natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2006. gada Ministru deklarāciju par ražīgu nodarbinātību, kurā ir konstatēts, ka visiem pieejama pilnīga, ražīga un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatelementiem visās valstīs,
having regard to the 2006 Ministerial Declaration of the UN Economic and Social Council on Full Employment and Decent Work, recognising full and productive employment and decent work for all as a key element of sustainable development,
, kurā ar mērķi veicināt pienācīgas kvalitātes darbu ir pausts aicinājums Eiropas Savienības tirdzniecības nolīgumos, īpaši divpusējos nolīgumos, iekļaut sociālos standartus,
, calling for the promotion of decent work through inclusion of social standards in EU trade agreements, particularly bilateral agreements,
ņemot vērā Starptautiskajā darba konferencē 2009. gada 19. jūnijā vienprātīgi pieņemto SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un SDO Pasaules nodarbinātības paktu, kā arī SDO 2008. gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu un taisnīgu globalizāciju,
having regard to the ILO's Decent Work Agenda and Global Jobs Pact, adopted by a worldwide consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference, and the 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation,
ņemot vērā kopš 2006. gada 1. janvāra spēkā esošo vispārējo preferenču sistēmu (VPS), ar kuru palielinātam skaitam produktu piešķir beznodokļu piekļuvi vai nodokļu atvieglojumus un kurā ir paredzēts arī jauns veicināšanas pasākums mazāk aizsargātām valstīm, kurās pastāv īpašas tirdzniecības, finanšu un attīstības problēmas,
having regard to the generalised system of preferences (GSP), in force since 1 January 2006, which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
ņemot vērā visus nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm,
having regard to all of the agreements between the European Union and non-member States,
ņemot vērā partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas loceklēm un Eiropas Savienību, ko 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū, un 2005. un 2010. gadā izdarītos grozījumus,
having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), and the European Union, signed in Cotonou on 23 June 2000, and its revisions in 2005 and 2010,
ņemot vērā rezolūcijas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK reģioniem un valstīm, un jo īpaši 2002. gada 26. septembra OV C 273 E, 14.11.2003., 305. lpp.
having regard to its resolutions on economic partnership agreements with ACP regions and countries, and particularly those of 26 September 2002 OJ C 273 E, 14.11.2003, p.
un 2007. gada 12. decembra OV C 323 E, 18.12.2008., 361. lpp.
and 12 December 2007 OJ C 323 E, 18.12.2008, p.
ņemot vērā vides jomā pieņemtās starptautiskās konvencijas, piemēram, Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošām vielām (1987), Bāzeles konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu kontroli (1989), Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību (2000) un Kioto protokolu (1997),
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1989), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
ņemot vērā starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju 2009. gada oktobrī parakstītā brīvās tirdzniecības nolīguma 13. nodaļu,
having regard to Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea, signed in October 2009,
ņemot vērā, ka noslēgušās sarunas starp Eiropas Savienību, Kolumbiju un Peru par daudzpusēja tirdzniecības nolīguma parakstīšanu,
having regard to the conclusion of the negotiations between the EU, Colombia and Peru on signature of a Multi-Party Trade Agreement,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. janvārī rīkoto uzklausīšanu “Sociālo un vides normu piemērošana tirdzniecības sarunās”,
having regard to the hearing on ‘Application of Social and Environmental Standards in Trade Negotiations’ which Parliament held on 14 January 2010,
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0312/2010 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0312/2010 ),
tā kā saikne starp tirdzniecību, cilvēktiesībām un sociālajiem un vides standartiem ir kļuvusi par ekonomikas un tirdzniecības attiecību pamatelementu un ir sarunu par brīvās tirdzniecības nolīgumiem neatņemama sastāvdaļa;
whereas the link between trade, human rights and social and environmental standards has become a key part of economic and trade relations and is integral to negotiations on free trade agreements,
tā kā arvien biežāk parādās konkurences izkropļojumu un vides un sociālā dempinga risks, kas negatīvi ietekmē īpaši tos uzņēmumus un strādājošos, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, jo viņiem ir jāievēro augstāki sociālie, vides un nodokļu standarti;
whereas distortions of competition and the risks of environmental and social dumping are becoming more and more frequent, to the detriment in particular of undertakings and workers in Europe who are required to comply with more stringent social, environmental and fiscal standards,
tā kā ES attiecībās ar trešām valstīm ir jāpieņem uz abpusējību balstīta tirdzniecības stratēģija, kam ir jābūt diferencētai atkarībā no partneru attīstības līmeņa gan attiecībā uz prasībām sociālajā un vides jomā, gan attiecībā uz tirdzniecības liberalizāciju, lai radītu priekšnosacījumus taisnīgai un godīgai starptautiskai konkurencei;
whereas, in its relations with third countries, the EU must adopt a trade strategy that is based on reciprocity, but which must be differentiated in accordance with its partners' level of development, as regards both its social and environmental demands and trade liberalisation, to create the conditions for just and fair international competition,
tā kā divpusējas instances ir kļuvušas par galveno platformu darbam pie šo politisko mērķu sasniegšanas, jo PTO ietvaros nav lielu cerību ieviest daudzpusējus noteikumus par attiecībām starp tirdzniecību, darbu un vidi;
whereas bilateral fora have become the main platform for pursuing these political objectives, so much so that the prospects for establishing multilateral rules governing relations between trade, labour or the environment within the WTO framework are not very promising,
tā kā tomēr ir svarīgi rūpēties par tirdzniecības tiesību un pamattiesību līdzsvarošanu un stiprināt dialogu starp galvenajām starptautiskajām organizācijām, īpaši SDO un PTO, ar mērķi uzlabot starptautiskās politikas konsekvenci un pārvaldību pasaulē;
whereas, nonetheless, it is essential to try to find a new balance between trade law and fundamental rights and to step up the dialogue between the main international organisations, particularly between the ILO and the WTO, with a view to greater coherence of international policies and better world governance,
atgādina, ka 1986. gada ANO Deklarācijā par tiesībām uz attīstību apliecināts, ka “tiesības uz attīstību ir neatņemamas cilvēka tiesības, pamatojoties uz kurām katram cilvēkam un visām tautām ir dotas tiesības piedalīties, dot savu ieguldījumu un baudīt ekonomisko, sociālo, kultūras un politisko attīstību”; tādēļ uzskata, ka ES pienākums ir neierobežot šīs tiesības un iekļaut tās starptautiskos nolīgumos, kā arī uzskatīt tās par Eiropas politikas jomu vadlīniju;
recalls that the 1986 UN Declaration of the Right to Development confirms that ‘the right to development is an inalienable human right by virtue of which every human person and all peoples are entitled to participate in, contribute to, and enjoy economic, social and cultural development’; considers, therefore, that the EU has an obligation not to undermine this right and, indeed, to incorporate it into international agreements and use it as a guideline for European policies,
tā kā ar Lisabonas līgumu ir atkārtoti apliecināts, ka Eiropas Savienības ārējā darbība, kuras neatņemama sastāvdaļa ir arī tirdzniecība, ir jāpārvalda, ievērojot tos pašus principus, kuri iedvesmojuši tās dibināšanu; tā kā Eiropas sociālais modelis, kurā ir apvienota ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme un labāki darba un dzīves apstākļi, var kalpot par paraugu arī citiem partneriem; tā kā tirdzniecības nolīgumiem jāsaskan arī ar citām starptautiskām saistībām un konvencijām, kuras dalībvalstis ir apņēmušās ievērot atbilstoši valsts tiesību aktiem;
whereas the Lisbon Treaty reaffirms that the European Union's external action, of which trade is an integral part, should be guided by the same principles as those which inspired its creation; whereas the European social model, which combines sustainable economic growth with better working and living conditions, can also serve as a model for other partners; whereas trade agreements must also be compatible with other obligations and international agreements which the parties have entered into, in line with their national laws,
ņemot vērā to, cik svarīgi ir saglabāt Eiropas Savienībā spēkā esošo sociālo un vides standartu līmeni un panākt, lai Eiropas vienotajā tirgū strādājošie ārvalstu uzņēmumi tos ievērotu;
whereas it is important to preserve the level of social and environmental standards in force in the European Union, and ensure that they are respected by foreign undertakings operating in the single European market,
tā kā cilvēktiesību un sociālo un vides standartu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos var kļūt par šādu nolīgumu pievienoto vērtību, nodrošinot plašāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, pastiprinātu atbalstu politiskai un sociālai stabilitātei un vienlaikus arī tirdzniecībai labvēlīgāku apstākļu izveidi;
whereas including human rights and social and environmental standards in trade agreements can add value to such agreements, allowing more civil society interaction and greater support for political and social stability, thus establishing a climate which is more conducive to trade,
tā kā tirdzniecības joma un cilvēktiesību, kā arī sociālo un vides standartu ievērošana ir svarīgs aspekts miera un labklājības nodrošināšanā pasaulē, bet to nevar uzskatīt par visu problēmu starp visām pasaules valstīm risinājumu; tā kā politiskās situācijas stagnāciju tomēr var pārvarēt, konfliktu risināšanai izmantojot tirdzniecības attiecību stiprināšanu un kopēju interešu definēšanas nodrošinājumu, jo īpaši vides aizsardzības jomā;
whereas the trade sector and the protection of human rights, social and environmental standards are important aspects in guaranteeing peace and prosperity in the world, but they cannot be called upon as a solution to all the problems which occur between states; whereas, however, that deadlock in political situations can be overcome by strengthening trade relations, thereby ensuring the definition of common interests, notably in the field of environmental protection, as a way to settle conflicts,
tā kā citas valstis ir sniegušas pozitīvu piemēru, tirdzniecības nolīgumos iekļaujot sociālos standartus;
whereas other countries have set positive examples for including social standards in trade agreements,
tā kā vispārējo preferenču sistēma ir tikusi izstrādāta tā, lai nodrošinātu starptautisko cilvēktiesību konvenciju un darba pamatstandartu ievērošanu valstīs, kuras šo sistēmu izmanto, un tā kā ir paredzēta īpaša papildu tarifa preferenču sistēma, lai veicinātu starptautisko cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības pamatkonvenciju īstenošanu; tā kā nosacījumu neievērošanas gadījumā tirdzniecības režīms var tikt apturēts,
whereas the generalised system of preferences is conditioned in the respect of the principles of international human rights conventions and core labour standards by beneficiary countries, and includes a special scheme of supplementary tariff preferences to promote the ratification and effective implementation of core international conventions on human and labour rights, environmental protection and good governance; whereas failure to comply with the conditions can lead to the trading arrangement being suspended,
aicina tāpēc jaunajā Eiropas Savienības tirdzniecības stratēģijā tirdzniecību vairs neuzskatīt par mērķi kā tādu, bet par līdzekli, kas dod iespēju atbalstīt Eiropas vērtības un tirdzniecības intereses un arī par taisnīgas tirdzniecības nodrošināšanas instrumentu, kas var par parastu praksi padarīt efektīvu sociālo un vides normu iekļaušanu un īstenošanu kopā ar visiem ES tirdzniecības partneriem; uzskata, ka Eiropas Savienībai šajās sarunās vajadzētu izmantot ne vien pozitīvu, bet arī juridiski saistošu pieeju; uzsver, ka īpaši divpusējos nolīgumos iekļaujot ilgtspējīgas attīstības nosacījumus, ieguvējas būs visas puses;
Calls, therefore, for the European Union's future trade strategy not to envisage trade as an end in itself, but as a tool for the promotion of European values and commercial interests and as an instrument for fair trade that can bring into general practice the effective inclusion and implementation of social and environmental standards with all EU trade partners; considers that the EU should adopt an approach in its negotiations which is positive, yet also legally binding; underlines that including provisions on sustainable development, particularly in bilateral agreements, will benefit all parties;
atgādina, ka tirdzniecības politika ir līdzeklis, ar kuru veicina Eiropas Savienības vispārējo mērķu sasniegšanu, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu Eiropas Savienības tirdzniecības politiku īsteno, “ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus”, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tā veicina arī “ilgtspējīgu Zemes attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus”;
Recalls that the common commercial policy is an instrument in the service of the European Union's overall objectives, and that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU's common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union's external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, in particular, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
aicina daudzpusējā līmenī pastiprināt sadarbību starp PTO un svarīgākajām ANO iestādēm cilvēktiesību jomā; uzskata, ka ciešākas attiecības ar ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos, kā arī īpašas procedūras būtu ļoti noderīgas, lai daudzpusējās tirdzniecības vide veicinātu cilvēktiesību ievērošanu; uzskata arī, ka Augstā komisāra kompetenci varētu ņemt vērā PTO paneļos un apelācijas instancē, ja tiktu konstatēti smagi cilvēktiesību pārkāpumi;
Encourages greater cooperation at multinational level between the WTO and the main United Nations institutions in the human rights field; considers that closer links with the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights and with the special procedures would be particularly useful to provide a multilateral trade framework which would enhance respect for human rights; considers, similarly, that the High Commission's expertise could be taken into account within WTO panels and the appeals body when cases of serious breaches of human rights are observed;
uzskata, ka regulāras universālas pārbaudes Cilvēktiesību padomē varētu būt noderīgs instruments ar cilvēktiesībām saistītu noteikumu ievērošanas uzraudzībai starptautiskos tirdzniecības nolīgumos;
Considers that the Human Rights Council's universal periodic review should be a useful tool to monitor compliance with human rights provisions in international trade agreements;
uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir padziļināt sadarbību ar SDO, kura atbild par starptautisko darba standartu noteikšanu un apspriešanu, kā arī par to transponēšanu tiesību aktos un piemērošanu praksē, un ka vienlīdz svarīga ir arī SDO pilnīga dalība PTO darbā;
Underlines that closer cooperation with the ILO, the body responsible for establishing and negotiating international labour standards and supervising their application in law and in practice, and full participation of the ILO in the work of the WTO, are essential;
prasa tāpēc SDO piešķirt oficiālas novērotājas statusu PTO un tiesības uzstāties PTO ministriju konferencēs;
to this end calls for the ILO to be granted official observer status in the WTO and the right to speak at WTO ministerial conferences;
ierosina pēc tirdzniecības un vides komitejas parauga PTO izveidot tirdzniecības un pienācīgas kvalitātes darba komiteju; un uzstāj, ka abām komitejām ir jānosaka precīzi uzdevumi un tām ir jābūt ietekmīgām;
proposes setting up a committee on trade and decent work within the WTO, on the lines of the Committee on Trade and Environment; and insists that both committees are given a clearly defined remit, and have tangible influence;
ierosina, ka vēlama būtu iespēja vērsties pie SDO un pie ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos tādos gadījumos, kad starptautisko darba konvenciju pārkāpumi ir tirdzniecības konflikta pamatā;
proposes that relevant cases where a breach of international labour conventions is involved in a trade dispute could be referred to the ILO as well as to the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights;
ierosina radīt apelācijas iespējas SDO tiem gadījumiem, kad kāda PTO dalībvalsts uzskata, ka ar strīdu izšķiršanas iestādes lēmumu tiek apstrīdēts SDO lēmums par darba konvenciju ievērošanu;
proposes that, when a WTO member state considers that a decision by the dispute settlement body calls into question ILO decisions on compliance with labour conventions, there should be an appeal route to the ILO;
atkārtoti apliecina, ka kopīgi ir jāstiprina gan mērķis saglabāt un aizsargāt atvērtu un nediskriminējošu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, gan mērķis rūpēties par vides aizsardzību un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; uzsver, ka saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību 20. pantu dalībvalstīm ir jāpieņem tirdzniecības pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt vidi, bet šos pasākumus nedrīkst piemērot tā, ka tie radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot šo noteikumu;
Reaffirms that the objectives of maintaining and preserving an open and non-discriminatory multilateral trade system on the one hand, and protecting the environment and promoting sustainable development on the other hand, should be mutually supportive; underlines that, pursuant to Article 20 of the GATT, the Member States may adopt trade measures to protect the environment, subject to the requirement that such measures are not applied in a manner which would constitute a means of arbitrary or unjustifiable discrimination; encourages the Member States to make full use of this provision;
atzinīgi vērtē PTO tirdzniecības un vides komitejas pastāvēšanu, kam vajadzētu būt svarīgam forumam saiknes starp vidi un tirdzniecību iekļaušanai un padziļināšanai; pauž cerību, ka šīs komitejas loma un darbs pilnveidosies tā, lai tā pozitīvi varētu vērsties pret lielākajām tirdzniecības un vides problēmām, kas skar starptautisko sabiedrību;
Welcomes the existence of the WTO Committee on Trade and Environment, which should be an essential forum for pursuing integration and strengthening the link between the environment and trade; expresses the hope that the Committee's role and its work will develop in order to address in a positive manner the most important trade and environment challenges facing the international community;
uzsver, cik svarīgi ir uzlabot piekļuvi zaļajām precēm un tehnoloģijām, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, un aicina visas sarunās iesaistītās puses pastiprināt darbu, lai būtu iespējams ātri noslēgt sarunas par tarifu un beztarifu ierobežojumu samazināšanu vai atcelšanu vides precēm un pakalpojumiem ar mērķi atbalstīt jaunus nodarbinātības politikas veidus un tādu darba vietu radīšanu, kas atbilst SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības standartiem, un Eiropas rūpniecības un MVU izaugsmes iespējas;
Underlines the importance of improving access to green goods and technologies to achieve sustainable development objectives, and encourages all the parties to the negotiations to redouble their efforts to reach a rapid conclusion to the negotiations on reducing or removing tariff and non-tariff barriers for environmental goods and services, in order to promote new forms of employment policies and the creation of jobs meeting ILO decent work standards and growth opportunities for European industries and SMEs;
uzsver nepieciešamību virzīt uz priekšu sarunas par citiem Dohas deklarācijas 31. panta punktiem par saikni starp pašreizējiem PTO noteikumiem un daudzpusējos vides nolīgumos noteiktajiem īpašajiem tirdzniecības pienākumiem un veicināt ciešāku sadarbību starp daudzpusējo vides nolīgumu sekretariātiem un PTO komitejām, kas ir svarīgs priekšnosacījums tirdzniecības un vides režīmu konsekventas attīstības nodrošināšanai;
Underlines the need to make progress in the negotiations on the other points at Article 31 of the Doha Declaration concerning the relationship between existing WTO rules and specific trade obligations set out in multilateral environmental agreements (MEAs), and to promote closer cooperation between the MEA secretariats and the WTO committees, a key factor in ensuring that trade and environmental regimes develop coherently;
uzskata, ka daudzpusējs nolīgums par klimatu būtu labākais instruments ar CO2 saistīto ārējo vides faktoru internalizācijai, bet iespējams, ka šādu nolīgumu nevarēs noslēgt tuvākajā nākotnē; uzskata tāpēc, ka Eiropas Savienībai būtu jāturpina meklēt iespējas, lai tām nozarēm, kuras patiešām skar oglekļa emisiju pārvirze, izveidotu vides instrumentus, kas ir piemēroti emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas CO2 kvotu nodošanai vairāksolīšanā, bet īpaši lai izveidotu “oglekļa dioksīda piesaistes mehānismu”, ievērojot PTO normas, jo šāds mehānisms dotu iespēju apkarot CO2 emisiju novirzīšanu uz trešām valstīm;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for internalising negative external environmental factors relating to CO2, but that there is a risk that such an agreement will not be concluded in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO2 quotas under the EU's emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules, as such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO2 emissions being transferred to third countries;