natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija atgādina par savu apņēmību nodrošināt, ka dalībvalstis izveido atbilstības tabulas, kurās būtu apvienoti transponēšanas pasākumi, ko tās pieņem ar ES direktīvu, un informē par tām Komisiju saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanu pilsoņu interesēs, lai panāktu labāku likumdošanu, pastiprinātu tiesību aktu pārredzamību un palīdzētu izvērtēt valsts tiesību normu atbilstību ES noteikumiem.
The Commissions recalls its commitment towards ensuring that Member States establish correlation tables linking the transposition measures they adopt with the EU directive and communicate them to the Commission in the framework of transposing EU legislation, in the interest of citizens, better-law making and increasing legal transparency and to assist the examination of the conformity of national rules with EU provisions.
Komisija pauž nožēlu par atbalsta trūkumu noteikumam, kas iekļauts priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (“eirovinjete”).
The Commission regrets the lack of support for the provision included in the proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 1999/62/EC on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (Eurovignette), which aimed at rendering the establishment of correlation tables obligatory.
Kompromisa garā un lai nodrošinātu, ka priekšlikums tiktu pieņemts nekavējoties, Komisija var piekrist tam, ka tekstā iekļauto saistošo noteikumu par atbilstības tabulām aizstāj ar atbilstīgu apsvērumu, kas mudina dalībvalstis ievērot šo praksi.
The Commission, in a spirit of compromise and in order to ensure the immediate adoption of that proposal, can accept the substitution of the obligatory provision on correlation tables included in the text with a relevant recital encouraging Member States to follow this practice.
Tā sniegs informāciju divpadsmit mēnešu laikā pēc šā nolīguma pieņemšanas plenārsēdē un transponēšanas perioda beigās sagatavos ziņojumu par dalībvalstu praksi gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt savas tabulas, kur iespēju robežās atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un padarīs tās publiski pieejamas.
It will inform within twelve months after adoption of this agreement in plenary and make a report at the end of the transposition period on the practice of Member States to draw up, for themselves and in the interests of the Union, their own tables illustrating, as far as possible, the correlation between this Directive and the transposition measures, and to make them public.
Tomēr nostāju, ko Komisija ieņem šajā lietā, nevar uzskatīt par precedentu.
However, the position followed by the Commission in this file shall not be considered as a precedent.
Komisija turpinās centienus kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi rast atbilstošu risinājumu šim horizontālajam institūciju jautājumam.
The Commission will continue its efforts with a view to finding together with the European Parliament and the Council an appropriate solution to this horizontal institutional issue.
Ungārijas prezidentūras un gaidāmo Polijas, Dānijas un Kipras prezidentūru paziņojums
Statement by the Hungarian and the incoming Polish, Danish, Cypriot Presidencies of the Council
Ar šo tiek deklarēts, ka Padomes un Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. maija trialogā panāktais nolīgums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (“eirovinjete”), neierobežo rezultātu iestāžu sarunām par atbilstības tabulām.
It is hereby declared that the agreement reached between the Council and the European Parliament in the trilogue of 23 May 2011 concerning the Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 1999/62/EC on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (Eurovignette) does not prejudge the outcome of interinstitutional negotiations on correlation tables.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( COM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD) )
European Parliament legislative resolution of 7 June 2011 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on European environmental economic accounts ( COM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council (COM (2010)0132),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0092/2010 ),
having regard to Article 294(2) and Article 338(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0092/2010 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A7-0330/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0330/2010 ),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 338(1) thereof,
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme OJ L 242, 10.9.2002, p.
Būtu jāizstrādā instrumenti, lai uzlabotu sabiedrības informētību par saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi.
Instruments should be developed with a view to enhancing public awareness of the environmental effects of economic activity.
Zinātniski pamatota pieeja resursu trūkuma novērtēšanai turpmāk būs noteicošais faktors, lai Savienības attīstība būtu ilgtspējīga.
A scientifically sound approach to measuring the shortage of resources will, in the future, be crucial to the sustainable development of the Union.
nepārprotami norāda uz nepieciešamību pēc augstas kvalitātes statistikas un kontiem vides jomā.
refers clearly to the need for high-quality statistics and accounts in the domain of the environment.
Turklāt galveno iniciatīvu sadaļā 2008. līdz 2012. gadam norādīts, ka vajadzības gadījumā būtu jāizstrādā juridiskais pamats galvenajās vides datu vākšanas jomās, uz ko patlaban neattiecas tiesību akti.
Furthermore, under the main initiatives for 2008 to 2012 it states that legal bases should be developed, where appropriate, for core areas of environmental data collection currently not covered by legal acts.
Komisija savā 2009. gada 20. augusta paziņojumā “IKP un ne tikai.
In its Communication of 20 August 2009 entitled ‘GDP and beyond: Measuring progress in a changing world’, the Commission recognised the need to supplement existing indicators with data that incorporate environmental and social aspects in order to allow more coherent and comprehensive policy making.
Progresa novērtējums mainīgā pasaulē.” atzina nepieciešamību papildināt esošos rādītājus ar datiem, kuros ir iekļauti vides un sociālie aspekti, lai varētu veidot saskanīgāku un aptverošāku politiku.
To that end, environmental economic accounts offer a means of monitoring the pressures exerted by the economy on the environment and of exploring how these might be abated.
Tālab vides ekonomiskie konti nodrošina instrumentus, ar ko novērot ekonomikas negatīvo ietekmi uz vidi un izpētīt, kā to mazināt.
Environmental economic accounts show the interaction between economic, household and environmental factors and consequently are more informative than national accounts alone.
Vides ekonomiskie konti sniedz vairāk informācijas nekā tikai nacionālie konti, jo tie atspoguļo ekonomikas, mājsaimniecību un vides faktoru mijiedarbību.
They provide a significant source of data for environmental decisions and the Commission should consult them when drawing up impact assessments.
Saskaņā ar stratēģijā
economy, embedded in the
'Eiropa 2020“
Europe 2020
Eiropas kontu sistēma (EKS), kas tika izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.
The European System of Accounts (ESA), set up by Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996 on the European system of national and regional accounts in the Community OJ L 310, 30.11.1996, p.
EKS sistēmu var izmantot, lai analizētu un novērtētu dažādus ekonomikas aspektus (piemēram, struktūru, īpašus elementus, attīstību laika gaitā), kā arī dažām īpašām datu vajadzībām, piemēram, vides un ekonomikas mijiedarbības analīzei, tomēr labākais risinājums ir izveidot atsevišķus satelītkontus.
The ESA framework can be used to analyse and evaluate various aspects of the economy (e.g. its structure, specific parts, development over time) yet for some specific data needs, such as analysis of the interaction between the environment and the economy, the best solution is to draw up separate satellite accounts.
Eiropadome 2006. gada jūnija secinājumos aicināja Savienību un dalībvalstis paplašināt nacionālos kontus, iekļaujot galvenos ilgtspējīgas attīstības aspektus.
In its June 2006 conclusions, the European Council called on the Union and its Member States to extend the national accounts to key aspects of sustainable development.
Tādēļ nacionālie konti būtu jāpapapildina ar integrētiem vides ekonomiskajiem kontiem, ar ko iegūst pilnīgi saskaņotus datus.
National accounts should therefore be supplemented with integrated environmental economic accounts providing data that are fully consistent.
Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas vides ekonomiskos kontus, tiklīdz sistēma pilnībā sāks darboties, aktīvi un precīzi izmantotu visās dalībvalstīs un visu attiecīgo Savienības politikas jomu izstrādē, ņemot tos par pamatu ietekmes novērtējumos, rīcības plānos, tiesību aktu priekšlikumos un citos nozīmīgos politiskā procesa rezultātos.
It is of great importance that, as soon as the system is fully operational, European environmental economic accounts be actively and accurately used in all Member States and in all relevant Union policy making as a key input to impact assessments, action plans, legislative proposals and other significant results of the policy process.
Savlaicīgākus datus var nodrošināt arī ar īstermiņa prognozēšanu, kurā izmanto statistikas metodes, kas līdzīgas metodēm, ko lieto prognozēs, lai veiktu uzticamas aplēses.
More timely data could also be produced by now-casting, which uses statistical techniques similar to those used in forecasting to make reliable estimates.
Satelītkonti ļauj paplašināt nacionālo kontu analīzes iespējas, elastīgi iekļaujot izraudzītās sociāli problemātiskās jomas, piemēram, negatīvu ietekmi uz vidi, ko rada cilvēka darbība, turklāt netiek pārslogota vai traucēta centrālā sistēma.
Satellite accounts allow the analytical capacity of national accounting to be expanded for selected areas of social concern, such as pressures on the environment stemming from human activity, in a flexible manner, without overburdening or disrupting the central system.
Satelītkontiem būtu jādara pieejami sabiedrībai regulāri un saprotamā veidā.
Satellite accounts should be made available to the public regularly and in comprehensible form.
Tajā vienotā sistēmā apkopo ekonomikas un vides informāciju, lai noteiktu vides ieguldījumu ekonomikā un ekonomikas ietekmi uz vidi.
It brings together economic and environmental information in a common framework to measure the contribution of the environment to the economy and the impact of the economy on the environment.
Tā sniedz politikas veidotājiem rādītājus un aprakstošu statistiku, lai pārraudzītu šo mijiedarbību, kā arī datubāzi stratēģiskajai plānošanai un politikas analīzei, lai noteiktu ilgtspējīgākus attīstības ceļus.
It provides policy-makers with indicators and descriptive statistics to monitor these interactions as well as a database for strategic planning and policy analysis to identify more sustainable paths of development.
Kopumā visas šīs kategorijas paplašina esošos NKS izmaksu, kapitāla veidošanas un pamatfondu jēdzienus, fiziski papildinot tos ar datiem, lai ietvertu vides izmaksas un dabas resursu izmantošanu ražošanā, vai grozot tos, iekļaujot šo ietekmi monetārā izteiksmē.
In general, all these categories broaden the existing SNA concepts of cost, capital formation and stock of capital by supplementing them with additional data in physical terms in order to encompass environmental cost and the use of natural assets in production, or by amending them through the incorporation of these effects in monetary terms.
Šajā vispārējā sistēmā dažādās kategorijas ievērojami atšķiras metodikas un iekļauto vides apsvērumu ziņā.
Within this general orientation, the several existing categories differ considerably in terms of methodology and the environmental concerns addressed.
Komisija 1994. gadā iesniedza pirmo stratēģiju par “zaļo grāmatvedību”.
The Commission presented its first strategy on ‘green accounting’ in 1994.
Visbiežāk iesniedz fiziskās plūsmas kontus par emisijām gaisā (tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijām), materiālu patēriņu, kā arī monetāros kontus par izdevumiem vides aizsardzības jomā un vides nodokļiem.
Most common are physical flow accounts on air emissions (including greenhouse gases) and on material consumption, and monetary accounts on environmental protection expenditure and on environmental taxes.
Viens no tā perioda mērķiem, uz kuru attiecas Kopienas statistikas programma 2008. līdz 2012. gadam, ir uzņemties iniciatīvu aizstāt vienošanās ar Savienības tiesību aktiem atsevišķās jomās, kurās regulāri tiek sagatavota Eiropas statistika un ir sasniegts pietiekams briedums.
One of the objectives for the period covered by the Community Statistical Programme 2008 to 2012 is to take initiatives to replace agreements with Union legislation in certain areas in which European statistics are regularly produced and have reached sufficient maturity.
ir paredzēta Eiropas vides ekonomisko kontu atsauces sistēma.
provides a reference framework for European environmental economic accounts.
Jo īpaši tajā prasīta Eiropas statistikas atbilstība profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un rentabilitātes principiem.
In particular, it requires European statistics to comply with principles of professional independence, impartiality, objectivity, reliability, statistical confidentiality and cost effectiveness.
Dažādās gatavības pakāpēs ir izstrādātas dažādas vides ekonomisko kontu kopas, tādēļ būtu jāpieņem modulāra struktūra, kas nodrošinātu pienācīgu elastīgumu,
As the different sets of environmental economic accounts are under development and at different stages of maturity, a modular structure providing adequate flexibility
ļaujot inter alia ieviest papildu moduļus.
, allowing inter alia for the introduction of additional modules,
Būtu jāizveido eksperimentālu pētījumu programma, lai uzlabotu informācijas sniegšanu un datu kvalitāti, nostiprinātu metodiku un sagatavotos turpmākajai virzībai.
A programme of pilot studies should be established to improve reporting and data quality, enhance methodologies and prepare for further developments.
Pirms nosaka papildu informācijas sniegšanas prasības, būtu jāveic pamatojuma novērtējums.
The introduction of additional reporting requirements should be preceded by a feasibility assessment.
Komisijai vajadzētu būt tiesīgai
The Commission should be entitled to grant derogations to Member States
Savienībai būtu jāveicina vides ekonomisko kontu ieviešana trešās valstīs, īpaši tajās valstīs, kuras kopīgi ar dalībvalstīm izmanto vides resursus (galvenokārt ūdens resursus).
The Union should encourage the introduction of environmental economic accounts in third countries, particularly in those that share environmental resources (mainly water) with Member States.
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot vienotu regulējumu Eiropas vides ekonomisko kontu datu vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Since the objective of this Regulation, namely the establishment of a common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts, cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Regulation does not go beyond what is necessary in order to achieve that objective.
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai pielāgotu moduļus vides, ekonomikas un tehnikas attīstībai, kā arī lai sniegtu metodiskos norādījumus.
The power to adopt acts in accordance with Article 290 of the Treaty on the Functioning of the European Union should be delegated to the Commission for the purpose of adjusting the modules to environmental, economic and technical developments, as well as providing methodological guidance.
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai.
In order to ensure uniform conditions for the implementation of this Regulation, implementing powers should be conferred on the Commission.
Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission's exercise of implementing powers
Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,
The European Statistical System Committee has been consulted,
Ar šo regulu izveido vienotu Eiropas vides ekonomisko kontu datu vākšanas, apkopošanas, nosūtīšanas un novērtēšanas sistēmu, lai izveidotu vides ekonomiskos kontus kā EKS 95 satelītkontus, nodrošinot metodiku, vienotus standartus, definīcijas, klasifikācijas un grāmatvedības noteikumus, kas jāizmanto, apkopojot vides ekonomiskos kontus.
This Regulation establishes a common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts, for the purpose of setting up environmental economic accounts as satellite accounts to ESA 95, by providing methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules intended to be used for compiling environmental economic accounts.
“emisija gaisā” ir gāzveida vai daļiņveida materiālu fiziska plūsma no valsts ekonomikas (ražošanas vai patēriņa procesiem) atmosfērā ( vides sistēmas daļa);
‘air emission’ means the physical flow of gaseous or particulate materials from the national economy (production or consumption processes) to the atmosphere (as part of the environmental system);
“vides nodoklis” ir nodoklis, kura nodokļa bāze ir kaut kā tāda fiziska vienība (vai fiziskas vienības aizstājējs), kam ir pierādīta konkrēta negatīva ietekme uz vidi
‘environmentally related tax’ means a tax whose tax base is a physical unit (or a proxy of a physical unit) of something that has a proven, specific negative impact on the environment
un kas EKS 95
, and which is identified in ESA-95
norādīts kā nodoklis);
as a tax;
Šīs regulas 1. pantā minētos vides ekonomiskos kontus, kuri jāapkopo, izmantojot vienoto sistēmu, grupē šādos moduļos:
The environmental economic accounts to be compiled within the common framework referred to in Article 1 shall be grouped in the following modules:
gaisa emisiju kontu modulis, kā norādīts I pielikumā;
a module for air emissions accounts, as set out in Annex I;
vides nodokļu modulis saimniecisko darbību dalījumā, kā norādīts II pielikumā;
a module for environmentally related taxes by economic activity, as set out in Annex II;
ekonomikas mēroga materiālu plūsmas kontu modulis, kā norādīts III pielikumā.
a module for economy-wide material flow accounts, as set out in Annex III.
ietver šādu informāciju:
shall contain the following information:
mērķis, kuru dēļ jāapkopo konti;
the objectives for which the accounts are to be compiled;
kontu aptvērums;
the coverage of the accounts;
to raksturlielumu saraksts, par kuriem jāapkopo un jānosūta dati;
the list of characteristics for which data are to be compiled and transmitted;
pirmais pārskata gads, periodiskums un nosūtīšanas termiņi kontu apkopošanai;
the first reference year, frequency and transmission deadlines for the compilation of the accounts;
informācijas sniegšanas tabulas;
the reporting tables;
maksimālais to pārejas periodu ilgums, kuri minēti 8. pantā un kuru laikā Komisija var piešķirt atkāpes.
the maximum duration of the transitional periods referred to in Article 8 during which the Commission may grant derogations.
ir pilnvarota
be empowered to
saskaņā ar 9. pantu pieņemt deleģētos aktus,
in accordance with Article 9
lai sniegtu
to provide
metodiskus norādījumus;
methodological guidance
Īstenojot savas pilnvaras atbilstoši šim punktam, Komisija nodrošina, lai tās deleģētie akti neradītu ievērojamu papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentu vienībām.
In exercising its power pursuant to this paragraph, the Commission shall ensure that its delegated acts do not impose significant additional administrative burdens on the Member States and on the respondent units.
Programma ietver eksperimentālos pētījumus, lai pārbaudītu jaunu vides ekonomisko kontu moduļu ieviešanas iespējas.
The programme shall include pilot studies to test the feasibility of introducing new environmental economic account modules.
Izstrādājot programmu, Komisija nodrošina, lai dalībvalstīm un respondentu vienībām netiktu radīts papildu administratīvais vai finansiālais slogs.
In drawing up the programme, the Commission shall ensure that no additional administrative or financial burdens are placed on the Member States and on the respondent units.
Šos rezultātus ņem vērā priekšlikumos par tādu jaunu vides ekonomisko kontu moduļu ieviešanu, kurus Komisija var iekļaut 11.a pantā minētajā ziņojumā.
These findings shall be taken into account in the proposals for introducing new environmental economic account modules that the Commission may include in the report referred to in Article 11a.
vāc nepieciešamos datus, lai novērotu
Member States shall collect the necessary data for the observation of the ▌characteristics referred to in
3. panta 2. punkta c) apakšpunktā
Article 3(2)(c)
Dalībvalstis vāc nepieciešamos datus, izmantojot turpmāk minēto dažādo avotu kombinācijas un piemērojot administratīvās vienkāršošanas principu:
Member States shall collect the necessary data using a combination of the different sources specified below and applying the principle of administrative simplification:
statistiskās novērtēšanas metodes, ko izmanto tad, ja daži raksturlielumi nav apsekoti visās vienībās;
statistical estimation procedures in cases where some of the characteristics have not been observed for all of the units;
administratīvi avoti.
administrative sources.