natgillin/translations-raw huggingface dataset:
šajā sakarībā uzsver struktūrfondu un jo īpaši Eiropas Sociālā fonda nozīmi krīzes ietekmes uz nodarbinātību ierobežošanā; uzskata, ka šie fondi būtu jāizmanto tā, lai atbalstītu grupas, kurām ir vislielākās grūtības palikt vai ienākt darba tirgū;
Emphasises, in this context, the importance of the Structural Funds, and in particular the European Social Fund, in counteracting the effects of the crisis on employment; considers that the use of these Funds should be geared to supporting the groups with most severe difficulties in entering or remaining on the labour market;
arī uzskata, ka papildus efektīvāku darba tirgus pasākumu īstenošanai, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir īpaši būtiski panākt ciešāku saikni nodarbinātības, sociālajā un citās politikas jomās, jo īpaši makroekonomikas, pētniecības un attīstības, jauninājumu, izglītības un mācību politikas jomā;
Considers also that, in addition to the implementation of more effective labour market measures, closer interaction between employment, social and other policy areas, in particular macroeconomic, R&D and innovation, education and training policies, is essential if the Europe 2020 goals are to be met;
Pastiprināt pasākumus, lai izpildītu saistības izveidot vairāk labāku darbavietu
Step up action to deliver on more and better jobs
aicina dalībvalstis savās valsts reformu programmās piešķirt visaugstāko prioritāti līdzdalības paaugstināšanai darba tirgū, bezdarba problēmu risināšanai un ilgtermiņa atstumtības no darba tirgus novēršanai;
Calls on the Member States, in their National Reform Programmes, to give the highest priority to increasing labour market participation, tackling unemployment and preventing long-term exclusion from the labour market;
uzskata, ka ir jāpievērš vairāk uzmanības darba kvalitātei, pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un uz piedāvājumu orientētiem ekonomikas politikas virzieniem, lai veicinātu pieprasījumu darba tirgū;
Considers that much more emphasis must be given to job quality and decent work and to supply side-oriented economic policies in an effort to boost demand on the labour market;
šajā sakarībā uzskata, ka ir jāpieliek pūles, lai labāk izmantotu jauniešu potenciālu, tostarp jauniešu, kuri priekšlaicīgi pamet mācības, sieviešu, vecāka gadagājuma cilvēku, nelabvēlīgā situācija esošu cilvēku un cilvēku ar invaliditāti, migrantu un etnisko minoritāšu pārstāvju, ietverot romus, potenciāla izmantošanu; aicina dalībvalstis pielāgot savus darba tirgus šo grupu vajadzībām un prasmēm visos dzīves posmos;
Considers, in that connection, that efforts are needed to make better use of the potential of younger people, including early school leavers, women, the elderly, disadvantaged and disabled people, migrants and members of ethnic minorities, including the Roma; calls on the Member States to adapt their labour markets to the needs and skills of these groups at every stage of their lives;
uzsver to politikas virzienu nozīmi, ar kuriem tiek atvieglota jauniešu pāreja no skolas uz darbu; uzsver, ka pastāv ievērojams risks, ka jaunieši, kuri priekšlaicīgi pamet mācības, saskarsies ar nabadzību; uzsver, ka visās šajā sakarībā izmantotajās elastīga vai pagaidu darba formās būtu jāietver tiesības uz apmācību un sociālās nodrošinātības pieejamību un jāpalīdz cilvēkiem īstenot pāreju uz drošāku nodarbinātību;
Stresses the importance of policies facilitating the transition of young people from school to work; stresses that the risk that early school leavers will face poverty is predictably high; emphasises that any flexible or temporary forms of work used in this context should incorporate the right to training and access to social security and should help people make the transition into more secure employment;
aicina dalībvalstis turpināt politikas virzienus, kuri nepieciešami, lai iesaistītu darba tirgū vairāk sieviešu un saglabāt viņu klātbūtni tajā, tostarp uzlabot augstas kvalitātes aprūpes iestāžu pieejamību par pieņemamu cenu un ieviest elastīgu darba režīmu, lai apmierinātu to personu vajadzības, kuras aprūpē ģimenes locekļus;
Calls on the Member States to continue developing the policies needed to bring more women on to and keep them on the labour market, including by improving the provision of affordable and high-quality care facilities and flexible working arrangements to meet the needs of family carers;
uzsver mērķtiecīgu aktivizēšanas un prasmju apguves politikas virzienu nozīmi, atbalstot mazkvalificētas vai nekvalificētas personas, kuras ir visvairāk skārusi krīze un kuras visvairāk apdraud ilgtermiņa bezdarbs;
Emphasises the importance of targeted activation and skills policies in supporting those with low or no qualifications who have been the hardest hit by the crisis and face the highest risk of long-term unemployment;
prasa dalībvalstīm pievērst pienācīgu uzmanību kvalitatīvai izglītībai, mācībām un mūžizglītībai un kvalifikāciju atzīšanai;
Urges the Member States to attach due importance to the provision of high-quality education and training and to lifelong learning and the recognition of qualifications;
aicina dalībvalstis ieguldīt vairāk, lai atvieglotu profesionālo un ģeogrāfisko mobilitāti, uzlabotu līdzekļus, kas nepieciešami, lai analizētu darba tirgus vajadzības, un veiktu reformas izglītības un mācību sistēmās, kuras var palīdzēt pārvarēt prasmju nepietiekamību;
Calls on the Member States to invest more in facilitating occupational and geographical mobility, enhancing the tools needed to analyse labour markets needs and reforming the education and training systems which can help to overcome skills mismatches;
uzsver to nodarbinātības politikas virzienu nozīmi, ar kuriem sniedz ieguldījumu darba vietu izveidē, piemēram, sniedzot atbalstu MVU, pašnodarbinātībai un uzņēmējdarbības veicināšanai;
Emphasises the importance of employment policies that contribute to job creation, for example through support for SMEs and self-employment and the promotion of entrepreneurship;
uzskata, ka ir ļoti būtiski, lai dalībvalstis rīkotos nekavējoties ar mērķi izpildīt saistības palielināt nodarbinātības līmeni, uzlabot iedzīvotāju prasmes, radīt darbavietu izveides iespējas, samazināt nabadzību un pastiprināt sociālo integrāciju;
Considers it essential that Member States take action now to deliver on the commitments made to increase employment levels, improve people's skills, create job opportunities, reduce poverty and enhance social inclusion;
uzsver, ka sociālās nodrošināšanas sistēmām ir bijusi atzīta loma ekonomikas stabilizēšanā un krīzes ietekmes mazināšanā; tādēļ aicina dalībvalstis, jo īpaši tad, kad ir vajadzīga fiskālā konsolidācija, garantēt, ka sociālās aizsardzības sistēmas turpina nodrošināt pietiekamu atbalstu un sniedz ieguldījumu prasmju un nodarbinātības iespēju saglabāšanā un uzlabošanā tā, lai varētu saglabāt un nostiprināt cilvēkkapitālu un pilnībā izmantot atveseļošanās radītās iespējas;
Emphasises that social protection systems have played an acknowledged role in stabilising the economy and cushioning the social impact of the crisis; calls, therefore, on the Member States, in particular when fiscal consolidation is required, to make sure that social protection systems continue to provide adequate support and play their part in safeguarding and improving skills and employability, so that human capital can be preserved and enhanced and full advantage taken of the recovery;
uzsver, ka cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzības ierobežošanā ir svarīgi efektīvāk apmainīties ar paraugpraksēm un pieredzi starp dalībvalstīm un ka tas palīdzētu atvieglot stratēģijā “Eiropa 2020” ietverto nabadzības ierobežošanas mērķu sasniegšanu;
Emphasises that more effective exchanges of best practice and experience between Member States in the area of the fight against social exclusion and poverty reduction are vital and would help to facilitate the achievement of the Europe 2020 poverty reduction targets;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politiku pamatnostādnēm ( COM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 17 February 2011 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States ( COM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2011)0006 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0006 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7–0033/2011 ),
having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0033/2011 ),
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A7-0040/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0040/2011 ),
prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;
Asks the Council to consult Parliament again if it intends to substantially amend the text approved by Parliament;
atkārtoti izsaka pastāvīgo aicinājumu Komisijai un Padomei nodrošināt, ka Parlamentam, veicot 2014. gadā paredzēto dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādņu pilnīgo pārskatīšanu, ir pietiekams laiks, kas jebkurā gadījumā nav mazāks par 5 mēnešiem, lai Parlaments skaidri izteiktu savu viedokli par integrētajām pamatnostādnēm (ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības politikas pamatnostādnēm) saistībā ar Eiropas pusgada pamatregulējumu un īstenotu tā konsultatīvo uzdevumu, kas noteikts Līguma 148. panta 2. punktā;
Reiterates its longstanding call to the Commission and the Council to ensure that the Parliament is given the necessary time, and in any event no less than five months, to express its views on the Integrated Guidelines (Broad Economic Policy Guidelines and Employment Guidelines) in the framework of the European Semester and to fulfil its consultative role, as defined in Article 148(2) of the Treaty, during the full revision of the guidelines for the employment policies of the Member States, which is scheduled to take place in 2014;
B7-0114 , 0115 , 0116 , 0117 , 0118 un 0119/2011
B7-0114 , 0115 , 0116 , 0117 , 0118 and 0119/2011
ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0006 .
having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security Texts adopted, P7_TA(2011)0006 .
ņemot vērā 2010.gada 8. jūlija rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0286 .
having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0286 .
ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ( COM(2008)0450 ),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries ( COM(2008)0450 ),
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referenta 2011. gada 29. janvārī publicētos ieteikumus G20 valstīm par tiesībām uz pārtiku;
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the United Nations Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumu “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” ( COM(2011)0025 ),
having regard to the communication from the Commission on tackling the challenges in commodity markets and on raw materials of 2 February 2011 ( COM(2011)0025 ),
ņemot vērā 2003. gadā parakstīto Maputu deklarāciju par lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku, kurā Āfrikas valdības apņēmās lauksaimniecībai piešķirt vismaz 10 % no savu valstu gada budžetiem,
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
tā kā pārtikas cenas 2010. un 2011. gadā ir augušas septiņus mēnešus no vietas, sasniedzot augstāko līmeni kopš 1990. gada, kad ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) sāka veikt pārtikas cenu analīzi; tā kā izejvielu cenu kāpums ir kļuvis par destabilizējošu faktoru pasaules ekonomikā un izraisījis nekārtības un nemierus vairākās jaunattīstības valstīs un nesen Alžīrijā, Tunisijā un Ēģiptē;
whereas food prices have peaked for the seventh consecutive month between 2010 and 2011, reaching the highest levels since the FAO started measuring food prices in 1990; whereas commodity price hikes have become a destabilising factor in the global economy and sparked riots and unrest in a number of developing countries and most recently in Algeria, Tunisia and Egypt,
tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības (PLO) aprēķinājusi, ka cilvēku skaits, kuriem ir nepietiekams uzturs, pasaulē 2010. gadā sasniedzis 925 miljonus, bet pārtikas cenu palielināšanās, kas saistīta ar neparedzamu pārtikas apgādes deficītu, var izraisīt šā skaita palielināšanos; tā kā 29 valstīs visā pasaulē ir grūtības ar pārtikas apgādi, un tām ir nepieciešama ārēja palīdzība pārtikas jomā;
whereas the Food and Agriculture Organization (FAO) estimates that the number of undernourished people in the world reached 925 million in 2010 and rising food prices coupled to unpredictable shortages of supply may cause this number to increase; whereas 29 countries in the world face food supply difficulties and are in need of external food assistance,
tā kā nesenā pārtikas un preču cenu nepastāvība ir izraisījusi nopietnas bažas par Eiropas un pasaules apgādi ar pārtiku; tā kā pārtikas cenu pieaugums vissmagāk skāris mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas gan attīstītās valstīs, gan jaunattīstības valstīs; tā kā augstas pārtikas cenas, miljoniem cilvēku rada situāciju, kad trūkst pārtika, apdraudot nodrošinātību ar pārtiku visā pasaulē; tā kā saskaņā ar FAO formulējumu nodrošinātība ar pārtiku nozīmē tiesības uz pārtiku un veselīga uztura pieejamību visiem;
whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply; whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable populations and countries hardest, both in developed and developing countries; whereas high food prices are driving millions of people into food insecurity, threatening long-term global food security; whereas, according to the FAO, food security includes the right to food and the accessibility of healthy nutrition for all,
tā kā Eiropas Savienībā joprojām pastāv nabadzība un bads; tā kā 79 miljoni cilvēku ES joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa (60 % no vidējiem ienākumiem valstī, kurā persona dzīvo); tā kā 16 miljoni ES pilsoņu pagājušajā ziemā ar labdarības organizāciju starpniecību saņēma pārtikas atbalstu; tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir viens no Eiropas svarīgākajiem jautājumiem un prasa koordināciju starp dažādām nozaru politikas jomām ES līmenī un ārpus tās robežām, proti, starp KLP, enerģētikas politiku, pētniecību, attīstības un tirdzniecības politiku;
whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter; whereas food security is a central issue for Europe and requires coordination between various sectoral policy areas at EU level and beyond, namely the CAP, energy policy, research, development and trade,
tā kā vispārējas ekonomikas lejupslīdes, un pārtikas un degvielas cenu pieauguma rezultātā ir pasliktinājies pārtikas nodrošinājums daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, un tas daļēji mazinājis sasniegumiem nabadzības reducēšanas jomā,
whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries (LDCs), thus partly setting back the progress of the last decade on poverty reduction,
tā kā pietiekama pārtikas daudzuma ražošanu pasaulē regulāri var ierobežot daudzi faktori, tostarp ekstrēmi laika apstākļi, piemēram, plūdi un sausums, ko arvien vairāk ietekmē klimata pārmaiņas, dabas resursu ierobežota pieejamība un pieaugošs pārtikas pieprasījums, kura pamata ir iedzīvotāju skaita pieaugums, ciešas saiknes starp energoapgādes drošību un nodrošinātību ar pārtiku, ņemot vērā ļoti zemo pārtikas uzkrājumu līmeni pasaulē; biodegvielas ražošanas pieaugums, labības izbarošana mājlopiem, pieaugošas spekulācijas ar pārtikas precēm, pieaugoša atkarība no pārtikas importa daudzās jaunattīstības valstīs konfliktu vai pārtikas nodrošinājuma politikas trūkuma rezultātā;
whereas sufficient global food production can be regularly undermined by a range of factors including extreme weather events such as floods and droughts, increasingly driven by climate change; limited availability of natural resources and the growing demand for food from rising populations; close links between energy and food security against the background of a very low level of global food stocks; growing production of biofuels, increased feeding of grain to livestock; increased speculation on food commodities; growing dependency on food imports in many developing countries due to conflicts or failed food security policies,
tā kā klimata pārmaiņu ietekme, kas, samazinot ražību īpaši regulāra ūdens trūkuma, sausuma periodu vai, tieši pretēji, plūdu, zemes nogruvumu dēļ, nopietni iespaido lauksaimnieku darbu ES un jaunattīstības valstīs, kurās rodas vairāku lauksaimniecības preču pašnodrošinājuma problēmas;
whereas the impact of climate change on farming, mainly the reduction of crop yields because of repeated water shortages, droughts, or, in contrast, floods and landslides, seriously affects agricultural activities in the EU and developing countries, both falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
tā kā uzdevums ir ražot vairāk pārtikas, izmantojot mazāk izejvielu, uzsvaru liekot uz noturīgu ražošanu, jo jāņem vērā ierobežotie dabas resursi; tā kā lauksaimniecības ražošanas stiprināšana jaunattīstības valstīs palielinās noturību pret ārkārtīgi strauja pārtikas cenu pieauguma gadījumiem un ļaus labāk tiem pielāgoties;
whereas the challenge is to produce ‘more from less’, with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources; whereas strengthening agricultural production in developing countries will increase resilience and adaptability to food shocks,
tā kā nesenā pārtikas piegādes ķēžu nepastāvība ir radījusi bažas par to darbību Eiropā un pasaulē; tā kā Komisijas paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” ( COM(2009)0591 ) norādītas nopietnas problēmas piegādes ķēdē, piemēram, dominējošas pirktspējas ļaunprātīga izmantošana, negodīgas prakses līgumu slēgšanā (tostarp maksājumu kavējumi), vienpusējas līguma izmaiņas, avansa maksājumi par piekļuvi sarunām, ierobežota piekļuve tirgum un informācijas trūkums par cenu noteikšanu un peļņas normu sadali visā pārtikas ķēdē, kas ir cieši saistīts ar palielināto koncentrāciju uz izejvielu, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm; tā kā pārtikas cenu un to attīstības analīzē ir jāņem vērā visa piegādes ķēde; tā kā pārtikas nozare ir sadrumstalota un piegādes ķēde ir gara un ļoti sarežģīta, ietverot daudzus starpniekus;
whereas the recent volatility has raised concerns about the functioning of the European and global food supply chains; whereas the Commission's communication entitled ‘A better functioning food supply chain in Europe’ ( COM(2009)0591 ) identifies serious problems in the supply chain such as abuse of dominant buyer power, unfair practices in contracting (including late payments), unilateral contractual modifications, advance payments for access to negotiations, restricted market access, lack of information on price setting and the distribution of profit margins throughout the food chain, closely linked to increased concentration in the input, wholesale and retail sectors; whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing food prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain is long and highly complex, comprising many intermediaries,
Cenu nestabilitāte, lauksaimnieku ienākumi, atbalsts jaunattīstības valstīm
Price volatility, farmers' income, aid to developing countries
tā kā preču cenu nestabilitāte var kļūt par raksturīgāku un regulārāku parādību pasaules tirgū; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus ienākumus lauku saimniecībām, galvenokārt ņemot vērā to, cik ātri palielinās lauksaimniecības resursu izmaksas, kā arī aizvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām; tā kā lauksaimnieku ienākumi no pārtikas apgādes ķēdes ir būtiski samazinājušies, kamēr pārstrādātāju un mazumtirgotāju peļņa pastāvīgi ir pieaugusi; tā kā patēriņa cenas ir pieaugušas un tā kā vismaz 30 % no visas pasaulē saražotās pārtikas tiek izšķiesta dažādos pārtikas ķēdes posmos;
whereas fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices; whereas the share of farmers' income from the food supply chain has substantially dropped, while the profits of processors and retailers have constantly increased; whereas consumer prices have increased; and whereas at least 30% of all food produced globally is wasted at different points along the food chain,
tā kā atbalsta daļa jaunattīstības valstīm pasaulē, kas paredzēta lauksaimniecībai un lauku attīstībai trīs iepriekšējo desmitgažu laikā drastiski samazinājusies; tā kā ieguldījums noturīgās pārtikas sistēmās jaunattīstības valstīs samazinājies tādēļ, ka mainītas prioritātes, piešķirot tās ražošanai, kas orientēta uz eksportu, un tiek turpināts vājināt vietējo jaudu ražot un pārdot pietiekamu pārtikas daudzumu par taisnīgu cenu; tā kā daudzas no jaunattīstības valstīm pilnībā neizmanto savu pārtikas ražošanas potenciālu; tā kā būtisks lauksaimniecības ražīguma pieauguma šķērslis jaunattīstības valstīs ir mikrokredītu pieejamības trūkums mazajiem lauksaimniekiem ieguldījumiem, reizēm aizmirstot to, ka viņiem nepieder zeme;
whereas the share of aid to the developing world going to agriculture and rural development has fallen dramatically over the past three decades; whereas investment in sustainable food systems in developing countries has declined due to a shift in priorities for export-oriented production, further weakening local capacities to produce and distribute sufficient food at fair prices; whereas many developing countries are not realising their food production potential; whereas a serious obstacle to increased agricultural output in developing countries is that small farmers often lack access to microcredit for investment, sometimes owing to the fact that they do not own the land,