natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uzskata, ka tiešie maksājumi būs vajadzīgi arī pēc 2013. gada, taču tie jāpamato ar jauniem objektīviem kritērijiem, jo īpaši ar lauku uzņēmumu radītās tiešās nodarbinātības apjomu, vai arī vairāk jāattīsta kā maksājums par zemes pārvaldību vai atlīdzība par noteiktiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem vai atbilstību īpašiem kritērijiem, tostarp dzīvnieku labturības standartiem, turklāt jāpārbauda arī, cik pamatotas ir ievērojamās atšķirības starp platībmaksājumiem dažādās Eiropas vietās un tas, cik atbilstīga ir dažāda veida finansējuma izmantošana otra pīlāra vajadzībām; prasa Komisijai ierosināt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pilna apjoma tiešos maksājumus saņem tikai tās personas un uzņēmumi, kuri patiešām nodarbojas ar lauksaimniecību;
Considers that direct payments will also be required after 2013, but that these need to be based on new objective criteria, notably on direct employment generated by farms, or developed more clearly in the direction of a reward for farmers for land stewardship or compensation for certain effective services of general interest or for specific standards, including animal welfare standards, and that the extent to which the significant differences between regional area payments within Europe and the different funding for the second pillar are appropriate, should be examined; calls on the Commission to propose suitable measures designed to ensure that the full rate of direct payments is received only by persons and undertakings which are actually involved in agriculture;
Vienkāršošana, savstarpējā atbilstība un orientēšanās uz tirgu
Simplification, cross-compliance and market orientation
Atbalsta to, ka pēc atbilstoša pārejas perioda vienotā platībmaksājuma shēmā pakāpeniski iekļauj mazākas un pārvaldības ziņā darbietilpīgas maksājumu sistēmas, kas saistītas ar ražošanu (žāvēta rupjā lopbarība, kaņepes, lini, kartupeļu ciete), ja vien tas neizraisa būtiskus sociālekonomiskus un/vai vides traucējumus noteiktos reģionos; ja tas ir nepieciešams reģionālpolitisku iemeslu dēļ, tad saskaņā ar 69. pantu ir jāparedz papildu pasākumi; prasa Komisijai veikt individuālu analīzi par ekonomisko un reģionālo ietekmi, kurā izvērtē risinājuma atbilstību un nosaka grafiku tā īstenošanai, uzsver, ka atsaiste nedrīkst apdraudēt pašu attiecīgā ražošanas veida eksistenci;
Supports, after an appropriate phasing-out period, the gradual integration of production-based payment schemes which are smaller and therefore very cumbersome to administer (dried fodder, hemp, flax, potato starch) into the single area payment scheme, unless this were to result in considerable social, economic or environmental drawbacks in particular regions; if necessary, for reasons of regional policy, accompanying measures should be provided for in accordance with Article 69; calls on the Commission to carry out a case-by case analysis of its economic and regional impact, which demonstrates that this is the appropriate solution and identifies the necessary timeframe for its implementation; stresses that decoupling should not jeopardise the very existence of the forms of production concerned;
Atbalsta to, ka nekavējoties ir jāatceļ noteikums par zemes atstāšanu atmatā, kurš kā apjoma kontroles instruments atsaistīto tiešo maksājumu sistēmā ir zaudējis savu nozīmi un turklāt rada ļoti lielu administratīvo slogu, un to, ka tiesības atstāt zemi atmatā tiek pārveidotas par parastām tiesībām;
Supports the immediate abolition of the set-aside obligation, a volume control instrument which has lost its significance in a decoupled direct payment system and is extremely cumbersome to administer, and the conversion of set-aside entitlements into normal entitlements;
Uzskata, ka, ņemot vērā atmatā esošo zemes platību samazināšanos saistībā ar lielāku pieprasījumu pēc lauksaimniecības produktiem, visas tās priekšrocības, ko gūst no zemes atstāšanas atmatā, piemēram, kultūraugu apputeksnēšana, ko veic bites, dalībvalstis var labāk un tiešākā veidā sasniegt ar otrā pīlāra pasākumiem, kā arī savādāk definējot labu lauksaimniecības un vides apstākļu uzturēšanu, lai veicinātu savvaļas dzīvnieku un to dzīvotņu bioloģisko daudzveidību;
Considers that, against the background of a reduction in the areas under set-aside following the increase in demand for agricultural products, any environmental advantages procured through set-aside, such as crop pollination by bees, can be better and more directly obtained by Member States through measures under the second pillar and by altering the definition of the maintenance of good agricultural and environmental conditions (GAEC) to facilitate development of the biodiversity of wildlife and its habitats;
Prasa atbilstoši pārejas periodam pakāpeniski likvidēt ar enerģijas kultūrām saistītās piemaksas, jo šīs piemaksas rada lielu administratīvo slogu un tām pašreizējā tirgus situācijā ir niecīgas priekšrocības enerģētikas politikas jomā vai arī šo priekšrocību nav vispār;
Calls for the gradual abolition of the energy crop premium in the course of a phasing-out period, because energy crop premiums are very cumbersome to administer and have little or no energy policy advantages in the current market environment;
Prasa neizmantotās apropriācijas, kas radušās, likvidējot ar enerģijas kultūrām saistītās piemaksas, citstarp piešķirt papildu pasākumiem saistībā ar piena tirgus organizāciju, jo īpaši kalnainos apgabalos un citās vietās, kur ir īpašas grūtības;
Calls for the appropriations which have not been used as a result of abolishing the energy crop premium to be made available, inter alia, specifically for accompanying measures in connection with the organisation of the milk market, especially in mountain areas and other areas with specific difficulties;
Prasa Komisijai lauksaimniecības budžeta neizmantotās apropriācijas, kas bija paredzētas tirgus vadības pasākumiem, piemēram, intervencēm, eksporta subsīdijām vai uzglabāšanai, turpmāk galvenokārt piešķirt atbilstoši 69. pantam, lai stiprinātu lauku apvidu ekonomiku, jo īpaši lauksaimniecības uzņēmumus, īstenojot laukus attīstības uzdevumus;
Calls on the Commission to make available unused appropriations under the agriculture budget which were earmarked for market management measures such as intervention, export subsidies or storage, primarily on the basis of Article 69 for strengthening the economy in rural areas, in particular agricultural holdings, in keeping with rural development objectives;
Uzskata, ka tiešie maksājumi vairs nav attaisnojami bez savstarpējās atbilstības prasību ievērošanas; šajā sakarā uzsver, ka jaunajām dalībvalstīm jāsaņem ES palīdzība savstarpējās atbilstības noteikumu piemērošanā pārejas posmā;
Considers that direct payments without cross-compliance (CC) can no longer be justified; emphasises in that respect that the new Member States must be assisted by the EU in the application of the CC rules in the course of a transitional period;
Ņemot vērā tiešo maksājumu samazināšanos, noraida savstarpējās atbilstības jomas paplašināšanu, ja dalībvalstīm un Komisijai nav būtisku panākumu noteikumu vienkāršošanā un saskaņošanā attiecībā uz uzraudzību, un ja Komisija nesniedz pārskatu par lauksaimnieku izdevumiem saistībā ar savstarpējo atbilstību; šajā sakarā norāda uz savu 2007. gada 11. decembra nostāju;
Rejects any widening of the scope of CC, in view of reductions in direct payments, as long as Member States and the Commission fail to make substantial progress in simplifying and harmonising monitoring rules and the Commission does not present an overview of the costs connected with CC to farmers; refers in this context to its position of 11 December 2007;
Uzskata, ka savstarpējās atbilstības princips ir jāpiemēro, pārbaudot atbilstību tikai būtiskiem Eiropas ražošanas modeļa standartiem un tādiem standartiem, kurus var sistemātiski un saskaņoti pārbaudīt dažādās dalībvalstīs;
Considers that CC should be restricted to checks on essential standards of the European model of production and standards to which systematic and harmonised checks in the different Member States can be applied;
Aicina panākt lielāku savstarpējās atbilstības efektivitāti attiecībā uz tās mērķiem un vienmērīgāku īstenošanu dalībvalstīs; aicina Komisiju izstrādāt skaidrākas vadlīnijas, kas dalībvalstīm palīdzētu īstenošanā;
Calls for greater effectiveness of CC in relation to its objectives and a more homogeneous implementation across the Member States; calls on the Commission to develop clearer guidelines to assist the Member States in implementation;
Aicina pārtraukt nesamērīgo slogu, kas lopkopībai uzlikts ar savstarpējo atbilstību; un šajā sakarā jo īpaši prasa kritiski pārskatīt higiēnas un iezīmēšanas standartus (piem., krotālijas);
Calls for an end to disproportionate burdens placed on livestock farming by CC; calls, in particular, for a critical examination of certain hygiene and identification standards (e.g. ear tags);
Uzskata, ka tām dalībvalstīm, kuras piemēro vienoto platībmaksājumu shēmu, jābūt tiesīgām īstenot savstarpējās atbilstības principu pakāpeniski, lai tās varētu pienācīgi sagatavoties vajadzīgo kontroles sistēmu ieviešanai un pārliecināt lauksaimniekus par nepieciešamību ievērot noteiktos standartus;
Considers that Member States applying the SAPS should be entitled to implement the CC principle progressively, in order to be able to properly prepare for the introduction of the necessary control systems and convince farmers of the need to meet the appointed standards;
Aicina Komisiju veicināt KLP vienkāršošanu un tāpēc regulāri pārskatīt tiesību aktus, lai noteiktu, vai tie ir nepieciešami un vai to esošie noteikumi ir lietderīgi; paziņo, ka šai sakarā tai būtu jāierosina papildu pasākumi, piemēram, vienkāršoti noteikumi par maksājuma tiesību pārnešanu rezerves gadījumā, mikromaksājuma tiesību apvienošana, vienotas maksājumu shēmas ieviešana mazo saņēmēju gadījumā, noteikumu vienkāršošanu attiecībā uz valsts rezervēm, šo noteikumu ierobežošanu vai atcelšanu atkarībā no pārejas uz reģionālu/valsts vienotā platībmaksājuma shēmu, atteikšanās no maksājuma tiesībām nepiemērošanas gadījumā, ar roku rakstīta liellopu un citu lauksaimniecības dzīvnieku reģistra likvidēšana;
Calls on the Commission to press on with the simplification of the CAP and, in so doing, regularly to review items of legislation to determine whether they are necessary and whether their actual provisions are expedient; states, in this regard, that it should propose additional measures, such as simplified transfer rules for payment entitlements in the event of non-activation, merging of minimum payment entitlements, introduction of a single premium in the case of small recipients, simplification, reduction or abolition of the rules governing the national reserve, depending on the transition to the regional/national single area payment, waiving the cancellation of payment entitlements in the event of non-use, abolition of handwritten registries for cattle and other livestock;
Turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt savlaicīgus maksājumus, un aicina Komisiju atļaut izmaksāt lauksaimniekiem iepriekšēju finansējumu;
Calls further on the Member States to ensure timely payments, and on the Commission to allow prepayments to be made to farmers;
Aicina Komisiju izstrādāt vajadzīgo mehānismu, lai nodrošinātu, ka imports no trešām valstīm atbilst tiem pašiem standartiem kā Kopienas produkti atbilstīguma, pārtikas nekaitīguma ziņā utt.;
Calls on the Commission to create the necessary mechanisms to ensure that third-country imports meet the same standards as Community products in terms of conditionality, food safety, etc;
Drošības tīkls
Safety net
Uzskata, ka, ņemot vērā paredzamo draudu pieaugumu saistībā ar vidi, klimatu un epidēmijām, kā arī straujām cenu svārstībām lauksaimniecības tirgos, ir noteikti jāveic papildu riska novēršanas pasākumi, lai izveidotu drošības tīklu;
Considers that, in view of the anticipated increase in environmental and climate dangers and in the risk of epidemics and considerable price fluctuations in the agricultural markets, additional risk prevention is of vital importance as a safety net;
Atgādina, cik svarīga nozīme ir uz tirgu vērstai ražošanai, pareizai augu sekai, diversifikācijai, finanšu tirgus instrumentiem, piegādes ķēdes līgumiem un apdrošināšanai, jo ar to palīdzību lauksaimnieki var sevi pasargāt no riska, un to, ka galvenokārt paši lauksaimnieki atbild par piemērotiem riska novēršanas pasākumiem;
Recalls that market-oriented production, appropriate crop rotation, diversification, financial market instruments, supply chain contracts and insurance are all important ways in which farmers can protect themselves against risk and that, in principle, responsibility for appropriate risk prevention lies with farmers;
Uzskata, ka nolūkā pievērsties tirgus nepilnībām intervences sistēma ir jāuztur un jāreformē par stingru drošības tīklu ārkārtas apstākļiem, tā noteikumus balstot uz pasaules tirgus tendencēm;
Believes that, in order to address market failure, the intervention system should be kept and reformed into a strict safety net for exceptional circumstances with rules based on world market trends;
Tādēļ atbalsta Komisijas priekšlikumu samazināt intervences slieksni tirgus kultūraugu jomā līdz "0", saglabājot ‐ vajadzības gadījumā samazinātu ‐ intervences slieksni tikai attiecībā uz kviešiem;
Supports, therefore, the Commission's proposal to lower the intervention thresholds for market crops to zero, maintaining an - if appropriate reduced - intervention threshold only in the case of wheat;
Uzskata, ka, ņemot vērā risku palielināšanos, steidzami jāveido privātā sektora vai jauktās apdrošināšanas sistēmas, piemēram, multirisku apdrošināšana; apzinās, ka to var sekmīgi veikt tikai tad, ja iegulda arī publisku finansējumu; uzsver to, ka šo sistēmu ieviešana nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt atšķirīgo dalībvalstu līdzvērtīgos konkurences apstākļus; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpmāk ieviest vai atbalstīt Kopienas mēroga pārapdrošināšanas sistēmu, lai risinātu problēmas, ko rada klimata vai dabas katastrofas;
Considers that private sector or mixed insurance schemes, such as multi-hazard insurance, must be developed as a matter of urgency in view of increasing risks; is aware of the fact that this can only succeed with public contributions to the financing; underlines the fact that the introduction of these schemes must not under any circumstances endanger the level playing field between the different Member States; calls on the Commission to consider introducing or supporting a Community-wide reinsurance system in the future, with a view to dealing with problems arising from climate-related or environmental disasters;
Norāda, ka gandrīz visās attiecīgajās trešās valstīs ir šāda veida valsts atbalstītas sistēmas;
Recalls that almost all relevant third countries operate this kind of State-aided system;
Uzskata, ka tādēļ kā pirmais solis būtu jāizveido finansēšanas avoti riska apdrošināšanas sistēmu valsts vai reģionālajam finansējumam, kas sākas 2009. gadā, lai ņemtu vērā dažādos iespējamos riskus Eiropā; Komisijai būtu jāizvērtē, ciktāl šajās sistēmās var iekļaut ražotāju grupas, nozaru un starpnozaru apvienības un privātās apdrošināšanas sabiedrības;
Considers that, as a result, a first step should be the creation of sources of financing for the national or regional funding of risk insurance schemes starting in 2009, to take account of the various potential risks in Europe; considers also that the Commission should examine the extent to which producer groups, sectoral and interprofessional associations and private insurance companies can be incorporated into the schemes;
Uzskata, ka sakarā ar pilnīgi atšķirīgajiem nosacījumiem dažādās nozarēs ir jādod priekšroka nevis horizontālai pieejai, bet gan atšķirīgiem nozaru risinājumiem (līdzīgi risinājumam augļu un dārzeņu nozarē);
Considers that, in view of the completely different conditions in the individual sectors, different sectoral solutions (comparable to the solution in the fruit and vegetable sector) are probably preferable to horizontal approaches;
Uzskata, ka šie pasākumi būtu daļēji jāfinansē saskaņā ar pirmo pīlāru, balstoties uz 69. pantu, jo uz tiem attiecas tirgus politikas joma;
Considers that these measures should be partly funded under the first pillar on the basis of Article 69, since they fall within the scope of market policy;
Prasa Komisijai pārbaudīt, kā tiek īstenoti tirgus krīzes un klimata krīžu pārvaldības instrumenti, kas paredzēti ražotāju organizācijām un kooperatīviem, lai tiem palīdzētu segt izdevumus, kas saistīti ar kopējās iemaksātās biedru naudas samazināšanos;
Requests the Commission to consider the possibility of introducing instruments for managing market crises and climate crises, aimed at producer groups and cooperatives, to help them bear the costs associated with a fall in the aggregate amount contributed by their members;
Uzskata, ka riska pārvaldības un novēršanas pasākumi nedrīkst nozīmēt ar ražošanu saistītu veicināšanas pasākumu atjaunošanu;
Considers that risk management and risk prevention measures must not be allowed to lead to the reintroduction of support measures based on production;
Tāpēc uzskata, ka Komisijai ir jāizstrādā kopēji noteikumi par to, kā dalībvalstis finansē riska pārvaldības sistēmas, balstoties uz šobrīd izmantoto vai Komisijas agrāk apstiprināto sistēmu ievērošanu, lai pēc iespējas novērstu konkurences un tirdzniecības traucējumus, vajadzības gadījumā nosakot kopīgus noteikumus vienotā tirgus organizācijās;
Considers, therefore, that the Commission must develop a common framework for the funding of risk management systems by Member States on the basis of respect for the systems currently in use or approved by the Commission in the past, in order to exclude, as far as possible, effects that distort competition and trade, if necessary by establishing common rules within the single market organisations;
Aicina Komisiju līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegt visaptverošu novērtējumu par pašreizējām riska pārvaldības sistēmām un iespējām Kopienas līmenī turpināt šo sistēmu attīstību pēc 2013. gada;
Calls on the Commission to submit, by 30 June 2010, a comprehensive analysis of existing risk management systems and possibilities for their further development at Community level after 2013;
Modulācija/maksimālās robežas noteikšana/degresivitāte/minimālā robežvērtība
Modulation/capping ceiling/degressivity/minimum threshold
Norāda, ka degresīvai maksimālās robežas noteikšanai, modulācijai un budžeta disciplīnai, īstenojot Komisijas priekšlikumus, dažos reģionos ir būtiska pārdales ietekme;
Points out that the imposition of degressive ceilings, modulation and budgetary discipline may, if the Commission's proposals are implemented, have a substantial redistributive impact in certain regions;
Uzskata, ka visām trim līgumslēdzējām pusēm ir jāapstiprina ikvienas tādas izmaiņas attiecībā uz apropriācijām lauku attīstībai, kuras neatbilst 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma III pielikumā saskaņotajām maksimālajām robežām un pakārtotajām maksimālajām robežām;
Considers that any change in rural development appropriations which is incompatible with the agreed (sub)ceilings of Annex III of the Interinstitutional Agreement (IIA) of 17 May 2006, must be agreed by all three signatory parties;
Norāda, ka vēl nav ietekmes novērtējuma par to, kā turpmāka modulācija, degresija un minimālās robežvērtības ietekmē darba tirgu lauku apvidos un reģionālo kohēziju; atzīmē, ka šā iemesla dēļ ir jāveic pirmā pīlāra novērtējums;
Points out that there has been as yet no impact assessment of the effects of further modulation, degressivity and minimum thresholds on the labour market in rural areas and regional cohesion; points out that, for that reason, an assessment of the first pillar must be carried out;
Uzsver, ka minimālajām robežām, ko ierosināja Komisija, dažās dalībvalstīs varētu būt vērā ņemama ietekme un tās var iespaidot KLP maksāju sadalījumu starp dalībvalstīm, turpretī maksimālās robežas gadījumā apmēram 500 miljonu EUR jāpārceļ no pirmā pīlāra uz otro; atgādina, ka saglabājas nopietnas bažas par otrā pīlāra pasākumu pašreizējo izmaksu lietderību; tādēļ uzskata, ka ietaupījumiem, ko dotu iespējamā šā pasākuma piemērošana, būtu jāpaliek pirmajā pīlārā;
Stresses that the lower limits proposed by the Commission could have a non-negligible impact in some Member States and may affect the distribution of CAP payments between Member States, whereas the upper limit implies a transfer of some EUR 500 million from the first to the second pillar; recalls that there are serious doubts remaining regarding the present cost-effectiveness of second pillar measures; believes, therefore, that savings coming from the possible application of this measure should remain within the first pillar;
Noraida Komisijas priekšlikumu par degresiju (ar samazinājumu līdz pat 45 %) pašreizējā redakcijā, jo nav nepārprotamas saiknes starp lauku saimniecības lielumu un turīgumu un priekšlikumā neņem vērā darbaspēku, kas vajadzīgs, lai uzturētu lielu lauku saimniecību; Komisijas priekšlikums netaisnīgi nostādītu neizdevīgā situācijā lielas saimniecības vai apvienības, izraisot darbaspēka samazināšanos un iznīcinot attīstītas, konkurētspējīgas struktūras, un izraisītu saimniecību šķelšanos tikai ar atbalstu saistītu apsvērumu dēļ, un tas izraisītu dažos Eiropas reģionos strukturālu dalīšanos;
Rejects the Commission proposal on degressivity (with a reduction of up to 45%) in its present form, as there is no clear link between the size and wealth of a farm, and as it fails to factor in the workforce needed to maintain a large scale agricultural holding; the Commission proposal would put large farms or associations at an unjustifiable disadvantage and lead to a reduction in the workforce and the destruction of well-developed, competitive structures and would result in the splitting of farms purely for support-related reasons, which would cause structural fracturing in some regions of Europe;
Uzskata, ka degresija un/vai maksimālie robežlielumi var būt pieņemami, tikai pamatojoties uz visaptverošu novērtējumu par ietekmi uz darba tirgu un reģionālo politiku, un tikai tad, ja ir iespējams ņemt vērā sociāli apdrošināta pilnas slodzes darbaspēka daudzumu vai noteiktas lauku saimniecību struktūras (lauku saimniecības, kas pieder vairākām ģimenēm, kooperatīvi u. c.), vai visas lauku saimniecības darbaspēka izmaksas, lai samazinātu degresiju; aicina Komisiju ievērot, ka nedrīkst nostādīt neizdevīgā situācijā mazākas lauku saimniecības, kas apvienojušās kā viena juridiska persona apjomradītas ekonomijas un labākas konkurētspējas nolūkā;
Considers that degressivity and/or the establishment of maximum ceilings can only be acceptable on the basis of a comprehensive assessment of the consequences for the job market and regional policies, and only if it became possible for account to be taken of the number of full-time workers covered by social security or certain farm structures (farms run by several families, cooperative organisations, etc.) compram or the total farm labour costs, with a view to a reduction of degressivity; calls on the Commission to bear in mind that smaller farms joining together to form a single legal entity in order to create economies of scale and become more competitive should not be disadvantaged;
Prasa, lai degresijas rezultātā radušos līdzekļus atstātu attiecīgajos reģionos vai dalībvalstī, kur tos, piemēram, izmantos pasākumu finansēšanai saskaņā ar 69. pantu vai saskaņā ar otro pīlāru; aicina šos līdzekļus koncentrēt tieši attiecībā uz lauksaimniekiem;
Calls for any funds resulting from degressivity to be kept in the regions or Member State concerned, where they will be used, for example, to finance measures in accordance with Article 69 or under the second pillar; calls for these funds to be applied directly for the benefit of farmers;