natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka sakarā ar to, ka emisija ir samazinājusies recesijas rezultātā, ikgadējās izmaksas 20 % samazinājuma panākšanai līdz 2020. gadam ir samazinājušās par vienu trešdaļu (no 70 miljardiem EUR līdz 48 miljardiem EUR) un ka tagad izmaksas 30 % samazinājuma panākšanai tiek lēstas par 11 miljardiem EUR vairāk nekā sākotnējam 20 % samazinājumam, t. i., papildu izmaksas mazāk nekā 0,1 % apmērā no ES ekonomikas vērtības;
Recalls that, owing to the drop in emissions as a result of the recession, the annual cost of achieving a 20% reduction by 2020 has fallen by one-third from EUR 70 billion to EUR 48 billion, and that the cost of a 30% reduction is now estimated at EUR 11 billion more than the original 20% reduction, i.e. an additional cost of less than 0.1% of the value of the EU economy;
atzīst ‐ 2°C mērķi varēs sasniegt tikai tad, ja arī jaunattīstības valstu grupa kopumā un jo īpaši attīstītākās no tām līdz 2020. gadam panāks būtisku un kvantitatīvu novirzi no šobrīd prognozētā emisiju pieauguma ātruma, attiecīgi no 15 % līdz 30 %, salīdzinot ar to, kāds būtu emisiju pieauguma rādītājs gadījumā, ja nekādi īpaši pasākumi netiktu īstenoti, un ka tam būs nepieciešama palīdzība no rūpnieciski attīstītajām valstīm ‐ finanšu, tehnikas, tehnoloģiju ziņā un veiktspējas palielināšanā; atzīst, ka būs nepieciešama lielāka palīdzība, lai sasniegtu mērķus attiecībā uz zemāku temperatūru;
Recognises that reaching the 2ºC objective will only be possible if the developing countries as a group, in particular the more advanced among them, achieve a substantial and quantifiable deviation below the current predicted emissions growth rate of the order of 15 to 30% below business-as-usual by 2020, and that this will require financial, technical and technological capacity-building support from the developed countries; recognises that for lower temperature targets to be achievable greater levels of support will be required;
uzsver, ka klimata pārmaiņu sekas vissmagāk skars jaunattīstības valstis un tāpēc tās ir ieinteresētas dot ieguldījumu starptautiska nolīguma sekmīgā noslēgšanā; atzinīgi vērtē dažu jaunattīstības valstu, piemēram, Kostarikas un Maldīvijas, kā arī dažu jauno tirgus ekonomikas valstu, piemēram, Meksikas un Brazīlijas, ļoti vērienīgās saistības, un pauž nožēlu par to, ka dažas citas jaunās ekonomikas valstis pagaidām neseko minēto valstu piemēram;
Stresses that developing nations will be the worst affected by the consequences of climate change, so that it is in their vital interest to contribute to the successful conclusion of an international agreement; welcomes the very ambitious commitments made by some developing countries such as Costa Rica and the Maldives, and some emerging countries, such as Mexico and Brazil, and deplores the fact that some other emerging countries have not yet followed this example;
norāda ‐ tā kā pilsētas teritorijas rada 75 % oglekļa emisijas, pilsētām mūsu cīņā pret klimata pārmaiņām ir vadošā loma; tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas pilsētu apņemšanos, kuras parakstīja Pilsētu mēru paktu; atzinīgi vērtē pilsētu apņemšanos cīnīties ar klimata pārmaiņām; atzīst, kādas pūles ir veltītas daudzās Eiropas pilsētās attiecībā uz transportu un mobilitāti; uzsver nepieciešamību turpināt darbību tādā pašā veidā, meklējot ekoloģiskā ziņā nekaitīgākas alternatīvas, kas uzlabos iedzīvotāju dzīves kvalitāti, vienlaicīgi attiecīgi koordinējot centienus vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas un pasaules līmenī;
Notes that, since urban areas produce 75% of carbon emissions, cities are at the forefront of our fight against climate change; therefore commends the undertaking given by European cities which have signed the Covenant of Mayors; welcomes the cities' commitment to combating climate change; recognises the efforts being made in many European cities with regard to transport and mobility; stresses the need to continue along the same lines in searching for more environment-friendly alternatives that will improve ordinary people's quality of life, whilst providing the requisite coordination of the efforts made at local, regional, national, European and global levels of government;
atgādina, ka attīstītās valstis Kopenhāgenas vienošanās ietvaros ir apņēmušās laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam sniegt jaunus un papildu līdzekļus vismaz 30 miljardu ASV dolāru apmērā un 100 miljardus ASV dolāru gadā līdz 2020. gadam, veltot īpašu uzmanību visvairāk apdraudētām un vismazāk attīstītām valstīm; mudina Eiropas Savienību sekmēt videi draudzīga klimata fonda izveidi, no 2020. gada nodrošinot 100 miljardus ASV dolāru gadā;
Recalls that developed countries have committed themselves in the Copenhagen Accord to providing new and additional resources amounting to at least USD30 billion in the period 2010-2012 and USD100 billion per year by 2020, with a special emphasis on the vulnerable and least-developed countries; encourages the European Union to facilitate the establishment of a Green Climate Fund supplying USD100 billion per year from 2020;
atgādina, ka kopīgajam ES ieguldījumam jaunattīstības valstu emisijas samazināšanas pasākumu īstenošanai un pielāgošanās vajadzību apmierināšanai jābūt kā papildinājumam un tas nedrīkst būt mazāks par EUR 30 000 miljoniem gadā līdz 2020. gadam, un šis skaitlis var pieaugt, ja iegūtas jaunas atziņas par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistīto izmaksu apjomu;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should be additional and not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that might increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
uzskata, ka galvenais faktors paļāvības gaisotnes veidošanai gan pirms Kankunas konferences, gan tās laikā ir savlaicīga tūlītējā finansējuma nodrošināšana, uzsver, ka ES dalībvalstu solītajam tūlītējam atbalstam EUR 7,2 miljardu apmērā jābūt jaunam atbalstam, tas jāpiešķir papildus OAP budžetam, un mudina Eiropas Savienību, kuras darbības šajā jomā koordinē Komisijas Klimata pārmaiņu ierobežošanas ģenerāldirektorāts, nodrošināt pilnīgu pārredzamību, Kankunā ‐ un vēlāk katru gadu ‐iesniedzot saskaņotus īstenošanas ziņojumus;
Considers the timely implementation of the fast-start financing to be a key factor in building an atmosphere of trust before and in Cancun; stresses the need for the EUR 7.2 billion, as pledged by EU and its Member States, to be new and additional to Official Development Assistance (ODA) budgets, with a balanced allocation between adaptation and mitigation, and urges the European Union, coordinated by the Commission's DG Climate Action, to ensure full transparency when submitting coordinated reports on implementation in Cancun and thereafter on an annual basis;
uzsver, ka uzraugot, pārbaudot finanses un ziņojot par tām, jāiekļauj taisnīga, kopēja bāzes vērtība, attiecībā pret kuru ieguldījumi tiek uzskaitīti kā jauni un papildinoši; ierosina, ka bāzes vērtībai ir jābūt kā ilgstošām saistībām nodrošināt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) kā OAP vai citiem attiecīgiem valsts mērķiem, ja tie ir augstāki;
Stresses that monitoring, reporting and verification of finance must include a fair, common baseline against which contributions can be counted as new and additional; recommends that the baseline should be the longstanding commitment to provide 0.7% of Gross National Income (GNI) as ODA, or other corresponding national targets where these are higher;
aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot savas saistības un nodrošināt, ka līdzekļi pielāgošanās un mazināšanas vajadzībām tiek piešķirti papildus OAP 0,7 % mērķim, kā arī īpaši norādīt, cik liela daļa no saistībās paredzētajiem līdzekļiem būs no publiskā finansējuma; turklāt uzsver ‐ lai sasniegtu šo mērķi, jāmobilizē gan iekšzemes, gan starptautiskie resursi no visiem iespējamiem avotiem;
Calls on the Commission and the Member States to honour their commitments and guarantee that resources for adaptation and mitigation come on top of the 0.7% ODA target and specify how much of the commitment will come from public funding; further stresses the need to mobilise both domestic as well as international resources from all possible sources to contribute to achieving this goal;
uzsver ‐ finansējot risku mazinošus un pielāgošanās pasākumus ar jauniem mehānismiem, ir jāievēro un jāīsteno noteikti attīstības politikas principi, piemēram, labas pārvaldes princips, un demokrātiska līdzdalība lēmumu pieņemšanā; turklāt uzsver, ka saņēmējvalstīm ir jāpierāda, ka nauda tiek tērēta pieprasītajiem un apstiprinātajiem projektiem;
Insists that in the area of financing for mitigation and adaptation through new mechanisms established principles of development policy, such as good governance and democratic participation in decision-making, should be respected and implemented; insists, further, that receiving countries should be required to prove that the money is spent on the stated, approved projects;
Uzraudzība, ziņojumu sniegšana un pārbaude
Monitoring, reporting and verification
atzinīgi vērtē Kopenhāgenas vienošanās noteikumus par uzraudzību, ziņojumu sniegšanu un pārbaudi, starptautiskām apspriedēm un analīzi un mudina Eiropas Savienību kopīgi ar visām pusēm sagatavot vadlīnijas minēto noteikumu īstenošanai, kuras tiks pieņemtas Kankunā;
Welcomes the provisions in the Copenhagen Accord on monitoring, reporting and verification and for international consultations and analysis, and urges the European Union to work with all Parties on guidelines implementing those provisions, to be adopted in Cancun;
atzīst, ka mērījumos par ES pašreizējiem šķietamajiem panākumiem CO2 emisijas samazināšanā netiek pienācīgi ņemta vērā rūpniecisko ražošanas uzņēmumu pārcelšana ārpus Savienības robežām, norāda, ka reālais ar ES patēriņu saistītās CO2 emisijas samazinājums varētu būt ievērojami mazāks nekā pašreiz paziņotais, un uzskata, ka šī neatbilstība jāņem vērā gan ES politikas izstrādē, gan starptautiskajās sarunās;
Recognises that measurement of the EU's apparent success to date in reducing CO2 emissions fails to take due account of the transfer of industrial production to locations outside its borders, notes that the real reduction in CO2 emissions resulting from consumption in the EU may be significantly smaller than the figure now suggested, and believes that this disparity must be taken into account both in developing future EU policy and in international negotiations;
Sadarbība ar jaunattīstības valstīm un pielāgošanās
Cooperation with developing countries and adaptation
atzīst, cik nozīmīga ir visaptveroša pielāgošanās klimata pārmaiņām, kurām ir neizbēgamas sekas, jo īpaši pasaules reģionos, ko klimata pārmaiņas skar visspēcīgāk, un jo īpaši, lai aizsargātu visjutīgākās sabiedrības grupas, tādēļ prasa Kankunā panākt vienošanos, kurā paredz stingras politiskas un finanšu saistības, lai attiecīgajām jaunattīstības valstīm palīdzētu palielināt veiktspēju;
Recognises the importance of proactive adaptation to the unavoidable consequences of climate change, in particular in the regions of the world most affected by a changing climate and especially to protect the most vulnerable groups within societies, therefore calls for an agreement in Cancun which incorporates strong political and financial commitments to assist those developing countries in capacity-building;
atzinīgi vērtē Kopenhāgenā pieņemto lēmumu par tehnoloģiju mehānisma izveidi; aicina ES un tās dalībvalstis stiprināt izveidotās partnerības ar jaunattīstības valstīm klimata jomā un ‐ ja attiecīgu partnerību vēl nav ‐ veidot tās, nodrošinot palielinātu finanšu atbalstu tehnoloģiju izstrādei un nodošanai, nolīgumiem par intelektuālā īpašuma tiesībām un iestāžu veiktspējas palielināšanai;
Welcomes the decision taken in Copenhagen on the establishment of a ‘Technology Mechanism’; calls on the EU and its Member States to strengthen their existing climate partnerships with developing countries, and to enter into new partnerships where they do not currently exist, providing increased financial support for technology development and transfer, agreements on intellectual property rights and institutional capacity-building;
uzsver, ka attīstības perspektīva ir būtiski svarīga daudzām jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm; atzīst, ka šim mērķim būtu jāpiešķir svarīgāka nozīme sarunās, un atgādina par ES apņemšanos atbalstīt vismazāk attīstītās valstis to centienos panākt augstāku dzīves līmeni; uzsver, ka, izvēloties ilgtspējīgākus risinājumus, ir iespējams nodrošināt augstāku dzīves līmeni;
Stresses that the development perspective is of vital importance for many developing and emerging countries; acknowledges that this objective should play a more prominent role in the negotiations and reiterates the EU's commitment to supporting less developed countries on their way to a higher standard of living; stresses that it is possible to ensure a higher standard of living by opting for more sustainable solutions;
uzsver, ka I pielikumā neiekļautās valstis nevar uzskatīt par vienu bloku, jo šo valstu spēja ieguldīt klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumos un pielāgošanās pasākumos, kā arī to veiktspēja attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām ir dažāda; turklāt uzsver, ka dažas no šīm valstīm jau ir galvenie CO2 emisijas radītāji mūsdienās un to CO2 emisijas pieaugums ir ievērojams;
Stresses that the non-Annex I parties cannot be treated as a bloc, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same; emphasises, further, that some of these countries are already major emitters of CO2 today and have a high rate of growth of CO2 emissions;
uzsver, ka politikas saskaņotības nodrošināšana un vides jomas integrēšana attīstības projektos ir izšķiroši svarīga, lai ES klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģija būtu efektīva; jo īpaši uzstāj, ka jāstimulē tādi attīstības risinājumi, kas priekšroku dod dažādotākiem un decentralizētākiem ekonomikas modeļiem; tomēr pauž visdziļāko nožēlu par to, ka niecīgi ir ES sasniegumi vides jomas integrēšanā attīstības sadarbībā un citās Eiropas nozaru politikas jomās;
Stresses that ensuring policy coherence and mainstreaming the environment into development projects must be at the heart of an effective EU mitigation and adaptation climate change strategy; in particular, insists on the need to stimulate development pathways that favour more diversified and decentralised economies; at the same time, deeply deplores the fact that the EU has made little progress in mainstreaming the environment into its development cooperation and in other sectoral European policy areas;
atgādina, ka būtisku siltumnīcefekta gāzu emisijas daļu jaunattīstības valstīs ir radījusi zemes izmantošanas veidu maiņa un lauksaimniecība; aicina ES veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, jo tas veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un cīņu pret nabadzību, dodot iespēju dažādot vietējo kopienu peļņas avotus;
Recalls that both land use change and agriculture are responsible for a significant proportion of greenhouse gas emissions in the developing countries; calls on the EU to promote sustainable agriculture, especially in the least-developed countries (LDCs), as it contributes to both climate change mitigation and poverty alleviation by diversifying the sources of income of local communities;
uzsver, ka kolektīva rīcība klimata pārmaiņu jomā jāsaista ar spēcīgām pārvaldības struktūrām un procedūrām, kurās būs palielināta jaunattīstības valstu ietekme, un tāpēc aicina ES atbalstīt tādas institucionālās sistēmas veidošanu, kas ir iekļaujoša, pārredzama, taisnīga un kurā attiecīgajās pārvaldes struktūrās līdzsvaroti tiks pārstāvētas gan jaunattīstības, gan rūpnieciski attīstītās valstis;
Stresses that collective action on climate change must embrace strong governance structures and procedures that will give a greater voice to developing countries, and therefore calls on the EU to contribute to an institutional architecture that is inclusive, transparent, equitable and provides for a balanced representation between developed and developing countries on relevant governing bodies;
uzsver, ka dabiskās siltumnīcefekta gāzu novadnes, piemēram, meži, savas CO2 absorbcijas dēļ ir efektīvs līdzeklis klimata pārmaiņu mazināšanā, un mudina puses atzīt nepieciešamību saglabāt mežus un izstrādāt apmežošanas politiku, kas jāintegrē starptautiskā klimata pārmaiņu nolīgumā;
Emphasises that natural greenhouse gas sinks, such as forests, are efficient means of climate change mitigation, owing to their CO2 absorption capacity, and urges the Parties to recognise the need to preserve forests and develop a forestation policy to be integrated into an international climate change agreement;
tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis darboties Zinātniskajā un tehnoloģiskajā konsultatīvajā padomē, kā arī citos starptautiskos forumos, lai izstrādātu jaunu ANO mežu definīciju uz biomu pamata, atspoguļojot bioloģiskās daudzveidības daudzveidīgās atšķirības, kā arī atšķirīgo biomu dažādās oglekļa vērtības, un vienlaicīgi nodalot vietējos mežus no tiem, kuros dominē koku monokultūras un svešzemju sugas;
Calls, therefore, on the Commission and Member States to work in the Subsidiary Body for Scientific and Technological Advice and in other international fora to establish a new UN definition of forests on a biome basis, reflecting the wide-ranging differences in biodiversity and carbon values of different biomes, while clearly distinguishing between native forests and those dominated by tree monocultures and non-native species;
uzsver, ka piekļuve dzeramajam ūdenim atzīta par vienu no cilvēktiesībām ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūcijā, un aicina īpaši aizsargāt ūdeni kā elementu, kuru īpaši skar klimata pārmaiņu ietekme, proti, var pasliktināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, kvalitāte un kvantitāte;
Stresses that the United Nations General Assembly resolution of 28 July 2010 recognises access to drinking water as a human right and calls for special protection for water as an element particularly vulnerable to the effects of climate change, which could lead to a decline in the quantity and quality of water available, particularly drinking water;
48. uzsver, ka daudzas valstis strauji virzās uz jaunu ilgtspējīgu ekonomiku vairāku iemeslu, tostarp klimata aizsardzības, resursu ierobežotības un efektivitātes, energodrošības, inovācijas vai konkurētspējas dēļ; atzīmē lielos ekonomisko stimulu plānus, kas veltīti pārejai enerģijas izmantošanas jomā, tādās valstīs kā ASV un Ķīna; 49.
48.Emphasises that many countries are moving quickly towards a new, sustainable economy, for various reasons, including climate protection, resource scarcity and efficiency, energy security, innovation or competitiveness; notes the magnitude of the economic stimulus plans dedicated to energy transition in countries such as the US and China; 49.
aicina panākt vienošanos, lai nozarēm, kas rada vislielāko oglekļa dioksīda emisiju, starptautiskā tirgū nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; uzsver, cik svarīgs ES dalībvalstu rūpniecības nozaru konkurētspējas nodrošināšanai ir saistošs starptautisks nolīgums; tādēļ uzsver Bali rīcības plāna nozīmi;
Calls for an agreement to ensure a level international playing field for carbon-intensive industries; stresses the importance of a binding international agreement for the competitiveness of the industry of the EU Member States; for this reason, emphasises the importance of the Bali Action Plan;
Ilgtspējīga ekonomika un sadarbība tehnoloģiju jomā
Sustainable economy and technology cooperation
uzskata ‐ neraugoties uz sekmēm starptautiskajās sarunās, Eiropas Savienībai vajadzētu nekavējoties pieņemt politikas virzienus un instrumentus, kas nepieciešami, lai izstrādātu ilgtspējīgāku, resurstaupīgu ekonomikas modeli ar zemu oglekļa emisijas līmeni, tādējādi samazinot klimata pārmaiņas, uzlabojot gaisa un vides kvalitāti, kā arī veselības standartus, veicinot energoapgādes drošību, radot jaunas darba vietas un nodrošinot, ka Eiropas Savienība kļūst par viskonkurētspējīgāko un ilgtspējīgāko ekonomiku pasaulē, kurā arvien vairāk iegulda tīrākās tehnoloģijās;
Believes that regardless of the progress in the international negotiations the European Union should urgently adopt the policies and instruments necessary to promote development of a more sustainable, low-carbon and resource-efficient economy, thereby mitigating climate change, improving air and environmental quality, enhancing health standards, promoting energy security, creating new jobs and ensuring that the European Union becomes the most competitive and sustainable economy in a world where investments are more and more being directed towards cleaner technologies;
uzsver, ka ar nolīgumu varētu nodrošināt nepieciešamos stimulus, lai panāktu ilgtspējīgu izaugsmi veicinošu ilgtspējas jauno vienošanos, sekmējot vides ziņā ilgtspējīgas tehnoloģijas, palielinot ēku un transporta energopatēriņa efektivitāti, samazinot energoatkarību un nodrošinot darba vietas un sociālo un ekonomikas kohēziju gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; šajā sakarā atgādina par pašreizējām ES saistībām;
Emphasises that an agreement could provide the necessary stimulus for a ‘Sustainable New Deal’ boosting sustainable growth, promoting environmentally sustainable technologies, increasing energy-use efficiency in buildings and transport, reducing energy dependency and securing employment and social and economic cohesion in both developed and developing countries; recalls, in that connection, the commitments already made by the EU;
atgādina par G20 klimata politikas nolīgumu, ar ko paredz izbeigt subsīdijas fosilajam kurināmajam, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus Eiropas stratēģijai minētā īstenošanai, vajadzības gadījumā paredzot grafikus un sociālās kompensācijas mehānismus;
Recalls the G20 climate policy agreement to phase out fossil fuel subsidies, and calls on the Commission to make proposals for a European strategy for its implementation, with timelines and social compensation mechanisms where appropriate;
pauž pārliecību par to, ka ir nepieciešama vispārēja pāreja un sadarbība tehnoloģijas jomā, lai visas valstis varētu piekļūt ilgtspējīgām tehnoloģijām par samērīgu cenu; atzīmē, ka ikvienā turpmāk noslēgtā nolīgumā jāiekļauj iedarbīgi mehānismi, lai varētu piekļūt tīrām tehnoloģijām;
Is convinced that a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to ensure that all countries have access to affordable sustainable technologies; notes that any future agreement should provide for workable mechanisms governing access to clean technologies;
uzskata, ka jauna pieeja sadarbībai tehnoloģiju jomā ir būtiska, lai paātrinātu inovācijas un to piemērošanu, tādējādi katrai valstij radot iespējas piekļūt lētām vides tehnoloģijām;
Considers that a new approach to technological cooperation is essential in order to speed up innovations and the application thereof, thereby enabling every country to have access to inexpensive environmental technologies;
tā kā cīņai pret klimata pārmaiņām nepieciešams ne tikai samazināt emisijas, bet arī ekoloģisko pēdu kopumā, inovācijas ir tās, kas virza šīs vajadzīgās pārmaiņas; tādēļ inovācijām jābūt ilgtspējīgām, ekoloģiskām, sociālām, taisnīgām un pieejamām;
Notes that, as the fight against climate change calls for a reduction in both emissions and our overall ecological footprint, innovation is leading this necessary process of change; innovation must therefore be sustainable, ecological, social, fair and affordable;
norāda, ka klimata inovāciju centru tīkls, kas būs daļa no šā mehānisma, kalpos kā lietderīgs līdzeklis tehnoloģiskās attīstības veicināšanai, sadarbībai, izplatīšanai un inovācijām;
Points out that a network of Climate Innovation Centres, as part of this mechanism, would serve as a useful means of facilitating technological development, collaboration, diffusion and innovation;