natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā septiņi priekšlaicīgas nāves iemesli (augsts asinsspiediens, augsts holesterīna līmenis, augsts ķermeņa masas indekss, nepietiekama augļu un dārzeņu lietošana uzturā, fizisko nodarbību trūkums, pārmērīgs alkohola patēriņš, smēķēšana) ir saistīti ar uztura un fizisko aktivitāšu ieradumiem;
whereas seven risk factors for premature death (high blood pressure, high cholesterol levels, high body mass index, failure to eat enough fruit and vegetables, lack of physical exercise, excessive alcohol consumption, smoking) are linked to dietary and physical-activity habits;
tā kā lielāko daļu hronisko NIS var novērst, jo īpaši samazinot tādus būtiskākos riska faktorus kā smēķēšana, nelīdzsvarots uzturs, nepietiekama fiziskā aktivitāte, alkohola patēriņš un dažu ķīmisko vielu ietekme; tā kā iedarbīga vides politika, tostarp spēkā esošo tiesību aktu un standartu ievērošana, var būtiski uzlabot novēršanas pasākumus;
whereas the majority of chronic NCDs can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the enforcement of existing legislation and standards, offers major prevention opportunities;
tā kā, izstrādājot profilakses un agrīnās diagnosticēšanas stratēģijas, būtu jāņem vērā arī papildu faktori, tādi kā vecums, dzimums, iedzimtība vai psiholoģiskais stāvoklis, tostarp aptaukošanās;
whereas additional factors, such as age, gender, genetic background or physiological conditions, including obesity, should also be taken into account when developing prevention and early identification strategies;
tā kā lielākajai daļai NIS ir vienādi simptomi, piemēram, hroniskas sāpes un garīgās veselības traucējumi, kas tieši ietekmē slimniekus un viņu dzīves kvalitāti, un šie simptomi būtu jānovērš, izmantojot vispārēju horizontālu pieeju, tādējādi uzlabojot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību šo slimību ārstēšanā;
whereas the majority of NCDs have common symptoms, such as chronic pain and mental health problems, which directly affect sufferers and their quality of life and should be addressed by means of a common, horizontal approach, so that healthcare systems can tackle these diseases more cost-effectively;
tā kā slimību novēršanas iespējas netiek pilnībā izmantotas, lai gan ir pierādīts, ka NIS novēršanas stratēģijas valsts mērogā rada izmaksu ietaupījumus;
whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD-prevention strategies consistently reduce costs;
tā kā ārstēšanai tērē 97 % no veselības aizsardzības izdevumiem, bet tikai 3 % iegulda profilakses pasākumos, un tā kā NIS ārstēšanas un pārvaldības izmaksas ļoti strauji pieaug, jo arvien pieejamāka kļūst diagnosticēšana un ārstēšana;
whereas 97% of health expenditure currently goes on treatment, but only 3% on investment in prevention, and whereas the cost of treating and managing NCDs is increasing dramatically owing to the wider availability of diagnostics and treatments;
tā kā PVO NIS pieaugumu uzskata par epidēmiju un lēš, ka līdz 2030. gadam šī epidēmija prasīs 52 miljonu cilvēku dzīvības;
whereas the WHO regards the increase in NCDs as an epidemic and estimates that it will claim the lives of 52 million people by 2030;
tā kā NIS varētu aizkavēt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu un atņemt cilvēkiem tiesības dzīvot veselīgu un ražīgu dzīvi;
whereas NCDs could hamper the Europe 2020 strategy and deprive people of the right to live healthy and productive lives;
tā kā ES ir izšķiroša nozīme globālo veselības problēmu drīzākā atrisināšanā, tostarp ar veselību un NIS saistīto Tūkstošgades attīstības mērķu jomā, kā minēts Padomes secinājumos par ES lomu pasaules veselībā;
whereas the EU has a central role to play in speeding up progress on global health challenges, including the health-related Millennium Development Goals and NCDs, as stated in the Council conclusions on the EU's role in global health;
tā kā atsevišķi NIS faktori neapšaubāmi ir saistīti ar globālām problēmām, piemēram, ar kā vides piesārņojumu, un tāpēc tie ir jārisina globālā mērogā; tā kā citus aspektus atbilstīgi subsidiaritātes principam var risināt valsts vai reģionālā mērogā;
whereas some factors for NCDs are without doubt linked to global problems such as environmental pollution and should therefore be addressed at global level; whereas other aspects can be addressed at national or regional level, in accordance with the principle of subsidiarity;
tā kā pirmsdzemdību apstākļi, tostarp piesārņotas vides iedarbība, atstāj paliekošu ietekmi uz daudziem veselības un labklājības aspektiem, jo īpaši radot risku saslimt ar elpošanas orgānu slimībām, un rada lielāku varbūtību cilvēkiem saslimt ar vēzi un cukurslimību;
whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may make people more likely to contract cancer and diabetes;
tā kā, lai gan mūsdienās cilvēki vidēji dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā iepriekšējās paaudzes, ES saistībā ar sabiedrības novecošanos un jaunu parādību, proti, gados ļoti vecu cilvēku skaita pieaugumu ārkārtīgi strauji pieaug hronisku slimību skaits un tādu gadījumu skaits, kad cilvēki vienlaicīgi slimo ar vairākām slimībām, un attiecīgi tiek apdraudēta vai arī arvien vairāk apgrūtināta valsts veselības aprūpes sistēmu ilgtspējība;
whereas, although on average people are living longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the new phenomenon of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, and with a resulting threat to or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
tā kā veselību būtiski ietekmē arī sociālie un ekonomiskie faktori, un veselības aprūpes līmenis atšķiras ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs tas ir atšķirīgs;
whereas socio-economic factors are also important health determinants, and health inequalities exist both between and within Member States;
tā kā aprēķini liecina, ka līdz 2020. gadam Eiropā trūks apmēram viens miljons veselības aprūpes darbinieku, tostarp ārstu, medmāsu, zobārstu, farmaceitu un fizioterapeitu;
whereas it is estimated that by 2020 the shortfall in healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists, will have reached 1 million;
tā kā ir skaidri jānorāda, ka sociālie un vides faktori ietekmē veselību, piemēram, gaisa piesārņojums telpās katru gadu izraisa 1,6 miljonu cilvēku nāvi, un Eiropā tas ir galvenais apkārtējās vides drauds veselībai, kas ievērojami samazina paredzamo dzīves ilgumu un ražīgumu;
whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, given that, for example, indoor air pollution is responsible for the deaths of 1.6 million people every year, making it a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions in life expectancy and productivity;
prasa Komisijai un ES dalībvalstīm uzņemties uzņemties stingras politiskas saistības, kurās ņemtu vērā NIS globālās epidēmijas nopietnību un smagumu;
Calls for a strong political commitment from the Commission and EU Member States which reflects the significance and severity of the global NCD epidemic;
mudina ES atbalstīt vērienīgu mērķi samazināt novēršamo NIS izraisīto nāves gadījumu skaitu, piemēram, PVO mērķi līdz 2025. gadam valstīs samazināt mirstību par 25 % salīdzinājumā ar 2010. gada rādītājiem;
Urges the EU to advocate a bold goal for reducing preventable mortality from NCDs, such as the WHO goal of a 25% reduction in national mortality rates by 2025 as compared with 2010 rates;
aicina ES un dalībvalstis apstiprināt šādas būtiskākās saistības un iekļaut tās 2011. gada septembrī rīkotās ANO augsta līmeņa sanāksmes par NIS politiskajā paziņojumā:
Calls on the EU and its Member States to endorse the following five key commitments and include them in the political statement to be issued at the UN High-Level Meeting on NCDs in September 2011:
līdz 2025. gadam samazināt ar novēršamajām NIS saistīto mirstību par 25 %, kā to ierosina PVO;
the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025, as proposed by the WHO,
īstenot rentablus un izmaksas ietaupošus intervences pasākumus, tostarp paātrināti īstenot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, uzlabot piekļuvi veselīgam uzturam un veicinot to, ietverot pasākumus ar mērķi samazināt sāls, cukura, piesātināto tauku un transtaukskābju patēriņu, efektīvi cīnīties pret pārmērīgu alkohola lietošanu, uzlabot piekļuvi fiziskām aktivitātēm un veicināt tās, kā arī samazināt visu iedzīvotāju pakļaušanu vides piesārņojumam, tostarp endokrīnās sistēmas noārdītājiem un citiem vides piesārņotājiem;
the implementation of cost-effective and cost-saving interventions, including the speedier implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, better access to and the promotion of healthy diets, including action to reduce salt, sugar, saturated fat and transfat intakes, effective measures to combat the harmful use of alcohol, and access to and the promotion of physical activities, as well as a population-wide reduction in exposure to environmental pollution, including endocrine disruptors and other environmental contaminants,
uzraudzīt ar NIS saistītās mirstības tendences un kopīgos NIS riska faktorus;
the monitoring of trends in NCD mortality and the common risk factors for NCDs,
izstrādāt pasaules un valsts mēroga pārskatatbildības mehānismus, ko piemērot visām nozīmīgākajām iesaistītajām personām;
the development of global and national accountability mechanisms for all key stakeholders involved,
2012. gadā izveidot augsta līmeņa partnerību, kas palīdzētu īstenot šos ieteikumus, un 2014. gadā organizēt augsta līmeņa sanāksmi, kurā analizētu uzņemto saistību izpildes rādītājus;
the establishment in 2012 of a high-level partnership to foster the implementation of the recommendations and the organisation in 2014 of a high-level meeting to review the degree to which commitments have been honoured;
aicina ES un tās dalībvalstis aktīvi īstenot šo augsta līmeņa sanāksmē pieņemto politisko deklarāciju, iesaistot visas attiecīgās ES aģentūras un iestādes, lai risinātu ar NIS saistītās problēmas;
Calls on the EU and its Member States actively to implement the Political Declaration to be issued following the high-level meeting, involving all relevant EU agencies and institutions in order to address NCD-related challenges;
aicina ES un dalībvalstis palielināt četru izplatītāko NIS, t.i., sirds un asinsvadu slimību, elpošanas orgānu slimību, vēža un cukurslimības primāro profilaksi, pētniecību, agrīno diagnosticēšanu un pārvaldību, neatstājot novārtā arī citas izplatītas NIS, tādas kā garīgās un neiroloģiskās saslimšanas, tostarp Alcheimera slimību; uzsver, cik svarīgi ir agrīni noteikt personas, kuras varētu saslimt ar šīm slimībām vai nomirt no tām vai kurām ir ģenētiska nosliece, hroniskas un smagas saslimšanas un apdraudējumi, kas var pasliktināt saslimšanas ar NIS gaitu;
Calls on the EU and its Member States to scale up primary prevention of, research into and early diagnosis and management of the four most common NCDs, i.e. cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes, without neglecting other important NCDs, such as mental and neurological disorders, including Alzheimer's disease; emphasises the importance of the early identification of individuals who are at high risk of contracting or dying from these diseases or are suffering from pre-existing dispositions, chronic and severe illnesses and risk factors that aggravate NCDs;
uzsver vajadzību ilgtermiņā īstenot integrētu un holistisku uz pacientu orientētu pieeju, ietverot slimību profilaksi un veselības veicināšanu, agrīnas diagnosticēšanas uzraudzību un izglītību, kā arī sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas par riska faktoriem, priekšnosacījumiem un neveselīgu dzīvesveidu (tabakas patēriņš, nepilnvērtīgs uzturs, fizisko aktivitāšu trūkums un alkohola lietošana) un slimnīcās un sabiedrībai sniegtās aprūpes koordinēšanu;
Emphasises the need for an integrated and holistic patient-centred approach to long-term conditions, encompassing disease prevention and health promotion, early diagnosis, monitoring and education, as well as public awareness campaigns on risk factors, pre-existing conditions and unhealthy lifestyles (tobacco consumption, poor diet, lack of physical activity and alcohol intake) and the coordination of hospital and community care;
prasa, lai jau agrīnā dzīves posmā tiktu īstenotas NIS profilakses stratēģijas; uzsver vajadzību skolās izglītot par veselīga uztura un fizisko nodarbību ieradumiem; norāda, ka kopumā ir jābūt pieejamiem pietiekami lieliem līdzekļiem šādai izglītošanai;
Calls for preventive strategies for NCDs to be implemented from an early age; emphasises the need to step up the provision of education about healthy dietary and physical-activity habits in schools; notes that, globally, adequate resources should be made available for such educational work;
norāda, ka strauji un pilnībā ir jāīsteno politikas nostādnes, kas ietver ar NIS saistītos uzvedības, sociālos, ekonomiskos un vides faktorus, nolūkā nodrošināt pēc iespējas iedarbīgu šo slimību ārstēšanu, vienlaikus uzlabojot dzīves kvalitāti un vienlīdzību veselības aprūpē;
Notes that policies addressing behavioural, social, economic and environmental factors associated with NCDs should be rapidly and fully implemented to ensure the most effective possible responses to these diseases, whilst increasing quality of life and health equity;
atzīst, ka uzmanība, kas šobrīd vairāk ir veltīta smagu hronisku slimības gadījumu aprūpes modeļiem, daudz lielākā mērā ir jāpievērš cilvēkiem, kuriem neinfekcijas saslimšanas ir tikai sākotnējā stadijā, par galamērķi uzskatot ne tikai šo slimību pārvaldību, bet arī ar hroniskām saslimšanām sirgstošu cilvēku nākotnes izredzes; vienlaikus uzsver paliatīvās aprūpes nozīmi;
Acknowledges that the focus of chronic care models on advanced chronic conditions needs to be shifted toward addressing people in the early stages of non-communicable disorders, with the ultimate goal of not merely managing diseases, but also improving the prognosis for sufferers from chronic disorders; emphasises, at the same time, the importance of palliative care;
atzinīgi vērtē iepriekšējo ES prezidentūru likto uzsvaru uz hronisko NIS profilaksi un kontroli, tostarp Spānijas prezidentūras izraudzīto prioritāti ‐ sirds un asinsvadu slimības, kā arī Polijas prezidentūras konferences “Bērnu hroniskās elpošanas orgānu slimības” un “Veselības solidaritāte ‐ novērst atšķirības ES dalībvalstu veselības aizsardzības līmeņos”;
Welcomes the emphasis previous EU presidencies have placed on prevention and control of chronic NCDs, including the Spanish Presidency priority on cardiovascular diseases and the Polish Presidency conferences on ‘childhood chronic respiratory diseases’ and ‘Health Solidarity – closing the gap in health among the EU Member States’;
mudina izstrādāt skaidrus protokolus un uz pieredzi balstītas pamatnostādnes visizplatītākajām NIS, lai nodrošinātu, ka visi veselības aprūpes darbinieki, tostarp speciālisti, primārās aprūpes ārsti un medmāsas, kas specializējas kādā konkrētā nozarē, atbilstīgi aprūpē un pārvalda pacientus;
Calls for clear protocols and evidence-based guidelines to be established for the most common NCDs in order to ensure appropriate patient management and treatment across healthcare professions, including specialists, primary-care physicians and specialist nurses;
uzsver, ka visos līmeņos ir jāveic pētījumi un izglītojoši pasākumi par hroniskajām slimībām, jo īpaši par četrām izplatītākajām NIS (sirds un asinsvadu slimības, elpošanas orgānu slimības, vēzis un cukurslimība), neatstājot novārtā arī citas izplatītas NIS, kā arī par riska faktoru samazināšanu, sabiedrības veselības aizsardzības intervences pasākumiem kopumā un piesārņojuma avotu ietekmi uz veselību, par pētniecības prioritāti nosakot starpdisciplīnu sadarbību NIS jomā reģionos un valstīs, kurās ir pietiekami līdzekļi;
Stresses the need for chronic-disease research and education at all levels, in particular on the four most common NCDs, without neglecting other important NCDs, and on risk-factor reduction, public health interventions in general and interactions between sources of pollution and health effects, with multidisciplinary collaboration on NCDs as a research priority in those regions and countries with adequate resources;
neatlaidīgi mudina dalībvalstis ievērot ES gaisa kvalitātes standartus un īstenot PVO ieteiktās gaisa kvalitātes pamatnostādnes ārpus telpām un telpās, kā arī 2010. gada Parmas deklarāciju un Apņemšanās aktu, kurā minēta vajadzība novērst klimata pārmaiņu ietekmi uz veselību;
Strongly urges Member States to comply with EU air-quality standards and to implement the WHO's air-quality guidelines for outdoor and indoor air and the 2010 Parma Declaration and Commitment to Act, which refers to the need to tackle the health effects of climate change;
uzsver, ka nekavējoties un efektīvi ir jāpārskata Tabakas izstrādājumu direktīva;
Emphasises the need for an immediate, effective revision of the Tobacco Products Directive;
uzsver, ka nolūkā īstenot ar NIS saistītos mērķus un novērst sabiedrības veselības, sociālās un ekonomiskās problēmas ES un dalībvalstīm ir svarīgi visās attiecīgajās likumdošanas un politikas jomās, jo īpaši vides, pārtikas un patērētāju politikā, padziļināti integrēt profilaksi un riska faktoru samazināšanu;
Emphasises the importance for the EU and the Member States, with a view to achieving NCD-related objectives and addressing public health, social and economic challenges, of further integrating prevention and risk-factor reduction into all relevant legislative and policy fields, and in particular into their environmental, food and consumer policies;
atzīst, ka atbilstīgi LESD 168. pantam par darbībām veselības aizsardzības jomā atbildīgas galvenokārt ir dalībvalstis, bet uzsver, cik svarīgi ir, ievērojot ES Padomes ieteikumu un sadarbojoties ar atbilstīgajām ieinteresētajām personām, tostarp pacientiem un veselības aizsardzības speciālistiem, kā arī ņemot vērā dzimumu īpatnības, izstrādāt hroniskām NIS paredzētu ES stratēģiju, kurā katrai no četrām izplatītākajām NIS (sirds un asinsvadu slimības, elpošanas orgānu slimības, vēzis un cukurslimība) būtu atsevišķa iedaļa;
Recognises that, under Article 168 TFEU, actions relating to health-care matters are primarily the responsibility of the Member States, but stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs and also taking gender specificities into account, in cooperation with relevant stakeholders, including patients and healthcare professionals;
aicina dalībvalstis līdz 2013. gadam izstrādāt NIS valsts plānus, jo īpaši attiecībā uz četrām izplatītākajām NIS (sirds un asinsvadu slimības, elpošanas orgānu slimības, vēzis un cukurslimība), piešķirot līdzekļus, kas būtu samērīgi ar NIS slogu, un izstrādāt vispārējus augsta līmeņa koordinēšanas mehānismus rīcībai NIS jomā;
Calls on the Member States to establish national NCD plans, in particular on the four most common NCDs, by 2013, with resources commensurate with the significance of the NCD burden, and to set up a global high-level coordination mechanism for action on NCDs;
norāda, ka NIS valsts plānu īstenošana, apvienojumā ar efektīvākiem NIS un riska faktoru (tādu kā priekšnosacījumi un hroniskas un smagas slimības) profilakses, diagnosticēšanas un pārvaldības pasākumiem varētu ievērojami samazināt NIS radīto slogu un tādējādi dot ieguldījumu valsts veselības aizsardzības sistēmu ilgtspējības saglabāšanā;
Notes that the implementation of national NCD plans, associated with the more effective prevention, diagnosis and management of NCDs and risk factors such as pre-existing conditions and chronic and severe illnesses, could significantly reduce the overall burden of NCDs and thus contribute positively to maintaining the sustainability of national healthcare systems;
aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt Eiropas Savienībā panākto progresu un ziņot par to, kā dalībvalstis īsteno savus NIS valsts plānus, jo īpaši attiecībā uz četrām izplatītākajām NIS, galveno uzmanību pievēršot profilaksei, agrīnai diagnosticēšanai, slimības pārvaldībai un pētniecībai;
Calls on the Commission to continuously monitor and report on progress across the EU as regards the Member States' implementation of their national NCD plans, particularly on the four most common NCDs, with a focus on progress made in terms of prevention, early detection, disease management and research;
aicina dalībvalstis rīkoties, lai palielinātu apmācītā un veselības aizsardzības sistēmās pašlaik nodarbinātā personāla skaitu nolūkā sekmīgāk risināt NIS radīto slogu;
Calls on the Member States to take action to increase the numbers of health personnel trained and actually employed in healthcare systems so as to confront the NCD burden more effectively;
uzsver vajadzību būt vienotiem un rast saskaņotu pieeju gan ANO politiskajai deklarācijai, gan pašreizējām ES Padomes un Komisijas darbībām, t. i., Pārdomu procesam par hroniskajām slimībām;
Stresses the need for consistency and a joined-up approach encompassing the UN Political Declaration and the ongoing actions of the EU Council and Commission, i.e. the Reflection Process called for on chronic diseases;
prasa Komisijai apsvērt un izvērtēt iespēju pagarināt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) pilnvaras, lai tā atbildības lokā iekļautu arī NIS, un izmantot šo centru datu vākšanai un NIS veltītu ieteikumu sagatavošanai, tādējādi sniedzot politikas veidotājiem, zinātniekiem un ārstiem zināšanas par vislabāko praksi un plašāku informāciju par NIS;
Asks the Commission to consider and assess the possibility of extending the remit of the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) to encompass NCDs and using it as a centre for data collection and recommendation development on NCDs, thus providing policy-makers, scientists and doctors with details of best practices and greater knowledge on NCDs;
uzsver, ka prioritāte ir jāpiešķir centralizētai datu vākšanai, lai iegūtu salīdzināmus datus, kas ļaus labāk plānot un sagatavot ieteikumus ES līmenī;
Emphasises the need to establish priorities for centralised data collection with a view to obtaining comparable data that will make better planning and recommendations possible across the EU;
prasa līdz 2014. gadam visaptveroši pārskatīt to, kā tiek īstenota ANO politiskā deklarācija;
Calls for a comprehensive review of the implementation of the UN Political Declaration by 2014;
aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ANO 2011. gada 19.–20. septembra sanāksmi apmeklē delegācija, kas iesniegs vērienīgu un saskaņotu ES nostāju;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that a high-level delegation attends and presents an ambitious and coordinated EU position at the UN meeting on 19-20 September 2011;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES vēstniekam ANO, ANO ģenerālsekretāram un PVO ģenerāldirektoram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the EU Ambassador to the UN, the UN Secretary-General and the Director-General of the WHO.
ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto Eiropas digitalizācijas programmu,
having regard to the Digital Agenda within the Europe 2020 strategy,