natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma, izstrādājot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) un atvērtos standartus jauninājumu vajadzībām un palielinot to lomu; uzsver nepieciešamību pilnveidot tā saukto “piekto brīvību”, t. i., satura un zināšanu brīvu apriti; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt ātru Savienības digitalizācijas programmas izpildi un turpināt centienus, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam visiem ES pilsoņiem nodrošināt piekļuvi ātram internetam, tostarp arī mazāk attīstītajos reģionos;
Believes that the EU should play a leading role in creating and enhancing the role of ICT and open standards for innovation; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the so-called ‘fifth freedom’; stresses the importance of ensuring the rapid execution of the Union's Digital Agenda and of continuing efforts towards reaching by 2020 the targets of making available to all EU citizens access to high-speed internet, also in less developed regions;
Gaisa telpa un kosmoss 60.
Sky and space 60.
Atbilstošas prasmes nākotnes darbaspēkam 61.
The right skills for tomorrow's workforce 61.
uzsver, ka nepietiekami ieguldījumi izglītībā un mūžizglītībā īstermiņā varētu veicināt un pagarināt krīzi, jo iedzīvotājiem nebūs nodarbinātībai vajadzīgo prasmju jaunajā ekonomikā, kas balstīta uz zināšanām; tāpēc kā steidzamu jautājumu uzsver nepieciešamību ES atbalstīt publiskos ieguldījumus šajās jomās; atgādina, ka priekšlaicīga mācību pārtraukšana un augstāku līmeņu un augstskolas izglītības ierobežota pieejamība ir galvenie faktori, kas rada augstu ilgstoša bezdarba līmeni un nelabvēlīgi ietekmē sociālo kohēziju; šajā sakarībā uzskata, ka ir obligāti nepieciešams stiprināt saikni starp izglītību, pētniecību un izstrādi un nodarbinātību;
Highlights that failure to invest properly in education and life-long learning in the short term could compound and prolong the crisis, as citizens will not have the requisite skills for jobs in the new knowledge economy; stresses, therefore, as a matter of urgency, the need for the EU to support public investments in these fields; reminds that school drop-out rate and restricted access to higher and university-level education are basic factors in the emergence of a high long-term unemployment rate and represent a blight on social cohesion; believes, in this context, in the imperative need to strengthen the link between education, R&D and employment;
norāda uz to, cik svarīgi ir atbilstoši finansēt izglītību, jauniešiem paredzētas mobilitātes iniciatīvas, apmācības un mūžizglītības programmas, dzimumu līdztiesības veicināšanu, kā arī pasākumus ar mērķi pielāgot darba tirgu, jo tas būtiski veicinātu cīņu pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un bezdarbu, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanu; uzskata, ka, lai turpmākajos gados pārietu uz ilgtspējīgu sabiedrību, ir jāapzinās videi nekaitīgu darba vietu veicināšanas nozīme, turklāt šajā jomā būs vajadzīga papildu apmācība;
Points to the importance of adequately funding education, mobility schemes for young people, training and lifelong learning programmes, promotion of gender equality as well as measures aiming at adapting the labour market as this makes an important contribution to the fight against early school leaving and unemployment and towards reaching the Europe 2020 headline targets; believes that the transition to a sustainable society in the coming years implies taking due account of the importance to promote new green jobs while new training will be required to this direction;
uzskata, ka pamatiniciatīvā par jaunām prasmēm un darba vietām vajadzētu vairāk pievērsties neaizsargātākajām grupām un iedzīvotājiem, kuri saskaras ar grūtībām attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, piemēram, romiem; uzsver Eiropas Sociālā fonda (ESF) svarīgo nozīmi, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” sociālos un nodarbinātības mērķus; tāpēc uzskata, ka šis fonds būtu jāuzskata par politisku prioritāti un attiecīgi jāfinansē; atbalsta ESF stratēģiskāku piemērošanu sieviešu un vīriešu līdztiesības, piekļuves darba tirgum un reintegrācijas veicināšanai, bezdarba, sociālās atstumtības un visu diskriminācijas veidu apkarošanai;
Takes the view that the flagship initiative on new skills and jobs should allow wider focus on the most vulnerable groups and people encountering difficulties in accessing the labour market, such as Roma; underlines the European Social Fund's (ESF) fundamental role in meeting the Europe 2020 strategy's social and employment objectives; believes, therefore, that the ESF should be treated as a political priority and funded accordingly; advocates a more strategic application of the ESF for promoting equality between women and men, labour market access and re-integration, combating unemployment, poverty, social exclusion and all forms of discrimination;
uzsver kohēzijas politikas Eiropas pievienoto vērtību, jo šī politika ir labi izveidots mehānisms, ar ko nodrošina izaugsmi un darba vietas, tā ir svarīgs instruments attiecībā uz konverģenci, ilgtspējīgu attīstību un solidaritāti, un vairākas desmitgades kohēzijas politika ir bijusi viens no Savienības nozīmīgākajiem, pamanāmākajiem un veiksmīgākajiem politikas virzieniem; tomēr uzsver, ka mūsdienīgā kohēzijas politikā jāveic vairākas strukturālas reformas, jo īpaši attiecībā uz vienkāršošanu, lai tādējādi risinātu Savienības svarīgākās problēmas un veicinātu sinerģiju ar citiem pastāvošajiem politikas virzieniem un instrumentiem; pauž pārliecību, ka ES kohēzijas politikai arī turpmāk vajadzētu būt ES mēroga politikai, visiem ES reģioniem nodrošinot piekļuvi resursiem, pieredzei un palīdzībai;
Stresses the EAV of cohesion policy, as this policy constitutes a well-established mechanism of delivering growth and jobs, a major tool for convergence, sustainable development and solidarity and one of the Union's most significant, visible, and successful policies for decades; points out, however, that a modern cohesion policy must undertake a number of structural reforms, in particular in the field of simplification, respond to the main challenges facing the Union, and promote synergies with other policies and instruments on the ground; is convinced that EU cohesion policy should remain an EU wide policy giving access to resources, experiences and assistance to all EU regions;
atgādina, ka kohēzijas politikai ir pieaugoša nozīme līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā un tā papildināšanu ar teritoriālo kohēziju; uzskata, ka ir jānostiprina visi teritoriālās sadarbības veidi (pārrobežu, starpreģionu un starpvalstu sadarbība); uzsver, ka būtu jāpievērš uzmanība arī makroreģionu sadarbībai un stratēģijām;
Recalls that cohesion policy has an increased importance with the entry into force of the Treaty of Lisbon and with the anchorage of territorial cohesion therein, takes the view, in this context, that all forms of territorial cooperation (cross-border, transnational, interregional) must be strengthened; underlines that macro-regional cooperation and strategies should also be addressed;
uzsver kohēzijas politikas dominējošo lomu “Eiropas 2020” mērķu sasniegšanā un uzskata, ka pareiza, autonoma kohēzijas politika ir priekšnosacījums šīs stratēģijas veiksmīgai īstenošanai; uzsver, ka tās horizontālā rakstura dēļ kohēzijas politika sniedz būtisku ieguldījumu visu triju stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāšu, proti, gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes nodrošināšanā, un ka tas būtu jāatspoguļo nākamās DFS struktūrā, izvairoties no jebkādas šīs politikas sadrumstalošanas pa dažādām kategorijām vai apakškategorijām; tomēr atgādina, ka ES kohēzijas politikai ir pašai savs LESD 174. pantā izklāstīts uzdevums un mērķi, kas ir plašāki nekā stratēģijai “Eiropa 2020”; uzsver, ka minētais uzdevums un mērķi būtu jāsaglabā nākamajā plānošanas periodā, it sevišķi ņemot vērā arvien aktuālo nepieciešamību panākt ekonomisko, sociālo un teritoriālo konverģenci Savienībā;
Stresses the predominant role of cohesion policy for the accomplishment of the Europe 2020 objectives and takes the view that a sound autonomous cohesion policy is a prerequisite for the successful implementation of this strategy; stresses that, due to its horizontal character, cohesion policy contributes significantly to all three priorities of the Europe 2020 strategy, namely smart, sustainable and inclusive growth, and that this should be reflected in the structure of the next MFF by rejecting any fragmentation of this policy across various heading or subheadings; recalls, however, that the EU cohesion policy has its own mission and objectives set out in Article 174 of TFEU that goes beyond the Europe 2020 strategy; stresses that those should be preserved in the next programming period, especially given the enduring need for economic, social and territorial convergence in the Union;
uzsver, ka veiksmīgai un pastiprinātai kohēzijas politikai ir vajadzīgs atbilstīgs finansējums un tai piešķirtās summas pašreizējā finanšu plānošanas periodā būtu jāsaglabā vismaz tādā pašā līmenī nākamajā periodā, lai tādējādi sekmētu centienus samazināt attīstības atšķirības starp ES reģioniem; šajā sakarībā atkārto savu stingro prasību nodrošināt, lai kohēzijas fondu neiztērētie resursi vai tie resursi, par kuriem saistības atceltas, nākamajā DFS paliktu ES budžetā un netiktu atdoti dalībvalstīm; atgādina par savu nostāju, ka IKP lielums uz vienu iedzīvotāju arī turpmāk jāuzskata par galveno kritēriju, nosakot tiesības uz reģionālās politikas palīdzību;
Stresses that a successful and strengthened cohesion policy needs adequate funding, and that the amounts allocated to it in the current financial programming period should be at least maintained in the next period in order to step up its efforts to reduce development disparities between EU regions; reiterates, in this context, its strong request to ensure that, in the next MFF, the unspent or decommitted resources of cohesion funds remain in the EU budget and not be returned to the Member States; recalls its position that GDP per capita must remain the main criterion for determining the eligibility for regional policy assistance;
uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem vajadzētu koncentrēt ES un valstu resursus nelielam skaitam prioritāšu un projektu, kas ir patiesi būtiski Eiropai, piemēram, pētniecība un izstrāde un inovācijas, tādējādi risinot konkrētas problēmas, šajā saistībā pieprasa, lai Komisija izstrādātu konkrētus priekšlikumus kohēzijas finansējuma stingrākai tematiskai koncentrēšanai uz “Eiropas 2020” prioritātēm, un uzskata, ka būtu jāievieš vairāk uz rezultātu orientēta sistēma, salīdzinot ar pašreizējo iezīmēšanas sistēmu, vienlaikus nodrošinot, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā reģionu īpašās vajadzības un prioritātes; šai sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu attīstības un ieguldījumu partnerības līgumu un rīcības programmu kontekstā vienoties ar katru dalībvalsti un tās reģioniem vai tieši ar reģioniem par konkrētiem noteikumiem un nosacījumiem noteikto mērķu sasniegšanā;
Believes that Member States and regions should concentrate EU and national resources on a small number of priorities and projects that are of genuine European relevance, such as R&D and innovation, responding to the specific challenges that they face; requests, in this context, that the Commission draws up concrete proposals to ensure a stronger thematic concentration of cohesion funding on the Europe 2020 priorities and considers that a more result-oriented system than the current ‘earmarking’ should be put in place, while ensuring that due consideration is made to ‘region specific’ needs and priorities; welcomes, in this respect, the Commission's intention to agree with each Member State and its regions or directly with the regions -in the context of the development and investment partnership contracts and operational programmes- on specific terms and conditionalities for the achievement of established targets;
ir pārliecināts par integrētas politikas pieejas svarīgumu un uzskata, ka visi nozares specifiskie ieguldījumi nākamajā DFS būs jākoordinē ar ieguldījumiem, kas veikti kohēzijas politikas ietvaros; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi uzlabot koordināciju, mazināt nevajadzīgu pārklāšanos un radīt lielāku sinerģiju starp ERAF, ESF, kohēzijas fondu, ELFLA un Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZS); uzsver, ka ir arī svarīgi izvairīties no dublēšanās un uzlabot koordināciju starp Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu un ESF; attiecīgi uzskata, ka tāda kopēja stratēģiska plāna izstrāde, kurā noteiktas kopējās ieguldījumu prioritātes visiem šiem fondiem, ir nozīmīgs solis šai virzienā; turklāt uzskata, ka visos politikas veidošanas līmeņos jābūt koordinācijai, sākot no stratēģiskās plānošanas līdz pat īstenošanai; ir pārliecināts, ka ESF arī turpmāk jābūt kohēzijas politikas neatņemamai sastāvdaļai visos tās plānošanas, īstenošanas un pārvaldības posmos;
Strongly believes in the importance of an integrated policy approach and considers that all sector-specific investments in the next MFF would have to be coordinated with the investments undertaken within the framework of cohesion policy; stresses, therefore, the need to improve coordination, reduce unnecessary overlaps and create greater synergies among the ERDF, the ESF, the cohesion fund, the EAFRD and the European Fisheries Fund (EFF); underlines the need to also avoid duplication and improve coordination between the European Globalisation Adjustment Fund and the ESF; believes, accordingly, that the creation of a common strategic framework setting out common investment priorities for all these funds represents an important step in this direction; believes, furthermore, that coordination has to take place at all levels of policy making from strategic planning to delivery; is convinced that the ESF must remain an integral component of cohesion policy at all stages of its programming, implementation and management;
uzskata, ka pilsētām kā teritorijām, kurās ir liela problēmu koncentrācija (bezdarbs, sociālā atstumtība, vides degradācija, migrācija), var būt nozīmīga loma reģionālajā attīstībā un tās var palīdzēt risināt tur pastāvošās ekonomiskās un sociālās atšķirības; attiecīgi uzsver pamanāmākas un vairāk koncentrētas pieejas nepieciešamību kohēzijas politikas pilsētu dimensijai, vienlaikus nodrošinot līdzsvarotus nosacījumus pilsētu, priekšpilsētu un lauku apvidu sinerģijas attīstībai;
Believes that urban areas - as places with a high concentration of challenges (unemployment, social exclusion, environmental degradation, migration) - can play an important role in regional development and contribute to tackling the economic and social disparities on the ground; stresses, accordingly, the necessity for a more visible and focused approach to the urban dimension of cohesion policy, while ensuring balanced conditions for synergic development of urban, suburban and rural areas;
atzīst, ka saskaņā ar Līgumu īpaša uzmanība būtu jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, un reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas un pārrobežu un kalnu reģioni, kā arī visattālākie reģioni; uzskata, ka šo reģionu resursi un spējas var būt nozīmīgi Eiropas Savienības konkurētspējai nākotnē; tāpēc uzsver, ka šie apgabali, kas saskaras ar grūtībām, būtu jāatzīst arī turpmākajā DFS; uzskata, ka ir jāizstrādā īpaša stratēģija reģioniem, kuros ir pastāvīgi nelabvēlīgi apstākļi, kā ir noteikts Eiropas Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūcijā;
Recognizes that according to the Treaty particular attention should be paid to rural areas, areas affected by industrial transition, and regions suffering from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density, islands, cross-border and mountain regions, as well as outermost regions; believes that resources and capacities found within these regions can have a significant role in the future competitiveness of the European Union; stresses, accordingly, that these areas facing challenges should be recognised also in the future MFF; considers that for regions facing permanent handicaps a special strategy needs to be elaborated, as set out in the EP resolution of 22 September 2010;
atgādina, ka viena no galvenajām kritiskajām piezīmēm par kohēzijas politiku attiecas uz tās sarežģītajiem noteikumiem; uzstāj, ka ir svarīgi izmantot šķērsfinansējumu un vienkāršot šīs politikas noteikumus un procedūras, mazināt sarežģītību un administratīvo slogu un panākt pārredzamāku un efektīvāku līdzekļu piešķiršanu pilsētām, pašvaldībām un reģioniem; uzsver, ka revīzijas un kontroles sistēmām būtu jāatbilst pašiem augstākajiem standartiem, lai ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus varētu ātri atklāt un sodīt; uzsver, ka saskaņā ar proporcionalitātes principu pārbaužu biežumam vajadzētu būt samērīgam ar pārkāpumu risku;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy relates to the complexity of its rules; insists on the importance of cross-financing and of simplifying the rules and procedures of this policy, on reducing complexity and administrative burdens, and on a more transparent and effective allocation of resources to cities, municipalities and regions; stresses that the audit and control systems should comply with the highest standards, so that abuses can be caught and promptly sanctioned; emphasises that the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;
aicina uzlabot uzraudzības un novērtēšanas sistēmas attiecībā uz to īstenošanu; uzsver, ka partnerības principam vajadzētu būt izšķirošai nozīmei šāda uzlabojuma sasniegšanā un ka tas ir jāvienkāršo; uzskata, ka konkrētu un izmērāmu rezultāta rādītāju izstrādei būtu jābūt priekšnoteikumam, lai izmērītu faktiski sasniegto progresu saskaņoto mērķu virzienā; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus katras rīcības programmas iepriekšējam, pašreizējam un ietekmes novērtējumam; atgādina, ka savu nozīmi ir apliecinājuši citi kohēzijas politikas principi, piemēram, līdzfinansēšanas noteikums, daudzlīmeņu pārvaldība, augšupēja pieeja, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un papildināmība, un tie ir saglabājami nākamajā DFS;
Calls for an improvement of the monitoring and evaluation systems as regards their implementation; emphasises that the partnership principle should play a crucial role in this improvement and has to be upgraded in the context of simplification; believes that the elaboration of concrete and measurable outcome indicators should be regarded as a prerequisite for measuring the actual progress achieved towards the agreed targets; welcomes the Commission proposals for an ex-ante, on-going and impact evaluation of each operational programme; reminds that other principles of cohesion policy, such as the co-financing rule, multi-level governance, bottom-up approach, gender mainstreaming and additionality have proven their importance and should be maintained in the next MFF;
aicina Komisiju nākamajam plānošanas periodam ieviest starpposma kategoriju reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 90 % no ES IKP, lai tiem nodrošinātu skaidrāku statusu un lielāku drošību saistībā ar to attīstību; aicina Komisiju sniegt papildu informāciju par šāda priekšlikuma ietekmi uz budžetu; aicina Komisiju izstrādāt arī konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu vienlīdzību starp šiem reģioniem un citiem reģioniem ar tādu pašu attīstības līmeni; uzsver, ka nākamajā plānošanas periodā šādi pagaidu pasākumi reģioniem, kuri vairs nevarēs saņemt atbalstu saistībā ar konverģences mērķi, kā arī reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 90 % no ES vidējā rādītāja, būtu jāveido tā, lai neciestu tagadējie konverģences (1. mērķis) un konkurētspējas (2. mērķis) reģioni vai Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis (3. mērķis);
Calls on the Commission to establish an intermediary category for the duration of the next programming period for regions whose GDP per capita stands at between 75 % and 90 % of EU GDP, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; asks the Commission to provide further information on the budgetary consequences of such an option; calls on the Commission to also draw up concrete proposals to reinforce equity between those regions and other regions on the same level of development; stresses that these transitional measures for the next programming period for regions coming out of the convergence objective and for regions with per capita GDP between 75 % and 90 % of the EU average should not be established at the expense of the current convergence (Objective 1) and competitiveness regions (Objective 2) or the European territorial cooperation objective (Objective 3);
brīdina, lai uz kohēzijas fondiem netiktu attiecinātas nekādas sankcijas saistībā ar makroekonomiskiem nosacījumiem, kas saistīti ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, jo tas būtu pretrunā kohēzijas politikai noteiktajiem mērķiem, proti, samazināt būtiskas atšķirības starp reģioniem; tāpēc uzsver, ka ir jāpalielina uzraudzība, lai nodrošinātu, ka struktūrfondu finansējumu izmanto saskaņā ar ES tiesību aktiem un paredzēto mērķi;
Warns against subjecting cohesion funds to sanctions in the framework of macroeconomic conditionality linked to the Stability and Growth Pact as this would go against the very objectives that cohesion policy is set to pursue, namely the reduction of regional disparities; stresses, therefore, the need to step up surveillance to ensure that structural funding is used in accordance with the EU law and the intended objectives;
pauž īpašas bažas par rīcības programmu lēno uzsākšanu katra plānošanas perioda sākumā, cita starpa tās fāzes dēļ, kurā tās pārklājas ar iepriekšējo programmu pabeigšanu; vērš uzmanību uz to, ka šī problēma ir jārisina savlaicīgi, pievēršoties faktoriem, kas izraisa šādu kavēšanos; īpaši norāda, ka šim nolūkam jānodrošina zināma nepārtrauktība starp plānošanas periodiem attiecībā uz valsts pārvaldības un kontroles sistēmu un iestāžu izveidi;
Is particularly concerned about the slow start of the operational programmes in the beginning of each programming period due, among other reasons, to an overlapping phase with the completion of the previous ones; draws attention to the fact that this problem needs to be tackled on time by addressing the factors that contribute to such delays; points, for this purpose, to the need of ensuring a certain continuity between the programming periods as regards the establishment of national management and control systems and authorities;
aicina vietējās un reģionālās varas iestādes cik vien iespējams izmantot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp arī apgrozības fondus energoefektivitātes pasākumiem; prasa vienkāršot šos finanšu instrumentus un piemērot tiem stingrāku demokrātisku kontroli;
Encourages local and regional authorities to make as much use as possible of the innovative financial instruments, inter alia, revolving funds for energy efficiency measures; requests that these financial instruments be simplified but also subjected to greater democratic scrutiny;
Kopējā lauksaimniecības politika 78.
Common agricultural policy 78.
apstiprina, ka arī kopējā lauksaimniecības politika (KLP) būtu jāīsteno tā, lai sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, un ka abiem KLP pīlāriem papildinošā veidā vajadzētu sniegt tajā vērtīgu un redzamu ieguldījumu; uzsver, ka KLP ir stingri nostiprināta Lisabonas līgumā, kurā noteikti tās mērķi un uzdevumi;
Affirms that the common agricultural policy (CAP) should also be geared towards contributing to the achievement of the targets of the Europe 2020 strategy and that both pillars of the CAP should make a valuable and distinctive contribution to it, in a complementary way; emphasises that the CAP is firmly anchored in the Treaty of Lisbon, which defines its objectives and tasks;