natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka nesenais darba vietas zaudējums daudzām sievietēm ir devis iespēju izveidot savu uzņēmumu; aicina Komisiju iesniegt tiesību aktus, kas ir paredzēti tieši MVU ar mērķi līdz 2012. gadam samazināt uzņēmumu administratīvo slogu par 25 % un tādējādi veicināt uzņēmējdarbību;
Recognises that many women have been empowered by recent job losses to establish their own businesses; calls on the Commission to bring forward legislation specifically aimed at SMEs to fulfil its objective of reducing administrative burdens on business by 25% by 2012 to help foster this entrepreneurial spirit;
atzinīgi vērtē Statistikas biroja apkopoto statistiku pa dzimumiem; taču uzskata, ka vairāk uzmanības būtu jāvelta daļējam bezdarbam (jomai, kura bieži vien netiek iekļauta statistikā par bezdarbu); norāda, ka bezdarbs ilgtermiņā, zemākas algas un mazāks vidējais darbalaiks ir apstākļi, kuri var pamatīgi ietekmēt it sevišķi sieviešu atalgojumu, sociālās nodrošināšanas pabalstus un ilgtermiņā ‐ pensijas;
Welcomes Eurostat's gender-disaggregated statistics; believes, however, that more attention should be paid to part-time unemployment (an area often excluded from unemployment statistics); points out that long-time unemployment, lower wages and lower average working hours are likely to have profound consequences especially for women's earnings, social security allowances and, in the longer run, their pensions;
uzsver, ka krīze smagāk skars mazākaizsargātas sieviešu grupas ‐ sievietes ar invaliditāti, imigrantes, etnisko minoritāšu pārstāves, mazkvalificētas sievietes, ilgtermiņa bezdarbnieces, vientuļas sievietes bez materiāliem līdzekļiem un sievietes, kuru aprūpē ir apgādājamas personas utt.;
Emphasises that the crisis will have the worst effect on vulnerable groups of women: disabled women, immigrant women, women from ethnic minorities, women with few qualifications, women who are long-term unemployed, single women without means and women caring for dependents, etc.;
norāda, ka darba ņēmējas migrantes krīze ietekmē tāpat kā viņu ģimenes piederības valstī; atsaucas uz to, ka sieviešu migrācijas apjoms bieži vien nav pietiekami uzskaitīts un ka tādējādi nav datu par ietekmi uz ģimenēm, kuru izdzīvošana ir atkarīga no sieviešu algas, tāpēc sievietes varētu atrasties pat vēl neaizsargātākā stāvoklī, atgriežoties mājās, kur kopienas un ģimenes viņas atraida;
Points out that migrant workers are likewise affected by the crisis, as are their families back home; refers to the fact that the scale of female migration is often under-reported and with it the impact on families dependent on their wages for survival, as a result of which women may find themselves in an even more vulnerable position when they return home, rejected by their communities and families;
uzsver un atbalsta to, ka intervences pasākumiem un risinājumiem vajadzīga kontekstuāla krīzes izpratne un atzīšana, ka nevar būt viena pieeja visos gadījumos; vienlaikus uzsver arī to, ka recesiju var izmantot kā unikālu izdevību, lai ekonomikas un sociālās politikas jomās integrētu dzimumu līdztiesības jautājumu un lai censtos izveidot līdztiesīgāku sabiedrību;
Underlines and welcomes the fact that interventions and solutions require a contextual understanding of the crisis and recognition that there is not a ‘one-size-fits-all’ response; stresses that, at the same time, the recession can be used as a unique opportunity to make economic and social policies more gender-inclusive and to move towards creating a more gender-equal society;
uzsver nepieciešamību apkarot stereotipus visās dzīves jomās un visos posmos, jo tie ir visnoturīgākie dzimumu nevienlīdzības iemesli, kas ietekmē izvēli tādās jomās kā izglītība, apmācība, nodarbinātība, mājas un ģimenes pienākumu sadalījums, sabiedriskās aktivitātes, iesaistīšanās un pārstāvība lēmumpieņemšanas amatos, kā arī izvēle darba tirgū;
Stresses the need to combat stereotypes in all walks and at all stages of life, since these are one of the most persistent causes of inequality between men and women in affecting their choices in the field of education, training and employment, the distribution of domestic and family responsibilities, participation in public life and participation and representation in decision-making positions, and in their choices regarding the labour market;
ar nožēlu konstatē, ka politiskā reakcija uz krīzi, tostarp atveseļošanas plāni, nav bijuši vērsti, lai apzinātu, analizētu un labotu krīzes ietekmi uz personām atkarībā no dzimuma; pauž nozēlu, ka Lisabonas stratēģijas turpinājumā vispār nav ietverta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis integrēt dzimumu līdztiesības principu nodarbinātības un makroekonomikas pamatnostādnēs un ES stratēģijā 2020. gadam, izvirzot konkrētus mērķus, kā arī attiecībā uz visām politikas jomām budžeta plānošanā ievērot dzimuma līdztiesības principu;
Notes with regret the fact that policy responses to the crisis, including recovery packages, have failed to acknowledge, analyse and rectify the gender impact of the crisis; regrets the fact that gender mainstreaming in the post-Lisbon strategy is basically non-existent; calls on the Council, the Commission and the Member States to integrate gender equality with specific targets into the employment and macro-economic guidelines and the EU 2020 Strategy, and to introduce gender budgeting in all policies;
uzskata ‐ lai gan jau gandrīz izdevies Eiropas Savienībā sasniegt 2010. gadam izvirzīto mērķi ‐ 60 % sieviešu nodarbinātības līmeni, ir jānosaka vērienīgāks mērķis līdz 2020. gadam panākt sieviešu nodarbinātības līmeni 75 % apjomā; turklāt uzsver, ka līdz 2020. gadam jāsamazina atalgojuma atšķirības;
Considers that although women's employment in the EU is close to meeting the target of 60% in 2010, there is a need to set a more ambitious target of 75% by 2020; also emphasises the need to reduce the pay gap;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai dzimumu perspektīvu iekļautu visās Eiropas Savienības politikas jomās un pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, lai panāktu pareizu dzimumu līdztiesības piemērošanu un lai radītu iespēju, ja nepieciešams, pieņemt pozitīvas diskriminācijas pasākumus;
Calls on the Commission, the Council and the Member States to take the necessary steps to mainstream the gender perspective into all EU policies and to review the existing legislation so as to ensure that gender equality is correctly applied and that positive discrimination measures can be applied where these are necessary;
mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai regress un finanšu samazinājumi neietekmētu politikas jomas un to struktūrvienību darbību, kuru mērķis ir sasniegt sieviešu un vīriešu līdztiesību visos līmeņos valsts un nevalstiskajā sektorā; pauž nožēlu, ka dažās valstīs šādi finanšu samazinājumi jau ir veikti;
Urges the Council, the Commission and the Member States to ensure that regression and financial cuts do not affect the policies and the functioning of the structures aimed at achieving equality between women and men at all levels in the governmental and non-governmental sector; regrets that such financial cuts have already taken place in some countries;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis analizēt ierobežojumu un valsts izdevumu un sociālo pabalstu samazināšanas negatīvo ietekmi un to mazināt, jo īpaši saistībā ar valsts izdevumu samazināšanu vietējā līmenī, lai novērstu neproporcionāli smagu rūpju slogu sievietēm (par bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un apgādājamām personām);
Calls on the Council, the Commission and the Member States to analyse and counteract the negative effects of reductions in public spending and social benefits, especially in the context of cuts in public spending at local level, in order to ensure that women are not left with a disproportionate burden of care (children, the elderly, and dependent persons);
norāda, ka aprūpes un infrastruktūras jomas politikas trūkums ir izraisījis migranšu skaita palielināšanos mājkalpotāju darbā, aizpildot tukšās nišas privātās mājsaimniecībās, taču nenodrošinot sociālo un ar darbu saistīto aizsardzību un pabalstus; aicina dalībvalstis nekavējoties cīnīties pret nelegālo nodarbinātību un integrēt darba ņēmējas migrantes sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes sistēmās;
Points out that the lack of care policies and infrastructure has led to an increase in female migrant domestic workers filling these gaps in private homes without access to social and work-related protection and benefits; calls on the Member States to urgently combat illegal employment and integrate legal migrant workers into social security and healthcare schemes;
aicina dalībvalstis izveidot finansiālā ziņā pieņemamus, pieejamus un kvalitatīvus aprūpes pakalpojumus bērniem un citām apgādājamām personām atbilstīgi Eiropas izvirzītajiem mērķiem un nodrošināt, lai šo pakalpojumu pieejamība būtu pieskaņota to sieviešu un vīriešu darba laikam, kuri strādā pilnu slodzi; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā izmantot struktūrfonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai sniegtās iespējas un sekmēt kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību; mudina Komisiju ierosināt direktīvas priekšlikumu par paternitātes, adopcijas atvaļinājumu un atvaļinājumu, kas saistīts ar rūpēm par apgādājamiem ģimenes locekļiem;
Calls on the Member States to develop affordable, accessible and quality care services for children and other dependants, in line with the European targets, and to ensure that the availability of those services is compatible with women and men's full-time working schedules; urges the Commission and the Member States to fully capitalise on the potential of the Structural Funds and of the European Agricultural Fund for Rural Development and to facilitate access to the financing of quality services; urges the Commission to propose a directive on paternity, adoption and filial leave;
norāda, ka vardarbība pret sievietēm pieaug laikā, kad valda ekonomiska nesakārtotība; tāpēc mudina dalībvalstis izmantot valsts tiesību aktus un politikas nostādnes, lai izskaustu visu veidu vardarbību, kas pamatojas uz dzimumu, un atzinīgi vērtē Spānijas prezidentvalsts iniciatīvu izveidot Eiropas novērošanas centru attiecībā uz vardarbību pret sievietēm; tāpat atzinīgi vērtē arī dalībvalstu grupas iniciatīvu saistībā ar visaptverošu instrumentu upuru aizsardzībai (Eiropas Aizsardzības kārtība);
Points out that violence against women and men increases in times of economic upheaval; therefore encourages the Member States to use national legislation to address all forms of gender-based violence and welcomes the Spanish Presidency's initiative to set up an Observatory on Violence against Women; likewise welcomes the initiative by a group of Member States regarding the overarching instrument on the protection of victims (European Protection Order);
aicina dalībvalstis, īpaši izmantojot izpratnes veidošanas kampaņas, veidot kolektīvu apziņu par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm; atgādina, ka jauniešu izglītošana un izpratnes veidošana ir šāda veida fenomenu apkarošanas pamats;
Calls on Member States to promote collective awareness of the phenomenon of violence against women, particularly by means of public information campaigns; recalls that education and measures to raise young people's awareness are essential in order to combat this type of phenomenon;
uzsver, ka sievietes nav pienācīgi pārstāvētas finansiāla rakstura lēmumu pieņemšanas procesā ‐ faktiski sievietes ir viena no tām grupām, kuras patlaban ir izslēgtas no finansiāla rakstura lēmumu pieņemšanas un kuras finanšu krīze ir nelabvēlīgi ietekmējusi; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis paplašināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, jo īpaši attiecībā uz budžeta plānošanu un Eiropas finanšu sistēmu pārvaldības pasākumiem, tostarp attiecībā uz Eiropas Centrālo banku; šajā sakarībā uzsver, ka jāveicina meiteņu un sieviešu kompetence finanšu jomā;
Stresses that women are under-represented in financial decision-making - in fact women are one of the groups currently excluded from financial decision-making that are adversely affected by financial risk; calls on the Council, the Commission and the Member States to improve women's participation at all levels of decision-making, especially in the areas of budgeting and of governance arrangements for European financial systems, including the European Central Bank; in this context, stresses the need to promote financial literacy for girls and women;
atzinīgi vērtē Norvēģijas valdības lēmumu palielināt sieviešu skaitu akciju sabiedrību valdēs vismaz līdz 40 % un to, ka tādējādi ir izdevies palielināt sieviešu skaitu uzņēmumu vadībā patlaban līdz 41 %; aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt Norvēģijas iniciatīvu kā pozitīvu piemēru un to izmantot attiecībā uz biržas sarakstā iekļautajām sabiedrībām;
Welcomes the Norwegian Government's decision to increase the number of women on the boards of public limited companies to at least 40 %, which has made it possible to raise the proportion of women on boards to the current figure of 41%; calls on the Commission and the Member States to take the Norwegian initiative as a positive example and move in the same direction for listed companies;
atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība palielināt to sieviešu skaitu, kuras ir biržas sarakstā iekļautu sabiedrību valdes locekles, bet uzsver, ka dalībvalstu valdībām ir jārīkojas atkarībā no vietējām vajadzībām;
Welcomes the need for increasing the number of women on boards of public limited companies, but stresses that national governments should take action which is appropriate to their own needs;
norāda, ka ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā ir iespēja modernizēt Eiropu un veicināt līdztiesību un ka tos var uzskatīt par paralēlu stratēģiju ieguldījumiem zaļajās tehnoloģijās, ar ko modernizē fizisko infrastruktūru; uzskata, ka tāpēc dzimumu līdztiesība būtu jāizvirza par politisku prioritāti un būtisku līdzekli;
Points out that investment in social infrastructure is an opportunity to modernise Europe and promote equality and can be seen as a parallel strategy to investment in green technologies modernising the physical infrastructure; considers that gender equality should therefore be a policy priority and an essential tool;
norāda, ka ES 2020 stratēģijas kontekstā “zaļā ekonomika” ir ārkārtīgi svarīga; uzsver to, ka vidi saudzējošām, tā sauktajām “zaļām darbavietām” ir iespējas veidot būtisku izaugsmes segmentu nākotnes Eiropas darba tirgū un ka patlaban Eiropas Savienībā vairāk nekā 20 miljonu darbavietu var uzskatīt par “zaļām”, kā arī to, ka jaunākās liecības pierāda, ka darbavietu skaitam atjaunojamās enerģijas nozarē vien ir iespējas līdz 2020. gadam divkāršoties, sasniedzot 2,8 miljonus darbavietu;
Notes that, in the light of the EU 2020 Strategy, the ‘green economy’ is crucial; underlines the fact that ‘green jobs’ have the potential to become a key growth segment of the future European labour market, that today more than 20 million jobs in the European Union can be considered as ‘green’ and that recent evidence shows that jobs in the renewable energy sector alone have a potential to double to 2.8 million by 2020;
norāda, ka ekonomikas ekoloģiska pārveidošana un pāreja uz zemas oglekļa emisijas tautsaimniecību radīs milzīgu pieprasījumu pēc kvalificētiem darba ņēmējiem; atsaucas uz to, ka darba ņēmējas ir īpaši neproporcionāli pārstāvētas atjaunojamo enerģiju nozarē un it sevišķi nodarbinātībā zinātnē un progresīvo tehnoloģiju jomā; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai sievietes vairāk tiktu iekļautas apmācības projektos un programmās, kas vērstas uz ekoloģisko pārbūvi, piemēram, atjaunojamo enerģiju nozarē, nodarbinātībā zinātnē un progresīvo tehnoloģiju jomā; aicina dalībvalstis atbalstīt sieviešu iesaistīšanos vietējās uzņēmējdarbības iniciatīvās tādās jomās, kas, pateicoties informācijas izplatīšanai un mācībām, atvieglo piekļuvi pieejamajiem Eiropas struktūrfondiem;
Points out that the ecological conversion of the economy and the transition to a low-carbon economy will create a huge demand for skilled workers; refers to the fact that female workers are strongly under-represented in the renewables sector and especially in science and technology-intensive jobs; asks the Council, the Commission and the Member States to make sure that female workers are included more in training projects and programmes on ecological transformation, i.e. in the renewable sector, science and technology-intensive jobs; calls on the Member States to encourage women in local entrepreneurial initiatives in these fields by facilitating access, through dissemination of data and training workshops, to available European Structural Funds;
mudina darba devējus radīt vairāk iespēju darba ņēmējām jauno tehnoloģiju jomā, lai nostiprinātu progresīvo tehnoloģiju nozari saskaņā ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem;
Encourages employers in the Member States to create more opportunities for female workers in new technologies in order to strengthen the high-tech sector in accordance with the EU 2020 objectives;
16. pantu un 6. pantu regulā par Eiropas Sociālo fondu Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1081/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas Sociālo fondu (OV L 210, 31.07.2006., 12. lpp.).
and Article 6 of both Regulations on the European Social Fund Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund (OJ L 210, 31.07.2006, p.
aicina grozīt ELFLA regulu, lai būtu iespējams uzsākt pozitīvus pasākumus sieviešu labā nākamajā 2014–2020. gada plānošanas posmā, kā tas bija iespējams iepriekšējos posmos, bet ne šajā, un ņemot vērā, ka tas ļoti labvēlīgi ietekmētu sieviešu nodarbinātību lauku apvidos;
Calls for the EAFRD Regulation to be amended to enable proactive measures to be taken in support of women in the 2014-2020 programming period, which was possible in previous periods but not in the current one, and which will have very beneficial effects on women's employment in rural areas;
aicina dalībvalstis izstrādāt mehānismus līdztiesības jautājumu pārvaldībai, lai iekļautu ekspertu zināšanas dzimumu līdztiesības jomā valdības ministrijās un citās aģentūrās, kuras īsteno pasākumus saskaņā ar kohēzijas fondiem un struktūrfondiem un veicina sieviešu organizāciju un tīklu darbību;
Calls on the Member States to develop mechanisms for equality governance to include gender expertise within governmental departments and other agencies that implement measures under the Cohesion and Structural Funds and promote women's organisations and networks;
mudina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt ekonomiskās un finanšu krīzes ietekmes uz dzimumu līdztiesību analīzi; šī ietekmes analīze būtu jāveic ar precīzu rādītāju palīdzību, ņemot vērā īpašo krīzes kontekstu; aicina Eiropas iestādes, piemēram, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, pastāvīgajā darbā piedāvāt atbildes uz jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību;
Encourages the European Institute for Gender Equality to undertake a gender impact analysis of the economic and financial crisis; considers that this impact assessment should be performed with the aid of precise indicators taking account of the specific context of the crisis; calls on the other European institutions, such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, to propose responses to gender issues in their ongoing work;
uzsver, ka jāievieš programmas un finansiāli stimuli, kuri atbalsta un veicina sieviešu iesaistīšanos mazos un vidējos uzņēmumos;
Stresses the need to develop programmes and financial incentives to encourage and promote the participation of women in small and medium-sized enterprises;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis atzīt pilsoniskās sabiedrības nozīmi un atbalstīt tās ieguldījumu, kuru tā var sniegt, risinot finanšu un ekonomikas krīzes radītās problēmas, jo īpaši saistībā ar Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to recognise and provide support for the contribution that civil society can make in addressing the financial and economic crisis, particularly in the light of the European Year on Poverty and Social Exclusion;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, sociālajiem partneriem un attiecīgajām NVO.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States, the social partners and the relevant NGOs.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūcija par Ceļveža sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.‐2010. gadam īstenošanas rezultātu novērtējumu un ieteikumiem turpmākai rīcībai ( 2009/2242(INI) )
European Parliament resolution of 17 June 2010 on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations ( 2009/2242(INI) )
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,
having regard to Article 23 of the EU Charter of Fundamental Rights,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006‐2010” ( COM(2006)0092 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘A Roadmap for equality between women and men: 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ),
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu “Vidusposma progresa ziņojums par ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010” ( COM(2008)0760 ),
having regard to the Commission communication of 26 November 2008 entitled ‘Mid-term progress report on the roadmap for equality between women and men (2006-2010)’ ( COM(2008)0760 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. decembra ziņojumu “Vīriešu un sieviešu līdztiesība ‐ 2010” ( COM(2009)0694 ),
having regard to the Commission report of 18 December 2009 entitled ‘Equality between women and men – 2010’ ( COM(2009)0694 ),
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos dokumentus cilvēktiesību, īpaši sieviešu tiesību, jomā, konkrēti Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kā arī citus ANO instrumentus vardarbības pret sievietēm jomā, piemēram, Vīnes deklarāciju un rīcības plānu, kas pieņemti Pasaules Cilvēktiesību konferencē, ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūciju Nr. 48/104 par vardarbības izskaušanu pret sievietēm, 2004. gada 19. februāra rezolūciju Nr. 58/147 par vardarbības izskaušanu pret sievietēm ģimenē, 2003. gada 30. janvāra rezolūciju Nr. 57/179 par noziegumiem pret sievieti goda vārdā, 1998. gada 2. februāra rezolūciju Nr. 52/86 par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības izskaušanai pret sievietēm,
having regard to the UN legal instruments in the sphere of human rights and more especially women's rights, in particular the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women and the other UN instruments relating to violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action, adopted at the World Conference on Human Rights, and UN General Assembly resolutions 48/104 of 20 December 1993 on the elimination of violence against women, 58/147 of 19 February 2004 on the elimination of domestic violence against women, 57/179 of 30 January 2003 on working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour, and 52/86 of 2 February 1998 on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women,
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 9. oktobra padziļinātu pētījumu par dažādiem pret sievietēm vērstiem vardarbības veidiem,
having regard to the UN Secretary-General's in-depth study of 9 October 2006 on all forms of violence against women,
ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko ANO Ģenerālās asamblejas Komisija par sieviešu statusu pieņēma 49. sesijā un publicēja 2005. gada martā,
having regard to the final report of the 49th session of the UN General Assembly's Commission on the Status of Women, published in March 2005,