natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pamatojoties uz informāciju par attiecīgo tendenci, bioloģiskā daudzveidība jūras reģionā ir saglabāta (ja tendence ir stabila) un atjaunota (ja ir reģistrēta lejupejoša tendence), tostarp attiecībā uz ekosistēmām, dzīvotnēm un sugām, pievēršot īpašu uzmanību visjutīgākajām no tām, kas saskaras ar cilvēku darbības sekām uz noteiktām ekoloģiskām īpašībām: trauslumu, jutīgumu, lēnu augšanu, zemu auglību, ilgmūžību, stāvokli izplatības areāla perifērijā, zemu ģenētisku plūsmu un ģenētiski izzūdošām apakšpopulācijām;
using relevant "trend" information, the natural diversity of a Marine Region is maintained (where trends are stable) and restored (where downward trends have been recorded), including ecosystems, habitats and species, paying particular attention to those that are vulnerable to the impacts of human activities due to certain ecological characteristics, e.g. fragile, sensitive, slow growth, low fecundity, long-lived, edge of range, poor gene flow and genetically distinct sub-populations;
visu dzīvo jūras resursu populācijas ir atjaunotas un tiek saglabātas tādā līmenī, kas nodrošina ilgtermiņa sugu bagātību un to pilnīgas reproduktīvās spējas saglabāšanu, parādot populācijas sadalījumu atkarībā no vecuma un lieluma, kas norāda krājumu labu stāvokli;
populations of all living marine resources have been restored to and are maintained at levels capable of ensuring the long-term abundance of the species and the retention of their full reproductive capacity, exhibiting a population age and size distribution that is indicative of a healthy stock;
to sugu, kuras netiek tieši izmantotas, sadalījumu un bagātību nedrīkst (būtiski) ietekmēt cilvēku darbība;
the distribution and the abundance of species which are not directly exploited must not be (substantially) affected by human activity;
ir samazināta zvejas prakses negatīvā ietekme uz jūras vidi, tostarp ietekme uz jūras gultni un neplānoti nozvejoto sugu un zivju mazuļu piezveja;
the adverse impacts of fishing practices on the marine environment have been reduced, including impacts on the seabed and the bycatch of non-target species and juvenile fish;
mazu "barības" zivju sugu populācijas līmenis pārtikas ķēdes zemākajā līmenī ir stabils, jo īpaši ņemot vērā to nozīmi saistībā ar no tām atkarīgajām plēsīgajām sugām, tostarp zivīm ar tirdzniecisku vērtību, kā arī to nozīmi ekosistēmu un to resursu pamata ilgtspējīgā saglabāšanā;
population levels of species of small "forage" fish, low in the food chain, are sustainable, especially in recognition of their importance to dependent predators, including commercially valuable fish, and to the sustainability of ecosystems and their resource base;
antropogēnas izcelsmes ekotoksisko vielu koncentrācijas (ietverot sintētiskas vielas un ķīmiskas vielas, kas traucē hormonu darbību) ir tuvu nullei nevar tieši vai netieši kaitēt videi vai cilvēku veselībai;
concentrations of ecotoxic substances of anthropic origin (including synthetic substances and chemicals which disrupt hormonal functioning) are near zero and cannot directly or indirectly harm the environment or human health;
dabā novērojamo ekotoksisko vielu koncentrācijas ir tuvu ekosistēmas dabiskajam līmenim;
concentrations of naturally occurring ecotoxic substances are near to the ecosystem's natural levels;
organisko piesārņotāju un mēslošanas līdzekļu no upju un zemes avotiem, no akvakultūras vai kanalizācijas noplūdēm vai citām noplūdēm ietekme ir zem līmeņa, kas var ietekmēt vidi, cilvēku veselību vai jūras un piekrastes likumīgu izmantošanu;
the impact of organic pollutants and fertilisers from coastal or interior land-based sources, from aquaculture or from effluents from sewers and other outflows is below the levels which could affect the environment, human health or the legitimate use of the sea and the coasts;
eitrofikācija, ko izraisa, piemēram, tādu barības vielu emisija kā fosfors un slāpeklis, ir samazināta līdz līmenim, kurā tā vairs nerada negatīvas sekas, tādas kā bioloģiskās daudzveidības zudumi, ekosistēmu degradācija, aļģu kaitīga ziedēšana un skābekļa deficīts piegultnes ūdeņos;
eutrophication, caused by, for example, nutrient emissions such as phosphorus and nitrogen, has been minimised to a level where it no longer causes adverse effects, such as losses in biodiversity, ecosystem degradation, harmful algae blooms and oxygen deficiency in the bottom waters;
jūras un piekrastes ekosistēmu, tostarp dzīvotņu un sugu ietekme, kas radusies jūras gultnes, grunts vai nometnieku sugu izpētes vai izmantošanas ceļā, ir samazināta un negatīvi neskar gultnes un saistīto ekosistēmu struktūras un ekoloģisko integritāti;
impacts on marine and coastal ecosystems, including habitats and species, resulting from the exploration or exploitation of the seabed, subsoil or sedentary species have been minimised and do not adversely affect the structural and ecological integrity of benthic and associated ecosystems;
atkritumu daudzums jūras un piekrastes vidē ir ierobežots līdz līmenim, kas nepieļauj kaitējumu jūras sugām un dzīvotnēm, cilvēku veselībai un piekrastes kopienu saimniecību drošībai;
the quantity of litter in marine and coastal environments has been reduced to a level which ensures that it does not pose a threat to marine species and habitats, human health and the safety and economy of coastal communities;
regulēta, ar ekspluatāciju saistīta novadīšana no platformām un cauruļvadiem, kā arī urbšanas šķidrumu izmantošana nerada nozīmīgu risku jūras videi, un līdz minimumam ir samazināta nejauša vielu izplūde no naftas un gāzes iekārtām atklātā jūrā;
the regulated operational discharges from platforms and pipelines and the use of drilling muds present no significant risk to the marine environment and accidental releases of substances from offshore oil and gas installations have been minimised;
jebkādu ar ekspluatāciju saistītu novadīšanu un novadīšanu no kuģiem regulē starptautiskie tiesību akti, reģionālās jūras konvencijas vai Kopienas tiesību akti, un šīs darbības notiek saskaņā ar tiem, kā arī negadījumu risks ir samazināts līdz minimumam;
all operational releases and releases from shipping are regulated by and comply with international law, the regional seas conventions or Community legislation, and the risk of accidents has been reduced to a minimum;
regulēta degvielas novadīšana no platformām un cauruļvadiem, kā arī kaitīgu urbšanas šķidrumu izmantošana ir pārtraukta, un šo vielu nejaušas noplūdes iespēja ir ierobežota;
the regulated release of oil from platforms and pipelines and the use of harmful drilling muds have been stopped and accidental releases of these substances have been minimised;
ekspluatācijā izraisītas kaitīgas noplūdes un noplūdes no kuģiem ir novērstas, un tādu negadījumu risks, kuru rezultātā var rasties kaitīgas noplūdes, ir samazināts līdz minimumam;
harmful operational releases and releases from shipping have been eliminated and the risk of accidents which may result in harmful releases has been reduced to a minimum;
nevēlamu svešzemju sugu apzināta ieviešana jūras un piekrastes vidē ir aizliegta, nejauša ieviešana ir ierobežota līdz minimumam un balasta ūdeņu novadīšana kā iespējams ieviešanas avots ir novērsta.
the intentional release of non-native species into the marine and coastal environment is prohibited, accidental releases have been minimised, and ballast water has been eliminated as a possible source of introduction.
cilvēku veidotu konstrukciju ietekme uz jūras un piekrastes sugām un dzīvotnēm ir ierobežota līdz minimumam un negatīvi neskar ne gultnes un saistīto ekosistēmu struktūras un ekoloģisko integritāti, ne jūras un piekrastes sugu un dzīvotņu spēju pielāgot savu izplatības areālu saistībā ar klimata pārmaiņām;
impacts on marine and coastal habitats and species resulting from man-made constructions have been minimised and do not adversely affect the structural and ecological integrity of benthic and associated ecosystems, nor the ability of coastal and marine habitats and species to adapt their range and distribution in the face of climate change;
trokšņa piesārņojums, piemēram, no kuģošanas un zemūdens akustiskajām ierīcēm, ir samazināts līdz minimumam ar nolūku novērst jebkādu kaitīgu ietekmi uz jūras dzīvi, cilvēku veselību vai jūras un piekrastes likumīgu izmantošanu;
noise pollution from (for example) shipping and underwater acoustic equipment has been reduced to a minimum with a view to preventing any detrimental effect on marine life, human health or the legitimate use of the sea and the coasts;
sistemātiska apzināta jebkāda šķidruma vai gāzes novadīšana ūdens kolonnā ir aizliegta, kā arī ir aizliegta cietu vielu novadīšana ūdens kolonnā, ja vien nav piešķirta licence saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, nav veikts iepriekšējs ietekmes uz vidi novērtējums atbilstīgi Padomes Direktīvai 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu
the systematic/intentional disposal of any liquid or gas into the water column has been prohibited and the disposal of solid materials into the water column is prohibited unless authorisation is granted subject to international law and a prior environmental impact assessment has been performed in accordance with Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/35/EK.
Directive as last amended by Directive 2003/35/EC.
un attiecīgajām starptautiskajām konvencijām;
and relevant international conventions;
neskarot nosacījumus attiecībā uz oglekļa dioksīdu q) apakšpunktā, sistemātiska apzināta jebkāda šķidruma vai gāzes novadīšana jūras gultnē/gruntī ir aizliegta, kā arī ir aizliegta cietu vielu novadīšana jūras gultnē/gruntī, ja vien nav piešķirta licence saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, nav veikts iepriekšējs ietekmes uz vidi novērtējums atbilstīgi Direktīvai 85/337/EEK un attiecīgajām starptautiskajām konvencijām;
the systematic/intentional disposal of any liquid or gas into the seabed/subsoil has been prohibited and the disposal of solid materials into the seabed/subsoil is prohibited unless authorisation is granted subject to international law and a prior environmental impact assessment has been performed in accordance with Directive 85/337/EEC and relevant international conventions;
katrā reģionā tā jūras teritorijas daļa, kas aizsargāta no iespējami kaitīgas cilvēku darbības, un arī šajās teritorijās ietverto ekosistēmu daudzveidība ir pietiekama, lai dotu efektīvu ieguldījumu aizsargājamo jūras teritoriju reģionālajā un globālajā sistēmā.
in each region the proportion of marine areas protected from potentially harmful human activities, and also the diversity of the constituent ecosystems present in those areas, are sufficient to make an effective contribution to a regional and global network of protected marine areas.
II pielikums
ANNEX II
Kompetentās iestādes nosaukums un adrese - izvēlētās iestādes oficiālais nosaukums un adrese.
Name and address of the competent authority – the official name and address of the authority identified.
Kompetentās iestādes juridiskais statuss - kompetentās iestādes juridiskā statusa apraksts un, vajadzības gadījumā, tās statūtu, dibināšanas līguma vai līdzvērtīga juridiska dokumenta kopsavilkums vai eksemplārs.
Legal status of competent authority – a description of the legal status of the competent authority and, where relevant, a summary or copy of its statute, founding treaty or equivalent legal document.
Atbildība - kompetentās iestādes tiesiskās un administratīvās atbildības apraksts un šīs iestādes saistība ar attiecīgajiem jūras ūdeņiem.
Responsibilities – a description of the legal and administrative responsibilities of the competent authority and of its role for the marine waters concerned.
III pielikums
ANNEX III
10. panta 1. punkts, 11. panta 1. punkts un 13. panta 1. punkts
Articles 10(1), 11(1) and 13(1)
1. tabula - Raksturīgās īpašības
Table 1 – Characteristics
Fizikālās un ķīmiskās īpašības
Physical and chemical features.
- Batimetriskās iezīmes.
- bathymetric features;
- Gada un sezonālais temperatūras režīms.
- annual and seasonal temperature regime;
- Dominējošās straumes un aptuvenais plūsmas virziena vai straumju nomaiņas laiks.
- predominant currents and estimated re-cycling/replacement times;
- Sāļums, tostarp sāļuma izmaiņu tendences un gradienti attiecīgajā reģionā.
- salinity including trends and gradients across the region.
Biotopu veidi
Habitat types
- Dominējošie biotopu veidi un tiem raksturīgās fizikālās un ķīmiskās īpašības - dziļums, temperatūras režīms, straumes, sāļums un jūras dibena struktūra un substrāts.
- The predominant habitat type(s) with a description of the characteristic physical and chemical features-depth, temperature regime, currents, salinity, structure and substrate of the bed;
- Konkrētu biotopu veidu identifikācija un kartēšana, jo īpaši tādu, kas atbilstīgi
- Identification and mapping of special habitat types especially those recognised or identified under Community legislation (
tiesību aktiem (Biotopu direktīvai vai Putnu direktīvai) vai starptautiskām konvencijām atzīti vai identificēti kā īpaši nozīmīgi no zinātniskā vai no bioloģiskās daudzveidības viedokļa.
) or international conventions as being of special scientific or biodiversity interest;
- Citi apgabali, kas tiem raksturīgo īpašību, atrašanās vietas vai stratēģiskās nozīmes dēļ pelna īpašu ievērību.
- Other special areas which by virtue of their characteristics, location, or strategic importance merit a particular reference.
Tie var būt apgabali, kuros ir saasinātas vai specifiskas problēmas vai kuros būtu jānosaka īpašs aizsardzības režīms.
This may include areas subject to intense or specific pressures or areas which merit a specific protection regime.
Bioloģiskie faktori
Biological Elements
- Ar dominantajiem biotopiem saistīto bioloģisko kopienu apraksts.
- A description of the biological communities associated with the predominant habitats.
Tam jāaptver informācija par tipiskajām fitoplanktona un zooplanktona kopienām, tostarp par tipiskajām sugām, to sezonālo un ģeogrāfisko dinamiku, kā arī primārās un sekundārās produktivitātes aptuvens novērtējums.
This would include information of the typical phytoplankton and zooplankton communities including the typical species, seasonal and geographical variability and estimates of primary and secondary productivity.
Jāsniedz ziņas arī par bentosa faunu (bezmugurkaulniekiem), tostarp par sugu sastāvu, biomasu, produktivitāti un gada/sezonālo dinamiku.
Information on the invertebrate bottom fauna including species composition, biomass, productivity and annual/seasonal variability should also be provided.
Visbeidzot, jāraksturo zivju populāciju struktūra, tostarp skaitliskie rādītāji, skaita sadalījums un vecuma/lieluma struktūra.
Finally, information on the structure of fish populations including the abundance, distribution and age/size structure of the populations should be presented;
- Populācijas dinamikas apraksts, sugas dabīgais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz visām pārējām sugām, kas sastopamas reģionā/apakšreģionā un uz ko attiecas ES tiesību akti vai starptautiski nolīgumi, tostarp galveno apdraudējumu un veikto aizsardzības/apsaimniekošanas pasākumu apraksts.
- A description of the population dynamics, natural and actual range and status of all other species occurring in the region/sub-region which are the subject of EU legislation or international agreements including a description of the main threats and protection/management measures in place;
- Reģionā/apakšreģionā sastopamo alohtono, eksotisko sugu sastopamības, skaitlisko rādītāju un izplatības inventarizācija.
- An inventory of the occurrence, abundance and distribution of non-indigenous, exotic species which are present in the region/sub-region.
Citas iezīmes
Other Features
- Apraksts par novērotajiem eitrofikācijas gadījumiem, barības vielu apriti (straumju un nosēdumu/ūdens mijiedarbība), to sadalījumu telpā un sekām.
- A description of incidences of nutrient enrichment-inputs, nutrient cycling (currents and sediment/water interactions), spatial distribution, consequences;
- Vispārējā stāvokļa apraksts attiecībā uz ķīmisko piesārņojumu, tostarp par problemātiskajām ķīmiskajām vielām, nosēdumu piesārņojumu, ļoti piesārņotiem apgabaliem ("karstajiem punktiem"), veselības aizsardzības jautājumiem (kaitīgas vielas zivju gaļā).
- A description of the general state of chemical pollution including problem chemicals, sediment contamination, hot spots, health issues (contamination of fish flesh);
- Citas iezīmes un raksturīgās īpašības, kas ir tipiskas attiecīgajam reģionam/apakšreģionam vai kas padara to atšķirīgu no citiem (piemēram, nogrimusi munīcija).
- Any other features, characteristics typical/peculiar to the region/sub-region (e.g. dumped munitions).
2. tabula - Problēmas un ietekme
Table 2 - Pressures and Impacts
Cilvēka darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai ar enerģiju (šeit ietilpst arī cilvēka radīts zemūdens troksnis jūrā), kurš nonāk jūras vidē un kura rezultāts ir vai var būt kaitīga ietekme, piemēram, kaitējums dzīvajiem resursiem un jūras dzīvniekiem, cilvēka veselības apdraudējums, jūrniecības darbību traucējumi (tostarp zvejniecības, tūrisma un atpūtas un citu likumīgu jūras izmantošanas veidu traucējumi), jūras ūdens izmantojumu kvalitātes zudums un rekreatīvās vērtības mazināšanās.
Pollution in the form of the direct or indirect introduction, as a result of human activity, of substances or energy, including human-induced marine underwater noise, into the marine environment which results or is likely to result in such deleterious effects as harm to living resources and marine life, hazards to human health, hindrance to marine activities, including fishing, tourism and recreation and other legitimate uses of the sea, impairment of quality for use of sea water and reduction of amenities.
Fiziski zaudējumi
Physical loss
Noslāpšana (piemēram, mākslīgās struktūrās vai bagarēšanas gruntī)
Smothering (e.g. by artificial structures, disposal of dredge spoil)
Noslēgšana (piemēram, pastāvīgās konstrukcijās)
Sealing (e.g. by permanent constructions)
Fiziski bojājumi
Physical damage
Selektīvā ekstrakcija (piemēram, smilšu un grants izsmelšana, nevēlama dzīvnieku sapīšanās tīklos)
Selective extraction (e.g. aggregate dredging, entanglement)
Traucējumi, kas nav fiziskas dabas
Non-physical disturbance
Troksnis (piemēram, kuģu radītais troksnis, seismiskas dabas troksnis)
Noise (e.g. boat activity, seismic)
Vizuālie traucējumi (piemēram, atpūtai)
Visual (e.g. recreational activity)
Toksisks piesārņojums
Toxic contamination
Sintētisko savienojumu (piemēram, pesticīdu, atsārņotāju, PHB) ieplūdes
Introduction of synthetic compounds (e.g. pesticides, antifoulants, PCBs)
Nesintētisko savienojumu (piemēram, smago metālu, ogļūdeņražu)
Introduction of non-synthetic compounds (e.g. heavy metals,
Eitrofikācija (piemēram, lauksaimniecības zemju noteces ūdeņu pieplūdes dēļ, izplūdes vietās)
Nutrient enrichment (e.g. agricultural run-off, outfalls)
Pārmērīga oganisko vielu pieejamība (piemēram, jūras organismu audzēšanas vietās, izplūdes vietās)
Organic enrichment (e.g. mariculture, outfalls)
Temperatūras režīma izmaiņas (piemēram, izplūdes vietās, spēkstacijās)
Changes in thermal regime (e.g. outfalls, power stations)
Duļķainības izmaiņas (piemēram, noteces ūdeņu vai bagarēšanas dēļ)
Changes in turbidity (e.g. run-off, dredging)
Sāļuma izmaiņas (piemēram, ūdens ieguves vietās, izplūdes vietās)
Changes in salinity (e.g. water abstraction, outfalls)
Bioloģiskas dabas traucējumi
Biological disturbance
Mikrobiālo patogēnu introdukcija
Introduction of microbial pathogens
Svešzemju sugu introdukcija un translokācija
Introduction of non-native species and translocations
Sugu selektīvā ekstrakcija (piemēram, rūpnieciskajā zvejā un amatierzvejā)
Selective extraction of species (e.g. commercial & recreational fishing)
Pienācīgi jāaptver elementi, kas raksturo jūras ūdeņus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras vides reģionā vai apakšreģionā.
Adequate coverage of the elements characterising marine waters under the sovereignty or jurisdiction of Member States within a Marine Region or Sub-Region.
Jāizvirza: a) mērķi, ar kuriem nosaka vēlamos apstākļus, pamatojoties uz laba vides stāvokļa definīciju; b) izmērāmi mērķi, kas ļauj veikt monitoringu; c) darbības mērķi attiecībā uz konkrētiem īstenošanas pasākumiem, kas noteikti, lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu.
Need to set (a) targets establishing desired conditions based on the definition of good environmental status; (b) measurable targets that allow for monitoring; and (c) operational targets relating to concrete implementation measures to support their achievement.
Jākonkretizē, kāds vides stāvoklis jāsasniedz, un tas jāizsaka ar izmērāmiem lielumiem, kas raksturo to Eiropas jūras ūdeņu elementus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras vides reģionā vai apakšreģionā.
Specification of environmental status to be achieved and formulation of the latter in terms of measurable properties of the elements characterising the European marine waters of a Member State within a Marine Region or Sub-Region.
Jānodrošina mērķu kopuma saskanība; jānovērš mērķu pretrunība.
Consistency of the set of targets; absence of conflicts between them.
Jāprecizē, kādi resursi vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai.
Specification of the resources needed for the achievement of targets.
Mērķi jāformulē reizē ar to īstenošanas grafiku.
Formulation of targets with a time scale for their achievement.
Jāprecizē, kādus rādītājus paredzēts izmantot, lai kontrolētu mērķu sasniegšanas gaitu un palīdzētu pieņemt vadības lēmumus.
Specification of indicators intended to monitor progress and guide management decisions towards achievements of targets.
Attiecīgā gadījumā jāprecizē atskaites punkti (mērķa atskaites punkti un atskaites robežpunkti).
Where appropriate, specification of reference points (target and limit reference points).
Mērķu noteikšanā pienācīgi jāievēro sociālie un ekonomiskie apsvērumi.
Due consideration of social and economic concerns in setting targets.
Jāizskata vides jomā noteiktie mērķi, ar tiem saistītie rādītāji un atskaites robežpunkti un mērķa atskaites punkti, ņemot vērā
Examination of the set of environmental targets, associated indicators and limit and target reference points developed in light of the environmental objective laid down in
izvirzīto vispārīgo vides aizsardzības mērķi, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošina atbilstīgu to jūras ūdeņu stāvokli, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras vides reģionā.
in order to assess whether the achievement of the targets would lead the marine waters falling under the sovereignty or jurisdiction of Member States within a Marine Region to a status matching them.
Jānodrošina izvirzīto mērķu saskanība ar tiem mērķiem, kurus Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās īstenot attiecīgu starptautisko un reģionālo nolīgumu satvarā.
Compatibility of targets with objectives to which the Community and its Member States have committed themselves under relevant international and regional agreements.
Pēc mērķu un rādītāju noteikšanas tie jāizvērtē kā kopums, ņemot vērā
When the suite of targets and indicators have been assembled, they should be examined together relative to the environmental objective laid down in
izvirzīto vispārīgo vides aizsardzības mērķi, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošina atbilstīgu jūras vides stāvokli.
to assess whether the achievement of the targets would lead the marine environment to a status matching them.
V pielikums
ANNEX V
Jāsniedz informācija vides stāvokļa novērtēšanai un to sasniegumu novērtēšanai, kas raksturo padarīto un vēl darāmo ceļā uz laba vides stāvokļa sasniegšanu atbilstīgi
Need to provide information for an assessment of the environmental status and for a measure of distance from and progress towards good environmental status in accordance with
III pielikumam
Annex III
un sīki izstrādātajiem standartiem un kritērijiem, kas vēl jānosaka atbilstīgi
and with the detailed standards and criteria to be defined