natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka Direktīvas 17. pantā ir noteikts, ka Komisijai jānovērtē tās ieviešana un nepieciešamības gadījumā jāpārskata; uzsver, ka Statūtu nepilnīga izmantošana kavē pienācīgi novērtēt Direktīvu;
Notes that Article 17 of the Directive requires the Commission to assess its implementation and, if needed, revise it; stresses that the modest use of the Statute impedes proper evaluation of the Directive;
norāda, ka Direktīvu vajadzētu pārskatīt tikai tad, kad ir pārskatīti Statūti, un vienkāršošanas un saprātīgāka regulējuma labad aicina apsvērt jautājumu par darbinieku līdzdalības nosacījumu tiešu iekļaušanu Statūtos;
Notes that the Directive should not be revised before the Statute, asks to consider the insertion of the provisions on employee participation directly in the Statute for the sake of simplification and smarter regulation;
uzsver, ka, pārskatot Direktīvu, būtu jāpievēršas kooperatīvu darbinieku konkrētajām vajadzībām, tostarp iekļaujot iespēju, ka uzņēmuma īpašnieks var būt arī tā darbinieks; aicina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas atvieglotu darbiniekiem un lietotājiem iespēju būt par kooperatīva īpašniekiem; cenšas panākt, lai visās Eiropas Savienības dalībvalstīs tiktu nodrošināta darbinieku līdzdalība uzņēmumos; atbalsta drīzāk darbinieku lielāku līdzdalību pārrobežu uzņēmējdarbības veidos, nevis atrašanos “mazākā kopsaucēja” līmenī;
Stresses that a revision of the Directive should address the specific needs of employees in cooperatives, including the option to be both owner and employee of the same enterprise; calls on the Commission to develop instruments to facilitate employee and user ownership of cooperatives; aims for employee participation in enterprises to be taken for granted in all Member States of the European Union; advocates greater employee participation in cross-border forms of enterprise rather than remaining at the level of the lowest common denominator;
uzsver, ka, ņemot vērā Statūtu sarežģītību, tie tikai daļēji atbilst kooperatīvu vajadzībām un tie būtu jāvienkāršo un jāpadara par mērķauditorijai saprotamiem, lai tie, nezaudējot savu kvalitāti, kļūtu lietotājdraudzīgāki, vieglāk izprotami un labāk piemērojami, tādējādi nodrošinot visu darbinieku tiesības saņemt informāciju un apspriesties un tiesības uz līdzdalību;
Stresses that, owing to its complexity, the Statute only partially meets the needs of cooperatives and that it should be simplified and made intelligible to all to make it more user-friendly, easily understood and better applicable, thus ensuring the rights of information, consultation and participation of all employees without losing quality;
Nodarbinātības palielināšana kooperatīvos un SCE un kooperatīvu kā sociālās ekonomikas pamatelementu stiprināšana
Increasing employment in cooperatives and SCEs and strengthening cooperatives as core elements of the social economy
cer, ka Komisija pieņems piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu Direktīvas pilnīgu īstenošanu;
Expects from the Commission to take appropriate measures in order to ensure a full implementation of the directive;
tika prasīts:
called for:
atzīt sociālās ekonomikas uzņēmumu specifiskumu un ņemt to vērā, īstenojot Eiropas politikas nostādnes;
the specificities of social economy enterprises to be recognised and taken into account in European policies,
veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu novērošanas centrs savos pārskatos iekļauj sociālās ekonomikas uzņēmumus;
steps to be taken to ensure that the European Observatory of SMEs includes social economy enterprises in its surveys,
paplašināt dialogu ar sociālās ekonomikas uzņēmumiem;
the dialogue with social economy enterprises to be stepped up,
dalībvalstīs izlabot šādu uzņēmumu tiesisko regulējumu,
the legal framework for such enterprises in the Member States to be improved;
atgādina, ka Komisija dokumentā COM(2004)0018 apņēmās veikt 12 darbības, tostarp:
Recalls that in COM(2004)0018 the Commission committed itself to twelve actions, including:
atbalstīt ieinteresētās personas un organizēt strukturētu apmaiņu ar informāciju;
supporting stakeholders and organising a structured exchange of information,
izplatīt paraugpraksi un uzlabot dalībvalstu tiesību aktus;
disseminating best practice to improve national legislation,
Eiropas līmenī vākt statistikas datus par kooperatīviem;
collecting European statistics on cooperatives,
vienkāršot un pārskatīt attiecībā uz kooperatīviem pieņemtos Eiropas tiesību aktus;
simplifying and revising European legislation on cooperatives,
ierosināt īpašas mācību programmas un ES finanšu instrumentos iekļaut atsauces par kooperatīviem,
initiating tailored education programmes and including references to cooperatives in EIF financial instruments;
pauž nožēlu par to, ka no visa šo saistību saraksta ir īstenotas tikai trīs, kas nav devušas vērā ņemamus rezultātus; uzsver, ka šādas nepilnības ierobežo kooperatīvu potenciāla attīstību;
Deplores the fact that, of this list of commitments, only three have been put into practice, with no significant results; stresses that such shortcomings limit the development potential of cooperatives;
norāda, ka bez līdzekļiem nav rezultāta; uzsver, ka Komisijā steidzami ir jāuzlabo sociālajai ekonomikai paredzētā darba organizācija un jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi, ņemot vērā pastāvošo izkliedi kompetenču jomā un sociālās ekonomiskas jomā nodarbinātā personāla resursus Komisijā;
Points out that a lack of resources leads to a lack of results; stresses the need for urgent improvements within the Commission in terms of organisation and the resources devoted to the social economy, given the current dispersion of competences and staff resources working on social economy inside the Commission;
uzsver, ka visās ES politikas nostādnēs ir jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumu, tostarp kooperatīvo uzņēmumu, specifiskums un to pievienotā vērtība, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus attiecīgi par publisko iepirkumu, valsts atbalstu un finanšu noteikumiem;
Stresses that EU policies in all areas need to recognise the specificities and added value of social economy enterprises, including cooperative enterprises, through adapting legislation on public procurement, State aid and financial regulation accordingly;
aicina dalībvalstis veicināt kooperatīviem labvēlīgākus nosacījumus, piemēram, kredītu pieejamību un nodokļu atvieglojumus;
Calls on the Member States to foster more favourable conditions for cooperatives, such as access to credit and tax incentives;
aicina Komisiju ņemt vērā kooperatīvu finanšu struktūru saistībā ar tiesību aktiem kapitāla prasību jomā un grāmatvedības un ziņošanas standartiem; norāda, ka visus kooperatīvus, un jo īpaši kooperatīvās bankas, ietekmē tiesību akti attiecībā uz kooperatīva daļu izpirkšanu un nedalāmajām rezervēm;
Calls on the Commission to take the financial structure of cooperatives into account in connection with capital requirements legislation and accounting and reporting standards; points out that all cooperatives, and cooperative banks in particular, are affected by legislation concerning the redemption of cooperative shares and indivisible reserves;
norāda uz digitālās revolūcijas izraisītām īpašām grūtībām, ar kurām saskaras plašsaziņas līdzekļi un jo īpaši izdevēji, kas darbojas kā kooperatīvi;
Points to the specific challenges created by the digital revolution which face the media sector, and particularly publishers operating as cooperatives;
mudina Komisiju izstrādāt atklātu sociālās ekonomikas koordinēšanas metodi, to attiecinot arī uz kooperatīvajiem uzņēmumiem, kuri ir šīs jomas galvenie dalībnieki, iesaistot gan dalībvalstis, gan ieinteresētās personas, lai, ņemot vērā kooperatīvu būtību, veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi un pakāpeniski veiktu uzlabojumus dalībvalstīs, jo īpaši tādās jomās kā nodokļu politika, aizdevumi, administratīvais slogs un uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi;
Urges the Commission to come up with an open method of coordination for the social economy including cooperative enterprises, which are key players in this sector, involving both the Member States and stakeholders in order to encourage exchanges of best practices and bring about for a gradual improvement in the Member States' taking account of the nature of cooperatives, in particular in the areas of taxation, loans, administrative burdens and business-support measures;
atzinīgi vērtē to, ka Vienotā tirgu aktā ir atzīta nepieciešamība veicināt sociālo ekonomiku, un mudina Komisiju sākt tik gaidīto “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu”, kas pamatojas uz kooperācijas principiem http://www.ica.coop/coop/principles.html.
Welcomes the fact that the Single Market Act recognises the need to promote the social economy, and urges the Commission to launch the much anticipated ‘Social Business Initiative’ based on cooperative principles http://www.ica.coop/coop/principles.html.
aicina Komisiju apsvērt “Eiropas Sociālās ekonomikas gada” ieviešanu;
Calls on the Commission to consider a European Year of Social Economy;
atbalsta pasākumus uzņēmējdarbības atbalstam, jo īpaši saistībā ar konsultācijām uzņēmējdarbības veikšanā un darbinieku apmācīšanā, nodrošināt kooperatīviem piekļuvi finansējumam, jo īpaši attiecībā uz darbinieku vai klientu veiktu pārpirkšanu, jo tā ir pārāk zemu novērtēts instruments, ko var izmatot uzņēmumu glābšanai krīzes laikā un ģimenes uzņēmumu pārņemšanai;
Supports business-support measures, in particular business-consultancy and employee training, and access to funding for cooperatives, especially for employee or customer buy-outs, as they are an underrated tool for saving enterprises at times of crisis and for the transfer of family enterprises;
uzsver arvien pieaugošo kooperatīvu nozīmi sociālo pakalpojumu un sabiedrisko preču jomā; uzsver, ka neatkarīgi no darba devēja statusa ir jānodrošina pienācīgi darba apstākļi un jārisina ar veselību un darba drošību saistīti jautājumi šajā jomā;
Stresses the growing importance of cooperatives in the area of social services and public goods; stresses the need to ensure decent working conditions and to address the health and safety related issues in this sector regardless of the status of the employer;
uzsver, ka ir jānodrošina kooperatīvu ieguldījums sociālajā dialogā ES līmenī;
Stresses the need to ensure cooperatives' input in the social dialogue at the EU level;
Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā ( 2011/2180(INI) )
European Parliament resolution of 13 March 2012 on the contribution of the European institutions to the consolidation and progress of the Bologna Process ( 2011/2180(INI) )
ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu,
having regard to the Universal Declaration of Human Rights, and in particular Article 26 thereof,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Article 14 thereof,
ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes atbildīgie ministri (Sorbonas deklarācija) http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf
having regard to the Sorbonne Joint Declaration, signed on 25 May 1998 in Paris, on harmonisation of the architecture of the European higher education system, by the four Ministers in charge for France, Germany, Italy and the United Kingdom (Sorbonne Declaration) http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf
ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (Boloņas deklarācija) http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf
having regard to the Joint Declaration signed in Bologna on 19 June 1999 by the Ministers of Education from 29 European countries (Bologna Declaration) http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf
ņemot vērā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences, kas 2009. gada 28. un 29. aprīlī notika Lēvenē un Luvenlanēvā, paziņojumu http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf
having regard to the Communiqué issued by the Conference of European Ministers responsible for Higher Education on 28-29 April 2009 in Leuven and Louvain-la-Neuve http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf
ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas–Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT) darbība http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf
having regard to the Budapest-Vienna Declaration of 12 March 2010 adopted by the Education Ministers from 47 countries, which officially launched the European Higher Education Area (EHEA) http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.
having regard to the recommendation of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on the establishment of the European Qualifications Framework for lifelong learning OJ C 111, 6.5.2008, p.
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” ( COM(2006)0208 ),
having regard to the Commission communication of 10 May 2006 entitled ‘Delivering on the modernisation agenda for universities: education, research and innovation’ ( COM(2006)0208 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 /2),
having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on a Digital Agenda for Europe ( COM(2010)0245 ),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām ‐ Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” ( COM(2011)0567 ),
having regard to the Commission communication of 20 September 2011 entitled ‘Supporting growth and jobs – an agenda for the modernisation of Europe's higher education systems’ ( COM(2011)0567 ),
ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada pasniedzēju aptauju par augstākās izglītības reformu http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf
having regard to the 2007 Eurobarometer survey on higher education reform among teaching professionals http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf
ņemot vērā Eirobarometra 2009. gada studentu aptauju par augstākās izglītības reformu http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf
having regard to the 2009 Eurobarometer survey on higher education reform among students http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf
ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju “Boloņas process augstākās izglītības jomā Eiropā ‐ svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji” http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-78-09-653/EN/KS-78-09-653-EN.PDF
having regard to the Eurostat publication of 16 April 2009 entitled ‘The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility’ http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-78-09-653/EN/KS-78-09-653-EN.PDF
ņemot vērā starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu, kas 2011. gada 8. un 9. septembrī notika Erevānā, Armēnijā, nobeiguma ziņojumu http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253
having regard to the Final report of the International Conference on Funding of Higher Education held in Yerevan, Armenia, 8-9 September 2011 http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A7-0035/2012 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0035/2012 ),
tā kā Boloņas procesa mērķi ‐ proti, nodrošināt saderīgas augstākās izglītības sistēmas Eiropā un likvidēt šķēršļus, kas pilsoņiem joprojām liedz doties uz citu valsti mācīties vai strādāt, un padarīt augstāko izglītību Eiropā pievilcīgu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, tostarp jauniešiem no trešām valstīm ‐ vēl joprojām ir spēkā un procesa turpināšana, veidojot dialogu starp izglītības sistēmas dažādiem līmeņiem, lai izstrādātu mācību saturu, kas balstītos uz katrā iepriekšējā līmenī apgūto, palīdz, it īpaši pašreizējā ekonomikas krīzē, sasniegt izaugsmes mērķus, pamatojoties uz zināšanām un inovācijām, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020”; tā kā ir nepieciešams novērtējums, ar ko nodrošinātu procesa evolūciju un ņemtu vērā līdzšinējos veiksmes stāstus, problēmas, sapratnes trūkumu un pretestību;
whereas the goals of the Bologna Process – to enable compatible systems of higher education in Europe and to do away with the barriers which still prevent people from moving to another country in order to study or work and make higher education in Europe attractive to as many people as possible, including young people from third countries – are still valid and the continuation of the process, through a dialogue between the different levels of the educational system in order to develop curricula to be built on each preliminary level, is serving the goals of growth based on knowledge and innovation within the Europe 2020 strategy, particularly in the current economic crisis; whereas an assessment is needed in order to establish the evolution of the Process and to take account of the success stories, problems, lack of understanding and opposition encountered;
tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt ikvienam atvērtu, nediskriminējošu mācību vidi, kas veicina autonomiju, radošumu, piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un zināšanu paplašināšanu, un tādēļ ir svarīgi nodrošināt visas akadēmiskās sabiedrības, proti, studentu, pasniedzēju un pētnieku līdzdalību universitāšu izglītības dažādo līmeņu attīstībā;
whereas the role of higher education is to provide a learning environment, open to everyone without discrimination, promoting autonomy, creativity, access to quality education and the broadening of knowledge, and to this end it is essential to guarantee the involvement of the academic community as a whole, particularly students, teachers and researchers, in developing the various stages of university education;
tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs funkcijas (izglītība, pētniecība un inovācijas), tām ir būtiska nozīme Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā;
whereas, in view of their threefold function (education, research and innovation), universities have a vital part to play in the future of the Union and the education of its citizens;
tā kā universitātes ir Eiropas mantojuma būtiska daļa, kuru pirmsākumi meklējami gandrīz pirms tūkstoš gadiem un kuru nozīmi kā sabiedrības progresa virzītājspēku nevar reducēt līdz to devumam ekonomikā, un kuru attīstību nevar pakārtot tikai ekonomiskajām vajadzībām;
whereas the university is a major aspect of European heritage, now almost a thousand years old, whose significance as a force for progress in society cannot be reduced to its contribution to the economy and whose development cannot be made solely contingent on economic needs;
tā kā lielākajā daļā valstu, kuras piedalās Boloņas procesā, neraugoties uz grūtībām, kas radās darba gaitā, ir piemērota trīs ciklu struktūra (dažos gadījumos ‐ veiksmīgi);
whereas the three-degree structure is applied – in some cases successfully – in most of the Bologna countries, despite the difficulties encountered;
tā kā reformas īstenošanu nevajadzētu censties panākt ar sadrumstalotu pasākumu palīdzību, nesniedzot atbilstīgu finansiālo atbalstu; tā kā publiskā finansējuma izglītībai samazinājums, ko veic dažās dalībvalstīs, neveicina nepieciešamās reformas;
whereas the commitment to push forward the reform should not be pursued via fragmented action and without adequate financial support; whereas the cuts in public spending on education being made in certain Member States are not helping to promote the necessary reforms;
tā kā visiem būtu jāspēj izmantot mobilitātes sniegtās iespējas un tā ir augstākās izglītības reformas stūrakmens; tā kā studentu mobilitāte galu galā var palīdzēt veicināt speciālistu mobilitāti; tā kā visa procesa gaitā jāievēro arī princips “pieejamība visiem”;
whereas mobility must be available to all and is the cornerstone of the higher education reform; whereas student mobility may ultimately help to foster professional mobility; whereas, however, accessibility for all must also be kept in mind throughout the process;
tā kā dalībvalstīm jāturpina īstenot centienus, lai nodrošinātu diplomu savstarpēju atzīšanu, kas ir izšķirošs nosacījums procesa veiksmīgai norisei;
whereas the Member States need to make further efforts to guarantee the mutual recognition of diplomas, which is crucial for the success of the process;
tā kā ir jānostiprina sociālā dimensija kā obligāts nosacījums Boloņas procesa attīstībai, lai nodrošinātu, ka tiesības studēt ir ekonomiski pieejamas visiem studentiem, it īpaši no neaizsargātām grupām, un radītu taisnīgu piekļuvi visiem un labākas darba iespējas;
whereas the social dimension must be strengthened as a necessary condition for the development of the Bologna Process, with the goal of making the right to study economically accessible to all students – especially those from vulnerable groups – in order to create fair access for all and better job opportunities;
tā kā universitātēm, valsts pārvaldes institūcijām un uzņēmumiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums darba iespēju jomā; tā kā universitātēm jāsniedz personām līdzekļi un prasmes, kas vajadzīgas viņu cilvēciskā potenciāla pilnīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā akadēmiskajā izglītībā jāņem vērā arī darba tirgus vajadzības, lai studentiem nodrošinātu prasmes, kas viņiem nepieciešamas stabila un labi apmaksāta darba atrašanai;
whereas universities, public administrations and enterprises must be strongly committed to the issue of employability; whereas the university should provide individuals with the tools and skills required to ensure the full development of their human potential; whereas academic learning should also take into account the needs of the labour market, with the goal of providing students with the skills they need to find a stable, well paid job;
tā kā piekļuve izglītībai, kas ir viena no Savienības pamatvērtībām, ir dalībvalstu, ES iestāžu un citu svarīgu dalībnieku sabiedriskā atbildība un Eiropas Savienībai ir liela nozīme Eiropas augstākās izglītības telpas izveidē, atbalstot dalībvalstu centienus un sadarbību šajā jomā; tā kā izglītības un izglītības līmeņu labāka koordinēšana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, ir priekšnosacījums tādu mērķu kā darba iespējas izaugsme Eiropā nodrošināšanai;
whereas access to education – a fundamental Union value – is a public responsibility of the Member States, the EU institutions and other key actors and the European Union has a key role to play in the establishment of the European Higher Education Area by supporting the Member States' efforts and cooperation in this field; whereas greater coordination of education and degrees – while respecting the principle of subsidiarity – is a precondition for the achievement of the goals of employability and growth in Europe;
tā kā Boloņas procesam nebūs atpakaļejošas iedarbības uz studentiem, kuri jau uzsākuši studijas atbilstīgi plānam, kas pieņemts pirms Boloņas procesa,
whereas the Bologna Process shall not have retroactive effects on students who already started their degree following the pre-Bologna plan;