natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisisijas dienestu 2010. gada 29. marta darba dokumentu “'Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem ‐ patērētāji iekšējā tirgū kā mājās ‐ mazumtirdzniecības iekšējā tirgus integrācijas uzraudzība un patērētāju vides dalībvalstīs salīdzinošā novērtēšana' ( SEC(2010)0385 ),
having regard to the Commission staff working document of 29 March 2010 entitled ‘Consumer Markets Scoreboard – Consumers at Home in the Internal Market: Monitoring the integration of the retail Internal Market and Benchmarking the Consumer Environment in Member States’ ( SEC(2010)0385 ),
ņemot vērā ziņojumu par patērētāju aizsardzību iekšējā tirgū, ko Komisija publicēja 2008. gada oktobrī Eirobarometra īpašā apsekojuma izdevumā Nr. 298,
having regard to the report entitled ‘Consumer protection in the internal market’, published by the Commission in October 2008 (Special Eurobarometer 298),
ņemot vērā analītisko ziņojumu par attieksmi pret pārrobežu tirdzniecību un patērētāju aizsardzību, ko Komisija publicēja 2010. gada martā Eirobarometra zibapsekojuma izdevumā Nr. 282,
having regard to the analytical report entitled ‘Attitudes towards cross-border sales and consumer protection’, published by the Commission in March 2010 (Flash Eurobarometer 282),
ņemot vērā Eiropas pieeju, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē ( COM(2007)0833 ),
having regard to the European approach to media literacy in the digital environment ( COM(2007)0833 ),
ņemot vērā Komisijas vadlīnijas par Negodīgas komercprakses direktīvu ( SEC(2009)1666 ),
having regard to the Commission guidelines on the application of the Unfair Commercial Practices Directive ( SEC(2009)1666 ),
ņemot vērā saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas datu aizsardzībai 2010. gada 22. jūnijā pieņemto Atzinumu 2/2010 par reklāmu tiešsaistē, kas balstīta uz uzvedību,
having regard to Opinion 2/2010 on online behavioural advertising, adopted by the Article 29 Data Protection Working Party on 22 June 2010,
ņemot vērā saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas datu aizsardzībai 2009. gada 12. jūnijā pieņemto Atzinumu 5/2009 par sociālo kontaktu vietnēm tiešsaistē,
having regard to Opinion 5/2009 on online social networking, adopted by the Article 29 Data Protection Working Party on 12 June 2009,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A7–0338/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0338/2010 ),
tā kā ar reklāmu tiek veicināta konkurence un konkurētspēja, apkarota dominējošo stāvokļu ļaunprātīga izmantošana un veicināti jauninājumi iekšējā tirgū un tā kā reklāma šā iemesla dēļ labvēlīgi ietekmē patērētājus, it īpaši tāpēc, ka palielina izvēles iespējas, samazina cenas un sniedz informāciju par jaunām precēm;
whereas advertising fosters competition and competitiveness, is likely to limit abuses of dominant positions and encourages innovation in the internal market, and consequently benefits consumers, particularly by increasing the range of choice, lowering prices and providing information on new products,
tā kā reklāma ir uzskatāma par nozīmīgu un bieži vien vitāli svarīgu plašsaziņas līdzekļu ienākumu avotu to dinamiskai darbībai un konkurētspējas sekmēšanai un tādējādi aktīvi veicina dažādas un neatkarīgas preses pastāvēšanu Eiropā;
whereas advertising constitutes an important and often crucial source of funding for a dynamic and competitive media landscape and actively contributes to a diverse and independent press in Europe,
tā kā reklāma iekšējo tirgu un patērētājus var ietekmēt arī negatīvi (negodīga prakse, uzmācīgums publiskajā/privātajā telpā, mērķauditorijas uzmanības piesaiste, šķēršļi laišanai iekšējā tirgū un iekšējā tirgus izkropļošana);
whereas some advertising practices may nevertheless have a negative impact on the internal market and on consumers (owing to unfair practices, intrusion into public spaces and the private arena, targeting of individuals, entry barriers and distortion of the internal market),
tā kā saskaņā ar Eirobarometra īpašā izdevuma Nr. 29 datiem negodīga komercprakse joprojām ir izplatīta reklāmas jomā un tā kā pret to ir jāvēršas;
whereas it is still necessary to combat unfair commercial practices in the advertising field, as Special Eurobarometer 29 makes it clear that they are still common,
tā kā saziņas līdzekļu attīstība ievērojami ietekmē reklāmas jomu, ko īpaši veicina interneta, sociālo kontaktu tīklu, forumu un emuāru attīstība, kā arī lietotāju aizvien lielākā mobilitāte un digitālo izstrādājumu ātrais pieaugums;
bearing in mind the significant impact on advertising of the development of communications media, particularly through development of the internet, social networks, forums and blogs, the rising mobility of users and the rapid growth of digital products,
tā kā, ņemot vērā, ka patērētājiem zināmā mērā nogurdina reklāmas sludinājumu izplatīšanās, patlaban ir vilinājums izmantot jaunās komunikāciju tehnoloģijas, ar kurām izplata komerciālos sludinājumus arī tajos gadījumos, kad tie nav identificējami kā reklāmas sludinājumi, un tā kā šāda pieeja tāpēc var maldināt patērētājus;
whereas in view of a degree of consumer fatigue at the proliferation of advertising messages there is a temptation today to use the new communications technologies to disseminate commercial messages even when they are not clearly designated as such and are thus likely to mislead consumers,
tā kā jaunu reklāmas metožu attīstība tiešsaistē un mobilajās ierīcēs rada virkni problēmu, kas ir jārisina, lai lietotājiem nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību;
whereas the development of new advertising practices online and via mobile devices is generating a range of problems that need dealing with in order to safeguard a high level of protection for users,
tā kā reklāmai tiešsaistē ir liela ekonomiskā nozīme, it sevišķi attiecībā uz bezmaksas pakalpojumu finansēšanu, un tā kā tās apjoms ir pieaudzis eksponenciāli;
whereas online advertising plays an important economic role, particularly by financing free services, and whereas it has grown exponentially,
tā kā mērķorientēta reklāma (kontekstuāla, personalizēta un uz uzvedību balstīta), kurai būtu jāatbilst interneta lietotāju interesēm, ir uzskatāma par nopietnu privātās dzīves pārkāpumu, ja reklāmas nolūkā izseko indivīdu (sīkdatnes, profilu izveide, atrašanās vietas noteikšana) un ja iepriekš patērētājs labprātīgi un nepārprotami tam nav piekritis;
bearing in mind that the development of targeted (contextual, personalised and behavioural) advertising, supposedly tailored to internet users' interests, constitutes a serious attack on the protection of privacy when it involves tracking individuals (through cookies, profiling and geolocation) and has not first been freely and explicitly consented to by the consumer,
tā kā nedrīkst pieļaut, ka reklāmas sludinājumu personalizācijas rezultātā reklāma kļūst uzmācīga un pārkāpj tiesību aktus, ar kuriem reglamentē personas datu aizsardzību un privātās dzīves neaizskaramību;
whereas the personalisation of advertising messages must not lead to the development of intrusive advertising infringing legislation on the protection of personal data and privacy,
atzīstot, ka joprojām trūkst informācijas par jauno, daudz uzmācīgāko un izplatītāko reklāmas veidu sociāli psiholoģisko ietekmi vispār un it īpaši attiecībā uz to personu stāvokli, kas nevar atļauties nopirkt šajos sludinājumos reklamētās preces un pakalpojumus;
recognising that there is still a lack of information on the precise socio-psychological effects of new, more pervasive and more widespread forms of advertising, particularly in respect of the position of those who cannot afford to buy the goods and services promoted by these advertisements,
tā kā dažu tiešsaistē piedāvāto preču un pakalpojumu, piemēram, tabakas, alkohola, zāļu un azartspēļu, īpašā rakstura dēļ, ir pienācīgi jāreglamentē reklāma internetā, lai novērstu ļaunprātību, atkarību un viltošanu;
whereas the specific nature of certain products – such as tobacco, alcohol, medicines and online gambling – calls for proper regulation of internet advertising with a view to avoiding abuses, dependence and counterfeiting,
tā kā reklāma var būt iedarbīgs tādu stereotipu un aizspriedumu mazināšanas katalizators, kuru pamatā ir rasisms, seksisms un ksenofobija;
bearing in mind that advertising can act as a powerful catalyst in combating stereotypes and prejudices based on racism, sexism and xenophobia,
tā kā reklāmu saturs bieži vien ir vienpusīgs un/vai noniecinošs, kas nostiprina stereotipiskos aizspriedumus attiecībā uz dzimumu un tādējādi mazina to stratēģiju efektivitāti, kuras izstrādā, lai novērstu nevienlīdzību,
bearing in mind that advertising often transmits biased and/or derogatory messages which perpetuate stereotyped prejudices regarding gender, thereby undermining equality strategies aimed at eradicating inequalities,
uzsver, ka Negodīgas komercprakses direktīvā ir sniegts būtisks normatīvais pamats, lai mazinātu maldinošu un agresīvu reklāmu starp uzņēmumiem un patērētājiem; atzīst ‐ lai gan šo pamatu vēl nav iespējams izvērtēt pilnībā, jau ir atklājušās nopietnas īstenošanas un interpretācijas grūtības (it īpaši attiecībā uz jaunajiem, uzmācīgākajiem reklāmas veidiem), kā tas izriet no Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, kuros ir noteikts, ka valstu normatīvajos aktos ir ietvertas stingrākas prasības nekā Negodīgas komercprakses direktīvā, kā rezultātā var tikt apšaubīta šīs direktīvas efektivitāte;
Maintains that the Unfair Commercial Practices Directive provides an essential legal framework for combating misleading and aggressive advertising, in relations between companies and consumers; recognises that although it is not yet possible to undertake a comprehensive evaluation, several difficulties with implementation and interpretation are already apparent (especially regarding the new, more pervasive forms of advertising), as demonstrated by European Court of Justice judgements ruling against existing national measures for going beyond the provisions of the Unfair Commercial Practices Directive, which may call into question the efficacy of the Directive;
uzsver, ka valstu atšķirīgās interpretācijas un piemērošanas dēļ nav izdevies nodrošināt cerēto saskaņotības līmeni, kas rada juridisko nenoteiktību un mazina pārrobežu tirdzniecību vienotajā tirgū;
Emphasises that differences in its interpretation and implementation at national level have precluded the desired level of harmonisation, creating legal uncertainty and undermining cross-border trade in the single market;
aicina Komisiju regulāri atjaunināt, padarīt saprotamākas un efektīvākas vadlīnijas par Negodīgas komercprakses direktīvas īstenošanu un nodrošināt to tulkojumu ES oficiālajās valodās, kā arī aicina dalībvalstis, cik vien iespējams, šīs vadlīnijas ņemt vērā;
Calls on the Commission to update, clarify and strengthen its guidelines on the implementation of the Unfair Commercial Practices Directive on a very regular basis and ensure that they are translated into the EU's official languages, and calls on the Member States to take those guidelines into account as far as possible;
atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pabeigt un 2010. gada novembrī publiskot datubāzi ar pieņemtajiem valstu tiesību aktiem, kuros ir iestrādāta Negodīgas komercprakses direktīva, piemērojamā tiesu prakse un citi attiecīgie dokumenti;
Welcomes the Commission's intention of finalising and publishing in November 2010 a database of national measures adopted to transpose the Unfair Commercial Practices Directive, the applicable case law and other relevant documents;
atgādina, ka Negodīgas komercprakses direktīvas darbības joma attiecas tikai uz attiecībām starp uzņēmumiem un patērētājiem, bet Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīva reglamentē attiecības starp uzņēmumiem; uzsver, ka dažas kategorijas, piemēram, nevalstiskās organizācijas vai interešu grupas, nereglamentē nedz Negodīgas komercprakses direktīva, nedz Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīva; tāpēc aicina Komisiju veikt atsevišķu analīzi par tādu maldinošas reklāmas metožu ietekmi, kas ir paredzētas kategorijām, uz kurām acīmredzami neattiecas neviena no minētajām direktīvām; aicina dalībvalstis uzlabot savstarpēju koordināciju un rast atbilstošus risinājumus kategorijām, kas ir cietušas no tādas maldinošas reklāmas metodēm, ko izmanto reklāmās starp ES dalībvalstīm;
Recalls that the scope of the Unfair Commercial Practices Directive is limited to business-to-consumer relations while the Misleading and Comparative Advertising Directive deals with business-to-business relations; underlines that certain entities do not fall within the scope either of the Unfair Commercial Practices Directive or of the Misleading and Comparative Advertising Directive, such as NGOs or interest groups; therefore calls on the Commission to conduct a separate analysis of the impact of misleading advertising practices targeting those categories apparently not covered by either Directive; calls on the Member States to improve coordination between themselves and to provide adequate solutions for those categories that have been subjected to intra-EU cross-border misleading advertising practices;
atzinīgi vērtē dalībvalstu koordinētos kontroles pasākumus (“Sweep”); aicina šāda veida pasākumus veikt atkārtoti un paplašināt to darbības jomu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par “Sweep” rezultātiem un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu iekšējo tirgu patērētāju interesēs;
Welcomes the joint investigations undertaken by the Member States (‘EU sweeps’); calls for further such investigations, the scope of which should be broadened; calls on the Commission to report to Parliament results of the sweeps and prepare, if necessary, further steps to improve the internal market for consumers;
aicina dalībvalstis kompetentajām valstu iestādēm sniegt nepieciešamos finanšu, cilvēku un tehnoloģiskos līdzekļus un resursus, lai tās varētu efektīvi darboties; mudina Komisiju, izmantojot Sadarbības tīklu patērētāju tiesību aizsardzībai, arī turpmāk sekmēt sadarbību starp valstu iestādēm un uzlabot šo iestāžu īstenotās kontroles efektivitāti;
Calls on the Member States to provide the competent national authorities with the necessary financial, human and technological means and resources for their effective action; urges the Commission, on the basis of the Consumer Protection Cooperation network experience, to further facilitate the cooperation between national authorities and improve the effectiveness of their control;
aicina Komisiju sagatavot analīzi par dalībvalstu patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu pienākumiem un kontroles funkcijām un sniegt tām paraugpraksi, lai uzlabotu šo iestāžu darba efektivitāti;
Asks the Commission to prepare an analysis of the obligations and control functions of the national consumer authorities and to share best practices so as to improve the effectiveness of their work;
aicina Komisiju Regulas (EK) Nr. 2006/2004 darbības jomu attiecināt arī uz viltošanu un nelegālajiem izstrādājumiem un veicināt saskaņā ar šo regulu veicamo informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, tādējādi uzlabojot cīņu pret krāpšanu, kuras pamatā ir nelegālā reklāma;
Calls on the Commission to extend the scope of Regulation (EC) No 2006/2004 to include counterfeiting and illegal products, and to boost the exchange of information between Member States under that Regulation, so as to improve the fight against fraud connected with illegal advertising;
atbalsta pašregulēšanas praksi, kas dinamiskā, elastīgā un atbildīgā veidā papildina spēkā esošo normatīvo bāzi; aicina dalībvalstis, kurām vēl nav pašregulējošo iestāžu, veicināt šādu iestāžu izveidi, izmantojot citu dalībvalstu paraugpraksi, un/vai to oficiālu atzīšanu;
Considers the practice of self-regulation as a dynamic, flexible and responsible adjunct to the existing legislative framework; suggests that those Member States that do not yet have self-regulatory bodies should facilitate the establishment of such bodies, on the basis of best practices from other Member States, and/or grant them formal recognition;
tomēr uzsver, ka pašregulēšana tomēr nav absolūta, jo ar to pavisam noteikti nevar pilnībā aizvietot tiesību aktu regulējumu, it īpaši attiecībā uz tādu noteikumu pieņemšanu, ar kuriem aizsargā patērētāju personas datus, un piemērojamām sankcijām, ja šādus noteikumus neievēro;
Emphasises nevertheless the limits of self-regulation, which cannot in any case take the place of legislation, particularly as regards the establishment of rules to protect the personal data of consumers and the penalties applicable if such rules are not respected;
aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt valstu rīcības kodeksu īstenošanu, kuri attiecas uz plašsaziņas līdzekļiem un jaunajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām; aicina dalībvalstis izvērtēt valstu pašregulējošo struktūru darbības efektivitāti;
Calls on the Commission and the Member States to evaluate the implementation of national codes of conduct relating to the media and new information and communication technologies; calls on the Member States to assess the effectiveness of national self-regulatory bodies;
uzsver atbildību pret sabiedrību saistībā ar plašas un uzmācīgas reklāmas ietekmi, un uzsver reklāmas uzņēmumu nozīmi korporatīvās apziņas un atbildības kultūras veidošanā;
Underlines the societal responsibility that comes with the impact and reach of widespread and pervasive advertising, and emphasises the role of advertising companies in cultivating a culture of corporate awareness and responsibility;
atbalsta apspriešanos ar dažādām tiesību aktu pilnveidošanā iesaistītām ieinteresētajām personām;
Encourages consultation of the various stakeholders involved in legislative developments;
aicina Komisiju un dalībvalstis ar atbilstošiem pasākumiem nodrošināt, ka plašsaziņas līdzekļu darbinieki un profesionālie reklāmas veidotāji ievērotu cilvēka cieņu un ka viņi vērstos pret tiešu vai netiešu diskrimināciju vai stereotipiem, kā arī pret kūdīšanu uz naidu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes dēļ, vecuma, reliģijas vai pārliecības, seksuālās orientācijas, invaliditātes un sociālā statusa dēļ;
Calls on the Commission and the Member States to ensure by appropriate means that the media and advertising professionals guarantee respect for human dignity and that they oppose direct or indirect discriminatory or stereotyping images or any incitement to hatred based on sex, race, ethnic origin, age, religious or other beliefs, sexual orientation, disability and social status;
aicina tās dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, to nekavējoties izdarīt; ar interesi gaida, kad Komisija publicēs ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, un uzsver nepieciešamību apsvērt jauno tehnoloģiju izmantošanu (piemēram, televīziju, kuru raida, piešķirot IP adresi);
Calls on those Member States that have not yet implemented the Audiovisual Media Services Directive to do so immediately; awaits with interest the publication by the Commission of the report on the application of the Audiovisual Media Services Directive, and stresses the need to address the use of new technologies (such as IPTV);
nosoda to, ka, sociālo kontaktu vietnēs, forumos vai emuāros izplatot komentārus, kurus pēc to satura ir grūti atšķirt no vienkārša viedokļa, internetā vēršas plašumā “slēpta” reklāma, uz kuru neattiecas Negodīgas komercprakses direktīva (attiecības starp patērētājiem); uzskata, ka patērētāji var pieņemt nepareizus lēmumus, domājot, ka informācija, uz kuru tie ir balstīti, ir iegūta no objektīva avota; nosoda gadījumus, kuros daži uzņēmumi tieši vai netieši finansē tādas informācijas un komentāru izplatību veicinošas darbības, kuru autori it kā ir paši patērētāji, kaut arī patiesībā šai informācijai reklāmas vai komerciāls raksturs, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pareizu Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošanu šajā jomā;
Denounces the development of ‘hidden’ internet advertising that is not covered by the Unfair Commercial Practices Directive (consumer-to-consumer relationships), in the form of comments posted on social networks, forums and blogs, the content of which is difficult to distinguish from mere opinion; considers indeed that there is a risk that consumers will make wrong decisions in the belief that the information on which they are based stems from an objective source; denounces cases in which certain business operators finance directly or indirectly any action to encourage the dissemination of messages or comments appearing to emanate from consumers themselves when in reality these are messages of an advertising or commercial nature, and calls on the Commission and the Member States to ensure proper application of the Unfair Commercial Practices Directive in this regard;
iesaka dalībvalstīm veicināt tādu forumu novērotāju/regulatoru ieviešanu, kas apzinās slēptās reklāmas radītos draudus, kā arī informēšanas kampaņu izstrādi, lai brīdinātu patērētājus par šīm “slēptajām” reklāmas formām;
Suggests that the Member States encourage the emergence of forum observers/moderators who are alert to the dangers of hidden advertising, as well as the development of information campaigns aimed at warning consumers of these ‘hidden’ forms of advertising;
norāda, ka Eiropas līmeņa kampaņa pret šo slēpto reklāmu ir ļoti svarīga, lai šo reklāmu izskaustu no tirgus un veicinātu patērētāju uzticību, jo dažiem profesionāļiem tā var būt veids, kā apiet konkurences noteikumus un bez maksas nepamatoti cildināt savu uzņēmumu vai pat negodīgi vērsties pret konkurējošo uzņēmumu;
Points out that the campaign at European level against this hidden advertising is of great importance for cleaning up the market and boosting consumer confidence, as to some professionals it may be a means of bending the competition rules and artificially over-valuing, without cost, their own company or even unfairly maligning a competitor;
informē par savu satraukumu attiecībā uz to, ka uz uzvedību balstītu reklāmu izmanto ikdienā un ka aizvien vairāk tiek izmantotas uzmācīgas reklāmas metodes (elektronisko vēstuļu satura lasīšana, sociālo kontaktu vietņu izmantošana un atrašanās vietas noteikšana, kā arī atkārtota individualizēta reklāma), kas ir uzskatāms par patērētāja privātās dzīves pārkāpumu;
Voices its concern about the routine use of behavioural advertising and the development of intrusive advertising practices (such as reading the content of e-mails, using social networks and geolocation, and retargeted advertising) which constitute attacks on consumers' privacy;
īpaši norāda uz risku, ko rada uzņēmumi, kas vienlaikus izvieto saturu un pārdod reklāmas laukumus (pastāv iespējamība, ka abās jomās iegūtie dati sakrīt); aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt dažādu datu ieguves līmeņu “hermētiskumu”;
Emphasises the risk presented by companies that are both content providers and advertising sales houses (owing to the potential for cross-referencing data collected in the course of each of these activities); calls on the Commission and Member States to ensure that different levels of data collection are kept wholly separate;
uzsver, ka patērētāji ir jāinformē skaidrā, salasāmā un apkopojošā veidā par viņu datu ieguvi, apstrādi un izmantošanas veidu, un mudina reklāmas devējus censties panākt, ka iepriekšējas piekrišanas formāts kļūst par vispārēju, patērētājam labvēlīgu rīcības normu; norāda, ka šie personas dati ir jāglabā un jāizmanto tikai tad, ja patērētājs tam ir nepārprotami piekritis;
Stresses that consumers must receive clear, accessible and comprehensive information about how their data are collected, processed and used and urges advertisers to work towards a standard use of the consumer-friendly opt-in format; notes that this personal data should be kept and used only with the explicit agreement of the consumer;
uzsver, ka patērētājs ir pilnībā jāinformē brīdī, kad viņš piekrīt reklāmas saņemšanai apmaiņā pret atlaidēm, kas izriet no paņēmieniem, kuri balstās uz uzvedību;
Stresses the need for consumers to be informed fully when they accept advertising in exchange for discounts based on behavioural marketing techniques;