natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina īstenot individuālu un integratīvu pieeju izglītībai, uzsākot tās īstenošanu agrīnā skolas izglītības un aprūpes posmā, tostarp vajadzības gadījumā sniedzot mērķtiecīgu atbalstu PMP riska apdraudētiem indivīdiem, īpaši bērniem un jauniešiem ar invaliditāti;
Calls for a personalised and inclusive approach to education, beginning with early school education and care, which includes targeted support for individuals at risk of ESL where necessary, particularly for children and young people suffering from a disability;
aicina darīt vairāk, lai no šīs personalizētās pieejas jo īpaši labumu gūtu skolēni, kuriem ir tādas mācīšanās grūtības kā disleksija, dispraksija un diskalkūlija vai grūtības koncentrēties un hiperaktivitāte;
Calls for greater efforts to be made to ensure that this personalised approach specifically benefits those pupils suffering from learning difficulties caused by dyslexia, dyspraxia, dyscalculia, attention deficit or hyperactivity, for example;
piebilst, ka problēmu, kuras izraisa PMP, saknes bieži vien ir meklējamas ārpus skolas, un tās ir jāapzina un jārisina;
Notes that problems leading to ESL often have their roots outside school and that these must be identified and addressed;
ierosina vidusskolās un profesionālajās skolās izveidot konsultatīvus dienestus nošķirti no mācību spēka, lai dotu iespēju skolēniem, kuriem ir personīgas problēmas, tās konfidenciāli pārrunāt; uzsver, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar konsultēšanu, jābūt attiecīgi apmācītiem, un, paturot prātā šo mērķi, viņiem jābūt nemitīgi pieejamai apmācībai, lai apgūtu specifiskas prasmes;
Suggests that secondary and vocational schools provide counselling staff, separate from teaching staff, so that students with problems can talk them through in confidence; stresses that staff providing counselling must have appropriate training and, with that aim in view, have facilities for ongoing training in specific skills;
aicina aktīvi cīnīties ar grūtībām, kuras rodas agrīnā mācīšanās stadijā, un ierosina izstrādāt efektīvus agrīnās brīdināšanas mehānismus un kontroles procedūras, nepieļaujot problēmu saasināšanos; norāda, ka šī mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir daudzpusējai saziņai un ciešākai sadarbībai starp skolām, vecākiem un kopienu līderiem, kā arī vietējiem atbalsta tīkliem, vajadzības gadījumā piesaistot mediatorus no skolas;
Encourages an early response to emerging learning difficulties, and suggests that efficient early-warning mechanisms and follow-up procedures be put in place to prevent problems from worsening; points out that, in order to achieve this, multilateral communication and closer cooperation between schools and parents and community leaders are crucial, as are local support networks with the involvement, if necessary, of school mediators;
uzskata, ka ir jāpiedāvā konsultatīvie dienesti vecākiem, ņemot vērā ģimenes vides ietekmi uz skolēnu izglītības ieguvi un sociālo attīstību;
Considers that parental advisory services should be offered, in view of the influence that the family has on the educational and social development of pupils;
uzsver, ka bērni un jaunieši bieži vien piedzīvo neveiksmes, jo mācību saturs neatbilst dzīves vajadzībām un viņu sociālajām interesēm; norāda, ka izglītības sistēmas pārmērīga stingrība un vienveidība rada šķēršļus individualizētam darbam ar skolēniem un traucē izveidot saikni starp apmācību skolā un aktuālajām vajadzībām;
Stresses that a frequent reason for failure among children and young people is that school curricula are ill-suited to the needs of children's lives and their socially-conditioned interests; points out that an excessively rigid and uniform education system makes it hard to individualise school work and difficult to link education with everyday needs;
pauž atbalstu labākajai profesionālajai orientācijai un kvalitatīvām darba pieredzes shēmām, kā arī kultūras un izglītojošiem apmeklējumiem un apmaiņām, ko organizē skolas, tostarp, lai iepazīstinātu ar uzņēmējdarbību, tādējādi demistificējot profesionālo vidi un nodrošinot, ka skolēni ir spējīgi veikt uz informāciju balstītu karjeras izvēli; uzsver, ka profesionālās orientācijas konsultantiem ir jāsaņem pienācīga un regulāra apmācība, lai aktīvi darbotos ar skolēniem, kas varētu priekšlaicīgi pamest mācības;
Advocates better careers guidance and high-quality work-experience schemes, as well as cultural and educational visits and exchanges, organised by schools, including exposure to entrepreneurialism, in order to demystify the world of work, thereby ensuring that students are in a position to make informed career choices; stresses that careers guidance counsellors must receive appropriate and ongoing training so that they can proactively engage with potential early school leavers;
atzīst, ka ir jāīsteno mērķtiecīga politika, kuras mērķis ir integrēt skolēnus ar maņu invaliditāti parastās skolās, un aicina dalībvalstis izbeigt specializētas un nošķirtas izglītības politiku īstenošanu;
Recognises the need for clear-cut policies to integrate students with sensory disabilities in ordinary schools, and calls on the Member States to abandon policies based on separate special education;
atgādina par būtisko brīvprātīguma kā sociālās integrācijas faktora lomu un aicina dalībvalstis pēc iespējas plašāk izmantot Eiropas brīvprātīgo principu kā personīgās, izglītības un profesionālās izaugsmes faktoru;
Reiterates the crucial role played by the voluntary sector in promoting social integration, and calls on Member States to make the widest possible use of the European Voluntary Service as a factor in personal, educational and professional development;
ierosina skolās izveidot konsultatīvas programmas, kas audzēkņiem nodrošinātu saskarsmi ar bijušajiem audzēkņiem, jo īpaši lai veicinātu informācijas apmaiņu par dažādiem iespējamajiem virzieniem un karjeras iespējām;
Recommends that mentoring schemes be set up in schools to provide pupils with exposure to former pupils in particular in order to exchange views on possible study and career options;
atzīst, ka atstāšana uz otru gadu tajā pašā klasē var uzspiest panākumu neguvējiem noteiktu zīmogu un tai ne vienmēr ir pozitīva ietekme; uzsver, ka atstāšanas uz otru gadu ierobežošana tajās dalībvalstīs, kuras to plaši izmanto, un aizstāšana ar individuālu elastīgu atbalstu ir efektīvāks veids PMP problēmas risināšanai;
Recognises that year repetition can stigmatise low achievers and does not necessarily lead to better results; stresses that limiting year repetition in Member States where it is widely practised and replacing it with individual flexible support is a more effective way to tackle ESL;
norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) var būt pozitīva ietekme strukturētā mācību sistēmā un tās var veicināt motivāciju un mācību; ierosina dalībvalstīm sekmēt un veicināt skolēnu piekļuvi IKT jau no pirmajiem skolas gadiem un izveidot mācību programmas skolotājiem;
Points out that information and communication technologies (ICT) can have positive effects under structured teaching conditions and can encourage motivation and learning; suggests that Member States promote and enhance pupils' access to ITC from their first years at school and set up training programmes for teachers;
norāda, ka sociālais finansiālais spiediens, ko izjūt nelabvēlīgās ģimenes, var būt iemesls tam, ka skolēni priekšlaicīgi pārtrauc mācības, lai pievienotos darba tirgum un papildinātu ģimenes budžetu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest finansiālu atbalstu ar ienākumu pārbaudi personām, kurām tāds ir nepieciešams, lai cīnītos pret šo problēmu; aicina dalībvalstis finansiāli atbalstīt vecākus, kuri vēlas paši ar mīlestību aprūpēt savus bērnus viņu pirmajos dzīves gados un sniedz ieguldījumu nākotnes sabiedrībā, šādi piedaloties cilvēku kapitāla veidošanā, kas bieži vien netiek pienācīgi novērtēts;
Notes that social and financial pressures on disadvantaged families can force students to leave school early in order to enter the labour market and supplement family resources; calls on Member States to consider introducing a system of means-tested financial support for those who need it in order to combat this problem; calls on the Member States to provide financial support for parents who devote time and love to bringing up young children and provide future benefits to society by investing in a human capital whose value is often underestimated;
ierosina ieviest citus pārdalīšanas pasākumus, piemēram, nodrošināt bezmaksas skolas pusdienas, mācību grāmatas un pamataprīkojumu sporta nodarbībām, tādējādi mazinot sociālās nevienlīdzības ietekmi un cīnoties pret šo skolēnu stigmatizācijas draudiem;
Suggests that other redistributive measures be introduced, such as the provision of free school meals, school books and essential sports equipment, to reduce the impact of social inequality while also combating the risks of stigmatisation these pupils face;
norāda, ka ir jāpiedāvā papildu atbalsts personām ar invaliditāti, lai mazinātu mācību pārtraukšanas risku un nodrošinātu, ka viņi iegūst pienācīgu kvalifikāciju;
Points out that additional support should be offered to persons with disabilities, in order to reduce the risk of their leaving school early and ensure that they obtain a proper qualification;
uzsver, ka izšķiroši liela nozīme ir augsti kvalitatīvām valsts izglītības sistēmām, kurās mācības ir bez maksas un pieejamas ikvienam, kā arī notiek drošā un stimulējošā vidē;
Emphasises the crucial importance of state education systems of the highest quality, where learning is free and accessible to everyone and takes place in a safe and enabling environment;
aicina veikt īpašus pasākumus, lai skolās novērstu un izskaustu apcelšanu un vardarbību;
Calls for special efforts to be made to prevent and address bullying and violence at school;
atgādina, ka ir svarīgi palielināt to skolēnu skaitu, kuri pabeidz pirmo vidējās izglītības ieguves posmu, tādējādi veicinot pamatprasmju apguvi;
Recalls the importance of increasing the number of pupils finishing the first part of secondary education, thereby promoting the achievement of basic competence;
uzsver, ka daudzas iesaistītās puses var veikt pasākumus, lai novērstu, ka bērni priekšlaicīgi pārtrauc mācības; norāda, ka to var darīt ne vien vecāki un izglītības sistēmas darbinieki, bet arī valsts un pašvaldību iestādes, un aicina visas šīs iesaistītās puses ciešāk sadarboties, iesaistot vietējos veselības dienestus un sociālos dienestus; norāda, ka integrēta pieeja var efektīvi palīdzēt attiecīgajiem indivīdiem pārvarēt daudzējādos šķēršļus attiecībā uz izglītības sasniegumiem un nodarbinātību; šajā saistībā uzsver stipendiju nozīmi, kas nodrošina bērniem no nelabvēlīgas vides tādas pašas iespējas kā pārējiem bērniem;
Emphasises that there are many actors who can take steps to prevent children from leaving school prematurely; points out that these include not only parents and all those involved in education, but also public authorities, at both national and local level, and calls for closer cooperation between all these actors, together with local health and social services; notes that a ‘joined-up’ approach can be effective in helping the individuals concerned to overcome multiple barriers to educational achievement and employment; in this connection, stresses the importance of student grants which enable children from disadvantaged backgrounds to enjoy the same opportunities as others;
rosina dalībvalstis veikt pasākumus cīņai pret stereotipiem, kuri pastāv nelabvēlīgākajās sociālkultūras vidēs un kuru ietekmē notiek pāragra pievēršanās īslaicīgai profesionālajai apmācībai, neraugoties uz bērnu sekmēm skolā;
Encourages Member States to take measures to counter the stereotypes held by people from the most disadvantaged socio-cultural backgrounds, which steer them at an early stage towards short vocational training courses, despite their children's educational achievements;
iesaka par pamatu PMP stratēģijām ņemt tādu attiecīgo pašvaldības un reģionālā līmeņa iestāžu veiktu analīzi par PMP iemesliem, kas aptvertu dažādas skolēnu, skolu, reģionu un pašvaldību grupas;
Suggests that ESL strategies should take as their starting point an analysis, to be led by relevant authorities at local and regional level, of the main reasons behind ESL, encompassing different groups of pupils, schools, regions and municipalities;
uzstāj, ka ir jāstiprina īpašā saikne starp vecākiem un bērnu, jo tai ir būtiska nozīme bērna attīstībā, līdzsvarotības veicināšanā nākotnē un skolas gaitu sekmīgā norisē; uzsver, ka maza bērna audzināšana rada ļoti lielu pievienoto vērtību sabiedrībai un ļauj mazināt izmaksas, kuras rada jauniešu noziedzība, noziedzība, depresija un citas ar nelīdzsvarotību saistītas problēmas, kuru dēļ bērni pārtrauc mācības skolā;
Stresses the need to strengthen the special relationship between parents and children, since it is vital to children's development and future stability and their smooth progress through school; stresses that looking after young children represents an added value for society and makes it possible to cut costs related to juvenile delinquency, crime, depression and other problems caused by the loss of stability which leads children to drop out of school;
uzsver, ka jaunieši, tostarp skolēni, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības, ir jāiesaista diskusijās par PMP politiku un programmu izstrādi un īstenošanu; norāda, ka aktīva skolēnu līdzdalība, piemēram, ar skolēnu padomju starpniecību, var motivēt viņus, stiprinot sajūtu, ka viņi ir “iekļauti” debatēs par viņu akadēmiskajiem panākumiem;
Stresses that young people, including early school leavers themselves, must be involved in discussions about the design and implementation of ESL policies and programmes; notes that active participation of students, for example via student councils, can motivate them by enhancing their feeling of being ‘included’ in debates revolving around the issue of their own academic success;
uzsver, ka ir svarīgi rūpīgi analizēt pašreizējo valsts stratēģiju efektivitāti, lai iegūtu informāciju, kuru varētu izmantot pieredzes un paraugprakses apmaiņā starp dalībvalstīm;
Stresses the need for a detailed examination of the effectiveness of current national strategies as a possible source of information for an exchange of experiences and best practices between Member States;
ierosina dalībvalstīm nodrošināt, ka vecāki ir atbildīgi par bērnu izglītošanu līdz viņu astoņpadsmitajai dzimšanas dienai, šādi pagarinot obligāto izglītības vecumu par diviem gadiem (no 16 gadiem uz 18 gadiem) vai arī līdz vidējās izglītības ieguves beigām;
Suggests that Member States should make parents responsible for their children's education until the latter reach their 18th birthday, thus extending compulsory school attendance by two years from the child's 16th to his or her 18th birthday or up to the end of secondary education;
atzīst, ka var būt sarežģīti apzināt, kādā veidā dalībvalstīs šajā jomā darbojas dažādas iesaistītās puses, tomēr tas ir jārosina, lai varētu apmainīties ar paraugpraksi; uzsver, ka starp šiem dažādajiem dienestiem ir vajadzīga labāka koordinācija ES līmenī, kā arī labāka koordinācija dalībvalstīs attiecībā uz vietējām, reģionālajām un dalībvalstu iestādēm;
Recognises that mapping the interventions provided in Member States by different actors can be difficult, but should be encouraged with the aim of exchanging good practices; stresses the need for better EU-wide coordination between these various services, as well as better coordination within Member States between national, regional and local authorities;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un pilnveidot politikas virzienus, kas ļautu savlaicīgi identificēt personas, kurām ir vislielākā iespēja priekšlaicīgi pārtraukt mācības;
Calls on the Commission and the Member States to create and develop policies that would make for early identification of those most likely to be affected by ESL;
piebilst, ka mērķtiecīga kvalitatīva izglītība un aprūpe agrā bērnībā, kuru nodrošina augsti kvalificēti profesionāļi, vēlāk samazina PMP;
Notes that the targeted provision of high-quality early childhood education and care by highly trained professionals leads to a reduction in ESL;
mudina dalībvalstis ieguldīt kvalificētos un labi apmācītos skolotājos un darbiniekos, kas strādā gan pirmsskolas izglītības, gan obligātās izglītības iestādēs, un regulāri pārskatīt un aktualizēt izglītības sistēmas un skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas; uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēni iekļautos skolas vidē jau agrā vecumā, un rosina skolās nodarbināt skolotāju palīgus, kas strādātu ar skolēniem, kuri mācībās atpaliek, un palīdzētu skolotājiem, kā arī skolu palīgpersonālu, kas palīdzētu bērniem ar invaliditāti mācīties parastas skolas vidē vai arī viņu invaliditātei pielāgotās izglītības iestādēs;
Encourages Member States to invest in teacher training and qualified staff for both pre-school and compulsory education, and regularly to review and update educational systems and programmes for the continuous development of teachers' skills; stresses the importance of children entering a school environment from an early age and suggests that teaching assistants be employed in schools to work with struggling pupils and to assist teachers in their work, along with auxiliary staff to help disabled pupils in their schooling in standard educational establishments or in those that cater for their disability;
uzsver, ka papildu pedagoģiskā palīdzība skolās ir būtisks nosacījums atbalsta sniegšanai skolēniem, kuriem ir mācīšanās grūtības un tādu skolēnu iedrošināšanai un atbalstam, kuri jūtas vīlušies un pamesti skolā un ģimenē; mudina dalībvalstis ieguldīt resursus tādu vecāku izglītošanā, kuri nolemj palikt mājās, lai audzinātu bērnus viņu pirmajos dzīves gados, un viņu sociālajā atbalstā;
Stresses the fundamental importance of supplementary remedial teaching in assisting pupils with learning difficulties and of encouragement and support for pupils who feel let down and abandoned by their schools and families; urges the Member States to invest in training and social assistance for parents who decide to stay home and look after young children;
atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir iesniegt valsts rīcības plānus, un aicina Komisijai gada laikā iesniegt Parlamentam šo rīcības plānu apkopojumu, analīzi un novērtējumu;
Reminds Member States of their obligation to submit national action plans, and calls on the Commission to present a survey, assessment and evaluation of these action plans to Parliament within one year;
uzsver, ka pozitīvas attiecības starp skolotājiem un skolēniem ir būtiski svarīgas, lai iesaistītu jauniešus mācību procesā; tāpēc mudina dalībvalstis ieguldīt resursus pienācīgā skolotāju apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņiem ir nepieciešamās prasmes skolēnu iesaistīšanai un motivēšanai;
Emphasises that positive relationships between teachers and students are vital in engaging young people in the process of learning; therefore encourages Member States to invest in appropriate training for teachers to ensure they have the skills to engage with and motivate their students;
aicina iestādes, kas piedāvā pedagoģisko izglītību, izstrādāt skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas, kurās ietvertas pedagoģiskas, psiholoģiskas un metodiskās aktivitātes darbam ar tādu skolēnu riska grupu, kuri bieži kavē stundas un kuriem nav motivācijas mācīties, un darīt skolotājiem un vecākiem pieejamas metodiskās norādes;
Calls on teacher training institutions to draw up programmes for the continuous development of teachers' skills, incorporating work with the ‘at risk’ group of pupils, who have a high level of absenteeism and a lack of motivation to learn, into pedagogical, psychological and methodological activities, and to make more methodological manuals available to teachers and parents;
norāda, ka ir jāizmanto pedagoģiskā interakcijas terapija, ņemot talkā izglītības un apmācības resursus, lai apzinātu bērnu mācīšanās grūtību iemeslus un simptomus un novērstu nesekmību un ar to saistītās sekas;
Points to the need to use educational interaction therapy in order to address the causes and symptoms of children's learning difficulties, with the help of educational and teaching resources, the aim being to eliminate educational failure and its consequences;
atzīst, ka skolotājiem ir nepieciešamas sociālās iemaņas un laiks, lai iepazītu un atbalstītu dažādus mācīšanas stilus, kā arī brīvība un telpa, lai kopā ar skolēniem izmantotu dažādas mācīšanas un mācīšanās metodes;
Recognises that teachers need the social skills and time required to recognise and support different learning styles, as well as the freedom and space to adopt different teaching and learning methods in agreement with students;
norāda, ka skolēniem pēc iespējas agrāk ir jānodrošina informācija par viņiem pieejamām karjeras iespējām, un mudina skolas un universitātes veidot partnerības ar vietējiem uzņēmumiem, organizācijām un asociācijām, tādējādi dodot iespēju skolēniem satikties ar dažādu jomu speciālistiem un uzzināt vairāk par uzņēmējdarbību;
Notes that students must be made aware as early as possible of the range of career options open to them and suggests that schools and universities forge partnerships with local authorities, organisations and associations, enabling pupils to meet professionals from different fields and also to learn more about entrepreneurship;
uzsver, ka liela nozīme ir piemērotam klašu un grupu lielumam un jauniešus stimulējošai un integrējošai mācību videi skolā;
Highlights the importance of appropriate class and group sizes and a stimulating and inclusive learning environment for young people;
norāda arī uz to, ka bieža skolotāju nomaiņa konkrētā klasē, darbs skolā divās maiņās un slikti izstrādāti nodarbību saraksti negatīvi ietekmē skolēnu spēju efektīvi mācīties un līdz ar to tiek veicināta negatīva attieksme pret obligāto izglītību;
Points out, further,that frequent changes in class teachers, the use of a two-shift school system and poor timetabling also have an adverse effect on students' ability to learn effectively and encourage a negative attitude to compulsory schooling;
atzīst, ka visiem cilvēkiem ir tiesības uz mūžizglītību, kurā ietilpst ne vien formālā izglītība, bet arī neformālā izglītība un ikdienējā apmācība;
Recognises the universal entitlement to lifelong learning, which includes not only formal but also non-formal and informal learning;
aicina dalībvalstis un reģionālās pašvaldības, kuras ir pilnvarotas darboties izglītības jomā, atzīt neformālā un ikdienējā veidā apgūtās zināšanas un apstiprināt tās, atvieglojot cilvēkiem atgriešanos izglītības sistēmā;
Calls on Member States and regional governments with powers in the area of education to recognise and validate knowledge acquired in a non-formal and informal way, thereby facilitating peoples' return to the education system;
atzīst labumu, ko dod sporta un kultūras aktivitātes, brīvprātīgais darbs un aktīva iesaistīšanās sabiedriskajās norisēs, kas veido neformālās izglītības un mūžizglītības vidi;
Recognises the benefits of sport, cultural activities, volunteering and active citizenship in providing a forum for non-formal education and lifelong learning;