natgillin/translations-raw huggingface dataset:
29. atkārto nepieciešamību samazināt strādājošo migrantu naudas pārvedumu izmaksas, kā arī atbalstīt to migrantu atgriešanos, kuri to vēlas, ar programmu starpniecību, kas aizsargā visas cilvēktiesības un cieņu un dzīves kvalitāti;
Reiterates the need to reduce the current excessive costs incurred by migrant workers in transferring remittances, and to support the return of those who wish to do so through programmes that safeguard all their rights and their human dignity and worth;
32. atgādina, ka ES un Latīņamerikas valstu savienība šajā nozīmē ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā abu pušu ieinteresētību ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un vides līdzsvarā, kam jānoved pie attiecīgo vides ierosmju abpusēja atbalsta starptautiskā līmenī;
Points out that the alliance between the European Union and Latin America in this sense is of crucial importance given both parties’ interest in promoting sustainable development and environmental balance, and therefore advocates mutual support for their respective environmental initiatives at international level;
34. uzskata, ka ir jāsaista ekonomiskā attīstība ar ilgtspējību attīstību; un šajā sakarībā atbalsta vismazāk attīstītās valstis to divējādos centienos samazināt piesārņojošās emisijas un sekmēt savu attīstību un sociālo labklājību;
Considers it essential to combine economic development with sustainable development; in this respect supports the least-favoured countries in their two-fold effort to reduce polluting emissions and to further their progress and social well-being;
36. aicina Eiropas Komisiju palīdzēt vides politikas attīstības veicināšanā Latīņamerikas valstīs; uzskata, ka sadarbība un paraugprakses līmenis ir jānostiprina un jāatspoguļo arī ES finansēšanas un attīstības atbalsta politikā;
Calls on the European Commission to help encourage the development of environmental policies in Latin American countries; considers that cooperation and the level of best practices should be strengthened and should also be reflected in EU funding and in development aid policy;
39. uzskata, ka jāpastiprina stratēģisko partnerattiecību parlamentārā dimensija un jānodrošina pietiekama nesen izveidotā Mercosur parlamenta iekļaušana Eiropas un Latīņamerikas asamblejā;
Considers it essential to strengthen the parliamentary dimension of the Strategic Partnership and ensure suitable inclusion of the recently constituted Mercosur Parliament in the Euro-Latin American Assembly;
iesniedza Helmuth Markov un Esko Seppänen
by Helmuth Markov and Esko Seppänen
par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam
on the Commission’s Annual Policy Strategy for 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam
European Parliament resolution on the Commission’s Annual Policy Strategy for 2009
tā kā 2009. gadā notiks ne tikai Eiropas Parlamenta vēlēšanas, bet darbu sāks arī jauna Komisija, būs iespējams ievērojami mainīt politiskās stratēģijas, lai sasniegtu tādus ES mērķus kā izaugsme un labākas darbavietas, klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana un ilgtspējīga un miermīlīga sociālā attīstībā Eiropā un pasaulē;
whereas in 2009 not only will there be elections to the European Parliament, but also a new Commission will start its work, both of which provide an opportunity for a real change in political strategies geared towards the achievement of the EU’s goals, such as growth and better jobs, tackling challenges resulting from climate change, and sustainable and peaceful social development in Europe and the world,
tā kā līdz šim ES nav spējusi atrisināt ar nodarbinātību, nabadzību, nevienlīdzību un demokrātijas trūkumu saistītās problēmas un tā kā arvien spēcīgāka kļūst darbinieku, patērētāju un sabiedrisko pakalpojumu izmantotāju pretestība pret negodīgām sociālās drošības sistēmas reformām, ienākumu samazināšanos, vispārējas nozīmes pakalpojumu privatizāciju un liberalizāciju un uzņēmumu pārvietošanu, ko veicina ES politika,
whereas so far the EU has proved to be to be unable to solve the problems of unemployment, poverty, inequality and lack of democracy and whereas resistance on the part of workers, consumers and public-service users to unfair social security reforms, income cuts, privatisation and liberalisation of services of general interest and relocations of enterprises promoted by current EU policy is growing stronger,
norāda, ka Komisijas politiskās prioritātes ir izaugsme un darbavietas, klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa; pauž dziļu nožēlu, ka šīm politiskajām prioritātēm nav pietiekams atbalsts pārskatītajās politikas stratēģijās, kas paredzētu arī jaunas prioritātes budžeta piešķiršanā; uzskata, ka, lai nerastos pretruna pašu izvirzītajam lozungam „galvenā uzmanība – iedzīvotājiem”, gan Komisijai, gan ES kopumā ir nepieciešamas būtiskas politikas pārmaiņas;
Notes that the Commission’s political priorities are growth and jobs, climate change and a sustainable Europe; deeply deplores the fact that these political priorities are not sufficiently supported by revised policy strategies resulting also in new budgetary priorities; takes the view that a profound policy change on the part of the Commission and the EU as a whole is needed in order not to contradict their own slogan of ‘Putting citizens first’;
norāda uz divām svarīgām problēmām, kas Eiropai jārisina: sociālo problēmu, kas saistīta ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, kuri pieļauj algu dempingu un ierobežo arodbiedrību iespējas cīnīties pret šādu dempingu; globālo problēmu, kas saistīta ar finanšu un pārtikas krīzi visā pasaulē; pieprasa Eiropas līgumos, tostarp Lisabonas līgumā veikt strukturālas izmaiņas neoliberālajā ekonomiskajā un sociālajā modelī;
Points to two vital challenges to the European agenda: the social challenge following the decisions of the European Court of Justice legitimising wage dumping and limiting trade union rights to fight against this; the global challenge of the global financial and food crisis; demands structural changes in the neo-liberal economic and social model established in the European Treaties, including the draft Lisbon Treaty;
Izaugsme, darbavietas un kohēzijas politika
Growth, jobs and cohesion policy
pauž nopietnas bažas par paātrināto liberalizāciju un ierobežojumu atcelšanu daudzās nozarēs, kas apdraud nodarbinātību, pakalpojumu kvalitāti un sabiedrisko pakalpojumu nākotni, un aicina noteikt moratoriju liberalizācijai un ierobežojumu atcelšanai;
Is deeply concerned by the acceleration of, and urges the need for a moratorium on, the liberalisation and deregulation process in many sectors, which is jeopardising employment, the quality of services provided and the future of public services;
pauž nožēlu, ka Komisijas ikgadējā politikas stratēģija 2009. gadam nepiedāvā spēcīgu stimulu cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību vai uzlabot darbavietu kvalitāti; uzskata, ka Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir jābalstās uz „laba darba” koncepciju, pievēršot lielu uzmanību tādiem jautājumiem kā darba kvalitātes uzlabošana, labāka sociālā drošība, esošo darbinieku tiesību ievērošanas veicināšana un jaunu tiesību izveide, labākas sociālā riska pārvaldes veicināšana un darba apvienošana ar privāto dzīvi;
Considers it regrettable that the Commission’s Annual Policy Strategy 2009 does not provide a strong impetus towards furthering the fight against poverty and social exclusion and promoting the quality of employment; considers that the European Employment Strategy needs to take the concept of ‘good work’ as its central reference point, with a strong focus on promoting quality in work and improved social security, enhancing existing workers’ rights and introducing new ones, and promoting better social risk management and work-life balance;
stingri noraida jauno „elastdrošības” koncepciju un centienus to padarīt par vispārēju pieeju Eiropas nodarbinātības stratēģijas un Integrēto izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādņu nākamo triju gadu laikposmam;
Strongly rejects the attempt to make the new concept of ‘flexicurity’ the overarching approach for the next three-year cycle of the European Employment Strategy and the Integrated Guidelines for Growth and Jobs;
tā kā Padome līdz šim nav panākusi vienošanos, aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu par darba laika direktīvas pārskatīšanu un uzsākt pārkāpuma procedūru pret dalībvalstīm, kuras neievēro spēkā esošo darba laika direktīvu un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus par dežūras laiku; sagaida, ka Komisija iesniegs jaunu priekšlikumu par pārskatīšanu, lai pakāpeniski atteiktos no iespējas pildīt vai nepildīt noteikumus un noteiktu konkrētus pienākumus darba devējiem organizēt darba laiku tā, lai uzlabotu iespējas apvienot darbu ar privāto dzīvi;
Calls on the Commission, as no agreement has so far been reached in the Council, to withdraw its proposal for a revision of the Working Time Directive and to initiate infringement procedures against Member States that are not complying with the existing Working Time Directive and the European Court of Justice judgments on on-call time; expects the Commission to present a new proposal for a revision aimed at phasing out the opt-out and establishing concrete obligations for employers to implement working time arrangements which promote a sound work-life balance;
noteikti atbalsta prasību pievienot ES Reformu līgumam „sociālā progresa klauzulu”, kas ieviestu noteikumu, ka ar iekšējo tirgu saistītajām brīvībām jābūt tādām, ka tiek respektētas pamattiesības, īpaši tiesības streikot un darbinieku un viņu pārstāvju tiesības uz kopīgu rīcību, lai uzlabotu darbinieku darba un dzīves apstākļus, lai tie pārsniegtu minimālos standartus; tādēļ aicina atlikt šī līguma ratifikācijas procesu;
Strongly supports the demand for a ‘Social Progress Clause’ in the EU Reform Treaty, firmly establishing that the internal market freedoms must respect fundamental rights, especially the right to strike and the right of workers and their representatives to collective action to improve their working and living conditions beyond minimum standards; calls, therefore, for a postponement of the Treaty ratification process;
stingri noraida ierosinājumu par 50 miljoniem eiro samazināt Kopienas finansējumu decentralizētajām aģentūrām, lai varētu palielināt GALILEO finansējumu; uzskata, ka aģentūrām, kas nodarbojas ar nodarbinātības un jo īpaši sociālajiem jautājumiem (Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam, kas atrodas Dublinā, Bilbao esošajai Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram, Eiropas Izglītības fondam u.c.), pēdējos gados ievērojami palielināts darba apjoms un tām ir ļoti nepieciešams pienācīgs finansējums, lai varētu veikt savus uzdevumus;
Strongly rejects the proposed linear cut of 50 million euros in the Community contribution to decentralised agencies in order to boost the funding of GALILEO; considers that the agencies in the field of employment and social policy in particular (Dublin Foundation, Bilbao OHS Agency, CEDEFOP, ETF etc.) have been given more and more tasks in recent years and desperately need appropriate funding to fulfil these;
norāda, ka tādas politikas, kuru vienīgais mērķis ir palielināt konkurētspēju, pastiprinās reģionu un sociālās atšķirības; apstiprina Parlamenta prasību novērtēt rezervēšanas sistēmu;
Points out that policies that are solely competitiveness-centred will continue to exacerbate regional and social disparities; reasserts Parliament’s demand for an evaluation of the earmarking system;
aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju iekļaut finanšu pasākumus, lai pielāgotu nākamos reģionālās politikas un struktūrfondu daudzgadu finanšu plānus patiesas konverģences veicināšanai un palīdzētu mazināt dalībvalstu un reģionu attīstības plaisu;
Invites the Commission and the Member States to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial perspectives for regional policies and structural funds in order to promote real convergence and to help reduce development gaps between Members States, as well as between regions;
Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga attīstība
Climate change and sustainable development
uzskata, ka jāuzlabo Eiropas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanas uzraudzība un aicina Komisiju izveidot strukturālas ilgtspējas rādītājus katram ar vidi saistītajam aspektam (klimats/enerģētika, vide/veselība, ilgtspējīga mobilitāte, dabas resursi), kas palīdzēs noteikt, kādus politikas virzienus nepieciešams steidzami izveidot, un paredzēt pasākumus, ar kuru palīdzību pielāgoties klimata pārmaiņām; lūdz Komisiju, izstrādājot un pārveidojot esošos un visus turpmākos tiesību aktus, iekļaut tajos pielāgošanās aspektu, lai tādējādi mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi;
Considers that monitoring of the European Sustainable Development Strategy must be improved and asks the Commission to draw up structural sustainability indicators for each key issue relating to the environment (climate/energy, environment/health, sustainable mobility, natural resources), which will help to identify urgently needed policies and measures that contribute to adaptation to climate change; asks the Commission to include adaptation when drawing up and modifying existing and all forthcoming legislation in order to limit the effects of climate change;
apliecina, ka ir svarīgi ne vēlāk kā līdz 2009. gadam noslēgt jaunus, visaptverošus, uz ANO Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām balstītus starptautiskus nolīgumus klimata pārmaiņu jomā un uzskata, ka šajā sakarā ir būtiski svarīgi vēl šajā likumdošanas termiņā panākt vienošanos par enerģētikas un klimata tiesību aktu paketi; norāda, ka klimata pārmaiņas nevar izmantot kā ieganstu militāro un drošības pasākumu palielināšanai;
Reaffirms the importance of concluding a new comprehensive international agreement on climate change under the United Nations Framework Convention on Climate Change no later than 2009 and considers that reaching an agreement on the energy-climate package within the current legislative term is of vital importance in this context; points out that climate change cannot be used as a pretext for increasing military and security measures;
atzīst, ka, lai izpildītu uzdevumu pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi, nabadzīgo un mazaizsargāto valstu vajadzības ir tādas, ka pēc iespējas ātrāk jāmobilizē ievērojams daudzums resursu; aicina Komisiju, nemazinot atbalstu citām iniciatīvām, 2008. gada pirmajā pusē ierosināt dalībvalstīm detalizētu plānu Globālās klimata pārmaiņu alianses iniciatīvas īstenošanai;
Recognises that in meeting the challenge of adaptation and mitigation, the needs of the poorest and most vulnerable countries are such that significant resources must be mobilised as soon as possible; invites the Commission to propose to Member States, in the first half of 2008, a detailed plan for the implementation of the Global Climate Change Alliance initiative, without prejudice to support for other initiatives;
uzskata, ka īstenojot klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas mērķus, jāizveido tāda ES sistēma, saskaņā ar kuru tajās jomās, uz kurām neattiecas emisiju tirdzniecības sistēma, piemēram, mājokļu, transporta, lauksaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas jomā, saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas uzņemas dalībvalstis;
Believes that, in pursuing climate change mitigation targets, an EU system needs to be created whereby greenhouse gas emission reduction commitments would be undertaken at national level in non-ETS sectors such as housing, transport, agriculture and waste management;
aicina Komisiju pabeigt darbu pie ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas ražošanas politikas rīcības plāniem un pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar šiem rīcības plāniem; sagaida, ka rīcības plānos būs ietverti konkrēti mērķi un pasākumi, kā arī paredzēti tālejoši mērķi energoefektivitātes un resursu izmantošanas efektivitātes palielināšanai un negatīvās ietekmes uz vidi samazināšanai;
Asks the Commission to finalise its Action Plans for Sustainable Consumption and Production (SCP) and Sustainable Industry Policy (SIP) and to present them as early as possible; expects the Action Plans to contain concrete objectives and actions and to set ambitious targets for improving energy and resource efficiency and reducing negative environmental impact;
uzskata, ka Konvencijas par bioloģisko daudzveidību īstenošana ir noritējusi gausi un ka steidzami nepieciešams veicināt pozitīvu saikni starp lauksaimniecisko darbību un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī ar ilgtspējīgas vides apsaimniekošanas un ekosistēmu pieejas izmantošanas palīdzību uzlabot mežu bioloģisko daudzveidību;
Considers that progress in implementing the Convention on Biological Diversity Strategic Plan has been slow and that there is an urgent need to promote positive relationships between agricultural activities and the protection and sustainable use of biodiversity, and to strengthen forest biodiversity through sustainable forest management and implementation of the ecosystem approach;
apšauba nolīguma par kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) rezultātā īstenoto „veselības pārbaudi”, jo tā turpina izmantot metodi, kura atdala subsīdijas no ražošanas, saglabā negodīgu subsīdiju sadali starp ražotājiem un valstīm un veicina intensīvo lauksaimniecību, kas negatīvi ietekmē pārtikas kvalitāti; nosoda, ka Komisija nenāk klajā ar priekšlikumiem, kā risināt mazo un vidējo lauksaimnieku problēmas, kuru izdzīvošana ir apdraudēta, ja spēkā paliek jaunās KLP noteikumi;
Questions the implementation of the results of the agreement on the Common Agricultural Policy (CAP) ‘Health Check’ because it is continuing with the method of ‘decoupling’ subsidies from production, maintaining the unfair distribution of subsidies among producers and among countries, and promoting the ‘intensive agriculture’ model, with negative effects on the quality of food; deplores the fact that the Commission is not putting forward proposals on how to solve the problems of small and medium-sized farmers whose survival is at stake under the conditions of the new CAP;
aicina Komisiju pildīt savus pienākumus attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, informējot iedzīvotājus par patēriņa preču sastāvā esošajiem ģenētiski modificētajiem organismiem; aicina pārtraukt atsevišķās dalībvalstīs uzsākto ģenētiski modificēto organismu ražošanu; norāda uz ĢMO saturošas pārtikas iespējamo veselības apdraudējumu un aicina palielināt šāda apdraudējuma pētniecību; aicina ĢMO saturošai pārtikai vienmēr piemērot piesardzības principu;
Calls on the Commission to shoulder its responsibilities with regard to food safety by informing European citizens about the presence of genetically modified organisms in consumer products; calls for the withdrawal of the GMO species already introduced by some Member States; points out the potential health risks of GMO food and calls for more research into these risks; asks for the precautionary principle always to be applied to GM foods;
uzsver, ka ilgtspējīga biomasas ražošana biodegvielai ir jautājums, kam ES steidzami jāpievēršas tā, lai ES pasākumi klimata pārmaiņu mazināšanai nelabvēlīgi neietekmētu biomasas ražotājvalstis; uzsver nepieciešamību ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī citviet izvairīties no mežu izciršanas, augsnes un dabas resursu noplicināšanas, kā arī pienācīgas pārtikas piegādes trūkuma visiem iedzīvotājiem;
Underlines the fact that sustainable production of biomass for biofuels is a matter which needs to be addressed urgently within the EU in such a way that the EU’s climate change mitigation measures do not have negative consequences for biomass producer countries; underlines the need to avoid in the European Union and elsewhere any danger of deforestation, degradation of soil and natural resources, as well as scarcity of adequate food supply for all the populations affected;
norāda, ka zivju resursu ilgtspēja ir ļoti svarīga; uzsver, ka pašlaik nav līdzsvara starp sociāli ekonomisko situāciju un vides ilgtspējību; uzsver, ka ir nepieciešamas zvejas darbības un dzīvotspējīga zvejsaimniecība; uzskata, ka ir vajadzīgs mehānisms, ar kura palīdzību izmaksāt subsīdijas vai kompensācijas tiem zvejniekiem, īpaši mazāk labvēlīgo reģionu zvejniekiem, kurus skāruši zivju krājumu atjaunošanas plāni vai citi pasākumi, kuru mērķis ir palielināt ekosistēmu aizsardzību;
Notes that the sustainability of fishery resources is fundamental; underlines the current lack of balance between the socio-economic situation and environmental sustainability; stresses the need for fishing activity and a viable fishing industry; takes the view that there is a need to implement a mechanism for subsidising or compensating fishermen affected by stock recovery plans or other measures to provide increased protection for ecosystems, especially in less-favoured regions;
atkārtoti prasa Komisijai papildināt esošās pārvaldes metodes un izveidot plašāku pieeju pasākumiem jūras vides aizsardzībai un noplicināto zivju krājumu atjaunošanai, jo īpaši apsverot un analizējot citus faktorus, kuriem ir ievērojama ietekme uz jūras vidi un zivju resursu stāvokli, piemēram, piekrastes un atklātās jūras piesārņojumu, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņus, dziļūdens bagarēšanu un jūras transportu; aicina Komisiju nākt klajā ar iniciatīvu šajā jomā; aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par pamatnostādnēm un priekšlikumu pārskatīt zivsaimniecības produktu kopīgā tirgus organizāciju;
Reiterates its request to the Commission to take a more wide-ranging view of measures to protect the marine environment and rebuild depleted fish stocks, in particular by considering and studying other factors which have a considerable impact on the marine environment and the state of fishery resources, such as coastal and offshore pollution, industrial and agricultural effluent, deep-sea dredging and maritime transport, to complement current management methods; asks the Commission for a Community initiative in this area; calls on the Commission to submit a communication on the guidelines and a proposal for a revision of the Common Market Organisation for fishery products;
uzskata, ka ir absolūti nepieciešams skaidri un pārredzami publiskot Eiropas Savienības budžetu, lai informētu Eiropas iedzīvotājus par to, kā tiek tērēta ES nauda;
Considers a clear and transparent presentation of the European Union’s budget an absolute necessity with regard to the need to communicate to European citizens how EU money is spent;
stingri iebilst pret Padomes pieprasījumiem piešķirt papildu finansējumu no ES līdzekļiem Eiropas Drošības un aizsardzības politikas militāro izdevumu segšanai;
Strongly opposes requests from the Council for additional financing of military expenses from the EU budget in the framework of the European Security and Defence Policy;
stipri apšauba Eiropas robežuzraudzības sistēmas Eurosur izveidi un nepieciešamību palielināt biometrisko identifikatoru izmantošanu, lai, izmantojot ierosināto „ieceļošanas-izceļošanas sistēmu”, pastiprinātu pārbaudes uz ES ārējām robežām;
Strongly questions the establishment of the European border surveillance system ‘Eurosur’ and the need for the suggested extension of the use of biometric identifiers to tighten checks at the EU’s external borders via the proposed ‘entry-exit system’;
pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu iestādēm un Europol ir netieša piekļuve Vīzu informācijas sistēmai (VIS) un atgādina, ka pamatlēmumam par trešā pīlāra datu aizsardzību ir jāstājas spēkā nekavējoties;
Regrets the addition of granting designated Member State authorities and Europol indirect access to the Visa Information System (VIS) and recalls the urgent need for the third pillar data protection framework decision to enter into force;