natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka par spīti straujajai izaugsmei Indijas infrastruktūra joprojām daļēji līdzinās jaunattīstības sabiedrību infrastruktūrām ar vāju transporta pārklājumu un regulāriem strāvas zudumiem; atzīmē, ka 2010. gada Britu Sadraudzības spēles dod Eiropas uzņēmējsabiedrībām lielisku iespēju piedalīties konkursos par būtiskākajiem infrastruktūras projektiem; aicina Indiju un ES izpētīt ar tirdzniecību saistītas infrastruktūras attīstības iespējas ar valsts un privātā sektora kopīgu investīciju starpniecību, nodrošinot pārredzamību, normatīvo vidi, kurai varētu uzticēties, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus privātiem ieguldītājiem un valdībai; tāpat aicina izmantot Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, kuru pilnvaras Āzijas un Latīņamerikas gadījumā ir koncentrētas uz ienesīgiem ieguldījumiem; aicina Indiju un ES virzīt šīs investīcijas uz lauku teritorijām, nodrošināt labāku ūdensapgādi un kanalizāciju, uzlabojot transporta tīklu, jo īpaši ceļus, kas ekspluatējami jebkuros laika apstākļos, kā arī uzlabojot elektroapgādes tīklu darbību;
Notes that, despite dramatic growth, India's infrastructure still displays, in parts, the characteristics of a developing nation, with poor transport networks and regular power outages; notes that the 2010 Commonwealth Games provide an opportunity for European companies to compete for key infrastructure projects; calls on India and the EU to explore trade-related infrastructure development, through public-private partnership investment, ensuring transparency, a credible regulatory environment and a level playing field between private investors and the government; accordingly calls for the use of loans from the EIB, whose mandate – in the case of Asia and Latin America – is centred on productive investment; calls on India and the EU to focus this investment in rural areas, providing better water supply and sanitation, improving transport networks, particularly all weather roads, and improving the quality of grid power output;
uzsver, ka Indijas valdības, viena pēc otras, ir būtiski centušās risināt kastu diskrimināciju; tomēr uzskata, ka vēl ļoti daudz jādara šajā jautājumā;
Emphasises that successive Indian governments have made considerable efforts to tackle the issue of caste discrimination; believes however that much more has to be done;
vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai Indijas valdība attīstības procesā paturētu prātā sociālās kohēzijas, vides un patērētāju tiesību jautājumus;
Points out that it is important that the Indian government bears in mind the issues of social cohesion, the environment and consumer rights in its development process;
atzinīgi vērtē ES sadarbību ar Indiju vides politikas jomā un to, ka vides politika ir uzskatīta par vienu no sadarbības nozarēm Kopīgajā rīcības plānā; atzīmē, ka ES un Indijai, kā nozīmīgām pasaules attīstības gaitas dalībniecēm, jāvada starptautiskie centieni nodrošināt labāku vides pārvaldību visā pasaulē; aicina sadarbībā ekonomiskās attīstības jomā turpināt uzsvērt vides jautājumus;
Welcomes EU cooperation with India in the field of environmental policy and the fact that environmental policy is identified as one of the sectors of cooperation in the Joint Action Plan; notes that EU and India as major global players have to play a central part in international efforts towards better environmental global governance; calls for environmental aspects to continue to be emphasised in economic development cooperation;
uzsver, ka pieaugošā vides iznīcināšana Indijā kļūst aizvien smagāka problēma, kurai var būt neiedomājamas ekonomiskas, sociālas un vides sekas, ko īpaši izjutīs ļoti daudzie nabadzībā dzīvojošie indieši, un uzsver, ka šīs problēmas jārisina ES sadarbībā ar Indiju steidzamības kārtā;
Stresses that the increased environmental destruction in India is a constantly growing problem with unimaginable economic, social and environmental consequences, particularly for the large number of Indians living in poverty, and stresses the particular urgency of pressing ahead with EU cooperation with India in this field;
atzinīgi vērtē Indijas apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus; atzīmē, ka Indijas desmitais piecgades plāns iezīmē tautas attīstības centienus un mērķus nākamajiem pieciem līdz desmit gadiem, kas lielākoties ir vēl augstāki nekā Tūkstošgades attīstības mērķi, tomēr paliek norūpējies par to, vai Indija spēs tos sasniegt līdz 2015. gadam, jo ANO Tūkstošgades projektā tiek lēsts, ka visticamāk Indija nespēs sasniegt vismaz 4 no 8 Tūkstošgades attīstības mērķiem; uzskata, ka ar tirdzniecību saistīta palīdzība varētu palīdzēt Indijai tos savlaicīgi sasniegt; aicina ES sadarboties ar Indiju tai prioritārajās vispārējās izglītības un lauku veselības aizsardzības programmās un veicināt politikas virzienus, kas atbalstītu jaunu cilvēku iesaistīšanu darba vidē; uzskata, ka ES varētu palīdzēt risināt iespēju vienlīdzības jautājumus, veicinot tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas sievietēm palīdz nodrošināt iztiku, kā arī veicinot tirdzniecību ar pakalpojumiem nozarēs, kurās nodarbina sievietes;
Welcomes India's commitment to the MDGs; notes that India's Tenth Five-Year Plan outlines India's human development goals and targets for the next five to ten years, most more ambitious than the MDGs, but remains concerned over India's ability to meet them by 2015, as the UN Millennium Project claims India is unlikely to achieve at least 4 of the 8 MDGs; considers that trade-related assistance could help India meet them on schedule; calls on the EU to cooperate with India's priority universal education and rural health programmes and to encourage policies that facilitate the inclusion of young people in the working environment; believes that the EU could address equal opportunity concerns by boosting trade in products providing livelihoods for women, and facilitating trade in services in sectors employing women;
atzīmē, ka sakaru vienmērīgs pārklājums ir daļa no Tūkstošgades Attīstības mērķiem un, ka ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans ir aicinājis panākt, lai katrs ciemats jaunattīstības valstīs būtu savienojams līdz 2015. gadam, tādējādi samazinot būtiskās atšķirības brīvības, veselības aizsardzības un varas jomās; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas, kā interneta izglītības eksperiments "Sprauga sienā", kura laikā vairāk nekā 150 jaudīgi datori ar klaviatūru, peli un tīmekļa kamerām tika izvietoti 50 dažādās vietās, no Deli graustu rajoniem līdz nomaļiem Indijas lauku apvidiem, tādējādi dodot iespēju tūkstošiem zēnu un meiteņu, sākotnēji analfabētiem, patstāvīgi apgūt ne tikai IT iemaņas un vairākus pamatizglītības aspektus, bet arī iedvesmot viņus censties; uzskata, ka šādi projekti, lai arī pilnībā nespējot aizstāt klasi ar skolotāju, var nozīmīgi palīdzēt bērniem, kuriem pašreiz nav nekādas iespējas saņemt tradicionālu izglītību; aicina Indiju dalīties savā veiksmē IT jomā ar 98 % iedzīvotāju, kuri pašreiz no tā negūst nekādu labumu, un novirzīt investīcijas, kā arī palīdzību šādiem projektiem, pēc provizoriskiem aprēķiniem šādi regulāri izdevumi varētu būt 2 centi uz katru bērnu vienā dienā;
Notes that connectivity is one of the MDGs and that UN Secretary-General, Kofi Annan, has called for connectivity in every developing world village by 2015 in order to eliminate disparities in terms of freedom, wealth and power; welcomes initiatives such as the "Hole-in-the-Wall Internet Education Experiment", whereby more than 150 high-speed computers, with keyboards, touch mouse and web cameras have been placed in 50 locations from Delhi slums to points in rural India, allowing thousands of previously illiterate boys and girls to teach themselves not only IT skills and several elements of primary education but also to raise their aspirations; considers that such projects, whilst not offering a satisfactory substitute to a classroom with a teacher, could bridge the gap for children who currently have no possibility of a traditional form of education; calls on India to share the benefits of its IT boom with the 98% of its population currently not affected by it and channel investment and aid into such projects, at an estimated recurring annual cost of less than 2 cents per child per day;
atzīmē, ka Indija bija viena no lielākā labuma guvējām no vispārējo preferenču sistēmas, vidējās izmantošanas rādītājiem dažādās nozarēs, kopā sasniedzot 80 %, tostarp dzīvnieku izcelsmes produktu (80 %), dārgakmeņu un juvelierizstrādājumu (85 %), transporta aprīkojuma un parasto metālu (83 %) nozarēs; atzīmē, ka 40 % no Indijas apģērbu eksporta apjoma 3000 miljonu eiro vērtībā no kopējās summas 4800 miljonu eiro, kā arī deviņas desmitdaļas Indijas apavu eksporta 600 miljonu eiro vērtībā no kopējā eksporta apjoma 675 miljonu eiro vērtībā, guva labumu no VPS; atzīmē, ka valstis, kurām ir attīstīta aušanas nozare, tādas kā Indija, spēja daudz efektīvāk izmantot VPS iespējas, nekā tādas valstis kā Bangladeša, kas apģērbu ražošanā izmanto importētus audumus, tām bija sarežģīti izmantot VPS, ņemot vērā ES izcelsmes noteikumu sistēmu; atzinīgi vērtē to, ka ES šīs sistēmas un noteikumus regulāri pārskata, kā arī mudina vienkāršot un racionalizēt šos noteikumus; atzinīgi vērtē priekšlikumu aizstāt izcelsmes noteikumus, kas reglamentē konkrētus izstrādājumus, ar vienu pārrobežas kritēriju, lai attiecīgajām valstīm būtu vieglāk izmantot šo sistēmu;
Notes that India was one of the main beneficiaries of the GSP scheme, with average utilisation rates of 80%, across a variety of sectors, including animal products (88%), gems and jewellery (85%), transport equipment and common metals (83%); notes that 40% of India's clothing exports, worth just over EUR 3 000 million, out of total exports of EUR 4 800 million, and nine-tenths of India's footwear exports, valued at EUR 600 million, out of total exports of EUR 675 million, benefited from the GSP scheme; notes that countries with their own weaving industries, such as India, were able to make far more extensive use of GSP facilities than countries such as Bangladesh, which use imported fabrics for garment manufacture, who experienced difficulties in using the GSP scheme because of the EU's rules of origin scheme; welcomes the EU's practice of keeping these schemes and rules under review and encourages it to simplify and rationalise these rules; welcomes the proposal to replace product-specific rules of origin with a single across-the-board criterion so that eligible countries may find it easier to use the scheme;
pauž bažas, ka 60 % no visiem pasaulē atlikušajiem tīģeriem dzīvojot Indijā, tās plānotajā, bet pagaidām neizpildītajā tīģeru skaitīšanā var atklāties, ka to skaits ir sarucis līdz kritiskajai robežai - 1500 tīģeriem visā valstī; atzīst, ka līdzekļu apjoma ziņā nelegālā savvaļas dzīvnieku tirdzniecība tiek uzskatīta par otru lielāko nelegālo tirdzniecību tūlīt aiz starptautiskās nelegālās narkotiku tirdzniecības, un dažu sugu, piemēram, tīģeru ekspluatācijas, kā arī tirdzniecības apjomi ir tik milzīgi, ka to populācija praktiski izsīkst; pieprasa uzlabot savvaļas dzīvnieku un savvaļas izcelsmes produktu importēšanas uzraudzību, lai tiktu ievērota Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un uzlabota tās piemērošana, lai izglābtu apdraudētās sugas no bojāejas; aicina ES piedāvāt Indijai sadarbību un tehnisko palīdzību, lai palīdzētu uzturēt tās bioloģisko daudzveidību un tikt galā ar savvaļas dzīvnieku tirdzniecību; vispār aicina aizsargāt tīģerus un jo īpaši apkarot tirdzniecību ar viņu ādu, kauliem un ķermeņa daļām, tostarp sadarbojoties muitas jomā, par ko tiks spriests nākamajā ES un Indijas Vides forumā;
Is concerned that, with 60% of the world's remaining tigers being in India, the planned but delayed all-India tiger census may show a drop in numbers to a critical low of 1 500 tigers in the country; acknowledges that the value of the illegal trade in wild animal species is estimated to be second only to the international trade in illegal drugs and that the levels of exploitation and trade in some species, such as tigers, are so high that their populations are being severely depleted; requires improved monitoring of imports of wildlife specimens and wildlife products so that the Convention on Trade in Endangered Species (CITES) is upheld, and enforcement improved in order to save endangered species from the threat of extinction; calls on the EU offer cooperation and technical assistance to India to help maintain its biodiversity and tackle the illegal trade in wildlife; calls for the issue of tiger protection in general, and combating the trade in tiger skin, bones and body parts in particular, including through customs cooperation, to be placed on the agenda of the next meeting of the EU-India Environment Forum;
atzīmē, ka tirdzniecības liberalizācijas dēļ mazāka mēroga lauksaimnieki gan ES, gan Indijā saskaras ar globālo konkurenci, kas spiež pazemināt cenas, kā arī samazinoties valdības subsīdijām darbība lauksaimniecībā prasa aizvien vairāk līdzekļu; ir norūpējies par to, ka Indijā zemnieki ir pievērsušie līgumlauksaimniecībai eksportam tā vietā, lai nodrošinātu iekšzemes produktus, kā rezultātā nabadzīgās lauku teritorijās vērojams uztura trūkums; ir norūpējies, ka bieži vien vairāk nekā puse Indijas lauksaimniecības produkcijas sabojājas saldētavu un izplatīšanas līdzekļu trūkuma dēļ; atzīmē, ka, lai gan lauksaimniecības nozare ārvalstu investoriem nav pieejama, tomēr ES uzņēmējsabiedrībām pastāv iespējas ar lauksaimniecību saistītajās nozarēs, kas nenodarbojas ar īpašu kultūru audzēšanu un ir atvērtas ārvalstu investīcijām, tādējādi palīdzot risināt produkcijas uzglabāšanas problēmas; mudina Indiju novirzīt ar tirdzniecību saistītās infrastruktūras līdzekļus lauksaimniecības teritorijām, lai palīdzētu zemniekiem pielāgoties globalizācijas apstākļiem un izpētīt partnerattiecības lauksaimniecības produkcijas pārstrādes nozarēs;
Notes that trade liberalisation has left smaller farmers in both the EU and India facing global competition, forcing down prices, whilst the reduction in government subsidies has made farming more expensive for them; is concerned that, in India, farmers are turning to contract farming for exports, instead of providing domestic products, which is leading to malnutrition in poor rural areas; is concerned that, in many instances, more than half of India's agricultural produce goes to waste due to a lack of cold storage and distribution facilities; notes that whilst the farming sector is closed to foreign investment, there are opportunities for EU companies in non-crop agro-allied sectors, which are open to foreign investment and could rectify many storage problems; encourages India to direct funds for trade-related infrastructure to rural agricultural areas to help farmers adapt to the challenges of globalization and to explore partnerships in agri-processing sectors;
mudina ES starptautiskos forumos veicināt ārvalstu uzņēmumu Indijā lielāku korporatīvo atbildību, kā arī vienlaicīgi mudina panākt vienošanos ar Indijas valdību ieviest efektīvu strādājošo tiesību uzraudzības sistēmu vietējos un ārvalstu uzņēmumos, kas atrodas Indijas teritorijā;
Urges the EU to promote in international fora greater corporate responsibility among foreign undertakings established in India, and at the same time urges that an agreement be reached with the Indian government to set up an effective system for monitoring workers' rights within domestic and foreign companies based in India;
aicina ES un Indijas sarunās par investīcijām pievērst uzmanību jautājumiem par ārvalstu investoru sociālo un politisko atbildību; uzsver, ka ieguldītāju tiesībām jāiet roku rokā ar to saistībām, un ieguldītājiem jāievēro vismaz Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamata darba standarti;
Calls for talks between the EU and India concerning investment to take account of the social and political responsibility of foreign investors; stresses that investors' rights must go hand in hand with obligations and that investors should at least apply the International Labour Organization's (ILO)'s core labour standards;
uzsver, ka ES būtu jāpiespiež Indijas valdība neatliekami risināt piespiedu darba problēmu, kura attiecas uz miljoniem Indijas cilvēku; aicina Indiju ratificēt 98. konvenciju par tiesībām organizēties un slēgt darba koplīgumus;
Stresses that the EU should press the Indian government to tackle, with the greatest sense of urgency, bonded labour, which affects millions of people in India; calls for India to ratify Convention 98 on the right to organise and collective bargaining;
uzskata, ka Indijai, cik drīz vien iespējams, būtu jāratificē un jāīsteno vēl neparakstītās SDO konvencijas, lai nodrošinātu attīstību ilgtermiņā un uzlabotu dzīves kvalitāti visnabadzīgākajās sabiedrības daļās;
Considers that India should ratify and implement the remaining ILO Conventions as soon as possible in order to help strengthen long-term development and improve the quality of life of the poorest segments of society;
uzsver, cik svarīgi ir nenošķirt daudzsološās ES un Indijas tirdzniecības attiecības no jautājumiem par cilvēktiesību reformām Indijā;
Underlines the importance of not separating the developing trade relations between the EU and India from human rights reforms in India;
atzīmē, ka pašreizējā Indijas valdība daudz atklātāk atzīst HIV/AIDS izraisītās problēmas; uzskata, ka HIV/AIDS izplatīšanās var kavēt Indijas izaugsmi; atzīmē, ka veselības aprūpes ierobežotā pieejamība, kā arī nepietiekamā informētība ir iemesli pieaugošajai HIV/AIDS izplatībai; atzinīgi vērtē to, ka Indija ir palielinājusi finansējumu, kā arī paplašinājusi programmas, lai risinātu HIV/AIDS izraisītās programmas un aicina ES palīdzēt Indijai izvērst programmas, kas būtu paredzētas visvairāk apdraudētajiem indivīdiem un kopienām; šajā sakarā atzinīgi vērtē Nacionālās AIDS kontroles organizācijas darbu, veicinot pilsētu un lauku iedzīvotāju izpratni;
Notes that India's current administration has more openly acknowledged the problems posed by HIV/AIDS; considers that the spread of HIV/AIDS has the potential to disrupt India's progress ; notes that limited access to health-care and low levels of awareness are responsible for its growing incidence; welcomes the fact that it has increased its funding and programmes to address the problems posed by HIV/AIDS and calls on the EU to assist India to scale-up programmes for individuals and communities at high risk; accordingly welcomes the work of the National AIDS Control Organization (NACO) in its activities for raising awareness among the rural and urban populations;
aicina organizēt ikgadēju parlamentāru augstākā līmeņa sanāksmi, kas sakristu, vai notiktu tieši pirms ikgadējā EE un Indijas sammita, kas parasti notiek bez Eiropas Parlamenta oficiālas līdzdalības; uzskata, ka šāda tikšanās palīdzētu attīstīt saikni starp parlamentiem, uzlabot izpratni par mūsu dažādību, kā arī vairāk satuvinātu abas demokrātiskās sistēmas;
Calls for a parliamentary summit to be held annually to coincide with or immediately precede the annual EU-India summit, which usually takes place without the official participation of the European Parliament; considers that such summits would make it possible to develop the links between parliamentary bodies, improve understanding of our differences and bring the democratic systems of both sides closer together;
aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības un Indijas Kopīgā rīcības plāna īstenošanas gaitu,
Calls on the Commission to report to the European Parliament on a regular basis on progress in implementing the Joint Action Plan between the European Union and India;
uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Indijas Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Government and Parliament of the Republic of India.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā ( 2006/2009(INI) )
European Parliament resolution on perspectives of women in international trade ( 2006/2009(INI) )
, un attiecīgo darba programmu,
and its respective work programme,
ņemot vērā ANO Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemto deklarāciju un rīcības platformu,
having regard to the "Beijing Declaration and Platform for Action" adopted on 15 September 1995 by the UN Fourth World Conference on Women,
ņemot vērā ANO 2000. gada 10. jūnija rezolūciju par Pekinas rīcības platformas pārraudzību un Pekinas rīcības platformas pārskatu un novērtēšanu, kā arī 2005. gada martā notikušās Ģenerālās Asamblejas divdesmit trešās īpašās sesijas noslēguma dokumentu,
having regard the UN Resolution of 10 June 2000 on the follow–up to the Beijing Platform for Action and Review and Appraisal of the Beijing Platform for Action and the Outcome Document of the Twenty–third Special Session of the General Assembly ,
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 18. jūlija zaļo grāmatu "Uzņēmumu Eiropas mēroga sociālās atbildības veicināšana" ( KOM(2001)0366 ),
having regard to the Commission green paper of 18 July 2001 "Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility" ( COM(2001)0366 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu "Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā" ( KOM(2006)0136 ),
having regard to the Communication from the Commission of 22 March 2006 "Implementing the Partnership for Growth and Jobs: Making Europe a Pole of Excellence on Corporate Social Responsibility" ( COM(2006)0136 ),
ņemot vērā ANO normas par starptautisku uzņēmējsabiedrību un citu uzņēmumu atbildību cilvēktiesību jomā, ko 2003. gada 13. augustā pieņēma ANO Cilvēktiesību veicināšanas un aizsardzības apakškomisija,
having regard to the UN Norms on the Responsibilities of Transnational Corporations and other Business Enterprises with regard to Human Rights, approved 13 August 2003, by the UN Sub–Commission on the Promotion and Protection of Human Rights,
ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1977. gada novembra trīspusējo deklarāciju par principiem, kas attiecas uz starpvalstu uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī ESAO vadlīnijas starpvalstu uzņēmumiem,
having regard to the International Labour Organisation (ILO) Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy of November 1977 and the current OECD Guidelines for Multinational Enterprises ,
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas pārskatīta un atjaunināta Pasaules augstākā līmeņa 2005. gada 14.-16. septembra sanāksmē,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000 and the review and update thereof at the 2005 World Summit of 14 –16 September 2005,
ņemot vērā Briseles 2004. gada 16.–17. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas apstiprina Eiropas Savienības apņemšanos pilnībā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un saskaņotu politiku,
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 –17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the Millennium Development Goals (MDGs) and policy coherence,
ņemot vērā ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību XI Ģenerālās Asamblejas 2004. gada 18. jūnijā Sanpaulu pieņemtās deklarācijas būtību,
having regard to the 'Spirit of São Paulo Declaration' of the UN Conference on Trade and Development of 18 June 2004,
ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem Pieņemtie teksti
having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
having regard to Rule 45 of its Rules of Procedures,
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6-0254/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0254/2006 ),