natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā kopējā redzējumā par humāno palīdzību, kas nostiprināts ar Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ir uzsvērta Eiropas Savienības vēlme cieši sadarboties šajā jomā, lai optimizētu tās efektivitāti, aizsargātu un sekmētu humānās darbības pamatprincipus, kas ir cilvēcība, neitralitāte, objektivitāte un neatkarība, un enerģiski aizstāvētu starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;
whereas, in the common vision of humanitarian aid enshrined in the European Consensus on Humanitarian Aid, emphasis is placed on the Union's will to cooperate closely in this field in order to optimise its effectiveness, to defend and promote the basic humanitarian principles of humanity, neutrality, impartiality and independence and actively to advocate the observance of international humanitarian law,
tā kā saistības, kuras izriet no konsensa, ir piemērojamas gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai un rīcības plānā uzskaitītās darbības vairumā gadījumu ir jāīsteno Komisijai un dalībvalstīm kopīgiem spēkiem;
whereas the commitments derived from the Consensus apply both to the Member States and to the Commission, and whereas the actions listed in the action plan must, in most cases, be implemented by the Commission and Member States acting in concert,
tā kā ir ievērojami pieaudzis dabas katastrofu skaits un intensitāte, ko galvenokārt izraisījušas cilvēka darbības radītās klimata pārmaiņas, un tā kā šajā jomā vēsturiski atbildīgas ir industrializētās valstis; tā kā ir vairākkārt palielinājies sarežģītu krīžu skaits, pamatojoties uz vairākiem faktoriem, tostarp konfliktu tendenci saasināties, vājo pārvaldību un nestabilām situācijām, starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu palielināšanos un humānās telpas samazināšanos;
whereas there has been a dramatic increase in the number and severity of natural disasters caused, in particular, by the impact of man-made climate change actions and whereas industrialised countries bear a historical responsibility; whereas the incidence of complex crises is rising which is linked to a number of factors including the changing nature of conflicts, poor governance and situations of fragility; violations of international humanitarian law are worsening; and the ‘humanitarian space’ is shrinking,
tā kā atbalsta sniegšana kļūst aizvien sarežģītāka un bīstamāka, aizvien pieaug humānās palīdzības personāla nedrošība un 2008. gadā tika nogalināti 122 humānās palīdzības darbinieki;
whereas the provision of aid is becoming increasingly difficult and dangerous, whereas the insecurity of humanitarian aid staff is increasing and whereas, in 2008, 122 humanitarian aid workers were killed,
tā kā īpaša uzmanība vispirms jāvelta visneaizsargātākajām grupām, piemēram, sievietēm, bērniem un ar varu pārvietotām personām un tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības saasināšanās, kā arī seksuālā vardarbība ir būtiska problēma humāno problēmu risināšanas jomā, kur sistemātiska izvarošana bieži tiek izmantota kā kara ierocis;
whereas more specific attention ought to be directed at the most vulnerable groups of people, such as women, children and forcibly displaced persons, and whereas the worsening incidence of gender-related violence and sexual violence is a major problem in humanitarian contexts, with systematic rape being used in some cases as a weapon of war,
tā kā aizvien lielākā dalībnieku, kas nav saistīti ar humāno palīdzību, iesaistīšanās reaģēšanā uz humānajām krīzēm rada ievērojamu militāro spēku un humānās palīdzības sniedzēju lomu sajaukšanas risku un padara neskaidras neitrālas, objektīvas un neatkarīgas humānās palīdzības robežas;
whereas the increasing involvement of non-humanitarian bodies in responding to humanitarian crises carries with it a major risk of confusion between the military and humanitarian roles and blurs the boundaries of neutral, impartial and independent humanitarian aid,
tā kā nesenās Haiti un Pakistānas traģēdijas no jauna apstiprināja nepieciešamību pēc Eiropas Savienības rīcībā esošo instrumentu pastiprināšanas, lai stātos pretim katastrofām (humānā palīdzība un Kopienas civilās aizsardzības mehānisms) efektivitātes, ātruma, koordinēšanas un atpazīstamības ziņā, un šīs katastrofas ir no jauna parādījušas, ka ir ļoti svarīgi attīstīt Eiropas ātrās reaģēšanas spējas;
whereas the recent tragedies in Haiti and Pakistan demonstrated once again that the tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the Community Civil Protection Mechanism) need to be improved in terms of effectiveness, speed, coordination and visibility and whereas these disasters have highlighted once again the need to create a European rapid reaction capacity,
tā kā globālais humānās palīdzības konteksts ir pasliktinājies, humānās palīdzības izaicinājumi un vajadzības ir milzīgi un obligāti ir jāstrādā pie konsensa un tā rīcības plāna īstenošanas veicināšanas, kā arī pasaules līmeņa saskaņošanas un izmaksu sadalīšanas, ievērojot to valstu reģionālo atbildību, kas spēj sniegt ievērojamu ieguldījumu humānajā palīdzībā;
whereas the humanitarian context worldwide has deteriorated, the scale of the challenges and the humanitarian need is huge and it is essential to work on strengthening implementation of the European Consensus and the associated action plan, as well as worldwide coordination and burden sharing taking into account the regional responsibilities of the countries who have the capacity to be major contributors of humanitarian aid,
pauž nožēlu, ka konsenss par humāno palīdzību joprojām ir par maz novērtēts ārpus humānās palīdzības partneru loka, un prasa, lai par to tiktu veikta īpaša apmācība, jo īpaši Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD), dalībvalstu diplomātu vidū un militārajos spēkos;
Considers it regrettable that, outside the humanitarian partners, there is insufficient awareness of the European Consensus on Humanitarian Aid, and calls for the introduction of specific training about the Consensus, particularly for the European External Action Service (EEAS), for diplomats from the Member States and for military bodies;
) loma ir jānostiprina, lai nodrošinātu labāku konsensa īstenošanas uzraudzību, piemēram, organizējot īpašas sesijas par konsensa integrēšanu valstu humānās palīdzības stratēģijās vai izstrādājot gada pārskatu, un lai aktīvāk piemērotu tā humānās palīdzības aizstāvja pilnvaras attiecībā uz citām Padomes darba grupām un Politikas un drošības komiteju (PDK);
and more active pursuit of the remit to argue the case for humanitarian aid with other Council Working Groups and with the Political and Security Committee (PSC), while continuing to focus on effective and speedy coordination;
mudina Savienības delegācijas aktīvi veicināt konsensa popularizēšanu un īstenošanu trešās valstīs un veicināt tā rīcības plāna popularizēšanu un īstenošanu dalībvalstu pārstāvju vidū;
Encourages active promotion by EU delegations in third countries of the dissemination and implementation of the Consensus and of its Action Plan among the representations of the Member States;
aicina Komisiju izpētīt iespēju par labākās prakses ikgada apmaiņu ar ES valstu parlamentiem saistībā ar konsensa saistību izpildi tajos;
Calls on the Commission to explore the possibility of a yearly exchange of best practices with EU national Parliaments about their implementation of the Consensus commitments;
pieprasa arī, lai tiktu sagatavoti reāli budžeti, piešķirot dabas katastrofām vai humānajai palīdzībai paredzētās summas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu vairākkārtēju pieredzi izdevumu jomā;
Calls also for realistic budgets to be drawn up, allocating appropriations for natural disasters or humanitarian action on the basis of repeated experience with spending in previous years;
aicina pielikt papildu pūliņus, lai paātrinātu pēckatastrofu vai dabas katastrofu operāciju finansēšanu, lēmumu pieņemšanas procesu vienkāršošanu un budžeta izpildes atļauju izsniegšanu; uzsver, ka Komisijas dienestiem jāstrādā ciešā sadarbībā ar EĀDD, lai ātri nodrošinātu operāciju sākotnējo finansēšanu;
Urges that additional efforts be made to speed up the funding of operations following natural and other disasters and the simplification of the decision-making and authorisation procedures for budgetary implementation; stresses the need for the Commission's services to work in close collaboration with the EEAS, so as to make rapid initial funding of the operations possible;
atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt līdzsvarotu visas pasaules reakciju, īpašu uzmanību pievēršot “aizmirstajām krīzēm”;
Recalls the importance of maintaining a balanced overall response while devoting particular attention to ‘forgotten crises’;
aicina palielināt līdzekļus un attīstīt spējas un resursus, lai nodrošinātu tikai civilu humāno palīdzību un katastrofu novēršanu;
Calls for an increase in funding and the development of capabilities and resources in order to ensure that humanitarian aid and civil protection remain purely civilian tasks;
Humānās darbības principi, starptautiskās humanitārās tiesības un humānās telpas aizsardzība
Humanitarian principles, international humanitarian law and protecting the ‘humanitarian space’
vēlreiz apliecina konsensa humānās palīdzības principus un mērķus; atgādina, ka Eiropas Savienības humānā palīdzība nav krīzes pārvarēšanas instruments, un pauž nožēlu, ka humānā palīdzība tiek aizvien vairāk politizēta un ka tam ir ietekme uz humānās telpas ievērošanu;
Reasserts the principles and aims of humanitarian aid contained in the Consensus; emphasises that EU humanitarian aid is not a crisis-management tool and deplores the increasing politicisation of humanitarian aid and its consequences in terms of respect for the ‘humanitarian space’;
apstiprina, ka Lisabonas līgumā paredzētajā Eiropas Savienības ārējā rīcībā ir jāievēro principi un saistības, kuru uzņemšanās notikusi Eiropas konsensa par humāno palīdzību ietvaros, un uzskata, ka Savienībai ar tās politisko un galvenās starptautiskās līdzekļu devējas ietekmi vajadzētu nemitīgi sekmēt humānās darbības pamatprincipu ieviešanu;
Takes the view that the external action of the European Union, provided for in the Lisbon Treaty, must respect the principles espoused and commitments given in the Consensus on Humanitarian Aid, and considers that the EU should, in the light of its political weight and its influence as the main international donor, promote humanitarian principles unstintingly;
pieprasa arī, lai militārais un civilais personāls, kā arī humānās palīdzības sniedzēji, kuri iesaistās katastrofās vai humānās palīdzības operācijās, darbotos saskaņā ar neitralitātes, neatkarības un objektivitātes principiem;
Calls also for military and civilian personnel, and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations, to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
atzinīgi vērtē, ka 2009. gada decembrī tika pārskatītas Eiropas Savienības Pamatnostādnes starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanai, un uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm jābūt būtiskai lomai to īstenošanā; turklāt pauž vēlmi iekļaut starptautiskās humanitārās tiesības īpašās EĀDD apmācību programmās;
Welcomes the December 2009 review of the EU Guidelines on promoting compliance with international humanitarian law (IHL) and considers that the Commission and the Member States have a major political role to play in their implementation; hopes, also, that specific training in international humanitarian law will be provided at the EEAS;
prasa Komisijai nodrošināt, ka tiek piešķirts papildu finansējums SHT veicināšanas pasākumiem un izplatīšanai uz vietas ieroču turētāju, jauniešu, politiķu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju starpā;
Asks the Commission to ensure that additional funding is earmarked for promoting IHL and raising awareness of it on the ground – among those who bear arms, among young people and among politicians and civil society;
atgādina, ka 2003. gada jūnijā pieņemtajos humānās palīdzības principos un labajā praksē ir uzsvērta nepieciešamība veicināt pārskatu iesniegšanu un iedrošināt regulāri novērtēt starptautiskās reakcijas uz humānajām krīzēm, tostarp līdzekļu devēju efektivitāti, un uzstāj, ka, izstrādājot minētos novērtējumus, ir aktīvāk jākonsultējas ar humānās palīdzības partneriem;
Recalls that the principles and good practices in the field of humanitarian aid adopted in June 2003 emphasise the need to encourage the rendering of accounts and the regular assessment of international responses to humanitarian crises, including the performance of donors, and stresses that these assessments must be the subject of wider consultation, particularly with humanitarian actors;
Palīdzības kvalitāte
The quality of aid
atgādina, ka palīdzības sniegšanas pamatā jābūt tikai konstatētajām vajadzībām un neaizsargātības pakāpei un ka palīdzības kvalitāti un kvantitāti vispirms nosaka sākotnējā novērtēšana, kas vēl jāuzlabo, jo īpaši neaizsargātības kritēriju piemērošanas ziņā, sevišķi attiecībā uz sieviešu, bērnu un invalīdu grupām;
Points out that the provision of aid must be based solely on identified need and the degree of vulnerability, that the quality and quantity of the aid are determined primarily by an initial evaluation and that the evaluation process needs to be further improved, particularly with regard to the application of vulnerability criteria, especially regarding women, children and disabled groups;
atgādina, ka palīdzības saņēmēju efektīva un pastāvīga iesaistīšana un, ja iespējams, līdzdalība palīdzības pārvaldībā ir viens no būtiskiem humānās palīdzības kvalitātes nosacījumiem, īpaši ilgstošu krīžu gadījumā;
Recalls that genuine and continuous involvement – and if possible participation – of beneficiaries in the management of aid is one of the essential conditions for the quality of humanitarian responses, particularly in the case of long-term crises;
uzstāj uz to, ka dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas gadījumā ES palīdzība jāorientē uz palīdzību vietējai ekonomikai, piemēram, cik iespējams, uz vietējo vai reģionā ražoto pārtikas produktu pirkšanu un lauksaimniekiem vajadzīgo materiālu nodrošināšanu;
Insists that the EU assistance in the event of natural or man-made disaster should aim at helping the local economy as much as possible, in particular by purchasing locally or regionally produced foodstuffs and providing the necessary materials for farmers;
aktīvi mudina Komisiju turpināt darbu tādās jomās kā ēdināšana, aizsardzība, dzimumu vienlīdzība un seksuālā vardarbība, bēgļi, repatrianti un iekšzemē pārvietotas personas un aicina dzimuma un reproduktīvās veselības jautājumus sistemātiski iekļaut humānajā palīdzībā pirmās palīdzības veselības aprūpes pakalpojumu jomā;
Actively encourages the Commission to pursue its work in specific fields such as nutrition, protection, gender and sexual violence, refugees, returnees and IDPs and calls for the issues of gender and reproductive health to be systematically integrated into the emergency healthcare aspect of humanitarian response;
iedrošina Komisiju turpināt pētījumu par humānās palīdzības iespējamo negatīvo ietekmi uz zonām, kurās tiek sniegta šī palīdzība, īpaši attiecībā uz iespējamo ekonomisko un sociālo struktūru destabilizāciju un ietekmi uz dabisko vidi, un aicina izstrādāt atbilstošas stratēģijas, kurās būtu paredzēta iespēja ņemt vērā šo ietekmi projektu izstrādes posmā;
Encourages the Commission to continue its thinking about the potential negative impact of humanitarian aid on the areas where it is provided – particularly the possible destabilisation of economic and social structures and the impact on the natural environment – and calls on it to devise appropriate strategies to make it possible to take this impact into account from the project design stage;
Partnerattiecību daudzveidība un kvalitāte
Diversity and quality of partnerships
aicina respektēt starptautisko humānās palīdzības programmu finansēšanas un īstenošanas dalībnieku daudzveidību ‐ ANO, Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība, NVO ‐ un mudina strādāt pie vietējo dalībnieku spēju nostiprināšanas; aicina īstenot pareizu koordinēšanu un informācijas apmaiņu starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem;
Calls for respect for the diversity of bodies actively involved in financing and implementing international humanitarian programmes – the UN, the International Red Cross and Red Crescent Movement and NGOs – and encourages efforts to reinforce the capacity of local players; calls for proper coordination and exchange of information between all actors involved;
prasa visām valsts iestādēm ņemt vērā NVO svarīgo lomu līdzekļu piesaistē ar privātiem ziedojumiem;
Requests all government bodies to respect the important role of NGOs in raising funds through private donations;
atbalsta ANO humānās palīdzības reformu turpināšanu un aicina nostiprināt humānās palīdzības koordinatoru sistēmu, palielināt apvienoto fondu izmantošanas pārredzamību, orientāciju uz saņēmēju un elastīgumu un veikt zināmu skaitu t. s. kopu pieejas uzlabojumu (nozares atbildība), pamatojoties uz ANO “Humānās rīcības pārskata” ieteikumiem un pastiprinot pārredzamības un pārskatatbildības principus, jo īpaši koordinēšanas ar vietējām iestādēm un nevalstiskiem dalībniekiem, starpnozaru aspektu ņemšanas vērā un koordinēšanas grupu starpā ziņā;
Supports the pursuit of humanitarian reforms at UN level and calls for the system of humanitarian coordinators to be reinforced; for ‘pooled funds’ to be used in a more transparent, recipient-driven and flexible way; and for improvements in the ‘cluster’-based approach (with regard to sectoral responsibility), based on the UN HRR recommendations and reinforcing the transparency and accountability principles, notably in terms of coordination with local structures and non-state actors, consideration of inter-sectoral aspects and coordination between ‘clusters’;
Koordinēšana starptautiskā un Eiropas līmenī
International and European-level coordination
atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku dažādo Eiropas instrumentu reaģēšanai krīzes situācijās saskaņotību, un atzinīgi vērtē humānās palīdzības sniegšanas un civilās aizsardzības apvienošanu vienā ģenerāldirektorātā; tomēr pieprasa, lai to attiecīgās pilnvaras, lomas un resursi paliek oficiāli nodalīti;
Welcomes initiatives to achieve greater consistency among the various European crisis-response instruments, and the fact that humanitarian aid and civil protection have been placed under the responsibility of a single directorate-general; insists, however, that a formal separation be maintained between the respective remits, roles and resources;
prasa Padomei un Komisijai ieviest precīzus un pārredzamus noteikumus attiecībā uz sadarbību un koordinēšanu starp EĀDD un Komisiju liela mēroga krīžu pārvarēšanai ārpus Eiropas Savienības teritorijas, kā arī aktīvi strādāt, ņemot vērā šo resursu redzamību ES un šajā jomā izmantotās spējas;
Calls on the Council and the Commission to introduce precise and transparent rules on cooperation and coordination between the EEAS and the Commission in the management of large-scale crises outside the EU; and to work actively regarding EU's visibility of those resources and capabilities used on the field;
atgādina, ka Eiropas Savienības ārējā stratēģija par bērnu tiesībām jābalsta uz vērtībām un principiem, kas definēti Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, jo īpaši 3., 16., 18., 23., 25., 26. un 29. pantā, un ANO Konvencijā par bērna tiesībām un tās fakultatīvajos protokolos;
Recalls that the European Union's external strategy on children's rights should be based on the values and principles defined in the Universal Declaration of Human Rights, in particular Articles 3, 16, 18, 23, 25, 26 and 29, and the UN Convention on the Rights of the Child and its Optional Protocols;
Oslo pamatnostādnes: 2007. gada Pamatnostādnes attiecībā uz militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu saistībā ar glābšanas operācijām katastrofu gadījumos.
Oslo Guidelines: Guidelines on the Use of Foreign Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief; November 2007.
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka humānā palīdzība un civilā aizsardzība jāsaprot tikai kā civils uzdevums un jāīsteno attiecīgi;
Reminds the Commission and the Member States that humanitarian aid and civil protection must be regarded as purely civilian tasks and implemented accordingly;
prasa Komisijai, lai tā veic informēšanas pasākumus par humānās palīdzības specifiku Eiropas Savienības ārpolitikas ietvaros, un prasa dalībvalstīm, lai tās nodrošina, ka to bruņotie spēki ievēro un piemēro ANO pamatnostādnes; turklāt uzskata, ka ir nepieciešams dialogs starp militārajiem spēkiem un humānās palīdzības dalībniekiem, lai veicinātu savstarpēju saprašanos;
Calls on the Commission to undertake awareness-raising activities about the specificity of humanitarian aid as part of EU foreign policy and calls on the Member States to ensure that their armed forces observe and apply the UN guidelines; considers, further, that there is a need for dialogue between military and humanitarian bodies in order to develop mutual understanding;
prasa Komisijai iesniegt vērienīgus tiesību aktu priekšlikumus ar mērķi izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus, kuru pamatā būtu pašreizējā Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošana un esošo valstu līdzekļu apvienošana, tādējādi neradot ievērojamas papildu izmaksas un gūstot idejas no pārbaudītiem noteikumiem sagatavošanās pasākumu ietvaros; civilās aizsardzības spēku finansējumam jābūt papildus finansējumam, kas paredzēts humānajām ārkārtas situācijām;
Calls on the Commission to bring forward ambitious legislative proposals for the establishment of a European civil protection force, based on optimising the existing Community Civil Protection Mechanism and pooling existing national resources so that no major additional costs will be incurred, and drawing on systems tried and tested during preparatory initiatives; takes the view that civil protection force financing has to be additional to funding for humanitarian emergencies;
paredz, ka Eiropas civilās aizsardzības spēku varētu veidot noteiktu dalībvalstu apņemšanās brīvprātīgi piešķirt būtiskus civilās aizsardzības moduļus, kas ir noteikti iepriekš un ir gatavi nekavējoties iesaistīties Savienības darbībās, kuras koordinē Monitoringa un informācijas centrs (MIC), un tāpēc uzskata, ka vairums no minētajiem moduļiem, kas jau ir pieejami valsts līmenī, paliks to pārziņā, un šo “gatavībā esošo” moduļu izvietošana ļaus izveidot Savienības civilās aizsardzības tīklu, lai reaģētu uz katastrofām, kuras notiek Savienībā un ārpus tās;
Considers that the European civil protection force could comprise a commitment by certain Member States to voluntarily make available predetermined essential civil protection modules, which would be ready to intervene immediately for EU operations coordinated by the Monitoring and Information Centre (MIC), and also considers that most of these modules, which are already available at national level, would remain under their control and that the deployment of these modules on a standby basis would form the nucleus of the EU's civil protection to respond to disasters outside and inside the EU;
Katastrofu draudu mazināšana un klimata pārmaiņas
Disaster risk reduction and climate change
atzinīgi vērtē, ka 2009. gada februārī tika pieņemta jauna Eiropas stratēģija katastrofu draudu mazināšanas atbalstam jaunattīstības valstīs; tāpēc aicina Komisiju kopā ar valstu valdībām, vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām saņēmējās valstīs izstrādāt katastrofu novēršanas un reaģēšanas pārvaldības spējas programmas un aicina ātri ieviest šo stratēģiju;
Welcomes the adoption in February 2009 of a new European strategy to support disaster risk reduction in developing countries; urges the Commission in this respect to develop disaster prevention and response management capacity programmes with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries and calls for the strategy to be implemented swiftly;