natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina ieviest kopīgus stratēģiskos pamatprincipus ERAF, ESF, Kohēzijas fondam, pamatprogrammām, ELFLA un EZF plānošanas periodam pēc 2013. gada; uzskata, ka jāturpina sekmēt vienota regulatīvā pieeja (kas attiektos uz pārvaldi, tiesībām uz atbalstu, finanšu pārskatu revīziju, ziņošanas noteikumiem) ar kopīgu pamatregulu; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt raitu dažādu fondu kopdarbību, lai gūtu rezultātus; aicina Komisiju veikt atbilstošas korekcijas, lai attiecīgie fondi pēc iespējas varētu papildināt cits citu;
Calls for a common strategic framework for the ERDF, the ESF, the Cohesion Fund, the framework programmes, the EAFRD and the EFF, for the post-2013 funding period; takes the view that the model of a harmonised regulatory approach (covering administration, eligibility, auditing and reporting rules) must be further strengthened by means of a joint framework regulation; highlights, in this respect, the importance of different funds working smoothly together in order to achieve results; calls for the Commission to make the adjustments required to ensure that the relevant funds can, where possible, complement each other;
aicina Padomi un Parlamentu pieņemt jaunu kopēju stratēģisko sistēmu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz LESD 177. pantu;
Calls for a new Common Strategic Framework to be adopted by the Council and the Parliament under the ordinary legislative procedure, on the basis of Article 177 of the TFEU;
uzskata, ka Eiropas Sociālais fonds ir jāiekļauj kopējā stratēģiskajā shēmā, tomēr nemainot tā īpašos darbības noteikumus un nosacījumus un pietiekamu resursu nodrošināšanu; aicina Komisiju stiprināt ESF nozīmi, uzlabot tā tēlu un vienkāršot budžeta kontroli, izveidojot vienkāršas un efektīvas procedūras pārvaldes iestāžu un budžeta kontroles departamentu sadarbībai;
Takes the view that the European Social Fund needs to be included in the common strategic framework, without, however, altering its own specific operating rules and provisions and while ensuring the provision of adequate resources; calls on the Commission to strengthen the role of the ESF, raise its profile and simplify its budgetary control arrangements by establishing simple and effective cooperation procedures between the managing authorities and the budgetary control departments;
rosina šajos ietvaros pārbaudīt reģionālo ELFLA programmu atjaunotu iekļaušanu (3. un 4. veicināšanas ass); tomēr ir pret to, ka šāda atjaunota iekļaušana varētu izraisīt ERAF un ELFLA paredzēto finanšu līdzekļu samazinājumu; aicina noteikt obligātas saistības dalībvalstīm un reģioniem izveidot saskaņotākas ES sturktūrfondu pārvaldes struktūras un lauku attīstības reģionālās programmas;
Suggests, in this context, that reintegration of the regionally oriented EAFRD (Axes 3 and 4) programmes should be considered; is opposed, however, to this resulting in a reduction in the budgets for the ERDF and EAFRD; calls for binding targets to be set for the Member States and the regions in order to establish harmonised administrative structures for the EU Structural Funds and the regionally oriented rural development programmes;
atzinīgi vērtē mērķus Komisijas ierosinātajām attīstības un ieguldījumu partnerībām starp ES un dalībvalstīm (iepriekšējo stratēģisko pamatprogrammu vietā, kuras tika sagatavotas dažām dalībvalstīm); aicina šajā posmā tajās noteikt ieguldījumu prioritātes stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un turpmākos kohēzijas politikas mērķus; uzskata, ka pēc iespējas drīzāk ir jāprecizē konkrēts kompetenču sadalījums starp dažādiem līmeņiem, un aicina saglabāt valstu un/vai reģionālās un vietējās kompetences atbilstīgi subsidiaritātes principam; aicina paust skaidru apņemšanos atbilstoši iesaistīt partnerus attīstības un ieguldījumu partnerībās;
Welcomes the objectives of the development and investment partnership contracts between the EU and the Member States, which the Commission is proposing in place of the national strategic reference frameworks previously prepared for individual Member States; calls for key investment priorities geared to the implementation of the Europe 2020 strategy and the achievement of other cohesion policy objectives to be set at this stage; considers that the allocation of responsibilities between the various levels involved needs to be clarified as quickly as possible, and calls for national and/or regional and local competences to be retained in accordance with the principle of subsidiarity; calls for a clear commitment to the appropriate involvement of partners in the development and investment partnership contracts;
atbalsta darbības programmu saglabāšanu kā svarīgāko instrumentu stratēģisko dokumentu pārvēršanai par konkrētām ieguldījumu prioritātēm; aicina šajā ziņā noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus;
Supports retention of the operational programmes as the most important tool for implementation of the strategy papers in terms of concrete investment priorities; calls for clear and measurable objectives to be set in this respect;
aicina noteikt reģionālo un vietējo iestāžu un to asociāciju obligātu iesaistīšanu saskaņā ar atsevišķo dalībvalstu konstitucionālo un institucionālo struktūru visos kohēzijas politikas īstenošanas posmos (stratēģiskā plānošana, attīstības un investīciju partnerību un darbības programmu izstrāde un apspriešana) strukturētā un sistemātiskā veidā ; uzskata, ka ir jāparedz attiecīgi noteikumi atbilstīgajās regulās, ar kurām pārvalda struktūrfondus;
Calls for the mandatory involvement of regional and local authorities and associations thereof, in accordance with the constitutional and institutional systems of the individual Member States, in all phases of cohesion policy implementation (strategic planning, drawing up and negotiating development and investment partnership agreements and operational programmes, monitoring and evaluation), in a structured and systematic way; considers it essential to make appropriate provision for this in the regulations governing the Structural Funds;
uzskata, ka ikviena turpmākā ESF izmantošanas stratēģija būs efektīvāka, ja tā piesaistīs reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, kas spēj pielāgot stratēģiskos mērķus konkrētām teritoriālajām īpatnībām, pamatojoties uz strukturētu dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, organizācijām, kas atbalsta abu dzimumu tiesības, nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem partneriem, kā arī finanšu un banku institūcijām; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi gatavot un pilnvarot “pārmaiņu īstenotājus”;
Believes that any future strategy for the use of the ESF will be more effective if it involves regional and local levels of governance, which are capable of gearing strategic objectives to specific territorial characteristics on the basis of structured dialogue with all stakeholders;
atbalsta Komisijas ierosināto tematisko prioritāšu sistēmu; norāda, jo zemāks ir dalībvalstu vai reģionu attīstības līmenis, jo plašāku spektru ir jāaptver ar prioritātēm, pie tam ņemot vērā īpašās reģionālās attīstības vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka minēto tematisko pieeju struktūrfondu un kohēzijas fondu plānošanai nevar īstenot, kaitējot integrētai uz vietu balstītai pieejai;
Supports the system of thematic priorities that the Commission is proposing; points out that, the lower the level of development in a Member State or region, the more wide-ranging the list of priorities needs to be, while specific regional development needs have to be taken into account and it has to be ensured that this thematic approach for structural and cohesion fund programming cannot be implemented to the detriment of the integrated place-based approach;
aicina dalībvalstis, gadījumā, ja tiek noteiktas konkrētas saistošas prioritātes visām dalībvalstīm, iekļaut prioritāšu vidū jauninājumus, infrastruktūru, transportu un resursu pārvaldību, tomēr uzskata, ka ir jāparedz zināma manevrēšanas iespēja, lai ņemtu vērā programmu mērogu, atsauces scenāriju katrā reģionā un sasniedzamos rezultātus, lai šīs prioritātes būtu pielāgotas katra reģiona īpašajām vajadzībām; šajā saistībā uzsver, ka ir jāpielieto plaša novatorisma interpretācija saskaņā ar Inovāciju savienības pamatiniciatīvu; piebilst, ka MVU ir galvenais darba avots ES un augsne idejām uzņēmējdarbības jomā; uzsver, ka ir jāturpina atbalstīt MVU un šis atbalsts ir jāstiprina, ņemot vērā to iespējamo būtisko nozīmi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; uzsver, ka Inovāciju savienības ziņā ir jāpiemēro plaša inovāciju koncepcija un vienlaikus aizvien jāatvieglo finanšu pieejamība MVU; uzsver, ka turpmākas prioritātes ir jāspēj piedāvāt un īstenot brīvprātīgi un saskaņā ar subsidiaritātes principu; aicina paredzētajās prioritātēs iekļaut enerģētikas, izglītības, apmācības un nabadzības izskaušanas jomas;
Calls for Member States, in the event of certain binding priorities being set for all Member States, to include among their priorities innovation, infrastructure, transport and resource management, but considers there should be some margin for manoeuvre to take into account the scale of the programmes, the baseline scenario in each region and the results to be achieved, in order for these priorities to be tailored to each region's specific needs; stresses, in this connection, that innovation must be given a broad interpretation in line with the Innovation Union flagship initiative; notes that SMEs are the main source of jobs in the EU and are a breeding ground for business ideas; stresses that support for SMEs must be continued and strengthened in light of the key role they can play in the implementation of the Europe 2020 strategy; stresses that, in connection with Innovation Union, a broad concept of ‘innovation’ needs to be applied, while SME access to finances must continue to be facilitated; stresses that it must be possible for additional priorities to be proposed and pursued on a voluntary basis and in accordance with the principle of subsidiarity; calls for the proposed priority areas to include energy, education and training, and action to combat poverty;
aicina novērst kavēšanos programmu uzsākšanā un principā sekmēt ātrāku lēmumu pieņemšanas un izvērtēšanas procesu; uzsver, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina šajā nolūkā uzlabot attiecīgajām administratīvajām iestādēm pieejamo tehnisko aprīkojumu un šīm iestādēm ciešāk sadarboties savā starpā, samazināt prasības saistībā ar publicēšanas pienākumu, kā arī saīsināt uzaicinājumu uz konkursu un pieteikumu iesniegšanas termiņus; lūdz Komisiju izvērtēt, vai varētu noteikt izmēģinājuma jomas, lai pārbaudītu jaunos noteikumus mazākā mērogā, pirms uzsākt noteikumu piemērošanu pārējiem reģioniem, lai noteiktu iespējamās problēmas to īstenošanā;
Calls for delays in launching programmes to be avoided and for decision-making and evaluation processes to be speeded up as a matter of principle; stresses that this is extremely important for small and medium-sized undertakings in particular; calls, too, for the technical equipment available to the relevant administrative authorities to be improved and for those authorities to be more closely inter-connected, for publication requirements to be reduced, and for deadlines for calls for tender and applications to be significantly shortened; asks the Commission to evaluate whether pilot areas could be established in order to test out new regulations on smaller scale before they become applicable to the rest of the regions, in order to identify possible implementation problems;
Stimuli, nosacījumi, orientācija uz rezultātiem, līdzfinansējums, finansēšanas iespējas
Incentives, conditionality, result-orientation, co-financing and financing options
aicina saistīt līdzekļus ar tādiem konkrētiem nosacījumiem attīstības un ieguldījumu partnerībās, par kuriem panākta iepriekšēja vienošanās Komisijas un dalībvalstu dialogā; uzskata, ka šiem iepriekš paredzētajiem nosacījumiem jāpieprasa dalībvalstīm veikt reformas, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izmantošanu ar kohēzijas politiku tieši saistītajās jomās, un, ka dalībvalstis vajadzības gadījumā ir jāaicina atbilstoši rīkoties un līdzekļu piešķiršanai ir jābūt atkarīgai no šiem nosacījumiem; aicina veikt pasākumus, lai darbības programmu pārvaldībā iesaistītajām personām būtu iespēja ietekmēt nosacījumus; uzskata, ka ir taisnīgi to saistīt ar jau pieņemto ES tiesību aktu (cenu regulējumi, paziņojumi par konkursiem, satiksme, vide, veselība u. c.) korektu īstenošanu, lai tādējādi novērstu pārkāpumus un nodrošinātu efektivitāti; tomēr noraida ieceri pieprasīt dalībvalstīm fundamentālu sociālo un ekonomikas reformu īstenošanu; visos nosacījumos jābūt pilnībā ievērotam subsidiaritātes un partnerības principam;
Calls for funding under the development and investment partnerships to be made subject to certain specific commitments predetermined in a dialogue between the Commission and Member States; take the view that those predetermined conditions must require the Member States to undertake reforms in order to ensure that funds are used efficiently in areas directly related to cohesion policy, that, where necessary, Member States should be called upon to do so, and that the funds should be made dependent on those conditions; calls for it to be made possible for the actors involved in the management of operational programmes to influence conditionalities; considers it fair for such conditions to include, in particular, full implementation of existing EU legislation (e.g. on price regulation, tendering procedures, transport, the environment and health) in order to prevent irregularities and ensure effectiveness; rejects, however, the imposition of conditions requiring Member States to undertake fundamental social and economic reform; all conditions should fully respect the principles of subsidiarity and partnership;
uzskata, ka jaunie nosacījumi nedrīkst radīt papildu administratīvo slogu iesaistītajām personām; aicina izstrādāt konsekventas, standarta, kā arī objektīvi izvērtējamas nosacījumu sistēmas gan ERAF, gan ESF;
Takes the view that any new conditionality must not result in extra administration burdens for the actors involved; encourages the development of consistent, standard systems of conditionality for both the ERDF and ESF that are objectively assessable;
uzskata, ka Komisija ir atbildīga par nosacījumu izstrādāšanu un to īstenošanas pārraudzību, un ierosina izstrādāt atbilstošus rīcības plānus dalībvalstīm un reģioniem;
Considers the Commission to be responsible for establishing conditionalities and overseeing their implementation, and proposes corresponding action plans for the Member States and regions;
atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto kohēzijas politikas pastiprinātu orientāciju uz rezultātiem, iepriekš nosakot piemērotus mērķus un rādītājus; uzsver, ka šajā saistībā runa var būt tikai par dažiem skaidri definētiem un izmērāmiem rādītājiem, kam jābūt tieši saistītiem ar atbalstu un kas kopīgi jāsaskaņo reģioniem/dalībvalstīm; tomēr uzskata, ka snieguma izvērtēšanai piedāvāto instrumentu un kritēriju kopumā ir jāsaglabā kvalitatīvs skatījums uz programmām;
Welcomes the Commission's proposal to make cohesion policy more result-oriented by means of the ex-ante establishment of appropriate objectives and indicators; stresses that such indicators must be few in number, that they must all be clearly defined, measurable and related directly to the impact of the funding, and that they should be established by agreement with the regions/Member States; considers, however, that all instruments and criteria proposed to measure performance should continue to be based on a qualitative approach to the programmes;
uzskata, ka rādītājiem, kas nosaka reģionālās subsīdijas no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda, jābūt balstītiem uz Eirostata jaunākajiem statistikas datiem, lai tiktu pilnībā ņemta vērā krīzes ekonomiskā un sociālā ietekme uz reģioniem;
Considers that the indicators determining regional subsidies from the Structural Funds and the Cohesion Fund must be based on Eurostat's most recent statistical data, so as to take full account of the economic and social impact of the crisis on the regions;
uzskata valsts un privāto līdzfinansējumu par vienu no kohēzijas politikas pamatprincipiem; aicina pārskatīt ES maksimālo daļu, raugoties, lai tā pēc iespējas vairāk atbilst reģionālajam attīstības līmenim, Eiropas pievienotajai vērtībai un pasākumu veidam, un atbilstīgi palielinot vai samazinot to;
Regards public and private co-financing as one of the basic principles of cohesion policy; calls for a review of the percentage ceiling for EU funding – which should take more account of regional development levels, European added value and the types of measure funded and should be raised or lowered accordingly;
plānojot līdzfinansējuma apropriācijas, aicina dalībvalstis un reģionus domāt tālejoši un atbalstīt tās, izmantojot finanšu inženierijas līdzekļus;
Calls on the Member States and regions to look ahead when programming co-financing appropriations and to boost them by means of financial engineering;
attiecībā tiešajām subsīdijām uzņēmumiem aicina ņemt vērā, ka kohēzijas politikas finansējumu mēdz iegūt uzņēmumi, kas jau ir pieņēmuši attiecīgu lēmumu par rūpnīcas atvēršanu konkrētā vietā (tā saucamais inerces efekts), nevis izmanto, lai ietekmētu uzņēmumu, jo īpaši lielāku uzņēmumu lēmumus, un tādēļ aicina piešķirt atbalstu lieliem privātiem uzņēmumiem attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā vai attiecīgi vairāk, nekā tas pašlaik notiek, piedāvāt to netiešu infrastruktūras atbalstu veidā; turklāt aicina ieviest skaidru regulējumu vispārējos struktūrfondu noteikumos, kas izslēdz jebkādu Eiropas finansējumu uzņēmumu pārvietošanai ES, kā arī ievērojam samazina pārbaudes slieksni ieguldījumu pārvietošanai, izslēdzot iespēju lieliem uzņēmumiem saņemt tiešās subsīdijas un nosakot, ka darbību ilgumam jābūt 10 gadi;
Calls, in connection with direct subsidies to undertakings, for it to be recognised that cohesion policy funding, rather than influencing decisions by companies – and particularly larger companies – to open a plant in a given location, tends to be pocketed by companies which have already taken such decisions (deadweight effect), and calls, therefore, for grant support for large, private undertakings to focus on investment in research and development or for it to be provided, more often than is currently the case, indirectly through infrastructure financing; also calls for clear provisions to be included in the general regulation governing the Structural Funds ruling out the provision of any EU funding for the relocation of undertakings within the Union, substantially lowering the threshold for review of relocation investments, excluding large enterprises from direct subsidies, and placing a 10-year limit on the duration of operations;;
uzsver, ka atbalsta piešķiršana jāsaglabā kā izvēles iespēja un ka attiecīgo iesaistīto personu ziņā ir izmantot katram gadījumam piemērotu jauktu finansējumu atbilstīgi reģionālajām vajadzībām;
Emphasises that the provision of grants must always be retained as an option and that it must be the responsibility of those involved on the ground to use the funding mix best suited to regional needs;
uzskata, ka vispārēja dotācija reģionu līmenī ir piemērots instruments autonomām ieguldījumu stratēģijām saskaņā ar Eiropas reģionālās politikas mērķiem;
Sees global grants at sub-regional level as an appropriate tool for developing independent innovation strategies in line with European regional-policy objectives;
tomēr neatbalsta kvotas vai pienākumus attiecībā uz vispārējām dotācijām, jo tās var negatīvi ietekmēt reģionu vajadzībām pielāgotu galveno prioritāšu noteikšanu;
Rejects quotas or obligations for global grants, however, as they could run counter to the setting of overriding priorities tailored to the regions' needs;
Budžets, finanšu pārvaldība, birokrātijas mazināšana, budžeta disciplīna, finanšu kontrole
Budget, financial processes, reducing red tape, budgetary discipline and financial control
uzskata, ka programmas septiņu gadu periods ir sevi attaisnojis attiecībā uz kohēzijas politiku un to vajadzētu saglabāt vismaz līdz nākamā plānošanas perioda beigām (2020. gadā); tomēr aicina ātrāk veikt stratēģisko pamatnosacījumu pārskatīšanu, lai varētu ātrāk un elastīgāk reaģēt uz īpašiem notikumiem (finanšu krīze, enerģētikas krīze vai dabas katastrofas);
Takes the view that the system of seven-year programming periods has proved its worth regarding cohesion policy and should be retained at least until the end of the next planning period (2020); calls, however, for swifter strategic reassessment of the basic conditions so that the EU can respond even more quickly and more flexibly to exceptional events (such as the financial crisis, the energy crisis or natural disasters);
uzsver, ka tā, kā ir pašlaik veidots ES budžets un tā piešķiršanas mehānismi, kuru pamatā ir dažādu fondu pārvaldības regulas, ir pierādījuši savu efektivitāti, īstenojot kohēzijas politiku un jo īpaši struktūrpolitiku, tādēļ izmaiņas jāveic tikai tur, kur procesa norise nav bijusi veiksmīga vai kur konstatētas pretrunas ar spēkā esošo Finanšu regulu; šajā sakarībā atbalsta Komisijas priekšlikumus saskaņot regulējumu visiem reģionālajai attīstībai pieejamajiem fondiem; tomēr aicina pat vismazākās izmaiņas jau izveidotās un efektīvās struktūrās veikt ārkārtīgi piesardzīgi, lai izvairītos no nepareizas darbības un nenoteiktības valsts un reģionālajām administratīvajām iestādēm, un palielinātu slogu saņēmējiem, īpaši tiem ar nelielu struktūru un ierobežotu kapacitāti;
Emphasises, nonetheless, that the EU budget as currently structured and its allocation mechanisms, underpinned by the regulations governing the various funds, have proved effective in the implementation of cohesion and structural policy in particular, and that changes should therefore be made only where procedures have not worked or where the arrangements are at odds with the Financial Regulation; supports, in this context, proposals from the Commission for harmonisation of the rules governing all funds available for regional development; calls, however, for the utmost caution to be exercised when making even the most minor adjustment to established, tried and tested structures, so as to avoid malfunctions and uncertainty for national and regional administrative bodies and an increased burden for beneficiaries, particularly those with small structures and limited capacity;
uzskata, ka ir pilnībā iespējama stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu integrācija jau esošajās mērķstruktūrās un fondos; noraida ES budžeta sadalījumu saskaņā ar viedas, iekļaujošas un ilgspējīgas izaugsmes jēdzieniem, kā arī jebkādu kohēzijas politikas fragmentāciju dažādu budžeta pozīciju starpā; uzskata, ka šai politikai ir jābūt atsevišķai ES budžeta pozīcijai;
Regards the integration of the Europe 2020 objectives into the existing system of objectives and funds as feasible; rejects any division of the EU budget under the notional headings of ‘smart’, ‘inclusive’ or ‘sustainable’ growth, as well as any fragmentation of cohesion policy across various budget headings; considers that this policy should have its own heading within the EU budget;
uzskata, ka kohēzijas politika pēc 2013. gada vēl vairāk spēs sekmēt turpmāku un ilgstpējīgu ES reģionu attīstību un būs izšķirīgs politikas virziens, kas nodrošinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu visās nozarēs, tādēļ aicina saglabāt šo jomu finansējumu vismaz tajā pašā budžeta proporcijas apjoma ziņā;
Regards post-2013 cohesion policy as being capable of making an even greater contribution to further and sustainable development of the EU regions and as the decisive policy for cross-sectoral implementation of the Europe 2020 strategy, and therefore calls for it to be allocated at least the same budget appropriations;