ERA more attractive to researchers; calls on the Commission to publicise the degree to which the Charter and Code of Conduct have been implemented in the Member States;
uzsver, ka jāizstrādā un jāievieš vienots Eiropas karjeras plāns pētniecības jomā un integrēta informācijas sistēma ar brīvajām darba vietām un apmācības līgumiem pētniecībā Eiropā; uzskata, ka ir svarīgi izveidot vienotu pētniecības darba tirgu;
Stresses the need to establish and introduce a single European career path in the field of research and to introduce an integrated information system on job vacancies and training contracts in the research sector in Europe; believes that it is essential to create a single labour market for research workers;
uzsver, ka ir svarīgi procedūras pētnieku pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā padarīt pilnīgi atvērtas un pārredzamas; aicina dalībvalstis nodrošināt līdzsvarotāku vīriešu un sieviešu skaitu struktūrās, kur lemj par pieņemšanu darbā un paaugstināšanu amatā;
Stresses the importance of making the recruitment and promotion procedures for research workers fully open and transparent; calls on Member States to ensure a better balance between men and women on recruitment and promotion boards;
pauž nožēlu, ka vēl joprojām palielinās investīciju pētniecībā un izstrādē aizplūde pāri Atlantijas okeānam; uzsver, cik būtiski ir apturēt pieredzējušu Eiropas pētnieku aizbraukšanu; aicina īstenot atbilstīgus pasākumus, lai noturētu pētniekus ES un panāktu viņu atgriešanos ES, jo īpaši nodrošinot plašas karjeras iespējas un pievilcīgus darba apstākļus gan vīriešiem, gan sievietēm;
Regrets that the net transatlantic outflow of R&D investment is still increasing; emphasises the importance of preventing the further outflow of competent European researchers; calls for the adoption of appropriate measures to retain researchers in the EU and to bring them back to the EU, notably by ensuring wide career prospects and attractive working conditions for both men and women;
uzskata, ka pētnieku piekļuvi ES nedrīkst kavēt pašreizējie valstu šķēršļi, piemēram, iegūto sociālo garantiju nepietiekama atzīšana un pārnesamība, neizdevīgi nodokļi un ģimenes pārvākšanās grūtības; mudina dalībvalstis publiskās tiesības nodarbinātības jomā attīstīt tā, lai, piemēram, pētniekiem no dalībvalstīm un trešām valstīm būtu līdzīgi darba apstākļi un nebūtu šķēršļu uzņemties pētniecisko darbu;
Considers that access to the EU for researchers should not be impeded by existing national barriers, such as insufficient recognition and portability of acquired social entitlements, tax disadvantages and difficulties in relocating families; urges the Member States to design their national legislation on public law employment in such way that researchers from Member States and third countries have comparable working conditions and are not prevented from taking up research work;
atgādina, ka pētnieku mobilitāti varētu uzlabot "pētniecības kupons", ko pētnieki izmantotu citās dalībvalstīs un uzņemošajās pētniecības iestādēs un universitātēs, tādējādi nodrošinot iespēju saņemt papildu finansējumu pētniecībai, kura piesaista ārzemju pētniekus; uzskata, ka tas ne tikai palielinātu pētniecības iestāžu un universitāšu interesi uzņemt pētniekus no citām dalībvalstīm un iegūt vistalantīgākos zinātniekus, bet arī veicinātu izcilības centru attīstību, radot iespēju vispievilcīgākajām pētniecības programmām un iestādēm atrast vairāk pētnieku un uzlabot finansiālo situāciju; uzskata, ka šādam pētnieku mobilitātes papildus atbalstam jāpapildina mobilitātes pašreizējās finansēšanas sistēmas, un ka finansējumu var atvēlēt no Septītās pamatprogrammas programmām "Sadarbība" un "Iespējas";
Recalls that one way of making researchers more mobile might be the creation of a research voucher which could be used by researchers in other Member States and hosting institutions and universities, the voucher thus making available additional financial resources for the actual research that attracts foreign researchers; believes that this would not only make it more interesting for research institutions and universities to host researchers from other Member States and to attract the most talented scientists, but would also contribute to the development of centres of excellence by making it possible for the most attractive research programmes and institutions to appeal to more researchers and to improve their financial situation; believes that this extra support for researcher mobility should be additional to current mobility funding schemes and that funding could be allocated from the "Cooperation" and "Capacity" programmes of FP7;
norāda uz to, ka jāsniedz atbalsts jaunajiem pētniekiem, lai it īpaši nodrošinātu viņu iespējas turpināt saņemt stipendijas, mainot darba vietas Eiropas Savienībā;
Points to the need to provide support for young researchers in particular, so as to ensure that they continue receiving grants when they change their place of work within the EU;
uzskata, ka jāveicina Kopienas tiesiskais regulējums attiecībā uz pētnieku brīvu pārvietošanos EPT, lai trešo valstu pilsoņiem atvieglotu vīzu un darba atļauju saņemšanu;
Believes that the Community regulatory framework on the free movement of researchers within the ERA should be reinforced so as to facilitate the issuance of visas and work permits to nationals of third countries;
uzskata, ka jāveic īpaši pasākumi, kas veicinātu sieviešu piedalīšanos pētniecībā, lai ievērojami palielinātu sieviešu, kas nodarbojas ar pētniecību, daļu;
Considers it necessary to introduce specific measures to promote greater participation by women in all research activities, with the aim of significantly increasing the proportion of women pursuing research careers;
uzskata, ka jauniešu arvien mazāka vēlme izvēlēties izglītību zinātnes un tehnoloģiju jomā ir cieši saistīta ar nepietiekamu privātā sektora un akadēmiskās vides sadarbību; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju intensīvāk veicināt šo divu sektoru sadarbību;
Believes that the fact that the younger generation is less interested in pursuing an education in science and technology is closely linked to the lack of cooperation between the private sector and the academic sphere; calls, therefore, on the Member States and the Commission to increase their efforts to promote frameworks for collaboration between these two sectors;
aicina dalībvalstis dalīties pieredzē, lai izstrādātu saskaņotu pieeju invalīdu atbalstam Kopienas finansētajā pētniecībā un ievērojami palielinātu to invalīdu skaitu, kas sāk vai turpina pētnieka karjeru;
Calls for exchanges of experience among the Member States in order to develop a coherent approach to promoting the participation of the disabled in Community-funded research and an increase in the proportion of disabled people embarking on and pursuing research careers;
uzskata, ka publiskajām iestādēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem jāveicina pasākumi, lai saskaņotu privāto dzīvi ar darbu;
Considers that public authorities, research bodies and undertakings should promote measures to reconcile professional and private life;
aicina Komisiju izpētīt, kā Eiropas Savienībā visos līmeņos var uzlabot eksakto priekšmetu mācīšanu; pauž nožēlu par cilvēkresursu trūkumu pētniecībā un izstrādē daudzās dalībvalstīs, ko var izskaidrot ar to, ka jauniešiem samazinās interese par eksaktajiem mācību priekšmetiem un par pētnieku karjerām; tāpēc iesaka, sagatavot iniciatīvas, kas iepazīstina skolēnus ar pētniecību laboratorijās un ārpus tām; turklāt iesaka veicināt aktīvas un pētīšanu izmantojošas mācību metodes ar novērošanu un eksperimentiem, izstrādāt profesoru un pētnieku apmaiņas programmas un vietējo un reģionālo iestāžu līmenī atbalstīt novatoriskas apmācību metodes; uzskata, ka zinātnes straujā attīstība var radīt plaisu starp parastajiem pilsoņiem un zinātnisko un tehnoloģiju pētniecību; uzskata, ka jāveicina un jāatbalsta dialogs starp zinātniekiem un pārējo sabiedrību un ka zinātniekiem pētījumu rezultāti jāpaskaidro tā, lai tie būtu saprotami un pieejami visiem;
Calls on the Commission to investigate how the teaching of sciences in the EU can be improved at all levels; deplores the lack of human resources in R&D in many Member States, which may be attributed to a declining interest among the younger generation in following scientific curricula and engaging in scientific careers; proposes, therefore, the launching of initiatives which familiarise schoolchildren with laboratory and field research; proposes, in addition, the promotion of active and investigatory methods of teaching, using observation and experimentation, the creation of professor-researcher exchange programmes and the support of innovative training methods by local and regional authorities; considers that rapid developments in science risk creating a gulf between ordinary citizens and scientific and technological research; considers that there is a need to promote and support dialogue between scientists and society at large and that, accordingly, scientists should make the results of their research comprehensible to all and available to all;
uzskata, ka jāuzlabo pētnieku sociālie apstākļi, radot darba iespējas viņu dzīvesbiedriem un palīdzot atrast aprūpes iespējas vai skolas viņu bērniem;
Considers that social conditions for researchers should be improved by creating employment opportunities for the partners of researchers and the provision of support in their search for care facilities or schooling for their children;
Pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūras izveide
Developing world-class research infrastructures
mudina, lai finansējumu jaunām paneiropas pētniecības infrastruktūrām piešķirtu tikai tad, ja nav līdzvērtīgu valsts infrastruktūru, kas pētniekiem no citām dalībvalstīm sniedz līdzīgas piekļuves iespējas;
Urges that funding for new, pan-European research infrastructures only be provided if there are no national infrastructures of equal value providing similar access opportunities for researchers from other Member States;
uzsver pētniecības organizāciju lomu un nozīmi Eiropas pētniecībā paralēli tam, ko veic universitātes un pētniecības finansēšanas aģentūras; aicina Komisiju pirms vienošanās par kopēju politiku un īstenošanas plānu kopā ar reģionālajām iestādēm sasniegt augstu sadarbības līmeni ar valstu aģentūrām, universitātēm un pētniecības organizācijām Eiropā;
Emphasises the role and importance of the Research Performing Organisations (RPOs) in the European research landscape, alongside the universities and the research funding agencies; calls on the Commission to establish a degree of collaboration with national agencies, universities and RPOs in Europe, in association with regional authorities, before agreeing a common policy and implementation plan;
vienlaikus iesaka, lai organizācijas no valstīm ar mazāk dinamisku pētniecības nozari, bet pienācīgu potenciālu, būtu pilnībā iesaistītas paneiropas pētniecības infrastruktūras izveidošanā;
Recommends at the same time that bodies from countries with less dynamic research sectors but appropriate research potential should be fully involved in the process of building the pan-European research infrastructure;
uzskata, ka lielu pētniecības infrastruktūru apstiprināšanas procesā jāparedz līdzekļi pētniecībai un izstrādei, informācijas tehnoloģijām un darbībai, lai nodrošinātu ilgtermiņa operācijas un nepārtrauktus uzlabojumus;
Considers that, in order to ensure long-term operations and continuous improvement, the approval processes for large research infrastructures should cover R&D, information technology and operational funding;
atzīst, ka Eiropas Tehnoloģiju institūtam ir nozīmīga loma ES pētniecības infrastruktūras stiprināšanā;
Recognises that the EIT will be an important factor in strengthening the EU's research infrastructure;
aicina Komisiju atbalstīt pētniecības organizācijas, universitātes un pētniecības finansēšanas aģentūras, lai tās kļūtu spēcīgākas un lai tās apvienotu resursus EPT izveidē; mērķis ir kļūt par līderi pasaules mērogā galvenajās zinātnes jomās;
Calls upon the Commission to support RPOs, universities and research funding agencies both to increase their capacities and to link their resources in building the ERA, the goal being to reach global leadership in major scientific areas;
pauž nožēlu, ka pētniecības un izstrādes jomai veltīto izdevumu vidējie rādītāji ES ir tikai 1,84 % no IKP pretstatā 2,68 % ASV un 3,18 % Japānā, un par to, ka šo izdevumu apjoms svārstās no 0,39 % Rumānijā un 0,4 % Kiprā līdz 3,86 % Zviedrijā; uzsver, cik būtiski ir palielināt vidējos izdevumus, kā arī palielināt dažu dalībvalstu izdevumus; uzsver, cik svarīgi visā Eiropas Savienībā vairāk koncentrēties uz daudzveidīgu pētniecību un izstrādi, lai veicinātu pāreju uz digitālo ekonomiku; uzskata, ka tas ir būtisks priekšnoteikums, lai radītu atbilstošus apstākļus Lisabonas stratēģijā paredzētās zināšanu ekonomikas izveidei;
Regrets that figures for expenditure on research and development show that the EU average is only 1.84% of GDP compared with 2.68% in the USA and 3.18 % in Japan, and that expenditure varies from 0.39% in Romania and 0.4% in Cyprus to 3.86% in Sweden; emphasises the importance of increasing the average spending as well as of raising expenditure in some Member States; highlights the importance of better focussing the diverse research and development efforts throughout the Union, especially in order to facilitate the transition towards the digital economy; believes that this is of fundamental importance for the creation of appropriate conditions for the achievement of the knowledge-based economy called for in the Lisbon Strategy;
atzīst EPT reģionālās dimensijas nozīmi un uzskata, ka reģionālo klasteru radīšana ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu sadarbību starp universitātēm, pētniecības iestādēm un rūpniecības sektoru un radītu Eiropas izcilības centrus; uzskata, ka programmas "Pētniecības potenciāls" un "Zināšanu reģioni", kā arī struktūrfondi, kas attīsta pētniecības un jauninājumu potenciālu reģionos, jāuzskata par vienu no galvenajiem ieguldījumiem Septītās pamatprogrammas mērķu sasniegšanā;
Acknowledges the importance of the ERA's regional dimension and considers that the development of regional clusters is an important means of achieving critical mass, bringing together universities, research institutions and industry, and creating European centres of excellence; believes that the 'Research Potential' and 'Regions of knowledge' programmes and the Structural Funds promoting the research and innovation potential of the regions should be seen as a key contribution to the objectives of FP7;
uzsver valstu un reģionālo kontaktpunktu nozīmi pamatprogrammu efektivitātes paaugstināšanā un aicina tos padziļināt sadarbību;
Emphasises the importance of national and regional contact points in strengthening the effects of framework programmes and calls for deeper cooperation on their part;
aicina Komisiju izveidot Eiropas forumu ar augsta līmeņa valsts pārstāvjiem, tostarp valsts pētniecības padomēm, kam jāidentificē, jāattīsta un jāatbalsta lielākās paneiropas pētniecības iniciatīvas, kā arī aicina izveidot zinātniskās un tehniskās pārskatīšanas kopēju sistēmu, lai labāk izmantotu Eiropas programmu rezultātus; uzskata, ka būtu lietderīgi ieviest uzticamu zināšanu apstiprināšanas un analīzes, kontroles un sertifikācijas metožu sistēmu, un Eiropas Savienībā izveidot izcilības centru tīklu;
Calls on the Commission to establish a European forum with high-level national representation, including national research councils, entrusted with the mission of identifying, developing and supporting major pan-European research initiatives, as well as a common system of scientific and technical review to better exploit the results of European programmes; believes that it would be beneficial to put in place a reliable system for validating knowledge and methods of analysis, control and certification and to network centres of excellence in the EU;
aicina Komisiju nodrošināt, lai izcilības tīkli un pētniecības kopienas, kas atrodamas tiešsaistē, būtu pilnībā papildinošas, nosakot to mērķus, kā arī darbības un finansēšanas noteikumus;
Calls on the Commission to make sure that networks of excellence and online research communities are fully complementary, by spelling out their objectives, operating rules and funding arrangements;
aicina Komisiju arī turpmāk veicināt publiskos iepirkumus, lai atbalstītu pētniecību un izstrādi ES līmenī, konsekventāk izmantojot publiskos instrumentus un resursus;
Calls on the Commission to further promote public procurement to support R&D at EU level by virtue of the more consistent use of public instruments and resources;
atzinīgi vērtē publisko pētniecības iestāžu un universitāšu iniciatīvu, lai izstrādātu hartu par intelektuālā īpašuma izmantošanu, ko atbalstīja 2007. gada 21. un 22. jūnija Briseles Eiropadome, ja tikai tiek izstrādāti izmantojami noteikumi, kas jo īpaši ņemtu vērā vajadzību pēc zinātnes atziņu iegūšanas un nodošanas;
Welcomes the initiative for a European Charter for the use of intellectual property from public research institutions and universities, endorsed by the European Council held in Brussels on 21 and 22 June 2007, provided that it leads to a usable set of rules which in particular take account of the needs of developing and transferring scientific knowledge;
vērš uzmanību uz mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kā pētniecības struktūru lomu; uzskata, ka jāstiprina to līdzdalība pētniecības uz izstrādes projektos Eiropas līmenī saskaņā ar mērķi MVU piešķirt vismaz 15 % no Septītās pamatprogrammas budžeta;
Draws attention to the role to be played by small and medium-sized enterprises (SMEs) as research bodies; believes it is necessary to strengthen their participation in R&D projects at EU level in line with the objective of earmarking at least 15% of the budget of FP7 for SMEs;
uzskata, ka spēcīgai pētniecībai jābūt ciešām saitēm ar jauninājumiem, tādēļ uzskata, ka jāplāno konkrēta rīcība, lai izveidotu pilnībā integrētu Eiropas Pētniecības un jauninājumu telpu;
Considers that strong research must be closely linked to innovation; therefore believes that concrete steps towards the creation of a fully integrated European research and innovation area should be envisaged;
uzskata, ka investīcijas infrastruktūrā, funkcionalitātē un elektronisko savstarpējo norāžu iniciatīvās ir nodrošinājušas ievērojamus zinātniskās informācijas izplatīšanas un izmantošanas uzlabojumus un ka Berlīnes deklarācija par atklātu piekļuvi zināšanām dabaszinātnēs un humanitārajās zinātnēs ir piemērs tam, kā internets radījis iespējas eksperimentēt ar jauniem modeļiem; uzsver, cik svarīgi ievērot autora izvēles brīvību un intelektuālā īpašuma tiesības, saglabāt profesionālapskati un nodrošināt atzītu darbu uzticamu un drošu saglabāšanu, un mudina ieinteresētās personas kopīgi strādāt izmēģinājuma projektos, lai novērtētu alternatīvo modeļu, piemēram, atklātas piekļuves ieviešanas ietekmi un dzīvotspēju;
Believes that investments in infrastructure, functionality and electronic cross-reference initiatives have enabled major improvements in the dissemination and use of scientific information and that the Berlin Declaration on Open Access to Knowledge in the Sciences and Humanities is an example of how opportunities for experimentation with new models have been opened up by the internet; underlines the importance of respecting authors' freedom of choice and intellectual property rights (IPR), ensuring the continuation of quality peer reviews and the trusted secure preservation of refereed work, and encourages stakeholders to work together through pilot projects to evaluate the impact and viability of alternative models, such as the development of Open Access;
atbalsta Komisijas veicināto "atvērtās inovācijas" jēdzienu, saskaņā ar kuru publiskais un privātais sektors kļūst par pilnvērtīgiem partneriem un dalās ar zināšanām, ar noteikumu, ka tiek izstrādāta līdzsvarota un godīga sistēma, kas apvieno atklātu piekļuvi zinātniskajiem sasniegumiem un šo sasniegumu izmantošanu privātajā sektorā (godīga zināšanu apmaiņa); uzskata, ka oficiāli jāatzīst noteikums par godīgu un atbilstīgu finansiālo atlīdzību par rūpniecības nozarē izmantotajām publiskajām zināšanām;
Agrees with the "open innovation" concept promoted by the Commission according to which the public and private sectors become full partners and share knowledge, provided that a balanced and fair system is developed between open access to scientific results and a use of such results by the private sector (fair sharing of knowledge); believes that the rule of a fair and equitable financial reward for use of public knowledge by industry should be officially recognised;
aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot Eiropas forumu, lai koordinētu Eiropas un valsts līmeņa pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos diskusijā par zinātni, pētniecību un tehnoloģijām;
Calls on the Commission to establish, in collaboration with the Member States, a European forum whereby European and national processes of civil society involvement in the discussion of science, research, and technology can be coordinated;
uzskata, ka Eiropas Pētniecības telpā kopīgie pētniecības centri jāizmanto kā neatkarīgas un neitrālas zinātniski un tehniski augsta līmeņa struktūras, kas ES iestādēm nodrošina specifiskas zināšanas un galvenajos jautājumos (piemēram, dzīves kvalitāte, pārtikas nekaitīgums, vide, patērētāju aizsardzība) palīdz lēmumu pieņemšanas procesā;
Considers that, in the context of the ERA, the capacities of Joint Research Centres (JRCs) should be exploited as high-level, independent, neutral, scientific and technical structures providing common expertise to the EU institutions and supporting decision-making processes on key issues (for example, quality of life, food safety, the environment, consumer protection);
uzskata, ka līdz ar atjaunoto uzdevumu atbalstīt un veicināt centru darbību un līdz ar koncentrēšanos uz ieguvumiem no to struktūras, arī kopīgajiem pētniecības centriem ir nozīmīga loma, veicinot īsti eiropeiskas iespējas jaunu pētnieku mācīšanas un mobilitātes jomā;
Believes that, with a renewed mission supporting and encouraging their activities and focused on optimising the benefits to be derived from their structures, the JRCs could also promote "truly European opportunities" in the field of training and mobility of young researchers;
Pētniecības programmu un prioritāšu optimizēšana
Optimising research programmes and priorities