natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ekonomikas krīze un attiecīgi arī lielāka nabadzība un sociālā atstumtība ir smagi skārusi migrantus un etniskās minoritātes, kas ir īpaši neaizsargāti darba ņēmēji savas nedrošās darbavietas dēļ, jo viņiem tā ir jāpieņem izcelsmes vai kvalifikācijas dēļ; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem ir jānodrošina tādi paši darba apstākļi, atalgojums, piekļuve izglītībai un sociālā aizsardzība kā valstspiederīgajiem tajā valstī, kurā viņi strādā;
whereas migrants and ethnic minorities are especially vulnerable workers, who are being hit hard by the economic crisis – and consequently by increased poverty and social exclusion – because of the insecure jobs they are likely to hold on account of their place of origin or level of skills; whereas migrant workers should enjoy the same working and pay conditions and the same level of access to training and social protection as nationals of the countries in which they are working;
tā kā invalīdiem, kuru nabadzības līmenis par 70 % pārsniedz vidējo līmeni, ir jābūt tādas stratēģijas centrā, kuras mērķis ir uzsvērt to radīto pievienoto vērtību, jo šie cilvēki ir iekļauti darba tirgū;
whereas people with disabilities, whose poverty rate is 70% higher than average, should be the central focus of a strategy aimed at highlighting the added value they provide once they have joined the labour market;
tā kā liela daļa Eiropas romu ir atstumti un dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un nereti cieš no nopietnas diskriminācijas un segregācijas visās dzīves jomās, tāpat kā citas marginālas kopienas;
whereas a significant proportion of European Roma are marginalised and live in deplorable socio-economic conditions, and whereas they are often subjected to serious discrimination and segregation in all aspects of life, as are other marginalised communities;
tā kā arvien pieaugošo nabadzību ES patlaban pastiprina ekonomikas un finanšu krīze un krasais pārtikas cenu pieaugums, jo ES gandrīz nav pārtikas rezervju, un tā kā 43 miljoni cilvēku patlaban ir pakļauti pārtikas trūkuma riskam; tā kā 1987. gadā izveidotā Savienības trūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētā pārtikas produktu izdalīšanas shēma patlaban nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem trūkumcietēju 19 dalībvalstīs un šajā izplatīšanas tīklā ietilpst aptuveni 240 tā dēvētās “pārtikas bankas” un labdarības biedrības; tā kā Eiropas Savienības Tiesas nesenais spriedums lietā T-576/08, ar ko šajā shēmā paredzētās pārtikas iegāde tirgū tiek atzīta par nelikumīgu, ņemot vērā shēmas lielo atkarību no produktu iegādes tirgū, apdraud ES pārtikas atbalstu vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, un tā kā Tiesas izdarītā Regulas Nr. 983/2008 2. panta atcelšana tiešā veidā negatīvi ietekmē shēmas darbību 2012. gadā un turpmākajos gados, pēkšņi pārtraucot pārtikas atbalstu trūcīgākajiem iedzīvotājiem 19 dalībvalstīs;
whereas the increasing poverty in the EU is currently being exacerbated by the economic and financial crisis and by soaring food prices in the context of almost inexistent food surpluses in the EU, and whereas 43 million people are currently at risk of food poverty; whereas the scheme for food distribution to the most deprived persons in the Union, set up in 1987, currently provides food aid for 13 million people suffering from poverty in 19 Member States, and whereas its distribution chains involve some 240 food banks and charities; whereas the recent Judgment T-576/08 of the European Court of Justice, which deems it illegal to purchase food for the scheme on the market, jeopardises EU food aid for the most deprived, given the scheme's increased dependency on market purchases, and whereas it appears that the ECJ's annulment of Article 2 of Regulation 983/2008 will have an immediate negative impact on the scheme in 2012 and the years to come, leading to an abrupt end to food aid for the most deprived citizens of 19 Member States;
tā kā mājokļu un to energoapgādes izmaksas, kas veido vērā ņemamu mājsaimniecības budžeta daļu, ir pieaugušas pēdējā desmitgadē un tās ir uzskatāmas par nopietnu nabadzības riska faktoru;
whereas housing and domestic energy costs are substantial household budget items which have increased over the last decade and must be taken into account as major factors contributing to the risk of poverty;
tā kā Eiropas Savienībā aprūpētāji ģimenēs uzņemas vissmagāko atbildības daļu;
whereas family carers provide the greatest proportion of care in the EU;
tā kā nabadzīgo cilvēku nespēja izmantot banku pamatpakalpojumus, piemēram, izņemt naudu, veikt pārskaitījumus vai apstiprināt maksājumu uzdevumus, ievērojami kavē viņu atgriešanos darba tirgū un sabiedrībā,
whereas the inability of people living in poverty to make use of basic banking services, such as withdrawals, transfers and standing orders, is a considerable obstacle to their re-entry into the labour market and reintegration into society,
aicina Komisiju, izstrādājot Eiropas stratēģiju visos pārvaldības līmeņos (Eiropas, valsts, reģiona un vietējā līmenī) ciešāk iesaistīt šajā procesā organizēto pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās personas, piemēram, NVO, sociālās ekonomikas organizācijas, pakalpojumu sniedzējus, sociālās inovācijas ekspertus un sociālos partnerus, kā arī pašus nabadzības skartos iedzīvotājus, sadarbojoties ar asociācijām, kurās tie var brīvi paust savu viedokli un izmantot uzkrāto pieredzi un zināšanas, jo īpaši katrā dalībvalstī izveidojot valsts platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; prasa Komisijai nodrošināt ciešāku sadarbību ar vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm un Eiropas iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu; uzskata, ka sinerģijai jāaptver visi dalībnieki, tostarp MVU un uzņēmumu vadītāji; prasa valsts līmenī plašāk izmantot sanāksmes ar nabadzības un sociālās atstumtības skartiem cilvēkiem un formalizēt to līdzdalību un ieguldījumu ikgadējā sanāksmē, kas veltīta nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem, uzskatot to par vienu no sanāksmes pamatelementiem un pienācīgi un regulāri sekojot līdzi sniegto ieteikumu izpildei;
Calls on the Commission to boost the involvement of organised civil society, of all stakeholders (such as NGOs, social economy organisations, service providers, experts in social innovation and the social partners) and of people living in poverty themselves – in partnership with the associations within which they freely express their opinions, and which have acquired experience and knowledge, particularly through the development of national platforms against poverty and social exclusion in each Member State – in the development of a European strategy at all levels of governance (European, national, regional and local); calls on the Commission to enhance cooperation between local, regional and national authorities and the EU institutions, including Parliament; believes that synergies should involve all stakeholders, including SMEs and businesspeople; calls for discussions with people living in poverty and social exclusion to be extended at national level, and for their participation and their contribution to the annual convention on poverty and social exclusion to be made a formal and central part of that convention, and calls for appropriate and regular follow-up of the recommendations thereby developed;
aicina Eiropas Komisiju uzņemties koordinēšanu un norādīt dalībvalstīm virzienu pastāvošo problēmu risināšanā un cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, paturot prātā, ka cīņa pret nabadzību būtībā ir valsts politikas uzdevums, un nodrošināt nepieciešamo solidaritāti un tehnisko palīdzību;
Calls on the Commission to play a coordinating role and to guide the Member States in order to meet the current challenges and combat poverty and social exclusion, being mindful that combating poverty is primarily the responsibility of national policies, while also showing the necessary solidarity and providing relevant technical assistance;
prasa, lai platforma cīņai pret nabadzību tiktu izmantota arī to valsts organizāciju apvienošanai Eiropas līmenī, kurās ir pārstāvētas pret nabadzības risku vismazāk aizsargātas grupas, bet kas vēl nav nabadzīgas;
Calls for the Platform against Poverty also to serve to bring together, at European level, those national organisations representing the groups at greatest risk of poverty which are not yet federated;
prasa, lai ar to organizāciju starpniecību, kam ir konkrēta pieredze cīņā pret nabadzību, Eiropas iestāžu un dalībvalstu valdību līmenī tiktu organizēti semināri informētības palielināšanai par nabadzību un lai tiktu izmēģināta kopīga Eiropas ierēdņu un cilvēku ar “dzīves pieredzi” cīņā pret nabadzību izglītošana par nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem;
Calls for poverty awareness seminars to be provided within the EU institutions and Member State governments by organisations with practical experience of combating poverty, and for joint training on social and exclusion issues to be run on a trial basis, bringing together EU officials and people with hands-on experience of combating poverty;
aicina dalībvalstis padarīt kultūras mantojumu pieejamu visām sabiedrības grupām un pēc iespējas nesamazināt līdzekļus šai jomai, kas nodrošina sociālo integrāciju un kvalitatīvas darbavietas;
Calls on the Member States to make the enjoyment of the cultural heritage accessible to all sections of society and to avoid cutting resources in this sector, which guarantees social inclusion and provides quality jobs;
atkārtoti uzsver, cik izšķirīga nozīme ir brīvprātīgajam darbam un aktīvam pilsoniskumam kā instrumentam, kas veicina kohēziju un izlīdzina ekonomiskās, sociālās un vides atšķirības, mudinot iedzīvotājus iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un aktīvi piedalīties sporta, kultūras un mākslas pasākumos, kā arī sabiedriskajās un politiskajās norisēs;
Reiterates the crucial role played by volunteering and active citizenship as an instrument of cohesion and action to combat economic, social and environmental disparities, encouraging citizens to get involved in public life through sport, culture, the arts, and social and political activism;
prasa garantēt nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku piekļuvi izglītības un darba mobilitātes programmām un palielināt budžeta daļu, kas paredzēta šādām programmām; pievērš uzmanību tam, ka iniciatīvai “Jaunatne kustībā” ir jāveicina visu mācekļu, stažieru un studentu mobilitāte, kā arī neformālā un informālā izglītībā iegūto arodprasmju atzīšana;
Calls for disadvantaged people to be guaranteed access to mobility programmes for education and work, and for the share of the budget set aside for such programmes to be increased; draws attention to the fact that ‘Youth on the move’ should promote mobility for all apprentices, trainees and students and the recognition of non-formally and informally acquired vocational skills;
atbalsta iniciatīvas, kurām piemīt arī starppaaudžu iezīmes, nolūkā mazināt digitālo plaisu nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku vidū, nodrošinot viņiem piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai;
Encourages initiatives that are also intergenerational, to reduce the digital divide of disadvantaged people, by providing them with access to information and communication technologies, in keeping with the European Digital Agenda;
aicina dalībvalstis atbalstīt jaunu tehnoloģiju apmācību no paša sākuma kā daļu no izglītības programmas;
Calls on the Member States to encourage the teaching of new technologies from the outset as part of the educational curriculum;
prasa, pamatojoties uz precīziem rādītājiem valsts un Eiropas līmenī, izstrādāt mehānismu, tajā iesaistot Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, lai izvērtētu daudzos nabadzības aspektus un kritiski un regulāri uzraudzītu dalībvalstu progresu nabadzības samazināšanas mērķa īstenošanā, ņemot vērā sadalījumu pa dzimumiem un vecuma grupām, un to, kā dalībvalstis to transponē apakšmērķos, paturot prātā, ka bez precīzas nabadzības definīcijas tām ir pārāk liela novērtēšanas brīvība, kas rada atšķirīgas un neuzticamas interpretācijas draudus; prasa Komisijai uzlabot dalībvalstu un Eiropas rādītājus, kas saistīti ar dalībvalstu statistikas datu salīdzināmību attiecībā uz vismazāk aizsargāto cilvēku nabadzību, un mudina kopā ar Eirostatu sagatavot precīzākus statistikas datus par nabadzību un sociālo atstumtību, apkopojot tos vienotā tabulā, kas cita starpā ļautu gūt priekšstatu par to iedzīvotāju skaitu, kuru ienākumu līmenis ir mazāks par 50 % un 40 % no vidējā ienākumu līmeņa, un, pamatojoties uz šo informāciju, sagatavot ikgadēju nabadzības novērtējumu Eiropas Savienībā, statistisko pieeju papildinot ar kvalitatīviem aspektiem un līdzdalības pieeju; prasa Komisijai nodrošināt, ka ar īstenoto politiku tiek atbalstīti visi iedzīvotāji, nevis tikai tie, kas ir tuvu nabadzības slieksnim;
Calls for the establishment of a regular, critical evaluation mechanism involving Parliament, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee, based on precise indicators at national and European level, which will make it possible to evaluate the multiple dimensions of poverty and measure the Member States' progress – bearing in mind the gender and age distribution of poverty – towards achieving the poverty reduction target and breaking it down into sub-targets, insofar as the lack of a detailed definition of poverty leaves the Member States too much leeway, giving rise to a risk of aberrant interpretations; calls on the Commission to improve national and European indicators as regards the comparability of national statistics on poverty among vulnerable groups, and to promote, in conjunction with Eurostat, the compilation of more detailed statistics as part of a comprehensive scoreboard on poverty and social exclusion which will make it possible, inter alia, to track the number of people receiving less than 50% or 40%, respectively, of the median income, and to use this as a basis for conducting an annual evaluation of poverty situations in the EU, supplementing the statistical approach with a qualitative and participatory approach; calls on the Commission to ensure that the policies implemented are beneficial to all and not just to those close to the poverty threshold;
aicina Komisiju/Eirostatu vispusīgi analizēt nabadzību un sociālo atstumtību un, izmantojot kvalitatīvu un līdzdalības pieeju, apkopot statistikas datus atkarībā no dzimuma un vecuma, lai pievērstu uzmanību nabadzības problēmai gados vecāku sieviešu vidū; pauž cerību, ka Dzimumu līdztiesības institūts, tiklīdz tas sāks pienācīgi darboties, palīdzēs atrisināt problēmu, kas radusies tādēļ, ka nav pietiekamu sistemātisku un salīdzināmu datu, kuri iegūti atkarībā no dzimuma;
Calls on the Commission/Eurostat to carry out a comprehensive analysis of poverty and social exclusion and to compile the statistics through a qualitative and participative approach broken down by gender and age, in order to highlight the problem of poverty among older women; hopes that the Institute for Gender Equality will, as soon as it is fully operational, contribute to resolving the problem of inadequate systematic and comparative data broken down by gender;
aicina panākt, lai dalībvalstu statistikas dati par nabadzību būtu kvalitatīvi un salīdzināmi, Eiropas līmenī izstrādājot attiecīgus rādītājus;
Calls for the national statistics on poverty to be improved and made more comparable by developing indicators at the European level;
ņemot vērā pašreizējo krīzi, prasa steidzami veikt detalizētu un aktualizētu pētījumu par to, cik iedzīvotāju jau dzīvo nabadzībā, un cik ir to, kuri var kļūt nabadzīgi tuvākajos mēnešos;
Calls, in the light of the current crisis, for a detailed, up-to-date study of the number of people living in poverty and the number at risk of falling into poverty, to be carried out as a matter of urgency in the coming months;
14. prasa Komisijai izstrādāt un iesniegt Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par dalībvalstu paveikto nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanā;
14 Calls on the Commission to draw up and present an annual report to Parliament on the Member States' progress in reducing poverty and social exclusion;
Horizontālā sociālā klauzula
Horizontal social clause
prasa Komisijai pilnībā ņemt vērā atbilstošo horizontālo sociālo klauzulu, kas paredzēta LESD 9. pantā, saskaņā ar kuru Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, kā arī izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu, un prasa tai precizēt platformas nozīmi klauzulas īstenošanas novērtēšanā; prasa padziļināti pētīt Eiropas politikas sociālo ietekmi, arī tad, kad tās ierosinātāja nav Komisija, bet Eiropadome, kā tas ir, piemēram, pakta “Euro plus” gadījumā; uzskata, ka šīs klauzulas padziļināta piemērošana ļaus izvairīties no sociālo normu pielīdzināšanas zemākajām sociālajām normām Eiropā un palīdzēs Eiropā izveidot vienotu sociālo sistēmu; prasa šo sociālās ietekmes pētījumu veikt kopā ar asociācijām, kas iesaistītas nabadzības apkarošanā, kā atskaites punktu ņemot nabadzīgāko iedzīvotāju stāvokli Eiropā; uzskata, ka šajā pētījumā vajadzētu iesaistīt Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, kā arī par sociālajiem jautājumiem atbildīgās Komisijas struktūrvienības, ģenerāldirektoram, kas piesaistīts Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, uzņemoties atbildību;
Calls on the Commission to take full account of the correct horizontal social clause as specified in Article 9 TFEU, under which the EU has to take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health, and calls on the Commission to specify how the Platform will affect assessments of the implementation of that clause; calls for more in-depth social impact assessments of EU policies, even where those policies are initiated by the European Council rather than the Commission, as in the case of the Euro Plus pact; takes the view that such in-depth analysis of the application of this clause will make it possible to avoid a levelling-down of social standards in Europe and facilitate the development of a common social basis in Europe; calls for this social impact assessment to be carried out in conjunction with associations active in combating poverty, and for it to take the situation of the poorest people in Europe as a benchmark; takes the view that such assessments should involve Parliament, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and the Commission departments responsible for social affairs, under the supervision of a director-general reporting to the Commission Secretariat;
prasa Komisijai precīzāk noteikt budžeta pozīcijas, kas attiecas uz platformu, jo īpaši saistībā ar ESF un tā ieguldījumu šajā pamatiniciatīvā, izmantojot finansējumu tādām politikas prioritātēm kā mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas novēršana un cīņa pret bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un migrējošo darba ņēmēju nabadzību, kā arī šīm pozīcijām piešķirto budžeta līdzekļu apjomu; prasa Komisijai norādīt tās priekšlikumus nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā daudzgadu budžeta sistēmā 2014.–2020. gadam, lai uzsāktajām iniciatīvām cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību nodrošinātu atbilstošu finansējumu; prasa Komisijai noteikt vajadzīgo finansiālo atbalstu saskaņotajām tematiskajām prioritātēm un aicināt dalībvalstis atbalstīt valsts līmenī iesaistīto pilsoniskās sabiedrības dalībnieku finansēšanu, īstenojot pamatiniciatīvā un dalībvalstu stratēģijā iekļautās valsts reformu programmas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā; iesaka turpināt un palielināt budžeta atbalstu Eiropas programmām, pievēršoties dažādiem aspektiem sociālās atstumtības, nabadzības un sociālekonomiskās nevienlīdzības apkarošanas jomā, arī attiecībā uz nevienlīdzību veselības aprūpē (pētniecības pamatprogramma, programma “Progress”);
Calls on the Commission to identify more precisely the budget lines relevant to the Platform and the level of appropriations allocated to them, particularly as regards the ESF and its contribution to this flagship initiative through the funding of political priorities such as preventing early school leaving and addressing poverty among children, women, the elderly and migrant workers; calls on the Commission to set out its proposals for combating poverty and social exclusion in the 2014-2020 multiannual financial framework, so as to ensure adequate funding of the initiatives launched to combat poverty and social exclusion; calls on the Commission to identify the financial support needed for agreed thematic priorities, and to ask the Member States to provide financial support for the civil society actors involved, at national level, in the national reform programmes, the Flagship Platform and the national strategies for social protection and social inclusion; recommends pressing ahead with, and providing increased funding for, European programmes which can contribute to various aspects of the fight against social exclusion, poverty and social and economic inequality, including health inequality (such as the research Framework Programme and the Progress programme);
Pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem (PPP)
Food distribution scheme for the most deprived people in the EU
apstrīd Komisijas lēmumu no EUR 500 miljoniem uz EUR 113,5 miljoniem samazināt budžeta līdzekļus, kas piešķirti 2012. gada programmai, kuras ietvaros Eiropas Savienības trūcīgiem iedzīvotājiem tiks izdalīti pārtikas produkti; pauž dziļu nožēlu par šo situāciju, kas ir radusies smagas ekonomiskās un sociālās krīzes apstākļos; tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast veidu, kā turpināt šo pārtikas izdalīšanas shēmu divos atlikušajos finansēšanas perioda gados (2012. un 2013. gadā) un nākamajā finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot tādu juridisko pamatu, kuru Eiropas Savienības Tiesa nevarētu apstrīdēt, un saglabājot ikgadējā finansējuma maksimālo summu EUR 500 miljonu apmērā, lai nodrošinātu, ka no pārtikas palīdzības atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma;
Contests the Commission's decision to review downwards, from EUR 500 million to EUR 113.5 million, the budget for the 2012 food distribution scheme for the most deprived people in the EU (the MDP scheme); deeply deplores this situation, coming as it does at a time of serious economic and social crisis; calls, therefore, on the Commission and the Council to find a way to continue the MDP scheme for the last two years of the current funding period (2012 and 2013) and for the next funding period (2014-2020), giving it a legal basis that cannot be contested by the CJEU and maintaining the annual financial ceiling at EUR 500 million so as to ensure that people dependent on food aid do not suffer food poverty;