natgillin/translations-raw huggingface dataset:
un 2010. gada 22. septembra rezolūciju par finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0335 .
, and of 22 September 2010 on macro-prudential oversight of the financial system and establishment of a European Systemic Risk Board Texts adopted, P7_TA(2010)0335 .
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par novatorisku finansēšanu starptautiskā un Eiropas līmenī ( SEC(2010)0409 ) un Komisijas paziņojumu par nodokļiem finanšu sektorā ( COM(2010)0549 /5), ar tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2010)1166 ),
having regard to the Commission staff working document on innovative financing at a global and European level ( SEC(2010)0409 ) and the Commission Communication on the taxation of the financial sector ( COM(2010)0549 ), along with the accompanying staff working document ( SEC(2010)1166 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem ( COM(2010)0484 /5),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (COM(2010) 0484),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par banku noregulējuma fondiem ( COM(2010)0254 ),
having regard to the Commission Communication on Bank Resolution Funds (COM (2010)0254),
ņemot vērā 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā pieņemto G20 paziņojumu, 2009. gada 2. aprīlī Londonā pieņemto G20 paziņojumu un 2009. gada 25. septembrī Pitsburgas G20 valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto paziņojumu,
having regard to the G20 Declaration issued on 15 November 2008 in Washington, the G20 Declaration issued on 2 April 2009 in London and the Leaders' Statement of the G20 Summit of 25 September 2009 in Pittsburgh,
ņemot vērā SVF 2010. gada ziņojumu G20 par nodokļu piemērošanu finanšu nozarē,
having regard to the 2010 IMF report to the G20 on Financial Sector Taxation,
ņemot vērā ESAO Arodbiedrību padomdevējas komitejas 2010. gada 15. februāra dokumentu “Finanšu darījumu nodokļa parametri un ESAO pasaulē pieejamo preču resursu nepietiekamība, 2010.–2020. gads”,
having regard to the OECD Trade Union Advisory Committee paper entitled ‘The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020’ of 15 February 2010,
ņemot vērā ESAO 2010. gada ziņojumu “Zilonis istabā ‐ nepieciešamība tikt galā ar to, ko dara bankas”,
having regard to the 2010 OECD report entitled ‘The elephant in the room: the need to deal with what banks do’,
ņemot vērā Eiropas Progresīvo pētījumu fonda 2010. gada marta dokumentu “Finanšu darījumu nodokļi ‐ vajadzīgi, piemērojami un vēlami”,
having regard to the Foundation for European Progressive Studies paper entitled ‘Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable’ of March 2010,
ņemot vērā Ekonomikas politikas pētījumu centra 2008. gada decembra pētījumu “Finanšu darījumu nodokļa priekšrocības”,
having regard to the Centre for Economic Policy Research study entitled ‘Benefits of a Financial Transactions Tax’ of December 2008,
ņemot vērā Komisijas ziņojumu par jaunākajiem attīstības virzieniem saistībā ar atbalstu finanšu nozarei krīzes apstākļos ( COM(2010)0255 ),
having regard to the report from the Commission - State Aid Scoreboard - Report on recent developments on crisis aid to the financial sector ( COM(2010)0255 ),
Ceļā uz labāku Eiropas nodokļu sistēmu cīņai pret klimata pārmaiņām”,
Towards a better European Taxation against climate change’,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa plenārsēdē 2010. gada septembrī pieņemto dokumentu “Ievērot solījumu: vienoti, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus”,
having regard to the outcome document of the High-level Plenary Meeting of the General Assembly of the United Nations ‘Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals’ of September 2010,
ņemot vērā deklarāciju, ko 2010. gada janvārī Santjago pieņēma Novatoriska attīstības finansējuma vadības grupas septītajā plenārsēdē,
having regard to the Declaration issued at the Seventh Plenary Meeting of the Leading Group on Innovative Financing for Development held in Santiago in January 2010,
ņemot vērā Starptautisko attīstības finanšu darījumu darba grupas ekspertu komitejas 2010. gada ziņojumu “Solidaritātes globalizēšana: finanšu nodevas”,
having regard to the 2010 Report of the Committee of Experts to the Taskforce on International Financial Transactions for Development ‘Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies’,
ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7-0036/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0036/2011 ),
tā kā līdz šim nepieredzēta globālā finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2007. gadā, ir atklājusi ievērojamus globālās finanšu sistēmas regulācijas un uzraudzības trūkumus, kurus var raksturot kā neregulētu finanšu tirgu, pārāk sarežģītu produktu un nepārredzamas jurisdikcijas kopumu; tā kā Eiropā ir vajadzīgi pārredzamāki un efektīvāki finanšu tirgi;
whereas the unprecedented global financial and economic crisis in 2007 revealed significant dysfunctions in the regulatory and supervisory framework of the global financial system, which can be described as the combination of unregulated financial markets, overly complex products and non-transparent jurisdictions; whereas Europe needs more transparent and efficient financial markets,
tā kā brīvie tirgi ir pamats labklājības radīšanai visā pasaulē un tā kā tirgus ekonomikas un brīvā tirdzniecība vairo labklājību un palīdz izkļūt no nabadzības;
whereas free markets are the foundation of wealth creation worldwide, and whereas market economies and free trade create wealth and lift people out of poverty,
tā kā pēdējā desmitgadē pasaules ekonomikā novērotais ievērojamais finanšu darījumu skaita kāpums, kad 2007. gadā darījumu līmenis bija 73,5 reizes lielāks nekā pasaules nominālais IKP, galvenokārt radies saistībā ar “burbuli” atvasināto finanšu instrumentu tirgū un liecina par pieaugošo līdzsvara trūkumu starp finanšu darījumiem un reālās ekonomikas vajadzībām;
whereas the spectacular rise in the volume of financial transactions in the global economy within the last decade – a volume which in 2007 reached a level 73.5 times higher than nominal world GDP, mainly owing to the boom on the derivatives market - illustrates the growing disconnection between financial transactions and the needs of the real economy,
tā kā finanšu nozare ir ļoti atkarīga no tādām tirdzniecības tendencēm kā automatizētā ātrā datorizētā tirdzniecība, kas galvenokārt orientētas uz īstermiņa peļņu un lielā mērā balstās uz aizņemtiem līdzekļiem, un kas bija viens no galvenajiem finanšu krīzes cēloņiem; tā kā tas radīja ievērojamu cenu nestabilitāti un noveda pie tā, ka vērtspapīru un preču cenas ilgstoši atšķīrās no to pamatvērtības;
whereas the financial sector is heavily reliant on trading patterns, such as high-frequency trade (HFT), which are mainly targeted on short-term profits and are exposed to a high degree of leverage, which was one of the main causes of the financial crisis; whereas this has caused excessive price volatility and persistent deviations of stock and commodity prices from their fundamental levels,
tā kā viens no izšķirošajiem faktoriem pasaules ekonomikā ir uzņēmumu, valdību un individuālu personu spēja savstarpēji aizņemties un aizdot; tā kā šī finanšu krīze ir sniegusi neveiksmīgas starptautiskā kapitāla tirgus darbības piemērus; tā kā šā iemesla dēļ ir jāpanāk līdzsvars starp vajadzību īstenot pasākumus finanšu stabilitātes saglabāšanai un vajadzību uzturēt banku spēju kreditēt ekonomiku;
whereas the ability of businesses, governments and individuals to borrow and lend to one another is a crucial factor for the global economy; whereas the financial crisis has provided examples of unfortunate features of the international capital market; whereas for that reason it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help to preserve financial stability and the need to maintain banks' ability to provide credit to the economy,
tā kā G20 augstākā līmeņa sanāksmēs 2008. gadā Vašingtonā un 2009. gadā Pitsburgā tika panākta vienošanās īstenot reformas, lai stiprinātu finanšu tirgu regulācijas režīmus un šo tirgu uzraudzību un tādējādi liktu finanšu iestādēm uzņemties taisnīgu daļu atbildības par krīzi;
whereas at the G20 summits held in Washington in 2008 and in Pittsburgh in 2009 an agreement was reached to implement reforms to strengthen financial-market regulatory regimes and surveillance in order to make financial institutions assume their fair share of responsibility for the turmoil,
tā kā krīzes izmaksu segšana līdz šim galvenokārt gūlusies uz nodokļu maksātājiem, jo daudzviet pasaulē valdības izmantoja nodokļu maksātāju naudu, lai glābtu privātbankas un citas finanšu iestādes; tā kā aizvien vairāk tiek prasīts, lai finanšu iestādes un ieinteresētās personas, kas gadiem ilgi guvušas labumu no pārmērīga kapitāla ienesīguma un nesamērīgi augstām ikgadējām pēmiju izmaksām un guvušas lielāko daļu no visas pasaules uzņēmumu peļņas, godīgi piedalītos izmaksu segšanā;
whereas the main costs of the crisis have been borne thus far by taxpayers, whose money governments in many parts of the world have used to bail out private banks and other financial institutions; whereas there are growing calls for financial institutions and stakeholders, which have enjoyed years of excessive returns on equities and excessive annual bonus payouts and accounted for the majority of global corporate profits, to contribute their fair share to meeting the costs,
tā kā Eiropas Savienībā jo īpaši izmaksas, kas saistītas ar finanšu palīdzības sniegšanu grūtībās nonākušām finanšu iestādēm, ir saasinājušas un paātrinājušas fiskālo un valsts parādu krīzi un radījušas valstu budžetiem neparedzētu slogu, kā arī nopietni apdraudējušas darbavietu radīšanu, ar iedzīvotāju labklājību saistīto pakalpojumu sniegšanu un ar klimatu un vidi saistīto mērķu sasniegšanu;
whereas in the EU in particular the cost of the bail-outs has worsened and accelerated the onset of a fiscal and debt crisis that has placed an unexpected burden on public budgets and severely endangered job creation, welfare state provision and the achievement of climate and environmental goals,
tā kā īstermiņa domāšana un spekulācijas Eiropas valstu obligāciju tirgos ievērojami padziļināja eiro zonas 2009.–2010. gada budžeta deficīta krīzi, kurā atklājās cieša saikne starp finanšu nozares trūkumiem un problēmām, kas saistītas ar valstu budžetu ilgtspējas nodrošināšanu apstākļos, kad valda pārmērīgs budžeta deficīts un pieaug valsts un privātā sektora parādi;
whereas short-termism and speculation on the European government bond market were important aggravating factors in the eurozone sovereign deficit crisis in 2009-2010 and have exposed the close links between the drawbacks of the financial sector and the problems in guaranteeing the sustainability of public finances at times of excessive budgetary deficits and growing public and private debt,
tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts savā pašreizējā veidolā ir neefektīvs, un dalībvalstīm ir atšķirīgs konkurētspējas līmenis, tas ir veicinājis pašreizējās diskusijas par Eiropas ekonomikas pārvaldību, kuras pamatelementam vajadzētu būt pasākumiem, ar kuriem tiktu nostiprināts Stabilitātes un izaugsmes pakts, galvenokārt tā preventīvie noteikumi, nekavējoties uzsāktas strukturālās reformas, no kurām nevarēs izvairīties, un koordinēta nodokļu politika un cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanos nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, lai aizsargātu godīgu nodokļu maksāšanas principu, vienlaikus pakāpeniski pārnesot nodokļu slogu no darbaspēka uz kapitālu un darbībām, kurām ir spēcīga negatīva ārējā ietekme;
whereas the ineffectiveness of the Stability and Growth Pact in its present form and the disparities in competitiveness between Member States prompted the current debate on European economic governance, key components of which should be measures to strengthen the Stability and Growth Pact, mainly its preventive provisions, launch without any further delay unavoidable structural reforms and coordinate taxation policies and the fight against tax avoidance, fraud and evasion in order to safeguard tax justice, while gradually shifting the tax burden from labour towards capital and activities with strong negative externalities,
tā kā krīze ir pierādījusi, ka ir jārod jauni, vispusīgi, godīgi un ilgtermiņa budžeta ieņēmumi, jāpiemēro spēka esošie tiesību akti par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī jāuzlabo to efektivitāte, lai nodrošinātu, ka fiskālā konsolidācija tiek efektīvi savienota ar ilgtermiņa ekonomikas atveseļošanu un valstu budžeta ilgtspēju, darbavietu radīšanu un sociālo integrāciju ‐ stratēģijas “Eiropa 2020” darba programmas svarīgākajām prioritātēm;
whereas the crisis has highlighted the need to raise new, broad-based, fair and sustainable revenues and to enforce existing laws on tax evasion and improve their effectiveness in order to ensure that fiscal consolidation is effectively combined with long-term economic recovery and the sustainability of public finances, job creation and social inclusion, which are key priorities of the EU 2020 agenda,
tā kā ar neseno krīzi saistītie nopietnie budžeta ierobežojumi ir radušies brīdī, kad ES ir starptautiskā līmenī uzņēmusies ārkārtīgi svarīgas saistības, galvenokārt attiecībā uz klimata pārmaiņu mērķiem, Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) un attīstības palīdzību, īpaši attiecībā uz palīdzību, ko sniedz jaunattīstības valstīm, lai tās varētu pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi;
whereas the serious budget constraints resulting from the recent crisis come at a time when the EU has entered into highly important commitments at global level, mainly relating to climate-change targets, the Millennium Development Goals (MDGs) and development aid, in particular for climate change adaptation and mitigation for developing countries,
tā kā 2010. gada 17. jūnijā Eiropadome paziņoja, ka ES ir jāsakopo spēki, lai izveidotu globālu pieeju finanšu iestāžu nodevu un nodokļu sistēmu ieviešanai, un aicināja turpināt pētīt un izstrādāt jautājumu par globāla finanšu darījumu nodokļa ieviešanu;
whereas on 17 June 2010 the European Council stated that the EU should lead efforts to establish a global approach to the introduction of systems of levies and taxes on financial institutions and called for the issue of the introduction of a global financial transaction tax (FTT) to be explored and further developed,
tā kā Parlaments jau ir Komisijai prasījis veikt ietekmes novērtējumu un sniegt analīzi par finanšu darījumu nodokļa priekšrocībām; tādēļ ir nolēmis sagaidīt šīs analīzes rezultātus, pirms veikt turpmākās darbības,
whereas it has already asked the Commission to carry out an impact assessment and provide an analysis of the positive merits of an FTT; resolving, therefore, to wait for this analysis before taking further action,
ņem vērā darbu, ko līdz šim ir paveikusi Komisija, atsaucoties uz Parlamenta 2010. gada marta rezolūcijā pausto aicinājumu (plānotā ietekmes novērtējuma ietvaros) veikt pētījumu par iespējām ieviest finanšu darījumu nodokli pasaule un ES līmenī; uzsver nepieciešamību pēc vispusīga ietekmes novērtējuma un prasa līdz 2011. gada vasarai iesniegt šā ietekmes novērtējuma rezultātus un iespējamos konkrētos priekšlikumus, kā solīts Komisijas paziņojumā par nodokļiem finanšu nozarē; uzsver, ka līdzsvarotam un rūpīgi veiktam pētījumam par ES finanšu darījumu nodokļa ieviešanas iespējamību jābūt par pamatu šāda nodokļa ieviešanas procedūrai;
Takes note of the work carried out so far by the Commission to respond to the call made by Parliament in its resolution of 10 March 2010 for a feasibility study on financial transaction taxes at global and EU level; stresses the need for a comprehensive impact assessment and calls for the result of the impact assessment and possible concrete proposals to be made public by summer 2011, as announced in the Commission's communication on Taxation of the Financial Sector; emphasises that a balanced and thorough feasibility study on an EU FTT should be the basis on which the procedure for introducing such a tax is implemented;
uzsver, ka esošo nodokļu instrumentu likmju un darbības jomas palielināšana, kā arī vēl lielāki valsts sektora izdevumu samazinājumi nav nedz pietiekams, nedz ilgtspējīgs risinājums, ar kuru cīnīties pret sagaidāmajām problēmām Eiropas un starptautiskā līmenī; uzsver, ka, risinot šīs problēmas un apspriežot jaunas finansēšanas sistēmas, vienai no prioritātēm jābūt līdzekļu rašanai Eiropas konkurētspējas nostiprināšanai un ekonomiskās izaugsmes veicināšanai;
Emphasises that an increase in the rates and the scope of existing taxation tools and further cuts in public expenditure can be neither a sufficient nor a sustainable solution to address the main challenges ahead at European and global level; stresses that, when addressing these challenges and discussing new systems of financing, one of the main priorities should be creating means to strengthen the European competitiveness and economic growth;
uzsver, ka pareizi funkcionējošs vienotais tirgus ir Eiropas Savienības vērtīgākais instruments globalizētajā, savstarpēji konkurējošā pasaulē un galvenais Eiropas izaugsmes virzītājspēks; uzsver, ka galvenā uzmanība jāpievērš iekšējā tirgus nostiprināšanai un jācenšas meklēt veidus, kā saprātīgāk tērēt valstu un Eiropas resursus, perspektīvā domājot par visaptverošu budžeta reformu, kas skartu gan budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļu; norāda, ka, plānojot izdevumus, jārīkojas tā, lai tie būtu rezultatīvi, un jauniem budžeta izpildes finanšu instrumentiem jābūt saprātīgiem, integrētiem un elastīgiem;
Stresses that a properly functioning single market is the EU's most valuable tool in a global and competitive world and the main driver of European growth; stresses that the focus should be on strengthening the internal market and on finding ways to spend national and European resources more intelligently by taking a holistic view of budget reform, covering both the expenditure and the revenue side of the budget; points out that spending needs to be delivered in a way which is designed to bring results and new financial instruments for budget delivery must be smart, integrated and flexible;
uzsver, ka atlikušo šķēršļu likvidēšana iekšējā tirgū ir labākais veids, kā veicināt uz patiesu izaugsmi vērstu politiku, kas dotu sekmīgus rezultātus; konstatē, ka saskaņā ar veiktajiem pētījumiem, likvidējot visus šķēršļus, kas patlaban vēl ierobežo iekšējā tirgus četras brīvības, ik gadu būtu iespējams ietaupīt EUR 200–300 miljardus;
Emphasises that removing the remaining barriers within the internal market is the best way to promote real growth policies that deliver; notes that studies show that as much as EUR 200 to 300 billion could be saved annually if all barriers to the four freedoms were removed;
uzsver, cik svarīgi ir “atdzīvināt” vienoto tirgu, un uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizstrādā un efektīvi jāievieš kopīgi noteikumi, lai panāktu, ka iekšējais tirgus veicina strukturālo izaugsmi; uzsver, ka centieni jākoncentrē uz Eiropas ekonomikas virzītājspēku, proti, 20 miljoniem Eiropas uzņēmumu, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ko vada uzņēmēji un citi ar radošu garu apveltīti cilvēki;
Stresses the importance of the relaunch of the Single Market and emphasises that the EU must draw up and effectively implement common rules to enable the internal market to serve as a relay for structural growth; stresses that efforts must focus on the driving force of the European economy: Europe's 20 million businesses, especially the small and medium-sized ones run by entrepreneurs and other creative spirits;
uzsver, ka viena no Eiropas Savienības priekšrocībām ir tās lielums un ka šī priekšrocība ir pilnībā jāliek lietā, izmantojot vienotā tirgus piedāvāto potenciālu un ES budžeta līdzekļus izlietojot tā, lai palielinātu pievienoto vērtību publiskā sektora centienos stimulēt izaugsmi veicinošos faktorus;
Emphasises that one of the European Union's greatest assets is its scale and that this asset must be used to the full by exploiting the potential of the Single Market and by using funds from the EU budget to bring added value to the public sector's efforts to stimulate the drivers of growth;
uzsver, ka Komisijai ir jāpieņem kopīgas stratēģiskās pamatnostādnes, ieskicējot vispusīgu ieguldījumu stratēģiju, kurā, pamatojoties stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, būtu formulētas ieguldījumu prioritātes un apzinātas ieguldījumu vajadzības, kas izriet no pamatmērķiem, galvenajiem projektiem un nepieciešamajām reformām, lai panāktu kohēzijas politikas atbalstīto ieguldījumu optimālu ietekmi;
Stresses that the Commission should adopt a common strategic framework, outlining a comprehensive investment strategy which translates Europe 2020‘s targets and objectives into investment priorities and indentifies investment needs in relation to headline targets and flagship projects and the reforms needed to maximise the impact of investment supported by cohesion policy;
uzsver, ka viena no galvenajām novatorisku finansēšanas instrumentu priekšrocībām ir iespēja gūt no tiem divkāršu labumu, jo tie vienlaikus ļauj sniegt ieguldījumu tādu svarīgu politisku mērķu sasniegšanā kā finanšu tirgu stabilitāte un pārredzamība un piedāvā lielas iespējas gūt budžeta ieņēmumus; šajā sakarībā uzsver, ka vērā jāņem arī šādu instrumentu ietekme uz finanšu sektora radītajām nelabvēlīgajām ārējām sekām;
Stresses that one of the main advantages of innovative financing tools is that they can bring a double dividend, as they can at the same time contribute to the achievement of important policy goals, such as financial market stability and transparency, and offer significant revenue potential; stresses, in this context, that the effects of these tools on the negative externalities produced by the financial sector should also be taken into account;
Nodokļu piemērošana finanšu nozarē
Taxation of the financial sector
atgādina, ka saskaņā ar aplēsēm izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšanās ar nodokļiem Eiropā ik gadu rada finansiālus zaudējumus EUR 200–250 miljardu apmērā; tādēļ uzskata, ka, samazinot krāpšanos ar nodokļiem, budžeta deficītu būtu iespējams mazināt, nepaceļot nodokļus; ņemot to vērā, norāda, ka ar novatorisku finansēšanu ir “jāatdzīvina” dalībvalstu, Eiropas Savienības un starptautiskie centieni apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanos ar nodokļiem, kā arī citus nelegālas kapitāla aizplūšanas veidus;
Recalls that the financial damage caused by tax evasion and tax fraud in Europe is estimated at between EUR 200 and 250 billion every year; considers, therefore, that reducing tax fraud levels would help to reduce public deficits without increasing taxes; points out, against this background, that innovative financing should reinvigorate efforts by the Member States, the EU and the international community to combat tax avoidance and fraud as well as other forms of illicit capital flight which have a significant budgetary impact;
uzsver, ka krīzes rezultātā Eiropas Savienībai ir jāpārliecina iedzīvotāji par to, ka tai ir gan griba, gan instrumenti, lai sabalansētā veidā turpinātu īstenot fiskālās konsolidācijas stratēģiju un stimulējošus pasākumus, kas garantētu ekonomikas ilgtermiņa atveseļošanos;
Stresses that in the aftermath of the crisis the EU needs to convince its citizens that it has the will and the tools to go forward with a balanced combination of a fiscal consolidation strategy and stimulus policies in order to safeguard a long-term economic recovery;