natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka bēdīgais zivju krājumu stāvoklis Eiropas ūdeņos, kā arī grūtības ES zivsaimniecības nozarē norāda uz to, ka ir jādarbojas pēc iespējas ātri un ka turpmākas kavēšanās var radīt papildu grūtības nozarei un kavēt tās pelnītspējas atjaunošanu;
Insists that given the poor state of the fish stocks in European waters and the difficulties faced by the EU fishing industry, action must be taken as soon as possible, and further delays will only lead to further hardship to the industry and delay its return to profitability;
prasa šos pasākumus veikt pirms lēmuma pieņemšanas un tāpēc aicina uz atklātu un plaši pārstāvētu diskusiju, kurā analizētu pārvaldības dažādas koncepcijas, lai panāktu iespējami lielu vienprātību par to, kādas izmaiņas jāveic Kopienas [zvejniecības] pārvaldības politikā;
Calls for the above steps to be taken prior to any decision; requests, accordingly, an open-ended debate involving most parties in order to examine other possible management approaches, with a view to achieving the broadest possible consensus for the necessary changes to the Community management policy;
ņemot vērā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus patērētāju aizsardzības, e-tirdzniecības un informācijas sabiedrības attīstības jomā,
having regard to Community law on consumer protection, electronic commerce and the development of the information society,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas Savienības līgumtiesībām un
having regard to its resolutions of 23 March 2006 on European contract law and the revision of the acquis: the way forward OJ C 292 E, 1.12.2006, p.
, kā arī Eiropas Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticību digitālajai videi Pieņemtie teksti P6_TA(2007)0287 .
and of 21 June 2007 on consumer confidence in the digital environment Text adopted, P6_TA(2007)0287 .
ņemot vērā Reglamenta 45. pantu;
having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6-0281/2007 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Legal Affairs ( A6-0281/2007 ),
tā kā 48 % mazumtirgotāju ir sagatavoti veikt pārrobežu darījumus, taču tikai 29 % tos patiešām veic; tā kā arī 43 % mazumtirgotāju uzskata, ka pārrobežu tirdzniecības apjoms palielinātos, ja likumu noteikumi, kuri regulē darījumus ar patērētājiem būtu visā Eiropas Savienībā vienādi
whereas 48% of retailers are prepared to trade cross-border, but only 29% actually do so; whereas 43% of retailers believe that their cross-border sales would increase if the provisions of the laws regulating transactions with consumers were the same throughout the European Union
Uzņēmumu attieksme pret pārrobežu tirdzniecību un patērētāju aizsardzību
Business attitudes towards cross-border sales and consumer protection
, Eirobarometrs, 186. izdevums, 2006. gada decembris.
, Flash Eurobarometer 186, December 2006.
tā kā puse Eiropas Savienības iedzīvotāju (50 %) mazāk uzticas pārrobežu pirkumiem nekā vietējiem pirkumiem; tā kā vairāk nekā divas trešdaļas (71 %) uzskata, ka saistībā ar pārrobežu pirkumiem ir grūtāk atrisināt noteiktas problēmas, piemēram, attiecībā uz sūdzībām, preču atpakaļ atgriešanu, cenu samazinājumiem vai garantiju
whereas half of all Europeans (50%) are warier of making cross-border purchases than domestic purchases; whereas over two-thirds (71%) think it is harder to resolve certain problems such as complaints, returns, price reductions and guarantees when shopping cross-border
Patērētāju aizsardzība iekšējā tirgū
Consumer protection in the internal market
, Eirobarometrs, 252. izdevums, 2006.gada septembris.
, Special Eurobarometer 252, September 2006.
tā kā šīs pārskatīšanas galvenais mērķis ir patērētājiem izveidot īstu iekšējo tirgu, atrodot pareizo samēru starp augstu patērētāju aizsardzības līmeni un uzņēmumu konkurētspēju;
whereas the overarching aim of the review is to achieve a real consumer internal market while striking a balance between a high level of consumer protection and the competitiveness of enterprises,
tā kā ar obligātās saskaņošanas pieeju netiek sasniegts saskaņošanas mērķis un divdesmit gadu laikā, kad tika attīstīta likumdošana patērētāju tiesību aizsardzības jomā, nav bijis iespējams izveidot integrētu iekšējo mazumtirdzniecības tirgu, kas dod labumu sabiedrībai;
whereas the minimum harmonisation approach does not achieve the aim of harmonisation and in 20 years of evolving consumer law has not been able to create an integrated internal retail market that benefits the public,
tā kā, lai izvairītos no sadrumstalotības un modernizētu Kopienas tiesību aktus patērētāju aizsardzības jomā, ir jāvienkāršo un jāsaskaņo astoņas Zaļajā grāmatā minētās Kopienas patērētāju tiesību aizsardzības direktīvas Padomes 1985. gada 20.decembra Direktīva 85/577/EEK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām (OV L 372, 31.12.1985., 31. lpp.).
whereas the eight consumer protection directives Council Directive 85/577/EEC of 20 December 1985 to protect the consumer in respect of contracts negotiated away from business premises (OJ L 372, 31.12.1985, p.
Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 20. maija Direktīva 97/7/EK par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (OV L 144, 4.6.1997., 19. lpp.).
Directive 97/7/EC of the European Parliament and of the Council of 20 May 1997 on the protection of consumers in respect of distance contracts (OJ L 144, 4.6.1997, p.
Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19.maija Direktīva 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (OV L 166, 11.6.
Directive 98/27/EC of the European Parliament and of the Council of 19 May 1998 on injunctions for the protection of consumers' interests (OJ L 166, 11.6.1998, p.
Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25maija Direktīva 1999/44/EK par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām (OV L 171, 7.7.1999., 12. lpp.).
Directive 1999/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 on certain aspects of the sale of consumer goods and associated guarantees (OJ L 171, 7.7.1999, p.
tā kā ir apņemšanās pabeigt iekšējā mazumtirdzniecības tirgus izveidošanu, kas dos labumu Kopienas 493 miljoniem patērētāju, un likvidēt visus atlikušos konkurences ierobežojumi līgumtiesībās un komerctiesībās,
whereas it is determined to complete the European internal market, for the benefit of the Community's 493 million consumers, and to remove remaining restrictions on competition in contract and commercial law,
tā kā gan patērētājiem, gan uzņēmējiem ir jānodrošina lielāka juridiskā noteiktība, lai uzlabotu ES iedzīvotāju uzticēšanos iekšējam tirgum, kā arī jānodrošina spēkā esošo tiesību aktu efektīva piemērošana;
whereas, in order to enhance European citizens' confidence in the internal market, legal certainty, both for consumers and economic operators, needs to be increased and the legislation in force needs to be effectively applied,
tā kā pārskatīšanā saistībā ar patērētāju līgumtiesībām par pamatu jāņem pašreizējie darbi par līgumtiesībām un Eiropas līgumtiesību pamatprincipu kopuma (LPK) izveide un tajā saskaņoti iekļauties;
whereas the review, which will deal with consumer contract law, should utilise the current work on contract law and the creation of a common frame of reference (CFR) for European contract law, and should be integrated coherently therewith,
pārskatīšanas piemērošanas joma
SCOPE OF THE REVIEW OF THE ACQUIS
šajā ziņojumā nosakot jautājumus saistībā ar patērētāju uzticību;
, identifying questions relating to consumer confidence;
uzskata, ka ir svarīga Kopienas likumdevēja rīcība, lai novērstu jebkādas pretrunas, kas pastāv pārskatāmajās patērētāju direktīvās;
Believes that it is essential for the Community legislature to take action to eradicate any inconsistencies that exist between the consumer directives under review;
uzskata, ka ir svarīgi gūt skaidru vispārēju priekšstatu par to, kā dažādi tiesiskie un regulatīvie režīmi, kas ES mērogā ietekmē norises patērētāju tiesību un komerctiesību jomā, mijiedarbojas un funkcionē kopā, jo īpaši par to instrumentu savstarpējām attiecībām, kuri radīti šīs pārskatīšanas gaitā, ar kuriem risina tiesību aktu kolīzijas gadījumus Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas I) ( COM(2005)0650 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām ( Roma II ) (OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.).
Believes that it is essential to have a clear overall vision of how the various legal and regulatory regimes affecting consumer and commercial law activities at EU level interact and function together, especially the relationship between any instrument produced by the review and those dealing with conflict of law rules Proposal for a regulation of the European Parliament and the Council on the law applicable to contractual obligations (Rome I) ( COM(2005)0650 ) and Regulation (EC) No 864/2007 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2007 on the law applicable to non-contractual obligations (Rome II) (OJ L 199, 31.7.2007, p.
izsaka viedokli par labu jauktas vai kombinētas pieejas izvēlei, proti, horizontāla instrumenta izvēlei, kura prioritārais mērķis ir esošo tiesību aktu saskaņošana un kurš ļauj novērst trūkumus, sagrupējot atbilstīgi tajā brīdī piemērojamajām tiesībām transversālos jautājumus visās direktīvās; uzskata, ka specifiskie jautājumi, kuri neattiecas uz horizontālā instrumenta darbības lauku, joprojām jāizstrādā attiecībā uz katru nozares direktīvu;
Expresses its preference for the adoption of a mixed or combined approach, i.e. a horizontal instrument with the primary goal of ensuring the coherence of the existing legislation and enabling loopholes to be closed by grouping together, in consistent law, cross-cutting issues common to all the directives; considers that specific questions which are outside the scope of the horizontal instrument should continue to be considered separately in the sectoral directives;
uzskata, ka horizontālais instruments ir regulāri jāpārskata un tā efektivitāte un ietekme jānovērtē ar nolūku nepieciešamības gadījumā veikt tajā izmaiņas;
Considers that the horizontal instrument should be regularly reviewed and its effectiveness and impact evaluated, with a view to a revision if necessary;
Horizontālā instrumenta piemērošanas lauks
Scope of the horizontal instrument
uzskata, ka horizontālo instrumentu iespējami plašāk vajadzētu piemērot ar patērētājiem noslēgtajiem līgumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti ar iekšzemes vai pārrobežu darījumiem, lai izvairītos no jauna sarežģīta elementa ieviešanas, kas patērētājiem liek izmantot tādu tiesisko regulējumu, kurš atšķiras atkarībā no darījuma veida;
Considers that the horizontal instrument should be applied as widely as possible to all consumer contracts, whether for national or cross-border transactions, in order to avoid introducing a further element of complexity by imposing different legal regimes on consumers depending on the nature of the transaction;
atgādina, ka saskaņošanas pieeja nedrīkst radīt tā patērētāju aizsardzības līmeņa pazemināšanos, kurš ir panākts ar atsevišķu valsts pasākumu palīdzību, bet šai aizsardzībai jāsasniedz visās dalībvalstīs kopējs patērētāju aizsardzības līmenis;
Points out that harmonisation must not lead to a decline in the level of consumer protection as achieved under certain national laws, but should lead to a comparable level of consumer protection in all Member States;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot horizontālu instrumentu un apstiprina iespējamās priekšrocības tam, ko daži dēvē par pamata Patērētāju tiesību direktīvu; ierosina horizontālo instrumentu, kas skar daudzas politikas jomas un kurš var palīdzēt palielināt terminoloģijas saskaņotību un novērst nepilnības un neatbilstības, sākt, ievērojot mērķtiecīgu pilnīgas saskaņošanas principu;
Welcomes the Commission's proposal for a horizontal instrument and acknowledges the possible advantages of what some have termed a basic 'consumer rights' directive; suggests that the horizontal instrument with cross-cutting policy areas, which should help to increase the coherence of terminology and remove loopholes and inconsistencies, should start from the principle of full targeted harmonisation;
iesaka, tos nozaru instrumentus, kas ir šīs pārskatīšanas objekts, balstīt uz obligātās saskaņošanas principu, kas apvienots ar savstarpējās atzīšanas principu attiecībā uz saskaņoto nozari; tomēr atzīmē, ka tas neizslēdz liekāku saskaņošanu, kas piemērota tur, kur tā izrādījusies nepieciešama patērētāju un uzņēmējdarbības veicēju interesēs;
Suggests that sectoral tools that are being reviewed should be based on the principle of minimum harmonisation, combined with the principle of mutual recognition where the coordinated area is concerned; notes, however, that this does not exclude full targeted harmonisation where this proves necessary in the interests of consumers and professionals;
atgādina, ka pašreizējais tiesību stāvoklis attiecībā uz nesaskaņotajām nozarēm, piemērojamo likumu nosaka, izmantojot starptautisko privāto tiesību noteikumus, īpaši Romas 1980. gada 19.jūnija konvenciju par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, (Roma I); šajā sakarā, diskusiju gaitā nepieciešams izvairīties no šīs Konvencijas un Kopienas specifisko tiesisko aktu nesaskaņotības;
Points out that as the law stands at present as regards the non-coordinated areas, the applicable law is determined by the rules of international private law, in particular the Rome Convention of 19 June 1980 on the law applicable to contractual obligations (Rome I); in this regard it will be important, during the current discussions, to avoid divergences between this Convention and specific Community legal acts;
atbalsta ideju iekļaut nozaru dokumentos klauzulu par iekšējo tirgu, kas ļauj patērētājam pilnībā izmantot iekšējo tirgu;
Recommends the inclusion, in the sectoral instruments, of an internal market clause to allow consumers to benefit fully from the internal market;
Horizontālā instrumenta saturs un atbildes zaļajai grāmatai
CONTENT OF THE HORIZONTAL INSTRUMENT AND RESPONSES TO THE GREEN PAPER
atzīmē, ka Zaļās grāmatas 1. pielikuma 4. un 5. punktā ir ietverts plašs saraksts, kurā uzskaitīti ar patērētāju līgumiem saistīti juridiski jautājumi, ka daži no šiem jautājumiem jau tiek risināti darba gaitā, izstrādājot Līgumtiesību pamatprincipu kopumu (LPK), un daudziem no tiem ir izteikta politiska nokrāsa, kad ES līmenī saskaņotā instrumentā ir jāietver kādi vispārēji noteikumi, jo ir jābūt plašām (arī sabiedrībā) diskusijām un izvērtēšanai;
Notes that Annex 1 to the Green Paper contains at points 4 and 5 an extensive list of contractual issues relevant to consumer contracts, that some of those issues have already formed part of the work on the CFR and that many are of a highly political nature where, were any general rule to form part of a harmonised instrument at EU level, there would need to be extensive (including public) debate and consideration;
atbalsta dažu tādu horizontālu jautājumu iekļaušanu horizontālajā instrumentā, kas piemērojami visiem patēriņa līgumiem, ja tie padara to saskaņotāku, piemēram, ar kopējām definīcijām un noteikumiem par līgumu izbeigšanu un atsaukšanu un izņemšanu;
Is in favour of certain cross-cutting principles, applicable to all consumer contracts, being included in the horizontal instrument if they make that instrument more coherent, e.g. common definitions and general rules covering information requirements and the way the law on termination and withdrawal operates;
uzskata, ka definīcijas "patērētājs" un "uzņēmējdarbības veicējs" nav saskaņotas ne Kopienas, ne valsts tiesību aktos un ka horizontālajā instrumentā ir būtiski precizēt šos jēdzienus tādā veidā, lai tie noteiktu patērētāju tiesību piemērošanas jomu;
Considers that the definitions of 'consumer' and 'professional' are not consistent either in Community legislation or in national legislation, and that it is essential to clarify these concepts in the horizontal instrument given that they determine the scope of consumer law;
uzskata, ka svarīgi ir definēt "patērētājus" kā fiziskas personas, kuru rīcības nolūki nav saistīti ar to nodarbošanos, uzņēmējdarbību vai profesiju; uzskata, ka ir jādefinē arī "uzņēmējdarbības veicēji" kā personas, kuru rīcības nolūki ir saistīti ar to nodarbošanos, uzņēmējdarbību vai profesiju;
Considers that a consumer should be defined as any natural person acting for purposes which are outside their trade, business or profession; and considers that a professional should be defined as any person acting for purposes relating to their trade, business and profession;
iesaka arī papildu definīciju, piemēram, "rakstveidā" un "ilglietojuma līdzeklis" iekļaušanu horizontālajā instrumentā;
Furthermore, supports the inclusion in the horizontal instrument of further definitions such as 'written form' and 'durable media';
iebilst pret to, ka patērētāju līgumiem piemērojamo vispārējo klauzulu par godprātību un godīgumu iekļauj horizontālajā instrumentā;
Opposes the insertion in the horizontal instrument of a general clause of good faith and fair dealing applicable to consumer contracts;
uzskata par nelietderīgu noteikumus, kas attiecas uz negodīgiem noteikumiem attiecināt arī uz tādiem noteikumiem, par kuriem notikusi atsevišķa vienošanās, lai izvairītos no līgumslēdzēju pušu līgumu slēgšanas brīvības ierobežošanu;
Does not consider it appropriate to apply the rules on unfair terms to individually negotiated terms so as to restrict the freedom of the contracting parties to conclude contracts;
Noteikumu saraksts
List of terms
uzskata, lai veicinātu patērētāju uzticēšanos iekšējam tirgum, saglabājot arī elastīgumu, vajadzētu ieviest mehānismu ar lielāku aizsardzību; prasa Komisijai veikt turpmāku izpēti par aizliegto noteikumu melnā saraksta, par negodīgiem uzskatāmu noteikumu pelēkā saraksta, kā arī citu noteikumu, kuru negodīgo raksturu tiesvedības ceļā patērētājs varētu pierādīt, apvienošanu, pamatojoties uz saskaņotiem un iepriekš noteiktiem kritērijiem;
Considers that, in order to boost consumer confidence in the internal market, arrangements affording more protection should be introduced, while retaining a degree of flexibility; requests the Commission to carry out further examination of the use of a combination of a black list of banned terms and a grey list of terms presumed to be unfair and other terms which consumers could demonstrate to be unfair by means of legal action, on the basis of previously determined and uniform criteria;
noraida ideju paplašināt negodīguma novērtējumu, ietverot visus galvenos līguma noteikumus, tostarp noteikumus, kuri attiecas uz galveno priekšmetu un cenas novērtēšanu, ņemot vērā līguma slēgšanas brīvības principu;
Rejects the idea of extending the unfairness test to all the core terms of a contract, including the main subject matter of the contract and the assessment of the price, having regard to the principle of contractual freedom;
uzskata, ka šajā posmā attiecīgajā jomā ir sarežģīti noteikt vispārēju regulējumu attiecībā uz informācijas nesniegšanas līgumiskajām sekām, ņemot vērā katra līguma raksturīgās iezīmes;
Considers that at this stage it is very difficult to determine general rules on the contractual effects of failure to provide information which take into account the characteristics of each contract;
uzsver vajadzību vienādot termiņa aprēķināšanas noteikumus, attiecībā uz termiņa sākuma brīdi un termiņa aprēķināšanu, priekšroku dodot kalendārās aprēķināšanas veidam, lai uzlabotu darījumu juridisko noteiktību;
Underlines the need to standardise the methods for triggering and calculating the withdrawal period by giving priority to calculation according to calendar days in order to enhance the legal certainty of transactions;
uzskata, ka termiņa ilgums jāvienādo, ja tam ir objektīvs pamatojums;
Considers that the length of the period should be harmonised where this is justified by the circumstances;
uzsver, ka patērētāja uzticēšanās iekšējam tirgum tiks uzlabota, ja horizontālajā instrumentā būs paredzētas tiesības patērētājam atteikties no līguma; uzskata, ka atteikšanās noteikumi jāsaskaņo, lai uzlabotu juridisko noteiktību gan attiecībā uz patērētājiem, gan uzņēmējiem; uzskata arī, ka horizontālajam instrumentam vajadzētu apstiprināt, ka izmaksām, kuras jāsedz patērētājiem, vajadzētu attiekties tikai uz tiešajām preču atpakaļ atgriešanas izmaksām;
Emphasises that consumer confidence in the internal market will be enhanced if the horizontal instrument provides for the consumer to be able to withdraw from the contract; considers that the means of withdrawal should be harmonised to improve legal certainty for both consumers and economic operators; considers also that the horizontal instrument should provide that consumers should not bear any costs other than the direct cost of returning the goods;
uzskata, ka attiecībā uz horizontālo instrumentu dalībvalstis valsts līmenī var noteikt izņēmumus atteikuma tiesībās, ja līgums ir sastādīts autentiska akta veidā;
Takes the view that in the case of a horizontal instrument, Member States could provide for exceptions to the right of withdrawal, if the contract is drawn up in the form of an authentic act;
uzskata, ka "standarta atteikuma veidlapas" ieviešana visās Kopienas valodās vienkāršotu procedūras, samazinātu izmaksas, kā arī palielinātu pārskatāmību un patērētāju uzticēšanos;
Believes that the introduction of a standard withdrawal form in all Community languages would simplify procedures, reduce costs, and increase transparency and consumer confidence;
uzskata, ka vispārējo tiesiskās aizsardzības līdzekļu ieviešana nozīmē plašāku jomu par pārskatīšanu, ciktāl šis jēdziens izriet no katrā dalībvalstī piemērojamajām līgumtiesībām;
Considers that the introduction of general contractual remedies goes beyond the scope of the review as it is something to be determined by national contract law;
atgādina par diskusiju attiecībā uz kolektīvo pārsūdzību un uzskata, ka ir jāturpina izskatīt šo jautājumu;
Recalls the discussion on collective redress and believes it deserves further consideration;
uzskata, ka ir atbilstīgi izpētīt jautājumus par patērētāju aizsardzību, tad, kad viņi slēdz līgumus par digitāla satura, programmatūras un datu piegādi, ņemot vērā Direktīvā 1999/44/EK par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām garantēto aizsardzības līmeni; prasa Komisijai padziļināti izpētīt šo jautājumu, lai noteiktu, vai ir lietderīgi piedāvāt vienu vai vairākus specifiskus regulējumus vai attiecināt minētajā direktīvā izklāstītos noteikumus arī uz šāda veida līgumiem;
Considers that it is appropriate to examine issues relating to the protection of consumers when they conclude contracts providing digital content, software and data, in the light of the protection afforded by Directive 1999/44/EC on certain aspects of the sale of consumer goods and associated guarantees; asks the Commission to examine this matter in detail so as to determine whether it is appropriate to propose one or more specific rules or to extend the rules set out in that Directive to this type of contract;
Lietotās preces, ko pārdod atklātās izsolēs
Second-hand goods sold at public auction
ierosina svītrot šo jautājumu no horizontālā instrumenta piemērošanas jomas un saglabāt iespēju dalībvalstīm paredzēt, ka jēdzienā par plaša patēriņa preču pārdošanu nav ietvertas lietotās preces, ko pārdod atklātās izsolēs; tomēr iesaka pieņemt īpašus noteikumus par izsolēm tiešsaistē;
Proposes excluding this issue from the scope of the horizontal instrument and maintaining the possibility for Member States to provide that the definition of consumer goods does not cover second-hand goods sold at public auctions; recommends, however, the adoption of specific rules for on-line auctions;
Piegādes jēdziena un riska nodošanas regulējuma definīcija
Definition of delivery and rules on passing of risk