natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atzinīgi novērtē to, ka ES priekšlikuma projekta mērķis ir ES ieroču eksporta uzraudzības pastiprināšana nolūkā nodrošināt ES ražoto ieroču neizmantošanu pret civiliedzīvotājiem, kā arī to, ka šis projekts paredz konkrētus pasākumus, lai ierobežotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nekontrolētu izplatīšanu; tomēr aicina ES arī uzņemties atbildību par ieroču eksportu pagātnē un pastiprināt un paātrināt atmīnēšanas un atbruņošanas programmu īstenošanu reģionos, kuros risinājusies kara darbība;
Welcomes the fact that the EU's draft proposal is aimed at strengthening the monitoring of EU arms exports, with the aim of ensuring that EU-manufactured weapons are not used against civilian populations, and includes concrete steps to limit the uncontrolled proliferation of small arms and light weapons; calls, however, on the EU also to take responsibility for the arms exports of the past and to intensify and speed up de-mining and disarmament programmes in regions in which wars have taken place;
atzinīgi vērtē centienus vairāk koncentrēties uz darbības virzieniem, tajā pašā laikā saglabājot pietiekamu elastību; pauž nožēlu par skaidri izteiktu prioritāšu trūkumu izklāstītajās tēmās, jo īpaši Kopienas līmenī, un aicina izskaidrot mērķu, darbības tēmu un prioritāšu izvēles principus;
Welcomes efforts to achieve greater focus and concentration, while maintaining sufficient flexibility; regrets the absence of clear priorities among the action themes presented, notably at Community level, and calls for clarification of the selection of objectives, action themes and priorities;
vēlreiz atgādina cilvēktiesību svarīgo lomu ES finansētu vai kopīgi finansētu projektu attīstībā, izveidošanā un uzraudzībā;
Reiterates the importance to be given to human rights in developing, setting up and monitoring projects funded or co-funded by the EU;
uzsver, ka tādi jautājumi kā HIV/AIDS, malārijas un tuberkulozes profilakse un ārstēšana, seksuālās un reproduktīvās veselības veicināšana, dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības, klimata izmaiņas, tirdzniecības reforma, konfliktu novēršana, demokrātija un laba pārvaldība (piešķirot prioritāti korupcijas apkarošanai) prasa īpašu uzmanību, jo, ja tām nepievērš pienācīgu uzmanību, citi attīstības centieni var būt veltīgi;
Stresses that issues such as prevention and treatment of HIV/AIDS, malaria and tuberculosis, and the promotion of sexual and reproductive health, gender equality and women's rights, climate change mitigation, trade reform, conflict prevention, democracy and good governance (with priority being given to anti-corruption) merit special attention, since if they are not effectively addressed other development efforts may be in vain;
ierosina veltīt lielāku uzmanību šādiem jautājumiem:
Suggests that greater attention be given within the Joint Declaration to the following:
valstu parlamentu loma ir izšķiroša, tāpēc nepieciešams īpašs atbalsts, lai nostiprinātu un uzlabotu demokrātiski ievēlētu parlamentu darba apstākļus, pilnībā iesaistot Eiropas Parlamentu;
the role played by national parliaments is crucial, which is why specific support is needed to strengthen and improve the working conditions of democratically elected parliaments, with Parliament's full involvement;
Kopienas infrastruktūras atbalstam jābūt labāk līdzsvarotam, mazāk pievēršoties ceļu būvniecībai un piešķirot prioritāti IST, ūdens apgādei, enerģijai un lauku attīstībai;
support from Community infrastructure aid must be better balanced with a lesser focus on the construction of roads and with priority being given to access to ICT, water, energy and rural development;
dzimumu vienlīdzības un sieviešu tiesību, kā cilvēktiesību, veicināšana ir ne tikai izšķiroša pati par sevi, bet tas arī sociālā taisnīguma jautājums, kā arī instruments TAM mērķu sasniegšanai, Pekinas rīcības platformas, Kairas rīcības programmas un Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ieviešanai; tāpēc visās ES politikas un prakses jomās attiecībās ar jaunattīstības valstīm jāievēro stingra nostāja dzimumu vienlīdzības jautājumos;
the promotion of gender equality and women's rights as fundamental human rights is not only crucial in itself but also a question of social justice, as well as being instrumental in achieving all the MDGs and in implementing the Beijing platform for Action, the Cairo Programme of Action and the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women; therefore a strong gender component is needed in all EU policies and practices in its relations with developing countries;
ņemot vērā, ka dalībvalstu un Kopienas sniegtajā palīdzībā pamatizglītībai un veselības aprūpei prioritāte jāpiešķir Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par sociālo attīstību (Kopenhāgena) principam 20/20;
given the central role of basic education and health Member States and Community Aid should give priority to the 20/20 principle of the World Summit for Social Development;
izglītība ir atslēga uz attīstību; viens no lielākajiem šķēršļiem pienācīgas oficiālās pilna laika izglītības saņemšanā ir bērnu darbs; visās izglītības veicināšanas stratēģijās jāiekļauj pasākumi bērnu darba izskaušanai;
education is key to development; one of the greatest obstacles to adequate access to full-time formal education is child labour; any strategy to promote education must include actions to combat all forms of child labour;
tā kā lielākā daļa nabadzīgo lauku rajonu ir atkarīgi no tradicionālās, uz biomasu balstītās ekonomikas, strauja mežu platību samazināšanās, augsnes un jūras resursu un pieaugošais ūdens resursu trūkums daudzos reģionos rada nopietnus draudus simtiem miljonu ļaužu mājsaimniecībām; tāpēc nepieciešamas nopietnas programmas mežu atjaunošanai, augsnes saglabāšanai, jūras resursu aizsardzībai un ūdens apsaimniekošanai;
since the majority of the rural poor depend on a traditional biomass-based economy, the rapid degradation of forests, soils and marine resources and growing water scarcity in many regions constitute a serious threat to the livelihoods of hundreds of millions of people; this calls for massive programs of reforestation, soil conservation, marine protection and water management;
esošās ražošanas un patēriņa sistēmas ir izraisījušas pieaugošu vides ekspluatāciju un ir ilgtermiņa drauds sabiedrības labklājībai; nabadzīgie iedzīvotāji īpaši cieš no vides degradācijas;
present production and consumption systems have led to increasing pressure on the environment and constitute a long-term threat to the welfare of society; poor people are particularly vulnerable to environmental degradation;
jaunattīstības valstīm nav obligāti jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas attiecībā uz dabas piesārņošanu, ņemot vērā, ka aizvien lielāka palīdzība tiek sniegta investīcijām tehnoloģijās, kas nepiesārņo vidi un ir efektīvas; uzsver, cik svarīgi ir mazināt jaunattīstības valstu atkarību no fosilo izrakteņu ieguves, ņemot vērā spiedienu uz maksājumu bilanci un līdz ar to uz šo valstu budžetu;
developing countries do not necessarily have to repeat the polluting mistakes of the industrialised countries, provided that greatly enhanced support is provided for investment in clean and efficient technology; stresses the importance of decreasing dependence on fossil fuels of developing countries not least in the view of the pressure on the balance of payments, and hence, the budgets of these countries;
simtiem miljonu nabadzīgo iedzīvotāju ir pilnīgi neaizsargāti pret tādām dabas katastrofām kā zemestrīces, tropiskās vētras, plūdi, cunami vai ārkārtējs sausums, un šīs nelaimes rada risku attīstībai; uzsver, ka TAM būs grūti sasniegt lielākajā daļā valstu ar zemiem ienākumiem, ja katastrofu riska samazināšana, tostarp to sociālās apdrošināšanas sistēmas netiks pilnīgi iekļautas attīstības un nabadzības samazināšanas stratēģijās;
hundreds of millions of poor people are extremely vulnerable to hazards such as earthquakes, tropical storms, flooding, tsunamis or severe droughts, and major disasters put development at risk; stresses that the MDGs will be hard to attain in most low-income countries unless disaster risk reduction, including disaster social insurance schemes, are well integrated into development and poverty reduction strategies;
atzīst, ka nabadzība, atpalicība un nestabilas valstis ir auglīga augsne konfliktiem un jauniem draudiem drošībai, tostarp starptautiskajai noziedzībai un terorismam, turklāt uzskata, ka konfliktu noregulēšanā attīstībai ir svarīga loma ne tikai iestāžu izveidē, sabiedrības sociālo struktūru pārveidē, bet arī miera un izlīguma procesu atbalstīšanā;
recognising that poverty, underdevelopment and fragile States create fertile conditions for conflict and the emergence of new security threats, including international crime and terrorism and, furthermore, acknowledge the need that in post-conflict settings, development has an important role to play beyond institution-building by rebuilding the social fabric of societies and supporting peace building and reconciliation processes;
nodarbinātība ir svarīgs instruments nabadzības apkarošanā.
employment is an important tool and condition to combat poverty.
Tāpēc iespēja strādāt pienācīgu darbu un Starptautiskās darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas ievērošana jāuzskata par prioritātēm;
Therefore access to decent work and respect for the fundamental ILO conventions should be a priority;
pauž gandarījumu par apņēmību palielināt palīdzības budžetus ES, lai līdz 2015. gadam sasniegtu 0,7% no nacionālā kopienākuma; veicina novatorisku mehānismu, piemēram, starptautisku nodokļu sistēmu ieviešanu, lai finansētu sadarbību attīstības jomā; tomēr tajā pašā laikā uzsver vajadzību ievērojami uzlabot palīdzības kvalitāti un sniegšanas veidus un to, ka noteikti nepieciešams pilnveidot rezultātu un atdeves vērtēšanu; turklāt vienotajam EK palīdzības piešķiršanas kritēriju kopumam jābūt vērstam uz nabadzīgākajām valstīm un to iedzīvotājiem;
Expresses appreciation over the commitment to increasing aid budgets within the EU with a view to reaching 0.7% of gross national income by 2015; encourages the setting up of innovative mechanisms to finance development cooperation such as international taxation systems; however, stresses at the same time the need to greatly improve the quality of aid and disbursements of aid and that there is a strong requirement for improved measurements of results and impact with a clear reference to the MDG set of indicators; moreover, considers that a single set of EC aid allocation criteria should be targeted at the poorest countries and populations;
aicina palielināt to attīstības fondu daļu, kuru piešķir valstīm ar zemiem ienākumiem;
Calls for an increase of the share of development funds allocated to low-income countries;
uzskata, ka parādu atvieglojuma sistēma nabadzīgām valstīm ar lieliem parādiem ir nepilnīga; aicina piešķirt parādu atvieglojumus valstīm, kam raksturīgi neilgtspējīgi parādi un kuru valdības ievēro cilvēktiesības un demokrātiju un investē brīvos līdzekļus atbildīgā veidā; turklāt uzsver, ka parādu atvieglojums nedrīkst izraisīt ekonomikas politikai kaitīgus blakus apstākļus un tam jāpapildina oficiālā attīstības palīdzība;
Considers that the debt initiative for the Heavily Indebted Poor Countries leaves a lot to be desired; calls for debt relief to be reinforced in countries characterised by unsustainable debt where governments respect human rights and democracy and invest freed resources in a responsible way; further stresses that debt relief should not have harmful economic policy conditions attached and should be additional to Official Development Assistance (ODA);
uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un dalībvalstis aktīvāk censtos noskaidrot nepareizi piešķirtos vai nepareizi izmantotos līdzekļus un repatriēt tos, lai izmantotu paredzētajiem mērķiem;
Regards as essential more energetic efforts by the EU and the Member States to trace misappropriated or misused funds and repatriate them so that they can be used for their intended purpose;
aicina pārskatīt Eiropas Investīciju bankas (EIB) ārējo aizdevumu mandātu, kas ļautu EIB kļūt par pilnībā darbojošos attīstības banku, kura īsteno ES attīstības stratēģijas, dodot iespēju šai bankai finansēt valsts ieguldījumus vispārējas nozīmes pakalpojumos un infrastruktūrās;
Calls for a redesigned external lending mandate for the European Investment Bank (EIB), allowing the EIB to become a fully functioning development bank carrying out the EU's developing strategies, enabling it to finance public investment in services and facilities of general interest;
pauž nožēlu, ka attīstības politikai ES trūkst konsekvences, kas rada augstas darījumu izmaksas, darbības dublēšanos un sarežģījumus partnervalstīm; atbalsta centienus uzlabot koordināciju, saskaņošanu un pielīdzināšanu metodēm, ar kurām palīdzības sniedzēji plāno un sniedz palīdzību saskaņā ar Parīzes Deklarāciju un to, ka šādi centieni jāpiemēro arī valstīs ar vidēju ienākumu līmeni; tomēr uzsver, ka piedāvātajā kopīgajā deklarācijā ļoti nepilnīgi skarts tās īstenošanas jautājums;
Deplores the lack of consistency in development policy within the EU, leading to high transaction costs, duplication of work and complications for partner countries; supports efforts to improve coordination, harmonisation and alignment of the ways in which donors plan and deliver aid as set out in the Paris Declaration, and believes that such efforts should be applied to middle income countries as well; stresses, however, that the proposed Joint Declaration is far too vague as regards implementation;
ierosina ES, pamatojoties uz partnervalsts piederību un attīstības stratēģiju, strādāt, lai labāk koordinētu ES dalībvalstu un Komisijas sniegto palīdzību attīstībai, izmantojot kopīgās valstu stratēģijas dokumentus un kopīgo daudzgadu programmu - vēlams, iesaistot citus lielākos divpusējos un daudzpusējos palīdzības sniedzējus; aicina uzlabot saskaņotību un papildināmību, veicot operatīvo pielīdzināšanas darbu ar partnervalstīm budžeta procesos un nabadzības samazināšanas stratēģijās; turklāt ierosina piemērot principu, ka - apspriežoties valsts līmenī - maksimāli 2 līdz 3 ES palīdzības sniedzēji ir vadošās aģentūras jebkurā attiecīgajā partnervalstī un īpašos tematiskos jautājumos jāpanāk skaidrs pienākumu sadalījums;
Suggests that the EU - on the basis of partner-country ownership and development strategy - work towards close coordination between EU Member States´ and the Commission's development assistance through joint country strategy papers and joint multi-annual programming - preferably involving other major bilateral and multilateral donors; calls for improved coordination and complementarity through operational alignment with partner countries' budget processes and Poverty Reduction Strategies; suggests, moreover, the adoption of the principle that - through consultations at country level - a maximum of 2-3 EU donors should be lead agencies in any given partner country and that on specific thematic issues a clear division of labour should be sought;
uzsver, ka ES jācenšas uzlabot savu dalībvalstu politikas jomu koordināciju ar Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu;
Stresses that the EU should aim at a better coordination of its Member States policies within the World Bank and the International Monetary Fund;
uzsver, ka Komisija nav jāuzskata par ES divdesmit sesto palīdzības sniedzēju; tā vietā jānosaka Kopienas sniegtās palīdzības pievienotā vērtība un jāvienojas par to, īpašu uzmanību veltot iespējai veicināt koordināciju, papildināmību un saskaņotību, Kopienas palīdzības apjomam, Komisijas neitralitātei, tās ieguldījumam pārvaldes, demokrātijas un cilvēktiesību jomā, tās kā globālā partnera lomai, tās potenciālajai Eiropas attīstības politikas intelektuālā centra lomai, utt.;
Stresses that the Commission should not be viewed as the 26th donor of the EU; instead, the added value of Community aid should be identified and agreed upon, with particular attention being given to the potential for enhancing coordination, complementarity and coherence, the scale of Community aid, the Commission's image of neutrality, its work on governance, democracy and human rights, its role as a global player, its potential role as an intellectual focal point for European development policy, etc;
atzīst, ka īpašie palīdzības nosacījumi, ko izvirza palīdzības sniedzēji un kas atspoguļo palīdzības sniedzēju vēsturiski ekonomiskās intereses, reti darbojas, tomēr uzsver, ka atbalsts no vispārējā budžeta kā vēlamais palīdzības mehānisms ir vēl jāpārdomā un tā izmantošana ir jāapsver tikai tad, ja apstākļi ietver pareizas un efektīvas kontrolsistēmas, piemēram, neatkarīgas komisijas, ko uzrauga valstu parlamenti.
Agrees that specific conditions for aid imposed by donors reflecting the donors" historical economic interests seldom work; stresses, however, that general budget support as the preferred aid mechanism requires further scrutiny and should be considered only where the conditions are right and effective control systems, e.g. through independent commissions under the supervision of national parliaments, are in place.
aicina Komisiju iesniegt Parlamentam kritērijus, pēc kuriem novērtēt atbalsta nepieciešamību jaunattīstības valstīm un sniegtā atbalsta efektivitāti, statistiku par jau sniegto atbalstu un kontroles mehānismu, lai noteiktu sniegtās palīdzības efektivitāti nolūkā to turpmāk pilnveidot;
Calls on the Commission to present to Parliament criteria by which to assess the need for support for developing countries and the effectiveness of the support being provided, statistics on the support already provided and a control system designed to evaluate the effectiveness of the implementation of support, with a view to improving them further;
norāda, ka Komisijā pastāv nopietni trūkumi attiecībā uz tādiem integrētās pieejas jautājumiem kā bērnu tiesības, dzimumu vienlīdzība, sieviešu tiesības un invaliditāte, kā arī vide; izsaka atzinību centieniem pilnveidot iesaistīšanas pieeju politikas izstrādāšanas, plānošanas, ieviešanas un vērtēšanas stadijā un uzsver, ka, lai panāktu uzlabojumus, situācijai nepieciešams lielāks atbalsts izglītības un personāla apmācības jomā gan vietējā, gan valsts līmenī;
Points out the existence of serious shortcomings within the Commission with regard to mainstreaming issues such as the rights of the child, gender equality and women's rights, disability and the environment; welcomes efforts to strengthen mainstreaming at the policy, programming, implementation and evaluation stage and stresses that, in order to achieve improvements, the situation will require a major boost in the form of education and training of staff at both headquarters and country level;
atbalsta centienus politiskās saskaņotības jomā, kur attīstības politikas mērķus un rezultātus vajadzētu nevis graut, bet gan atbalstīt ar citām politiskām stratēģijām; aicina nekavējoties uzsākt darbību tajās ES politikas jomās, kur ir izteikti negatīvi rezultāti, piemēram, tirdzniecība, kopējā lauksaimniecības politika un zvejniecības nolīgumi; uzsver, cik svarīgi ir dot iespēju jaunattīstības valstīm ievērot ES pārtikas, preču un vielu drošības standartus, lai tie nekļūtu par šķērsli ienākšanai ES tirgos; turklāt aicina piecu gadu laikā atcelt visa veida atbalstu eksportam, tostarp slēpto atbalstu eksporta kredītu, pārtikas atbalsta, eksporta tirdzniecības uzņēmumu, vitāli svarīgu tautsaimniecības nozaru piespiedu privatizācijas un jaunattīstības valstu tirgu piespiedu liberalizācijas veidā;
Supports efforts towards policy coherence which should be managed so that the objectives and outcomes of development policies, rather than being undermined, are supported by other policies, calls for urgent action on EU policies that are particularly negative, such as trade, CAP and fisheries agreements; stresses the importance of enabling developing countries to meet EU standards in food, product and substance safety so that these do not become barriers to access to EU markets; further calls for the phasing out within five years of all forms of export support, including hidden support through export credits, food aid, export trading enterprises and tied aid;
Atzīmē, ka pēdējo triju dekāžu laikā vismazāk attīstītās valstis kļuvušas par pārtikas tīklu importētājiem un tāpēc aicina mainīt lauksaimniecības politiku, piešķirot prioritātes pārtikas nodrošināšanai
Notes that, over the past three decades, the least developed countries have become net food importers, and therefore calls for a shift in agricultural policy towards the prioritisation of food security;
uzsver, ka attīstības politika ir viena no vairākām iespējām cīnīties pret nestabilitātes pamatcēloņiem, bet tā nav pakļaujama drošības politikai, un ka jebkurai rīcībai saistībā ar sadarbību attīstības jomā jābūt saskaņā ar AAK definīciju, kas sniegta dokumentā par valsts palīdzību attīstības jomā;
Emphasises that development policy is one of several tools for addressing the root causes of insecurity but that it should not be subordinated to security policy and that any action undertaken in the framework of development cooperation should comply with the OECD/DAC definition of ODA;
uzsver, ka godīga starptautiskā tirdzniecības politika, kā arī labvēlīgi apstākļi tirdzniecībai jaunattīstības valstīs ir ārkārtīgi svarīgi attīstībai; tāpēc uzsver piegādes jomas attīstības nozīmi, tostarp partnervalstu lomas palielināšanu, ļaujot tām tirdzniecības iespējas pārvērst attīstības dzinējspēkā; šajā sakarā uzsver, cik svarīgas ir tādas jomas kā lauksaimniecība un pārtikas drošība, kā arī atzīmē mazo un vidējo uzņēmumu svarīgo lomu;
Stresses that a fair international trade policy as well as enabling conditions for trade in developing countries are of immense importance for development; emphasises therefore the importance of strengthening the supply side, including capacity building of partner countries, so as to enable them to transform trade opportunities into development engines; in this respect, stresses the importance of areas such as agriculture and food security, and underlines the important role of small and medium sized enterprises.
uzskata, ka attīstības politikai jābūt balstītai uz valsts vai reģiona tiesību atzīšanu demokrātiski noteikt savas politikas jomas, prioritātes un stratēģijas, lai aizsargātu iedzīvotāju iztikas līdzekļus, kā arī sociālās, ekonomiskās un kultūras tiesības, un ka Komisijai un dalībvalstīm šie principi jāievēro;
Believes that development policy must be based on the recognition of the right of a country or a region to democratically define its own policies, priorities and strategies to protect its population's livelihood and social, economic and cultural rights and that these principles should be respected by the Commission and the Member States;
atzinīgi novērtē pieaugošo atzinību tam, ka tirgus atvēršanai jābūt uzmanīgai un pakāpeniskai un uzsver, ka noteikti jāievēro jaunattīstības valstu tiesības izvēlēties tirgus liberalizācijas tempus un virzienus atkarībā no to attīstības mērķiem;
Welcomes the growing recognition that market opening must be carefully sequenced and stresses that this entails the right of developing countries to design the pace and directions of trade liberalization on the basis of their development goals;
uzdod Priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.