natgillin/translations-raw huggingface dataset:
jebkāds cits pasākums, ko atbilstoši aizsardzības pasākumam, uz kura pamatojas Eiropas aizsardzības rīkojums, ir pieņēmusi izpildītājas valsts kompetentā iestāde pēc Eiropas aizsardzības rīkojuma atzīšanas.
any other measure, corresponding to the protection measure as the basis of the European protection order, taken by the competent authorities of the executing State following recognition of the European protection order
Saskaņā ar 11. panta 2. punktu:
In accordance with Article 11(2):
– pasākumi, kurus izpildītāja valsts pieņēmusi pārkāpuma dēļ;
- measures taken in the executing State as a consequence of the breach;
– citas pārkāpuma dēļ iespējamas juridiskās se.as izdevējā valstī;
- possible legal consequence of the breach in the executing State.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI ( COM(2010)0095 – C7-0087/2010 – 2010/0065(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 December 2010 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on preventing and combating trafficking in human beings, and protecting victims, repealing Framework Decision 2002/629/JHA ( COM(2010)0095 – C7-0087/2010 – 2010/0065(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0095 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0095 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0087/2010 ),
having regard to Article 294(2) and Articles 82(2) and 83(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0087/2010 ),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 21. oktobra atzinumu,
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 21 October 2010,
ņemot vērā apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu 2010. gada 25. novembra vēstulē paudis Padomes pārstāvis,
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 25 November 2010 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās sanāksmes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,
having regard to the joint deliberations of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality pursuant to Rule 51 of the Rules of procedure,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0348/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0348/2010 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/36/ES.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position corresponds to the final legislative act, Directive 2011/36/EU).
ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15507/2010),
having regard to the draft Council decision (15507/2010),
ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (14654/2010),
having regard to the draft agreement between the European Union and Georgia on the readmission of persons residing without authorisation (14654/2010),
ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. panta 3. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0392/2010 ),
having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 79(3) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0392/2010 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7-0346/2010 ),
having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0346/2010 ),
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra rezolūcija par patiesas teritoriālās, sociālās un ekonomikas kohēzijas sasniegšanu Eiropas Savienībā ‐ nepieciešams priekšnoteikums pasaules mēroga konkurētspējai? ( 2009/2233(INI) )
European Parliament resolution of 14 December 2010 on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness? ( 2009/2233(INI) )
ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā I un XVIII sadaļu,
having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, and in particular Title I and Title XVIII thereof,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council of 25 and 26 March 2010,
ņemot vērā ESAO 2009. gada ziņojumu,
having regard to the OECD Annual Report 2009,
ņemot vērā Ziņojumu par globālo konkurētspēju 2009.–2010. gadā, Pasaules Ekonomikas forums, Šveice, 2009. gads,
having regard to the Global Competitiveness Report 2009-2010, World Economic Forum Geneva, Switzerland, 2009,
ņemot vērā Eiropas Pašvaldību un reģionu padomes politikas dokumentu “ES kohēzijas politikas nākotne”, Brisele, 2009. gada decembris,
having regard to the Council of European Municipalities and Regions' policy paper on the ‘Future of EU Cohesion Policy’, Brussels, December 2009,
ņemot vērā Eiropas Reģionu asamblejas (ERA) rezolūciju par reģionālo politiku pēc 2013. gada, ko ERA Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 8. novembrī Udinē, Itālijā,
having regard to the Assembly of European Regions (AER) resolution on regional policy post-2013, adopted by the AER General Assembly on 8 November 2007 in Udine, Italy,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “ES 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0223 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
ņemot vērā Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ),
having regard to the fourth report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ),
ņemot vērā Komisijas 20. gada ziņojumu par struktūrfondu izmantojumu (2008) ( COM(2009)0617 ),
having regard to the Commission's 20th annual report on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” ( COM(2009)0615 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Mobilising private and public investment for recovery and long-term structural change: developing Public Private Partnerships’ ( COM(2009)0615 ),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0309/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0309/2010 ),
tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā minēts, ka viens no Eiropas Savienības mērķiem ir veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un dalībvalstu solidaritāti;
whereas promoting economic, social and territorial cohesion, and solidarity among Member States, is one of the European Union's objectives, as stipulated in Article 3 of the Treaty on European Union,
tā kā konkurētspēja un kohēzija nerada pretrunas un ir saderīga, turklāt ietver papildināmības elementus;
whereas competitiveness and cohesion are neither contradictory nor incompatible but have elements of complementarity,
tā kā, lai gan Savienībā ir panākta būtiska attīstība konverģences jomā, ir vērojama tendence palielināties teritoriālajām atšķirībām starp ES reģioniem, piemēram, pieejamības ziņā, jo īpaši strukturāli mazattīstītos reģionos, turklāt atšķirības vērojamas gan atsevišķu reģionu iekšienē, gan ES teritorijās, un līdz ar to var veidoties teritoriālā segregācija, palielināties labklājības līmeņu atšķirības ES reģionos un pazemināties vispārējā ES konkurētspēja;
whereas, even though significant progress has been made in terms of convergence within the Union, a trend can be observed towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to spatial segregation, widen the differences between levels of prosperity in EU regions and impair the EU's global competitiveness,
tā kā ESAO 2009. gada ziņojumā ir dots ieteikums ilgtermiņa izaugsmei, uzsverot, kāda nozīme ir nodokļu politikai, ieguldījumiem infrastruktūrā, izglītība un darbaspēkā, kā arī ražošanas tirgu noregulēšanai, tādējādi uzsverot to nozīmi;
whereas in its Annual Report 2009 the OECD made a recommendation for long-term growth that focused on the importance of taxation, investment in infrastructure, education and the workforce, and the regulation of production markets, hence emphasising their role,
tā kā Pasaules ekonomikas foruma 2009. gada Ziņojumā par globālo konkurētspēju, kā arī citos ziņojumos ir norādīts uz infrastruktūras izšķirošo nozīmi kā otro no 12 pīlāriem, pamatojoties uz kuriem tiek vērtēta globālā konkurētspēja, un uzsvērts, ka kvalitatīva infrastruktūra ir priekšnoteikums, lai samazinātu attālumu radīto ietekmi, piesaistītu ārvalstu investīcijas un nodrošinātu ekonomiskās attīstības iespējas;
whereas the World Economic Forum, in its Global Competitiveness Report 2009 as in other reports, pointed to the decisive role of infrastructure as the second of the 12 pillars on which global competitiveness is assessed, and specified that quality infrastructure is key to reducing the effect of distance, attracting foreign investment and ensuring that economic development is possible,
tā kā konkurētspēju var palielināt vienīgi tad, ja ekonomikas izaugsme ir īsteni ilgtspējīga visā ES;
whereas competitiveness can ultimately be achieved only if economic growth is genuinely sustainable throughout the EU,
tā kā, lai sasniegtu stratēģijas “ES 2020” mērķus, ir jāatzīst sākuma stāvokļa atšķirības attīstības līmeņos un ierobežojumos un ir jānosaka tādi mērķi, kas atbilst reālajai situācijai, un vajadzības, ko nosaka, konsultējoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem dažādos valdības līmeņos;
whereas, in order for the EU 2020 targets to be achieved, it is necessary that the starting position of disparity in levels of development and in limitations be acknowledged, and that objectives be set which tally with the real situation and the needs identified in consultation with all the actors involved at the various levels of government,
tā kā 2010. gada marta Eiropadome atzina, ka ir būtiski ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju veicināt, cita starpā attīstot arī infrastruktūru, lai nodrošinātu panākumus ES stratēģijai laika posmam līdz 2020. gadam apstākļos, kad ar šo jauno stratēģiju tiks risināti jautājumi saistībā ar ekonomiskās attīstības blokādēm;
whereas the European Council of March 2010 acknowledged the importance of promoting economic, social and territorial cohesion inter alia through the development of infrastructure, to help ensure the success of the EU 2020 strategy in circumstances where this new strategy will be addressing blockages in economic development,
tā kā kohēzijas politika ir bijis efektīvs instruments, ar ko elastīgi risināt finanšu krīzes radītos sociālekonomiskos uzdevumus;
whereas cohesion policy has proved to be an effective instrument for responding flexibly to the socio-economic challenges arising from the financial crisis,
tā kā papildus labai infrastruktūrai galvenie konkurētspējas priekšnoteikumi ir pētniecības, inovācijas un tehnoloģiskās attīstības veicināšana un atbilstīgi augstas kvalitātes apmācības sniegšana reģionu iedzīvotājiem;
whereas, in addition to good infrastructure, the main prerequisites for competitiveness are the promotion of research, innovation and technological development and the provision of correspondingly high-quality training for people in the regions,
tā kā debašu rezultātos par kohēzijas politikas stratēģijām un programmās plānošanas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam redzams, ka plānu kvalitāte un ieinteresēto personu iesaistīšanās katrā pārvaldības līmenī ir palielinājusies, tādējādi sekmējot Lisabonas mērķu sasniegšanu ekonomiskās konkurētspējas un nodarbinātības jomā;
whereas, as the outcome of the discussions on cohesion-policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 has shown, programme quality and stakeholder involvement have increased at every level of government, thereby representing a step forward towards achieving the Lisbon objectives of economic competitiveness and employment,
tā kā kohēzijas politikas reformai jāveicina šīs politikas uzlabošanās, sekmējot Eiropas politikas virzienu atbilstību un sinerģiju, kā arī labāku koordinēšanu starp tiem, neizdarot politikas jomu savstarpēju pakārtošanu un pamatojoties uz Savienības vajadzībām un mērķiem, ko nosaka ilgtspējīga attīstība;
whereas the reform of cohesion policy needs to enhance that policy through better correlation and better coordination and synergy among European policies, without subordinating any one policy to another, on the basis of the Union's needs and objectives in terms of sustainable development,
tā kā vietējo un reģionālo dalībnieku iesaistīšanās kohēzijas politikā ir uzskatāmi parādīta to reģionālajās un vietējās stratēģijās, kuru mērķis ir veicināt ekonomisko attīstību un sociālo integrāciju;
whereas the involvement of local and regional actors in cohesion policy is reflected in their regional and local strategies to advance economic development and social inclusion,
tā kā atpalikušo reģionu ekonomiskā konkurētspēja tiek atbalstīta, attīstot to veiktspēju, kas veicina piekļuvi izglītībai, pētniecībai un inovācijai;
whereas the economic competitiveness of regions that are lagging behind is being bolstered by the development of their capacities, including the development of infrastructure of all types, enabling access to education, research and innovation,
tā kā, lai gan atsevišķi šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, kopīgs termiņš un atbilstība Lisabonas programmai, ir sinerģiski, vēl aizvien pastāv atšķirības tādas kā dažādi juridiskie pamati, tematisko un teritoriālo mērķu pretstatījums un dalītas pārvaldības pretstatīšana centralizētai;
whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as a common time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there remain differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
Kohēzijas politika kā priekšnoteikums pasaules mēroga ekonomiskajai konkurētspējai
Cohesion policy as a sine qua non for global economic competitiveness
atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam visas dalībvalstis ievērojamu summu no saviem kopējiem finanšu līdzekļiem ir piešķīrušas pētniecībai un izstrādei, inovācijai un uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai, kas ļāva sagatavot 246 valsts vai reģionālās darbības programmas, pētniecībai un inovācijai piešķirot ap 86 miljardiem euro, no kuriem 50 miljardi euro jau tika piešķirti pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām; uzsver ‐ tā kā pētniecība un inovācija ir būtiska, lai uzlabotu ES konkurētspēju saistībā ar globālu uzdevumu risināšanu, ir jāturpina ieguldījumi šajās jomās un regulāri jāveic ar rezultātiem pamatoti attīstības novērtējumi; tāpēc saistībā ar nākamo plānošanas periodu iesaka dalībvalstīm un Komisijai no struktūrfondiem piešķirt pietiekamus līdzekļus pētniecībai un inovācijai, jo īpaši ilgtspējīgai inovācijai, un uzlabot veiktspēju pētniecībā; uzsver, ka zinību triādē ir jāpopularizē un jāievieš veiksmīgi modeļi, lai sadarbībā ar uzņēmumiem, pētniecības centriem, universitātēm un valsts iestādēm nodrošinātu reģionālās pētniecības un inovācijas stratēģisko programmu ilgtspējīgu attīstību; uzsver potenciālu, kāds reģionālās konkurētspējas veicināšanā ir reģionālajām zināšanu un inovāciju kopienām, un aicina labāk koordinēt strukturālos fondus un 7. pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai;
Appreciates that, for the period 2007-2013, all the Member States have devoted a significant amount of their total financial allocations to R&D, innovation and development of a knowledge-based economy, resulting in 246 National or Regional Operational Programmes, with around EUR 86 billion allocated to research and innovation, of which EUR 50 billion has already been allocated for core R&D and innovation activities; stresses that, since research and innovation are essential for the improvement of EU competitiveness in the face of global challenges, investments in these fields must continue and regular results-based assessments of progress must be conducted; recommends, therefore, with a view to the next programming period, that the Member States and the Commission allocate sufficient resources from the structural funds for research and innovation, in particular sustainable innovation, and strengthen research capacities; stresses the need to promote and apply successful models in the knowledge triangle to ensure the sustainable development of regional research and strategic frameworks for innovation, in collaboration with enterprises, research centres, universities and public authorities; highlights the potential of knowledge-intensive regional innovative clusters in mobilising regional competitiveness and calls for better coordination of the structural funds and the Seventh Framework Programme for research and technological development;
uzsver, ka, veicinot kohēzijas politikas resursu koncentrēšanu, var panākt, ka šī politika būtiski sekmē konkurētspēju, inovāciju un nodarbinātību ES;
Stresses that enhancing the concentration of cohesion-policy resources can ensure that this policy makes a significant contribution to fostering competitiveness, innovation and employment in the EU;
uzsver to, ka ES reģionu ekonomiskā konkurētspēja ir cieši saistīta ar pienācīga līmeņa nodarbinātību, izglītotu un kvalificētu darbaspēku, sociālo drošību un piekļuvi publiskiem pakalpojumiem; šajā ziņā norāda, ka atbalsts, ko sociālajai kohēzijai nodrošina kohēzijas politika, palielina šīs politikas ietekmi uz vispārējo reģionālo konkurētspēju globālā mērogā;
Underlines the fact that the economic competitiveness of the EU regions is closely linked to the existence of adequate levels of employment, educated and skilled workforces, social security and access to public services; notes, in this regard, that the support for social cohesion provided by the cohesion policy increases the importance of this policy in terms of overall regional competitiveness on a global scale;
uzskata, ka atbilstīgi Līgumu garam kohēzijas politika ir apliecinājusi, ka tai ir izšķiroša nozīme Eiropas integrācijas procesā, un tās mērķis ir mazināt reģionālās atšķirības attīstības līmeņos, sagatavot reģionus saistībā ar ilgtermiņa un īstermiņa uzdevumiem (globalizācija, demogrāfiskās pārmaiņas, iedzīvotāju skaita samazināšanās lauku rajonos, klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība), ņemot vērā reģioniem raksturīgās priekšrocības un nepilnības;
Takes the view that, in accordance with the spirit of the Treaties, a cohesion policy which aims at reducing disparities in levels of development and prepares the regions to meet long-term and short-term challenges (globalisation, demographic change, the depopulation of rural areas, climate change and biodiversity protection), by taking into account their specific strengths and weaknesses, has proved to be essential to the process of European integration;
norāda, ka, pastiprinot pētniecības, attīstības, inovācijas politikas un kohēzijas politikas mijiedarbībā radītās sinerģijas, var labāk sagatavoties, lai risinātu ES stratēģijas 2020. gadam uzdevumus; uzsver, ka kohēzijas politikai jāieņem nozīmīga vieta stratēģijas “ES 2020” īstenošanā, jo šī politika sekmē strukturālas izmaiņas visā Eiropā un atbalsta galvenās ieguldījumu prioritātes visos līmeņos vietējā, reģionālā, valsts un pārrobežu mērogā, nodrošinot sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; tomēr norāda, ka kohēzijas politikas prioritātēm, lai arī tām jāatbilst stratēģijas “ES 2020” mērķiem, jāsaglabā to neatkarīgās politikas raksturs, spējot ņemt vērā reģionālās īpatnības un atbalstīt vājākos reģionus un reģionus, kuriem visvairāk vajadzīga palīdzība, ar mērķi pārvarēt to sociālekonomiskās grūtības un dabiskos trūkumus, kā arī samazināt atšķirības; uzskata, ka, turpinot jau sākto kohēzijas politikas pamatnostādņu īstenošanu, tiks saglabāts pētniecības, izstrādes un inovācijas reģionālais mērogs un radītas darbvietas inovatīvās nozarēs;
Points out that, by increasing the synergies between research, development and innovation and cohesion policies, the EU 2020 strategy challenges can be better met; stresses that cohesion policy must play a significant role in the implementation of the EU 2020 strategy, since it stimulates structural change across Europe and supports key investment priorities at all levels, local, regional, national and cross-border, ensuring social, economic and territorial cohesion; points out, however, that, while the priorities of the cohesion policy should be aligned with the EU 2020 objectives, it must remain an independent policy capable of accommodating regional specificities and of supporting the weaker and neediest regions so that they overcome their socio-economic difficulties and natural handicaps and reduce disparities; takes the view that ensuring the continuity of cohesion-policy guidelines already in operation will safeguard the regional dimension of RDI and generate jobs in innovative sectors;
Teritoriālā kohēzija ‐ pārdomas par ES politikas ietekmi vietējā mērogā
Territorial cohesion – a reflection of the local-level impact of EU policies