natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmi veicināt pasākumus globālā vides riska mazināšanai un katastrofu riska mazināšanas mehānismus, kā arī palielināt tam paredzēto līdzekļu apjomu;
Calls on the Rio + 20 summit to strengthen measures and increase the resources available for global environmental risk mitigation and disaster risk reduction mechanisms;
uzsver ‐ lai nodrošinātu atbilstību daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā un veicinātu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī lai paplašinātu zaļās ekonomikas mērķus, ir labāk jāuzrauga oficiālā attīstības palīdzība (OAP), tostarp alternatīvu pasākumu izmantošana attiecībā uz saistībām panākt attīstību, piemēram, valstij plānotā atbalsta piešķiršana un Attīstības apņēmības indekss;
Underlines that Official Development Aid (ODA) should be better monitored, including the use of alternative measures for commitments to development, such as the OECD country programmable aid or the Commitment to Development Index, so as to ensure compliance with multilateral environmental agreements and contribute to the achievement of the Millennium Development Goals, as well as to wider green economy objectives;
uzskata ‐ ir izšķiroši svarīgi, lai visnabadzīgākajām valstīm būtu pieejami novatoriski finansējuma veidi, tādējādi novēršot šīm valstīm raksturīgo pašu kapitāla nepietiekamību;
Considers it crucial that the poorest countries have access to innovative forms of financing to close the equity gap which these countries experience;
aicina uzraudzīt dzimumu līdzsvara veicināšanas pasākumu finansēšanas ietekmi, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesības principam atbilstīgu finansēšanu;
Calls for monitoring of the effects of the financing on gender balance in order to ensure gender-sensitive financing;
Pilsoņu ietekmes stiprināšana.
Empowering citizens
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi turpināt stiprināt pilsoņu ietekmi vides pārvaldībā, un prasa Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē panākt progresu attiecībā uz Rio deklarācijas 10. principa efektīvu globālu īstenošanu; uzskata, ka ES starptautiskajās sarunās var dalīties ar nozīmīgu pieredzi, kas uzkrāta, jau vairāk nekā 10 gadus īstenojot Orhūsas konvenciju;
Considers it of the utmost importance to continue to empower citizens in environmental governance and calls for progress in Rio+20 on ensuring the effective global implementation of Rio Principle 10; considers that the EU has important experience to offer in international discussions with over 10 years of implementation of the Aarhus Convention;
aicina paplašināt Orhūsas konvencijas noteikumu darbības jomu ārpus ANO Eiropas Ekonomikas komisijas, pieņemot globālu konvenciju vai ļaujot Orhūsas konvencijai pievienoties pusēm, kas nav ANO Eiropas Ekonomikas komisijas dalībnieces;
Calls for the provisions of Aarhus Convention to be expanded beyond UN ECE through a global Convention or by opening the Aarhus Convention to parties outside UN ECE;
iesaka īstenot visaptverošu pieeju attiecībā uz cilvēktiesību principu ievērošanu, vienlaicīgi īstenojot ilgtspējīgas attīstības politiku; uzsver, ka jānodrošina atbilstīga aizsardzība tautām, kas visvairāk cieš no klimata pārmaiņu sekām;
Recommends a comprehensive approach to the respect of human rights principles, whilst implementing policies towards sustainable development; stresses the need to provide an adequate level of protection for peoples most affected by climate change;
uzsver, ka reglamentējošie instrumenti var tikt veiksmīgi izmantoti tikai tādā gadījumā, ja tiek nodrošināta informācija un izglītošana; turklāt uzskata, ka, īstenojot augšupēju pieeju, ārkārtīgi liela nozīme ir vērtību skalas un uzvedības maiņai, un īpaši aicina īstenot iniciatīvas jauniešu iesaistei, jo viņi ir nākamā paaudze, ko ietekmēs mūsu darbības sekas;
Emphasises that any regulatory instrument can only be successful if it is combined with information and education; is furthermore of the opinion that changes of values and behaviour in bottom-up approaches are of the utmost importance, and specifically calls for initiatives mobilising young people, as it is the next generation who will be affected by the consequences of our actions;
uzsver, ka svarīgi ir visās valstīs atbalstīt izglītības un apmācības programmas, jo īpaši tādas, kas domātas jauniem cilvēkiem; uzskata, ka jaunu prasmju apguves veicināšana palīdzēs izveidot jaunas darba vietas globālajā darba tirgū, radot pozitīvu un būtisku ietekmi sociālā līmenī;
Stresses the need to support education and training programmes, in particular for young people, in all countries; believes that the promotion of new skills will help to create new jobs in the global labour market, generating positive multiplying effects at social level;
uzsver, cik nozīmīga ir pētniecība un izstrāde, kā arī jauninājumi un cik nepieciešama ir sadarbība zinātnes un tehnoloģijas jautājumos;
Highlights the importance of R&D and innovation, and the need for scientific and technological cooperation;
atzīst, ka jauninājumi, novērtējums un nodošana tehnoloģiju jomā ir izšķiroši svarīgi, lai atrisinātu vides, ekonomiskās un sociālās problēmas; uzsver arī, ka tehnoloģiju attīstība nevar būt vienīgais risinājums vides problēmām vai cīņai ar nabadzību;
Acknowledges that technological innovation, assessment and transfer is essential to meet environmental, economic and social challenges; underlines also, however, that technological development cannot be the only solution to environmental problems or for poverty eradication;
uzsver, ka jauninājumi nenozīmē vien tehnoloģiskos jauninājumus ‐ sociālā inovācija sniedz jaunus un efektīvus risinājumus aktuālām sociālām problēmām, kurus izstrādā privātpersonas vai organizācijas sociālo un ne vienmēr komerciālo mērķu sasniegšanai; uzsver arī, ka sociālie jauninājumi nodrošina iespēju iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu lomas sabiedrībā uzlabot savu darba un dzīves vidi, un tādējādi sociālie jauninājumi var palīdzēt stiprināt pilsonisko sabiedrību globālā līmenī un nodrošināt tai iespēju piedalīties dabas resursu aizsardzībā un ilgtspējīgā izmantošanā;
Stresses that innovation is more than technical innovation – social innovation gives new and effective solutions to pressing social needs created by individuals or organisations with a social, and not necessarily a commercial, imperative; stresses further that social innovation provides an opportunity for citizens, in any role, to enhance their working and life environment, thus aiding the empowerment of civil society globally and providing the opportunity to have civil society participate in the protection and sustainable use of natural resources;
iebilst pret priekšlikumiem īstenot plaša mēroga ģeoinženierijas projektus;
Expresses its opposition to proposals for large scale geo-engineering;
atgādina, ka pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zināšanu, jauninājumu un prakses aizsardzība ir noteikta sākotnējās Rio augstākā līmeņa sanāksmes nolīgumos, jo pirmiedzīvotāju pieredze piedāvā laika gaitā pārbaudītus, drošus un noturīgus paņēmienus, kā strādāt, sadarbojoties ar dzīvo dabu;
Recalls that the protection of knowledge, innovations and the practices of indigenous and local communities is an explicit part of the original Rio Summit Agreements, providing time-tested, safe and resilient ways of working with nature;
uzsver, ka jaunāko tehnoloģiju ieviešana nedrīkst negatīvi ietekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu un cīņu pret nabadzību; uzsver, ka tehnoloģijām var būt dažāda ietekme uz vidi, sociālā un ekonomiskā ietekme, un ja tās netiek pienācīgi uzraudzītas, dažas tehnoloģijas var novest pie dabas resursu (piemēram, ūdens, zemes, biomasas) neilgtspējīgas ekspluatēšanas, palielināt nabadzību un radīt citu sociālajai jomai kaitējošu ietekmi;
Stresses that the introduction of new and emerging technologies must not compromise the goals of just and sustainable development and poverty eradication; emphasises that technologies can have different environmental, social and economic impacts, and without proper oversight some technologies can lead to unsustainable exploitation of natural resources (such as water, land, biomass), increases in poverty and other detrimental social effects;
tādēļ atbalsta Bali Stratēģisko plānu tehnoloģiju atbalstam un spēju veidošanai attiecībā uz tehnoloģijām, kas saistītas ar vides jomu, kā arī atbalsta videi draudzīgu tehnoloģiju novērtēšanas un nodošanas mērķus; prasa ANO sistēmā radīt iespējas uzraudzīt, novērtēt un sniegt informāciju par jaunām tehnoloģijām nolūkā visās jomās integrēt paplašināto ilgtspējības jēdzienu, un veicināt produktu izstrādes un procesu ilgtspējību;
Supports therefore the Bali Strategic Plan for Technology Support and Capacity Building on environment-related technology as well as the goals for the evaluation and transfer of environmentally sound technologies; asks for the creation of capacity within the UN system to monitor, evaluate and provide information about new technologies to integrate a broader concept of sustainability and promote sustainable development of products and processes in all areas;
aicina nekavējoties veikt pētījumus nolūkā izstrādāt jaunu rādītāju kopumu, lai novērtētu progresu virzībā uz taisnīgumu un ilgtspējīgu attīstību;
Calls for urgent studies to develop a new set of metrics to measure progress towards equity and sustainable development;
prasa uzsākt plašas diskusijas par to, lai šie rādītāji starptautiskā līmenī tiktu iekļauti plaši piemērotās publiskā un privātā sektora progresa novērtējuma procedūrās;
Calls for a broad discussion on the inclusion of these indicators internationally in commonly used processes to evaluate public and private progress;
aicina atzīt regresa nepieļaušanas principu arī saistībā ar vides aizsardzību, kā arī pamattiesībām;
Calls for the recognition of the principle of non-regression in the context of environmental protection as well as fundamental rights;
Pilnveidota pārvaldības un privātā sektora iesaiste
Improve governance and private sector involvement
uzsver, ka steidzami jāuzlabo ilgtspējīgas attīstības pārvaldība;
Stresses the urgent need to improve sustainable development governance;
atkārtoti pauž savu priekšlikumu ‐ izveidot starptautisko vides tiesu, lai tādējādi padarītu starptautiskos vides tiesību aktus saistošākus un piemērojamākus, vai vismaz izveidot starptautisku iestādi, piemēram, ombudu ar vidutāja pilnvarām;
Reiterates its proposal for an international environmental court so that global environmental legislation becomes more binding and enforceable, or at least an international authority, such as an ombudsman with mediation powers;
aicina Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmi izstrādāt stratēģiju saskaņotības veicināšanai starp dažādiem daudzpusējiem vides nolīgumiem; šai sakarībā uzsver, ka vajadzīga koordinēta pieeja attiecībā uz trim Rio konvencijām (bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas un pārtuksnešošanās), jo tās ir savstarpēji saistītas, attiecas uz tām pašām ekosistēmām un risina savstarpēji saistītus jautājumus;
Calls on the Rio+20 Summit to launch a strategy for strengthening coherence between the different multilateral environmental agreements; stresses, in this regard, the need for a coordinated approach between the three Rio Conventions (Biodiversity, Climate Change and Desertification) as they are intrinsically linked, operate in the same ecosystems and address interdependent issues;
uzsver, ka īstenošanas procesos jāiesaista starptautiskie, valsts un vietējie dalībnieki;
Emphasises the need to involve global, national and local actors in the implementation processes;
uzsver, ka jāpanāk lielāka finanšu, ekonomikas, attīstības un vides ministru, kā arī citu ministru iesaistīšanās ilgtspējīgas attīstības politikas virzienos;
Stresses the need to step up the involvement of finance ministers, economy ministers, development ministers, environment ministers and others in sustainable development policies;
aicina Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmi nostiprināt galveno ieinteresēto personu, tostarp privātā sektora, līdzdarbību; uzsver, ka uzņēmējdarbības aprindām un pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši NVO, sociālajām kustībām un pirmiedzīvotāju kopienām ir jābūt ietekmīgam spēkam;
Calls on the Rio+20 Summit to strengthen the engagement of the key stakeholders, including the private sector; underlines that business and civil society, and in particular NGOs, social movements and indigenous communities, need to play a prominent role;
uzsver, ka uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības sadarbība jaunattīstības valstīs un attīstītajās valstīs ir nozīmīga taustāmu rezultātu sasniegšanai;
Underlines the importance of business and civil society working together within developing and developed countries in order to deliver tangible results;
uzsver, cik svarīga ir pilsoņu iesaistīšanās; aicina veidot izpratni un sniegt vairāk informācijas par ilgtspējīgu patēriņu un ieviest, kā arī veicināt stimulus, lai mainītu vērtību skalu un uzvedību un atbalstītu atbildīgus iedzīvotāju un ražotāju lēmumus;
Stresses the importance of involving citizens; calls for awareness raising and the provision of more information on sustainable consumption, and for incentives to be introduced and promoted in order to change values and behaviour and facilitate responsible decisions by both citizens and industries;
uzsver, ka jārīkojas, lai veicinātu uzvedības maiņu un pāreju uz ilgtspējīga patēriņa modeli;
Stresses the need for action to trigger behavioural change towards a sustainable consumption model;
uzsver, ka jānodrošina, lai visām galvenajām ieinteresētajām personām būtu pilnvērtīga, atklāta un taisnīga piekļuve visām sarunām, starpsesiju un sagatavošanas sēdēm, gatavojoties Rio+20;
Underlines that all major stakeholders should have full, open and fair access to all negotiations, intersessional and preparatory meetings for Rio+20;
uzskata, ka parlamentārajiem pārstāvjiem jāuzņemas aktīva loma saistībā ar šo augstākā līmeņa sanāksmi; ideālā variantā Eiropas Parlamentam jābūt oficiāli iesaistītam augstākā līmeņa sanāksmē ar tādu pašu statusu kā Komisijas delegācijai un vismaz tādā pašā statusā, kāds tam bijis citās sanāksmēs;
Believes that parliamentary representatives ought to play an active role in connection with the conference; ideally, the European Parliament ought to be formally associated with the conference and be given equivalent status to the Commission delegation or at least the same status as it has enjoyed at other conferences;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of Member States and to the Secretary-General of the United Nations.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai ”Eiropa 2020“” ( COM(2011)0500 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘A Budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
ņemot vērā Komisijas gada ziņojumus par EGF finansētajiem pasākumiem,
having regard to the Commission's annual reports on the activities of the EGF,
ņemot vērā ieinteresēto pušu konferences par EGF nākotni, kuras 2011. gada janvārī un martā Komisija rīkoja ar dalībvalstīm un sociālo partneru pārstāvjiem,
having regard to the stakeholder conferences held by the Commission in January and March 2011 with Member States and representatives of the social partners, concerning the future of the EGF,
ņemot vērā kopš 2007. gada janvāra pieņemtās Parlamenta rezolūcijas par EGF izmantošanu, tostarp Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas (EMPL) piezīmes par attiecīgajiem pieteikumiem,
having regard to the resolutions it has adopted since January 2007 on the mobilisation of the EGF, including the comments of the Employment and Social Affairs Committee (EMPL) on the respective applications,
ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finansēšanu un darbību Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0303 .
having regard to its resolution of 7 September 2010 on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund Text adopted, P7_TA(2010)0303 .
ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē ‐ jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0266 .
having regard to its resolution of 8 June 2011 entitled ‘Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe’ Text adopted, P7_TA(2011)0266 .
ņemot vērā apspriedes, ko rīkojusi EMPL komitejas īpašā darba grupa EGF jautājumos,
having regard to the deliberations of the EMPL Committee's special working group on the EGF,
tā kā EGF ir izveidots, lai atbalstītu pasākumus, kas paredzēti darba ņēmējiem, kurus vissmagāk skārusi globalizācijas un ekonomikas krīzes izraisītā darbinieku skaita masveida samazināšana Eiropas Savienībā, un tādējādi veicinātu reintegrāciju darba tirgū;
whereas the EGF was put in place to support measures for those workers most adversely hit by mass redundancies caused by globalisation or by the financial and economic crisis in the European Union, with the aim of promoting labour market reintegration;
tā kā vairumā gadījumu EGF ir izmantots saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu finanšu un ekonomikas krīzes dēļ;
whereas, in the vast majority of cases, the EGF has been mobilised for redundancies caused by the financial and economic crisis;
tā kā Komisija ierosina līdz 2013. gada beigām pagarināt piemērošanas termiņu pagaidu atkāpei, kas ļauj izmantot EGF, lai atbalstītu darba ņēmējus, kuru atlaišanas iemesls ir globālā finanšu un ekonomikas krīze;
whereas the Commission is proposing to extend until the end of 2013 the temporary derogation allowing the EGF to be used to support workers made redundant as a result of the global financial and economic crisis;
tā kā EGF tika izstrādāts kā instruments ātrai reaģēšanai uz darbinieku skaita masveida samazināšanas gadījumiem, lai novērstu ilgtermiņa bezdarbu sarežģītos darba tirgus apstākļos; tā kā EGF instrumenta sākotnējais mērķis bija īsā laikposmā atvieglot akūtu un neparedzētu problēmu sekas darba tirgū, kuras radušās, atlaižot daudz darba ņēmēju lielos uzņēmumos vai MVU, kas darbojas konkrētā nozarē un konkrētā reģionā; vienlaicīgi atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtermiņa mērķi palielināt nodarbinātības un nodarbināmības rādītājus tiek atbalstīti, izmantojot Eiropas Sociālo fondu (ESF);
whereas the EGF was designed as a tool for rapid intervention in the event of mass redundancies, with a view to preventing long-term unemployment in difficult labour market conditions; whereas the original aim of the EGF as an instrument was to alleviate, within a short timeframe, acute and unforeseen labour market problems caused by the dismissal of a large number of workers either from big companies or from SMEs operating in a particular sector and in a particular region; reiterates, at the same time, that the long-term Europe 2020 objectives aimed at increasing employment and employability rates are supported by the European Social Fund (ESF);
tā kā EGF izmantošanas laikietilpīgā procedūra ir atzīta par galveno attiecīgās regulas trūkumu;
whereas the lengthy procedure for mobilising the EGF has been identified as a major shortcoming of the relevant regulation;
tā kā dažām dalībvalstīm ir bijis sarežģīti izmantot EGF sakarā ar grūtībām rast valsts līdzfinansējumu;
whereas some Member States have struggled to use the EGF owing to difficulties in finding national matched funding;
tā kā EGF ir veicinājis tādu novatorisku projektu izmēģināšanu, kuri izstrādāti, lai veicinātu darba ņēmēju nodarbināmību;
whereas the EGF has contributed to the piloting of innovative measures designed to boost workers' employability;
tā kā pieredze liecina, ka pašreizējā EGF regula ir pietiekami elastīga piemērošanai dažādās darba tirgus sistēmās un apstākļos visā ES;
whereas the current EGF Regulation has proven flexible enough to be applied in different labour market systems and contexts across the EU;
tā kā ar EGF līdzekļiem ir finansēti pasākumi, kas papildina tos, kurus finansē, izmantojot ESF, kā arī pabalsti, ko piešķir mācību un pārkvalificēšanās laikā,
whereas the EGF has financed measures complementary to those financed by the ESF, along with allowances granted during training and retraining;
atgādina, ka EGF tika izveidots ar mērķi apliecināt ES solidaritāti ar darba ņēmējiem, kurus skārusi globalizācijas izraisīta darbinieku skaita masveida samazināšana, un ka 2009. gadā saistībā ar atjaunošanas plānu tā darbības joma tika paplašināta, lai aptvertu arī darbinieku skaita samazināšanu, ko izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze;
Recalls that the EGF was set up with the aim of demonstrating the EU's solidarity with workers affected by mass redundancies resulting from globalisation, and that in 2009 it was extended – as part of the Recovery Plan – to cover dismissals caused by the financial and economic crisis as well;
atzīst EGF pievienoto vērtību ‐ tas ir ātras intervences instruments ar ierobežotu darbības jomu, kas paredzēts, lai līdzfinansētu aktīvus darba tirgus pasākumus ar mērķi palīdzēt darbu zaudējušajām personām atgriezties darba tirgū; turklāt uzsver, ka turpmāk būtu jāorientējas uz ilgtspējīgu darba tirgus politiku; mudina dalībvalstis izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai sasniegtu ES mērķus un veicinātu jaunas prasmes, tostarp saistībā ar jaunām ilgtspējīgām un kvalitatīvām vidi saudzējošām darba vietām;
Recognises the added value of the EGF as a rapid intervention instrument with limited scope to co-finance active labour market measures to help workers having lost their jobs to re-enter the labour market; stresses also that in future the focus should be on sustainable labour market policies; encourages the Member States to use the European Globalisation Adjustment Fund to pursue EU objectives and promote new skills, including in connection with new, sustainable, high-quality ‘green’ jobs;
pauž gandarījumu par to, ka 2009.–2010. gadā EGF atbalstu bija iespējams sniegt aptuveni 10 % visu Eiropas Savienībā atlaisto darba ņēmēju, un norāda, ka 2009. gadā 40 % darba ņēmēju, kuriem bija paredzēts EGF, tika sekmīgi reintegrēti darba tirgū, neraugoties uz finanšu un ekonomikas krīzes negatīvajām sekām darba tirgos;
Is pleased that the EGF was able to support about 10% of all dismissed workers in the EU during the 2009-2010 period, and notes that 40% of workers targeted by the EGF in 2009 were successfully reintegrated into the labour market despite the negative effects of the financial and economic crisis on labour markets;
atbalsta Komisijas priekšlikumu turpināt EGF izmantošanu pēc pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām un prasa nekavējoties sniegt skaidrojumu par lauksaimnieku un to darba ņēmēju stāvokli, kuru darba līgums ir uz noteiktu laiku;
Supports the Commission's proposal to continue the EGF beyond the current MFF, and asks for urgent clarification as to the situation with regard to farmers and those on fixed-term contracts;
prasa, lai atjauninātais EGF būtu cieši saistīts ar Eiropas regulējumu pārstrukturēšanai, kas nepieciešams, lai sagatavotos pārejas procesam un pārvaldītu to;
Calls for the renewed EGF to be closely linked to a European framework for restructuring necessary in order to anticipate and manage transition;