natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka I pielikuma industrializētajām valstīm arī turpmāk jāuzņemas vadoša loma, cīnoties ar klimata pārmaiņām pasaules līmenī; aicina Kioto protokola I pielikuma puses šajā sakarā izpildīt to esošās saistības un izvirzīt tālejošus mērķus otrajam saistību periodam pēc 2012. gada; turklāt aicina tās industrializētās valstis, kas nav ratificējušas Kioto protokolu, pārskatīt savu nostāju, veikt stingrus pasākumus valsts līmenī un aktīvi piedalīties turpmākās starptautiskās sarunās, ņemot vērā to līdzdalību turpmākajā klimata pārmaiņu režīmā;
Considers that Annex I industrialised countries must continue to play a vital role in tackling climate change at world level; calls on Annex I Parties to the Kyoto Protocol, in this context, to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures, and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
uzsver, ka ir īpaši svarīgi iesaistīt jaunattīstības valstis, kurās rūpniecība strauji attīstās, turpmākajā klimata pārmaiņu režīmā, vienlaikus pilnībā ņemot vērā to bažas par ekonomikas attīstības veicināšanu un cīņu pret nabadzību; atzīmē to nevēlēšanos šajā posmā apņemties panākt saistošus emisijas samazināšanas mērķus, taču cer, ka nākotnē tas būs iespējams, un uzskata, ka brīvprātīgu nozaru mērķu pieņemšana varētu būt lielisks pirmais solis; Uzsver, ka nabadzība un vāji darbības rezultāti vides jomā ir savstarpēji cieši saistīti, un tādēļ aicina ES un tās dalībvalstis pieņemt ambiciozu politiku, kas paredzētu sadarbību ar jaunattīstības valstīm tehnoloģiju jomā un to tālāknodošanu valstīm, tām ļaujot attīstīt vietējo ekonomiku un uzlabot labklājību uz ilgtspējīgākas un klimatam nekaitīgākas bāzes;
Emphasises the key importance of engaging the rapidly industrialising developing countries in a future international climate change regime, while fully respecting their vital concerns about promoting their economic development and fighting poverty; notes their reluctance to take on binding emission reduction targets at this stage, but hopes that this will ultimately be possible, and considers that adoption of voluntary sectoral targets might be a useful first step; stresses that poverty and poor environmental performance go hand in hand and calls therefore on the EU and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships and transfers with developing countries, allowing them to develop their economy and increase their welfare on a more sustainable and climate-friendly basis;
pieprasa, lai atsevišķas ES valstis un ES kopumā izpildītu pašreizējās saistības, jo ES zaudēs vadošo stāvokli starptautiskās sarunās, ja to nevarēs panākt; šajā sakarā apņemas sākt sistemātiskāk uzraudzīt ES iekšējās darbības klimata pārmaiņu jomā un to, cik lielā mērā pašreizējie pasākumi ir bijuši efektīvi;
Insists that individual EU countries, and the EU as a whole, live up to their existing commitments, since the EU's leading position in international talks will be undermined if this cannot be achieved; undertakes, in this context, to initiate more systematic monitoring of internal EU action on climate change and the extent to which existing measures are working;
uzsver to, cik ļoti liela nozīme ir integrētai ES pieejai klimata pārmaiņu politikā, kā arī nozares politikai attiecībā uz enerģijas taupību, atjaunīgo enerģiju, transportu, lauksaimniecību, rūpniecību, pētniecību un izstrādi utt., kas cita citu papildinātu, nevis būtu savstarpēji pretrunīgas; uzsver īpaši nepieciešamību stingri uzraudzīt šo politiku tās ietekmes uz klimata pārmaiņām dēļ un veikt pasākumus, lai mazinātu šos efektus līdz tādam līmenim, kādā ES uzņēmusies pildīt Kioto protokola saistības; atgādina dažādos konkrētos priekšlikumus, kas šajā sakarā ir izteikti 2005. gada 16. novembra rezolūcijā;
Emphasises the fundamental importance of an integrated EU approach to climate change policy, with sectoral policies on energy conservation and renewable energies, transport, agriculture, industry, research and development etc., complementing rather than contradicting each other; stresses in particular the need for close monitoring of these policies as regards their effects on climate change, and for measures to reduce these effects to the level committed to by the EU in the Kyoto Protocol; recalls its various specific proposals to this effect in its abovementioned resolution of 16 November 2005;
uzsver, ka enerģijas politika ir nozīmīgs elements mūsu globālajā stratēģijā par klimata izmaiņām: mūsu enerģijas resursu diversifikācija un pāreja uz alternatīvu, ilgspējīgāku un videi labvēlīgu enerģijas veidu izmantošanu veido milzīgu potenciālu izplūdes gāzu mazināšanā; turklāt atzīmē, ka diversifikācija padarīs ES mazākā mērā atkarīgu no ārējiem resursiem, kā arī ne tik jūtīgu pret enerģijas piegādes krīzēm
Stresses that energy policy is a crucial element of our global strategy on climate change: diversification of our energy resources and a switch to alternative, more sustainable and environmentally friendly types of energy possess great potential for emission reduction; notes, furthermore, that diversification will make the EU less dependent on external sources and less vulnerable to energy supply crises;
aicina detalizēti pārbaudīt:
Calls for a close examination of:
kopējo piešķīrumu Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmai 2008.-2012. gadam saistībā ar spēkā esošo politiku un pasākumiem siltumnīcas efektu veicinošo gāzu izplūdes samazināšanai no citām nozarēm, lai izpildītu Kioto protokolā noteiktās saistības;
the total allocation for 2008-2012 in the European Emissions Trading Scheme in conjunction with policies and measures in place to reduce greenhouse gas emissions from other sectors, in order to ensure the attainment of Kyoto Protocol commitments;
Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmas darbību - kā to var vēl uzlabot nākamajā pārskatīšanā (piemēram, izpētot alternatīvas tādu iegūto tiesību aizsardzībai kā salīdzinošā novērtēšana un vairāksolīšana), kā tās darbības jomu varētu attiecināt arī uz (svītrots) citām nozarēm un, visbeidzot, kā to varētu sasaistīt ar sistēmām citās valstīs;
the functioning of the European Emissions Trading Scheme, how it might be further improved in its forthcoming review (for example by examining alternatives to grandfathering, such as benchmarking and auctioning), how its scope might be further extended to other sectors, and finally how it might be linked to schemes in other countries;
tīras attīstības mehānisma un kopīgas īstenošanas kredītu izmantošanu ES valstīs, papildus samazinot izplūdes gāzu apjomu Eiropā, kā arī uzlabojot šī samazinājuma ietekmi uz vidi;
use by EU countries of the CDM and Joint Implementation credits to supplement domestic reductions, as well as their environmental effectiveness;
uzsver, ka ir vajadzīga efektīva ES komunikācijas stratēģija par klimata pārmaiņu jautājumiem, kas ietvertu pienācīgu informēšanu par jaunākajiem zinātniskajiem datiem par klimata pārmaiņu sekām, bezdarbības izmaksām, sīkas informācijas sniegšanu par oglekļa saturu visās precēs un pakalpojumos, ES iesniegtos priekšlikumus par politiku, starptautisko sarunu pašreizējo stāvokli un konkrētus pasākumus, kas būs jāveic ES līmenī, dalībvalstīm un katram pilsonim;
Underlines the need for an effective EU communication strategy on climate change, covering proper publicity for the latest scientific evidence on the effects of climate change, the costs of inaction, the provision of detailed information about the carbon content of all products and services, the policy proposals put forward by the EU, the current status of international negotiations, and the specific steps that will have to be taken at the levels of the EU, the Member States and the individual citizen;
atkārtoti pauž neapmierinātību, ka Parlamenta deputāti, kas darbojas ES delegācijās, nevar apmeklēt ES saskaņošanas sanāksmes, un aicina šo jautājumu ātri atrisināt, ja iespējams - līdz Pušu 12. konferencei 2006. gada novembrī;
Reiterates its continued dissatisfaction at the exclusion of its Members who are participating in EU delegations from attendance at the EU coordination meetings, and calls for this to be resolved rapidly, if possible before COP 12 in November 2006;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto nāciju organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU Contracting Parties.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ilgtspējīgas attīstības vides aspektiem (2005/2051 (INI))
European Parliament resolution on the environmental aspects of sustainable development ( 2005/2051(INI) )
ņemot vērā 2002. gada 16. maija rezolūcijas, kas pieņemtas, gatavojoties 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību OV C 180 E, 31.7.2003., 507. un 517. lpp.
having regard to its resolutions of 16 May 2002 in preparation for the world summit on sustainable development in 2002 OJ C 180 E, 31.7.2003, pp. 507 and 517.
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu "Vides apsvērumu integrēšana citās politikas jomās - Kārdifas procesa rezultāti" ( KOM(2004)0394 ),
having regard to the Commission working document entitled "Integrating environmental considerations into other policy areas – a stocktaking of the Cardiff process" ( COM(2004)0394 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības atbalsta stratēģijas 2005. gadam izskatīšana - pirmie rezultāti un turpmākās pamatnostādnes" ( KOM(2005)0037 ),
having regard to the Commission communication entitled "The 2005 Review of the EU Sustainable Development Strategy: Initial Stocktaking and Future Orientations" ( COM(2005)0037 ),
ņemot vērā Gēteborgas Eiropadomes (2001. gada 15.–16. jūnijs), Barselonas Eiropadomes (2002. gada 15.–16. marts) un Briseles Eiropadomes (2005. gada 16.–17. jūnijs) secinājumus,
having regard to the conclusions of the Gothenburg (15-16 June 2001), Barcelona (15-16 March 2002) and Brussels (16-17 June 2005) European Councils,
ņemot vērā pārskatīto Lisabonas stratēģiju, ko pieņēma 2005. gada 22.–23. marta Eiropadome,
having regard to the revised Lisbon strategy adopted by the European Council of 22-23 March 2005,
ņemot vērā Komisijas stratēģiskos mērķus 2005.–2009. gadam "Labklājība, solidaritāte un drošība" ( KOM(2005)0012 ),
having regard to the Commission's strategic objectives for the period 2005-2009 "Prosperity, solidarity and security" ( COM(2005)0012 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
having regard to Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 establishing the sixth Community action programme for the environment OJ L 242, 10.9.2002, p.
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0383/2005 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Social Affairs and Employment ( A6-0383/2005 ),
tā kā Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2002. gada septembrī, noteica piecas būtiskākās jomas, kurās jāpanāk konkrēti rezultāti, - veselība, enerģētika, lauksaimniecība un bioloģiskā daudzveidība, ekosistēmu pārvaldība, ūdens un tā attīrīšana;
whereas the Johannesburg summit in September 2002 identified five essential areas where concrete results are needed: health, energy, agriculture and biodiversity, ecosystem management, water and sanitation,
tā kā, neskatoties uz 1992. gadā Rio notikušajā un 2002. gadā Johannesburgā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē uzņemtajām saistībām, parakstītājvalstis nav veikušas vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pašreizējo tendenci, kam raksturīga resursu pārmērīga izmantošana, dabiskās vides piesārņošana, dabas resursu samazināšanās un klimata pārmaiņas, kas ir šīs neizdošanās visredzamākie elementi;
whereas, despite the undertakings made at the Rio and Johannesburg summits in 1992 and 2002 respectively, the signatory States have not taken the measures required to reverse the current tendency to overexploit resources and pollute the environment, or the dwindling of natural resources and the climate change which are the most visible results of this failure,
tā kā kopš 90. gadiem klimata katastrofu skaits Eiropā ir palielinājies vairāk nekā divas reizes un klimata sasilšana, visticamāk, turpināsies, jo palielinās to elementu skaits, kuri atklāj tās ietekmi uz mūsu tautsaimniecību, ekosistēmām un cilvēka veselību, kā arī tie kļūst aizvien jūtamāki;
whereas the number of natural climatic disasters has more than doubled in Europe since the 1990s and global warming is set to continue, with ever more numerous and tangible events demonstrating its impact on the viability of economies, ecosystems and human health,
tā kā ir vajadzīga jauna izaugsmes definīcija, kas pamatotos uz dabas resursu atbildīgu un efektīvu izmantošanu, kā arī uz izmaiņām ražošanas un patēriņa veidā;
whereas a new definition of growth is needed, based on responsible, efficient use of natural resources and a change in patterns of production and consumption,
tā kā ilgtspējīga attīstība ir solidaritātes jautājums ne tikai starp paaudzēm, bet arī starp ziemeļu un dienvidu valstīm, un tā kā Eiropas Savienībai līdz ar to jāizvēlas tāda attīstības politika, kura jaunattīstības valstu iedzīvotājiem ļautu sasniegt labākus dzīves apstākļus, vienlaicīgi saglabājot planētas vidi,
whereas sustainable development is a question of solidarity between the generations, and between the countries of the North and the South, and whereas the European Union is therefore faced with a development policy choice whereby the people of the developing countries can gain access to a better life, while at the same time protecting the earth's environment,
ir gandarīts, ka Komisija saskaņā ar savām saistībām izvērtē ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanas rezultātus; atzinīgi vērtē Eiropadomes 2005. gada jūnijā pieņemtos ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamatprincipus; prasa Komisijai izmantot visus līdzekļus, lai šo stratēģiju varētu pārskatīt pēc iespējas īsākā laikā, pamatojoties uz minētajiem pamatprincipiem, kā arī lūdz Padomes Austrijas prezidentūrai īstenot vajadzīgos pasākumus, lai pārskatīto stratēģiju varētu pieņemt 2006. gadā pirmajā pusē;
Welcomes the fact that the Commission is taking stock of the sustainable development strategy in accordance with its undertaking; welcomes the sustainable development guidelines adopted by the European Council in June 2005; calls on the Commission to do everything it can to ensure that the strategy is revised as soon as possible on the basis of those guidelines, and on the Austrian Council Presidency to take the necessary steps to ensure that this revision can be adopted during the first half of 2006;
pauž nožēlu, ka ilgtspējīgas stratēģijas pārskatīšanu neveica kopā ar Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatīšanu; vēlas, lai pārskatītā ilgtspējīgas attīstības stratēģija kļūst par Eiropas ilgtermiņa stratēģiju, lai ar to nosaka vislabāko politisko projektu ilgtspējīgas sabiedrības mērķu sasniegšanai 50 gadu laikā un lai pārējie Savienības vidēji ilga termiņa politiskie procesi, tādi kā Lisabonas stratēģija, atbilst šai ilgtermiņa stratēģijai;
Considers it regrettable that the revision of the sustainable development policy was not carried out in combination with the mid-term review of the Lisbon strategy; wishes to see the revised sustainable development strategy become the long-term strategy for Europe, defining the best political project capable of achieving its goals for a sustainable world fifty years from now, and believes that the Union's other political processes for the medium term, such as the Lisbon strategy, should be compatible with that long-term strategy;
ņemot vērā ierobežotos finanšu līdzekļus, uzsver, ka abām stratēģijām ir vajadzīga vienota, efektīva un sistemātiska kontroles procedūra;
Stresses – in the light of limited financial resources – the need for an identical, efficient and systematic monitoring and review procedure for the two strategies;
pauž nožēlu, ka lielākā daļa no Komisijas paziņojuma otrajā daļā ietvertajām pamatnostādnēm neatbilst tā pirmajā daļā noteikto uzdevumu apmēram; uzsver dažu pamatnostādņu nepietiekamo raksturojumu, it īpaši attiecībā uz cīņu pret īslaicīgām tendencēm;
Considers it regrettable that most of the orientations contained in the second part of the Commission communication fail to respond to the magnitude of the challenges noted in the first part of the communication; stresses the inadequacy of some of the orientations, particularly as regards the fight against non-sustainable tendencies;
piekrīt Komisijai, ka ir pastiprinājušās ilgtspējīgai attīstībai pretējas tendences dabas resursu pārmērīgas izmantošanas un piesārņošanas, bioloģiskās daudzveidības zaudēšanas, klimata pārmaiņu pastiprināšanās, kā arī nevienlīdzības, nabadzības un valsts parāda uzkrāšanās jomā gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs;
Concurs with the Commission's observation that tendencies running counter to sustainable development have become worse, whether they consist in overexploitation and pollution of natural resources, loss of biodiversity, aggravation of climate change, inequality and poverty, or the accumulation of public debt, both in the European Union and in third countries;
atbalsta Komisijas prasību noteikt mērķus šo negatīvo tendenču novēršanai; uzskata, ka vidēji ilgā termiņā vienam no galvenajiem mērķiem jābūt Eiropas Konstitūcijā iekļautajam aicinājumam panākt "stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme [...], sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu"; uzskata, ka līdz ar šo svarīgo mērķi jāparedz konkrēti starpposma mērķi;
Supports the Commission's call for the setting of objectives to combat these negative trends; one priority medium-term objective should be to achieve the call as formulated in the Treaty establishing a Constitution for Europe for the "sustainable development of Europe based on balanced economic growth [...], a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment", an overarching objective from which concrete intermediate objectives may be derived;
uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības stratēģijai jāļauj piemērot tādus pasākumus, kuri pielāgoti vietējās attīstības prasībām un ierobežojumiem, kas raksturīgi attiecīgajai teritorijai;
Believes that a strategy for sustainable development needs to permit the application of measures that are adapted to local development requirements and to the limitations and conditions of the region;
konstatē, ka, neskatoties uz Eiropas Savienības pieņemtajiem tiesību aktiem un īstenoto tehnisko progresu nolūkā samazināt atmosfēras piesārņošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju, Kioto protokola mērķi 2012. gadam Eiropas Savienībā var palikt nesasniegti tādu pasākumu trūkuma dēļ, ar kuriem aizkavē autotransporta satiksmes pieaugumu;
Notes that, despite the legislation adopted and the technical progress achieved by the EU in reducing atmospheric pollution and greenhouse gas emissions, there is a risk that the Union will not attain the Kyoto protocol objectives for 2012, due to the absence of suitable measures to curb the rise in road transport;
uztraucas arī par gaisa satiksmes ievērojamo un straujo pieaugumu, kā arī šīs nozares piesārņojošām emisijām; ja netiks veikti ātri īstenojami pasākumi, būs apdraudēta siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķu sasniegšana; mudina Komisiju veikt tūlītējus pasākumus, lai samazinātu aviācijas radīto ietekmi uz klimatu, izveidojot emisiju tirdzniecības izmēģinājuma sistēmu aviācijas radītajām emisijām laika posmam no 2008. līdz 2012. gadam, kura attiektos uz visiem lidojumiem uz un no jebkuras ES lidostas, paralēli ieviešot instrumentus, lai risinātu jautājumu par vispārējo aviācijas ietekmi uz klimatu;
Is also concerned at the large and rapid increase in air transport and polluting emissions in that sector; stresses that unless swift action is taken, the greenhouse gas reduction objectives will be jeopardised; urges the Commission to take prompt action to reduce the climate impact from aviation by creating a pilot emission trading scheme for the aviation sector for the period 2008-2012, covering all flights to and from any EU airport, and to ensure that instruments to tackle the full climate impact of aviation are introduced in parallel;
aicina Komisiju un Padomi pastiprināt savus centienus un pielāgot esošos tiesību aktus, lai Eiropas Savienībā panāktu atmosfēras piesārņojuma un siltumnīcefekta gāzu ievērojamu samazināšanos - par 30% līdz 2020. gadam un par 80% līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, jo pēdējos gados veiktā izpēte ir apstiprinājusi, ka, lai mazinātu klimata pārmaiņas, vajadzīga izplūdes gāzu būtiskāka samazināšanās gan Eiropā, gan pasaulē kopumā;
Calls on the Commission and the Council to step up their efforts to bring existing legislation into line with the latest scientific knowledge and to put forward solutions designed to achieve a substantial reduction in atmospheric pollution and greenhouse gas emissions in the EU by 30% of 1990 levels by 2020 and 80% by 2050, recent reports having confirmed that countering climate change requires a larger reduction in emissions in Europe and the rest of the world;
atbalsta Komisijas ierosinājumu atteikties no lielas daļas autotransporta līdzekļu, pārejot uz videi draudzīgākiem transporta veidiem; aicina Komisiju, Padomes dažādās struktūrvienības un Eiropadomi ātri īstenot pasākumus nolūkā ne vēlāk kā līdz 2010. gadam stabilizēt transporta veidu sadalījumu 1998. gada līmenī; uzskata, ka, lai mobilitātes politika būtu videi draudzīgāka, tā jamaina pamatos;
Supports the Commission's proposal to transfer a large proportion of road transport to more environmentally friendly modes of transport; calls on the Commission, the various constellations within the Council, and the European Council to take rapid measures to stabilise distribution among modes of transport at the 1998 level by 2010 at the latest; believes, in more general terms, that a more environmentally friendly mobility policy calls for a profound change of policy;
pauž nožēlu, ka saskaņā ar veiktajiem pētījumiem Eiropas dabas resursu izmantošana pašreiz divas reizes pārsniedz bioloģisko jaudu, kas nozīmē to, ka Eiropa izmanto neproporcionāli lielu daļu no zemes un jūras dabas resursiem;
Deplores the fact that, according to studies, Europe's current use of natural resources is exceeding biological capacity by more than double, which means that Europe is making disproportionate demands on existing terrestrial and marine natural resources;