natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Monterejas konferenci, kurā tika ieviests pasaules partnerības jēdziens saistībā ar ūdeni, kas būtu līdzvērtīgu partneru daudzdimensionāls dialogs, kurā iesaistīti arī uzņēmumi, finanšu institūcijas un pilsoniskā sabiedrība, un šo iniciatīvu pārņēma Jaunā partnerība Āfrikas attīstībai ( NEPAD ), G8 valstu vadītāju sanāksme Dženovā 2001. gadā un Forums partnerībai ar Āfriku 2003. gadā,
having regard to the Monterrey Conference, which introduced the concept of a Global Water Partnership as a multidimensional dialogue among equals extending to businesses, financial institutions and civil society, an initiative that was taken up by NEPAD and the G8 in Genoa in 2001 and by the Africa Partnership Forum in 2003,
ņemot vērā ES – ANO konvenciju, kas pieņemta 1992. gadā Helsinkos un stājās spēkā 1996. gadā, kas radīja juridisku pamatu reģionālajai sadarbībai pārrobežu ūdensceļu un starptautisko ezeru aizsardzībai un izmantošanai,
having regard to the EU-UN Convention, which was adopted in Helsinki in 1992 and entered into force in 1996, and which provides a legal framework for regional cooperation on the protection and use of transboundary watercourses and international lakes,
ņemot vērā Ņujorkas konferenci par Tūkstošgades mērķiem, kurā tika paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju īpatsvaru, kuriem nav patstāvīgas piekļuves dzeramajam ūdenim,
having regard to the New York Conference on the Millennium Development Goals, which provided for the halving by 2015 of the proportion of people without sustainable access to safe drinking water,
ņemot vērā ANO Pasaules ziņojumu par ūdens resursu pārvaldību: „Ūdens – kopēja atbildība”,
having regard to the second UN World Water Development Report, entitled 'Water, a shared responsibility',
ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību,
having regard to its resolution of 15 March 2007 on local authorities and development cooperation Texts adopted , P6_TA(2007)0083 . ,
ņemot vērā 2006. gada 22. marta rezolūciju par ceturto Pasaules Ūdens forumu Mehiko 2006. gada 16.–22. martā,
having regard to its resolution of 15 March 2006 on the Fourth World Water Forum in CityplaceMexico City (16-22 March 2006) Texts adopted , P6_TA(2006)0087 . ,
ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai O-0026/09 par piekto Pasaules Ūdens forumu Stambulā 2009. gada 16. –22. martā,
having regard to Oral Question B6-0015/2009 to the Commission on the 5th World Water Forum in placeCityIstanbul from 16 to 22 March 2009,
tā kā ūdens un sanitārijas trūkums izraisa 8 miljonus nāves gadījumu gadā un vairāk nekā miljardam cilvēku nav ērtas piekļuves dzeramajam ūdenim par pieņemamu cenu un ap divarpus miljardiem cilvēku rīcībā nav nekādu sanitārijas līdzekļu;
whereas the shortage of water and sanitation is causing 8 million deaths a year, whereas more than one billion people have no convenient access to drink water at an acceptable price and whereas around two-and-a-half billion have no access of sanitation,
tā kā 2,8 miljardi cilvēku dzīvo vietās, kuras skar pieejamo ūdens resursu trūkums un šis skaitlis līdz 2030. gadam palielināsies līdz 3,9 miljardiem cilvēku;
whereas 2.8 billion people live in places affected by water tress and whereas this figure will rise to 3.9 billion by 2030,
tā kā nabadzīgie iedzīvotāji ir visneaizsargātākie pret klimata pārmaiņām, kā arī viņiem ir vismazākā pielāgošanās spēja šīm pārmaiņām;
whereas poor populations are the most vulnerable to climate change and are also least capable of adapting to it,
tā kā uz 70 % no pasaules ūdens patēriņa neattiecas nekāda finanšu loģika, jo lauksaimniecības nozarē neviens nemaksā par ūdeni tādu summu, kas būtu līdzvērtīga resursa cenai;
whereas 70% of global water consumption is disconnected from any financial logic since, in the agricultural sector, nobody pays a price for water that is close to the cost of the resource,
tā kā pakalpojumiem, kas saistīti ar ūdens izmantošanu un racionālu pārvaldību, jānosaka tāds cenu līmenis, kas neļautu dažās nozarēs pārmērīgi izmantot ūdeni un kas ļautu ieguldīt infrastruktūru uzturēšanā un uzlabošanā, vienlaikus ar atbalsta pasākumiem, kas ļautu nodrošināt taisnīgu ūdens piegādi, un valdību atbalstu, lai nabadzīgās ģimenes varētu samaksāt par savām pamatvajadzībām saistībā ar ūdeni;
whereas rational water services and management should determine a level of pricing that avoids an overuse by some sectors and should allow investments to maintain and improve infrastructure, combined with flanking measures to ensure equitable water distribution and government support to enable poor families to pay for their basic water needs,
tā kā vispārējās subsīdijas ūdenim, kuru rezultātā ūdens cena ir mākslīgi pazemināta, rada pārmērīgu šī resursa izmantošanu dažās nozarēs un ir viens no galvenajiem ūdens nepietiekamības cēloņiem;
whereas general water subsidies, resulting in artificially low water prices, lead to overuse by some sectors and are one of the main causes of water shortage,
tā kā ūdens piegāde ir ļoti nevienlīdzīga, kaut gan tai vajadzētu būt vienai no universālajām pamattiesībām, ņemot vērā to, ka vietējā līmenī visatbilstošāk var noteikt un pārvaldīt ūdens piegādi;
whereas water distribution is extremely unequal, while it should be a fundamental and universal right, and whereas it is most appropriately determined and managed at local level,
tā kā, ja nav stabila reglamentējoša pamata šiem pasākumiem, ūdens liberalizācija un ierobežojumu atcelšana attiecībā uz ūdeni jaunattīstības valstīs, it īpaši vismazāk attīstītajās valstīs var izraisīt cenu paaugstināšanos, kas skars visnabadzīgākos iedzīvotājus un ierobežos viņu piekļuvi ūdenim;
whereas liberalisation and deregulation of water distribution in developing countries, and in particular in the Least Developed Countries, without a proper accompanying regulatory framework, can result in price increases that hit the poorest and reduce their access to water,
tā kā turpretī valsts un privātā sektora partnerība, kas publiskajam īpašumam un privātiem ieguldījumiem pielāgo stingru un pārredzamu regulējumu, var veicināt piekļuves uzlabošanu ūdenim un sanitārijai, kā arī efektīvāku izmantošanu izmaksu līmenī;
whereas, however, public-private partnerships, that combine tight and transparent regulations, public ownership and private investment, can result in improved access to water and sanitation, as well as a more cost-efficient use,
tā kā galvenie šķēršļi efektīvai ūdens pārvaldībai ir tas, ka ūdenim ne politiski, ne finansiāli netiek piešķirta prioritāte, slikta pārvaldība, juridiskā pamata nepietiekamība, pārredzamības trūkums sarunās par līgumu piešķiršanu, korupcija un diskusiju trūkums par tarifiem;
whereas the main obstacles to efficient water management are: the low political and financial priority given to water, poor management, an inadequate legal framework, a lack of transparency in negotiating and awarding contracts, corruption and a lack of discussion on price levels,
tā kā atbilstīgi ESAO datiem, valsts atbalsta daļa attīstībai, kas paredzēta ūdenim un sanitārijai ir tikai 9 % no divpusējās attīstības palīdzības un 4,5 % no daudzpusējās attīstības palīdzības un tā ir slikti sadalīta, jo vismazāk attīstītās valstis nav saņēmušas 24 % no fondu līdzekļiem, kaut gan tie šim valstīm ir visvairāk nepieciešami;
whereas, according to the OECD, the share of official development assistance (ODA) devoted to water and sanitation is only 9% of bilateral ODA and 4.5% of multilateral ODA and whereas distribution is unsatisfactory since the least developed countries (LDCs), which are the most needy, have only received 24% of funding,
tā kā Pasaules Ūdens forums, kas notiek reizi trijos gados, ir diskusiju un pasaules politisko lēmumu virzības vieta saistībā ar ūdens un ūdens resursu pārvaldību,
whereas the World Water Forum, which meets every three years, provides an opportunity for discussion and shaping global policy decisions on management of water and water resources,
paziņo, ka ūdens ir cilvēces kopīgs resurss un tas būtu uzskatāms par vienu no pamattiesībām un vispārējām tiesībām; prasa, lai tiktu darīts viss nepieciešamais, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu vismazāk nodrošināto iedzīvotāju piekļuvi ūdenim;
Declares that water is a shared resource of mankind and that access to water should constitute a fundamental and universal right; calls for all necessary efforts to be made to guarantee access to water for the most deprived populations by 2015;
paziņo, ka ūdens tiek uzskatīts par sabiedrisku labumu un tas jāpakļauj valsts publiskai kontrolei, neatkarīgi no tā, vai to pilnīgi vai daļēji pārvalda privātais sektors;
Declares that water is assumed as a public good and should be under public control, irrespective of whether it is managed partly or totally by the private sector;
uzsver, ka visās ar ūdens pārvaldību saistītās politikas jomās jāiekļauj arī sabiedrības veselības un vides aizsardzība un ka pasaules forumam būtu jāveicina tādu stratēģiju izstrāde, kas sekmētu tādu tautsaimniecības un lauksaimniecības attīstības veidu, kas nodrošinātu augstu ūdens kvalitātes līmeni;
Stresses that any water management policy should also cover the protection of public health and the environment; stresses also that the World Forum should help to develop strategies conducive to a type of economic and agricultural development that can guarantee a high level of water quality;
pauž vēlmi atteikties no vispārējām subsīdijām ūdens piegādei, kas neļauj stimulēt efektīvu ūdens pārvaldību un izraisa pārmērīgu ūdens patēriņu, lai atbrīvotu līdzekļus mērķtiecīgām subsīdijām, jo īpaši attiecībā uz nabadzīgiem un lauku iedzīvotājiem, lai izveidotu visiem pieejamu piekļuvi ūdenim;
Calls for the abandoning of systems of general water distribution subsidies, which undermine incentives for efficient water management by creating overuse, to free up funds for targeted subsidies in particular for poor and rural populations, aiming at affordable access for all;
uzsver viena baseina piekrastes valstu kopīgas ūdens pārvaldības struktūru izveides nozīmi, lai veidotu un stiprinātu labvēlīgu solidaritāti spriedzes mazināšanai un konfliktu atrisināšanai;
Stresses the value of establishing shared water management bodies where countries share a common basin in order to create or strengthen forms of solidarity conducive to the appeasement of tensions and the resolution of conflicts;
atgādina sieviešu svarīgo lomu ūdens apgādē, pārvaldībā un saglabāšanā;
Draws attention to the vital role of women as regards water supply, management and conservation;
prasa dalībvalstīm, neskatoties uz krīzi, palielināt savu ieguldījumu attīstības palīdzībā, lai sasniegtu TAM attiecībā uz apgādi ar dzeramo ūdeni, kurai nepieciešamie līdzekļi ir 180 miljardi dolāru gadā;
Calls on the Member States, despite the financial crisis, to increase their contribution to ODA in order to achieve the MDG relating to drink water supplies, whose investment requirement amounts to an annual sum of USD 180 billion;
pauž vēlmi, lai divpusējā attīstības palīdzība atbalsta dažus daudzpusējus pasākumus, piemēram, Āfrikas ūdens iniciatīvu;
Takes the view that bilateral ODA should support some multilateral measures such as the African Water Initiative;
uzskata, lai nodrošinātu ūdens nozarei pēc iespējas pilnīgāku finansējumu, attīstības palīdzība jāizmanto kopā ar vietējo pašvaldību resursiem, labprātīgiem ziedojumiem, aizņēmumiem bankās un privāto kapitālu;
Considers that ODA should be used in conjunction with the resources of local authorities, voluntary donations, bank loans and private capita, to ensure that funding for the water sector is as comprehensive as possible;
uzstāj, ka jāveido garantijas mehānismi, kurus var ieviest finanšu un attīstības institūcijas, lai mazinātu investoru piesardzību attiecībā uz ūdens tirgu;
Stresses the need to create guarantee mechanisms that can be set up by financial and development institutions to counter investors' caution on the water market;
apstiprina, ka valsts, nosakot politikas jomas un nepieciešamos līdzekļus, kā arī atlasot partnerus un sadalot atbildību, kaut arī deleģē izpildi vietējām pašvaldībām, joprojām ir galvenais ūdens politikas dalībnieks;
Points out that, in its tasks of determining policies and the necessary resources, selecting partners and allocating responsibilities, while delegating implementation measures to local authorities, the State is still a major stakeholder in water policy;
uzstāj, lai ūdens resursu pārvaldes pamatā būtu decentralizēta, iesaistoša un integrēta pieeja, kas ūdens politikas noteikšanā vietējā līmenī apvieno izmantotājus un lēmumu pieņēmējus;
Stresses that water resource management should be based on a decentralised, participative and integrated approach involving users and decision-makers in the definition of water policy at local level;
prasa Komisijai izstrādāt programmas izpratnes veicināšanai attiecībā uz ūdeni gan ES, gan ES partnervalstīs;
Calls on the Commission to develop water awareness programmes in the EU and in the EU'S partner countries;
uzstāj, ka ir nepieciešams atbalstīt vietējās pārvaldes iestādes to centienos īstenot demokrātisku ūdens pārvaldību, kas būtu efektīva, pārredzama, regulēta un kas ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus, lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības;
Stresses the need to support local public authorities in their efforts to implement a democratic water management policy that is efficient, transparent, regulated and respectful of sustainable development objectives in order to meet the needs of communities;
prasa Komisijai un Padomei atzīt vietējo pašvaldību nozīmīgo lomu ūdens pārvaldībā un aizsardzībā, lai tās it visur kļūtu atbildīgas par ūdens nozares pārvaldību, pauž nožēlu, ka Eiropas Savienības (ES) vietējās pašvaldības Eiropas Savienības līdzfinansējuma programmās netiek novērtētas;
Calls on the Commission and the Council to recognise the vital role of local authorities in water protection and management, so as to ensure that they are given responsibility in all countries for management of the water sector and regrets the fact that the competences of EU local authorities are insufficiently valued and exploited by European cofinancing programmes;
tāpēc prasa Komisijai un Padomei mudināt ES vietējās pārvaldes iestādes daļu no lietotāju maksājumiem par pakalpojumiem saistībā ar ūdeni un sanitāriju paredzēt decentralizētiem sadarbības pasākumiem;
Calls therefore on the Commission and the Council to encourage EU local authorities to devote a proportion of the levies collected from users for the supply of water and sanitation services to decentralised cooperation measures;
prasa publiskā īpašuma saglabāšanas kontekstā un saistībā ar piemērotu regulējošo un juridisko pamatu veltīt lielākus pūliņus, lai privāto sektoru iesaistītu ūdens piegādē, lai izmantotu šā sektora kapitālu, zināšanas un tehnoloģiju, lai uzlabotu piekļuvi ūdenim un sanitārijai;
Calls, in the context of retained public ownership and within the right legal regulatory framework, for increased efforts to engage the private sector in water distribution, in order to benefit from its capital, know-how and technology to increase access to water and sanitation;
uzskata, ka valstu uzdevums ir integrēt nelielos privātos pakalpojumu sniedzējus ūdens apgādes stratēģijā;
Considers that it is the states' responsibility to incorporate small private service providers in their national water supply strategies;
uzskata, ka valsts un privātā sektora partnerības sistēmas, kurās infrastruktūras paliek valsts iestāžu īpašums un tās ar privāto sektoru slēdz pārvaldības nolīgumus, var būt viens no līdzekļiem, kā uzlabot pieejamu piekļuvi ūdenim un sanitārijai;
Considers that systems of public-private partnerships, whereby the public authorities retain the ownership of the infrastructure and conclude a management contract with the private sector, can be one way of improving affordable access to water and sanitation;
uzstāj, ka jāveicina jaunas pieejas, piemēram, lauku apvidu irigācija un zaļo joslu iekārtošana ap pilsētām, lai stiprinātu pārtikas nekaitīgumu un vietējo autonomiju,
Stresses the importance of promoting new approaches such as the irrigation of rural areas and the creation of green belts around towns, in order to strengthen food security and local autonomy;
uzskata, ka vietējo NVO starpnieka loma attiecībā uz iedzīvotājiem ir neaizvietojams papildinājums, lai nodrošinātu projektu izdošanos visnabadzīgākajās valstīs;
Considers that the role of NGOs working on the ground as intermediaries with local communities is an essential additional element in guaranteeing the success of projects in poor countries;
vēlas tādas tarifu izlīdzināšanas īstenošanu, kas ļautu par pieņemamu cenu apgādāt ar ūdeni vismazāk nodrošinātos;
Hopes that cross-subsidies can be introduced to enable the very poor to be supplied with water at an affordable price;
ir pārliecināts, ka jāizmanto arī vietējie uzkrājumi, ņemot vērā to, ka šajā nolūkā valdībām jānovērš visi tiesiskie, fiskālie vai administratīvie šķēršļi, kas kavē vietējo finanšu tirgu attīstību;
Is convinced that local savings can also be used, and that this requires governments to remove all legal, tax and administrative obstacles which may stand in the way of local financial markets;
aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt tādu atbalsta politiku ūdens pārvaldībai, kuras pamatā būtu vispārējas, taisnīgas un nediskriminējošas piekļuves princips tīram ūdenim;
Calls on the Commission and the Member States to adopt a water management aid policy, based on the principle of universal, fair and non-discriminatory access to safe water;
prasa, lai Komisija un dalībvalstis atvieglo un atbalsta jaunattīstības valstu centienus, lai piemērotos klimata pārmaiņām un samazināto to ietekmi; atgādina šajā sakarībā Pasaules klimata pārmaiņu alianses ātras izveidošanas nozīmi;
Calls on the Commission and the Member States to facilitate and support the efforts of developing countries in adapting to and reducing the impact of climate change; recalls, in this connection, the importance of rapidly setting up the Global Alliance against Climate Change;
uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā nabadzīgo cilvēku vajadzības, izstrādājot ūdens apgādes un pārvaldības politiku, jo īpaši, attiecībā uz iedzīvotājiem, kuri ir visneaizsargātākie pret klimata pārmaiņām;
Stresses the importance of taking account of the needs of the poor in devising water supply and management policies, with special reference to communities most vulnerable to climate change;
prasa, lai prezidentūra Stambulas forumā pārstāv ES ar šādām pilnvarām:
Calls on the Presidency to represent the EU at the Istanbul Forum, with a mandate to:
- uzskatīt piekļuvi dzeramajam ūdenim ne vien par tautsaimniecisku tirgus labumu, kas pakļauts tikai tirgus likumiem, bet par svarīgām cilvēka pamattiesībām;
- treat access to drink water as a vital and fundamental human right, and not merely as an economically tradable good, subject only to the rules of the market,
- aizstāvēt šajā rezolūcijā paustos virzienus;
- advocate the approach expressed in this resolution;
pauž vēlmi, lai ANO tiktu uzsāktas sarunas, kuru rezultātā tiktu noslēgts starptautisks līgums, kurā atzītas šīs tiesības;
Wishes to see the opening of negotiations, under UN auspices, on an international treaty recognising this right;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK – ES Ministru padomei, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules nolīguma par ūdeni komiteju ģenerālsekretariātam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ACP-EU Council of Ministers, the UN Secretary-General and the general secretariat of the Committees for the Global Water Contract.
Pamatojoties uz jautājumu B6‑0030/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
further to Question for Oral Answer B6‑0030/2009
par pieeju EK sniegtajam atbalstam veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā
on an approach to ‘EC development assistance to health services in sub‑Saharan placeAfrica’
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pieeju EK sniegtajam atbalstam veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā
European Parliament resolution on an approach to ‘EC development assistance to health services in sub-Saharan placeAfrica’
ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 par Eiropas Kopienas sniegto atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā,
having regard to Court of Auditors Special Report No 10/2008 on EC Development Assistance to Health Services in sub-Saharan Africa,
ņemot vērā 2000. gada septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,
having regard to the Millennium Declaration of September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established collectively by the international community for the elimination of poverty,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu „Kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus — Eiropas Savienības ieguldījums”,
having regard to the Commission Communication of 12 April 2005: ‘Speeding up progress towards the Millennium Development Goals – The European Union’s contribution’,
ņemot vērā Rīcības programmu, kuru pieņēma 1994. gada starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību,
having regard to the Programme of Action adopted in 1994 by the International Conference on Population and Development,
ņemot vērā 2007.–2013. gada tematiskās programmas stratēģijas dokumentu „Ieguldījumi cilvēkos”, kas pamatojas uz Regulu (EK) 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā,
having regard to the Strategy Paper for the Thematic Programme 2007–2013: ‘Investing in People’, based on Regulation (EC) 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation,
ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2008. gada Pasaules Veselības ziņojumu par nepieciešamību aktīvi atbalstīt primārās veselības aprūpes attīstību,
having regard to the World Health Organisation (WHO) World Health Report 2008 – Primary Health Care – Now More Than Ever,
ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par Tūkstošgades attīstības mērķiem Pieņemtie teksti P6_TA(2007)0274 . un pirms 2008. gada 25. septembra ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanu 2008. gada 2. septembrī pieņemto rezolūciju par māšu mirstību Pieņemtie teksti P6_TA(2008)0406 . ,
having regard to its resolution of 20 June 2007 on the MDGs Texts adopted: P6_TA(2007)0274 . and its resolution of 2 September 2008 on maternal mortality ahead of the UN High Level Event, 25 September – review of the Millennium Development Goals Texts adopted: P6_TA(2008)0406 . ,
ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru sniedz mutisku atbildi B6‑0030/2009 attiecībā uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 par EK sniegto atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā,
having regard to Oral Question B6‑0030/2009 to the Commission on Court of Auditors report No 10/2008 on EC Development Assistance to Health Services in sub-Saharan Africa,
tā kā EK finansējums veselības aprūpes nozarei kopš 2000. gada nav palielinājies proporcionāli vispārējās attīstības palīdzības apjomam, kaut gan Komisija ir apņēmusies iesaistīties TAM sasniegšanā un risināt veselības aprūpes jomas krīzi Subsahāras Āfrikā;
whereas EC funding for the health sector has not increased since 2000 as a proportion of its total development assistance despite the Commission’s commitment to the MDGs and the health crisis in sub-Saharan placeAfrica,
tā kā EK nav sistemātiski rīkojusies, lai nodrošinātu pietiekamas specializētas zināšanas Kopienas veselības aprūpes politikas atbilstīgai īstenošanai;
whereas the EC has not made systematic arrangements to guarantee that there is sufficient health expertise to implement its health policy adequately,