natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē tradicionālo un bioloģisko produktu biroju izveidi dalībvalstu līmenī; uzskata, ka katrā dalībvalstī ir jābūt valsts vai privātām struktūrām, ko ir atzinuši ražotāji un patērētāji un kuru uzdevums ir popularizēt un apstiprināt bioloģisku un kvalitatīvu vietējo produktu ražošanu;
Welcomes the creation of offices for traditional and organic products at Member State level; believes that every Member State should have bodies, whether public or private, that are recognised both by producers and consumers for purposes of promoting and validating local organic and quality production;
aicina Komisiju izklāstīt, kā tā ierosina veicināt videi draudzīgu lauksaimniecības produktu vietējo tirdzniecību;
Calls on the Commission to outline how it proposes to promote the local trading of environmentally friendly agricultural products;
Privātās sertifikācijas sistēmas
Private certification systems
uzsver, ka pašlaik privātās sertifikācijas sistēmas nevis sniedz vairāk informācijas par attiecīgo produktu kvalitāti, bet gan bieži kļūst par finansiālu un administratīvu slogu attiecībā uz lauksaimnieku pieeju tirgum;
Stresses that, as things stand, private certification systems do not provide additional information on the quality of the products concerned: rather, they are in many cases becoming a financial and administrative burden as regards farmers‘ access to the market;
aicina apzināt visas privātās kvalitātes sertifikācijas sistēmas, kas Eiropas ražotājiem ir jāīsteno papildus kvalitātes prasību aprakstiem, kuri tiem jau ir jāievēro saskaņā ar ES tiesību aktiem; atbalsta Kopienas tiesiskā regulējuma izveidi pamatprincipiem, lai nodrošinātu attiecīgo privāto sertifikācijas sistēmu pārredzamu īstenošanu;
Calls for an inventory of all private quality certification systems which European producers are required to implement in addition to the quality specifications already imposed under EU legislation; supports the establishment of a Community Legislative Framework of Basic Principles for the transparent implementation of the private certification systems in question;
atbalsta Komisijas iniciatīvu izstrādāt labākās prakses pamatnostādnes par visu ar lauksaimniecības produktu kvalitāti saistīto sistēmu darbību; šīs pamatnostādnes uzņēmējiem būtu jāievēro, un tajās būtu jāiekļauj koncepciju kopums, kuru mērķis ir palīdzēt ražošanas nozarei vairot tās produktu pievienoto vērtību, stimulēt sertifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu un ražošanas nozares līdzdalību šo sistēmu izveidē, kā arī ar ražotāju asociāciju starpniecību veicināt sertifikācijas administratīvā sloga vienkāršošanu, lai pēc iespējas samazinātu lauksaimnieku izmaksas;
Supports the Commission's initiative of drawing up guidelines for best practice for the operation of all systems related to agricultural product quality; these guidelines should be followed by the operators and should include a set of concepts aimed at helping the productive sector to develop the added value of its products, encouraging the mutual recognition of certification systems and participation by the productive sector in drawing up such systems, and promoting, through producers‘ associations, the simplification of the administrative burden of certification, with a view to reducing farmers’ costs as much as possible;
Informācijas un veicināšanas politika
Information and promotion policy
pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā nav minēta nepieciešamība sekmēt veicināšanas pasākumus, jo šie pasākumi ir svarīgi, lai atmaksātos Eiropas ražotāju centieni kvalitātes, pārtikas nekaitīguma un vides ziņā; uzskata, ka ES rīcībā esošie veicināšanas instrumenti ir jāpārskata, lai uzlabotu to efektivitāti; tādēļ ierosina vīna nozarē nesen ieviesto veicināšanas atbalstu izmantot visā ES tirgū;
Deplores the failure of the Commission's communication to mention the need to encourage promotion measures, given their importance for ensuring the profitability of European farmers‘ efforts in terms of quality, food safety and the environment; believes that the promotion instruments currently available to the EU need to be revised so as to improve their efficiency; proposes, in this connection, extending to the EU market the promotion aids recently introduced in the wine sector;
atbalsta Eiropas pasākumus ar mērķi pēc iespējas plašāk un efektīvāk informēt par priekšrocībām, ko sniedz ES politika pārtikas kvalitātes un nekaitīguma jomā; iesaka Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt to centienus, informējot par Kopienas produktu kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem un veicinot tos;
Supports European action to communicate, as extensively and as effectively as possible, the benefits of the EU's policies for food quality and safety; recommends that the Commission and Member States step up their information and promotion efforts regarding quality and food safety standards for Community products;
šos pasākumus saziņas un informācijas jomā saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un Kopienas preču zīmēm varētu veikt valsts un/vai privātā sektora pārstāvji, privātpersonas vai asociācijas;
These communication and information efforts regarding GIs and community trademarks could be pursued through public and/or private entities, individuals or organisations;
uzskata, ka, ņemot vērā to, cik nozīmīgs Eiropas tirgus ir ražotājiem, kas ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina vairāk finanšu līdzekļu veicināšanas programmām iekšējā tirgū, vienlaikus turpinot palielināt budžetu veicināšanas kampaņām trešās valstīs;
Considers that, in view of the importance of the European market to GI producers, the Commission and the Member States should provide additional financial resources for promotion programmes within the internal market, while continuing to increase the budget for promotion campaigns in third countries;
uzsver, ka informācijas politikai vajadzētu būt virzītai ne tikai uz patērētājiem, bet arī ražotājiem, jo to rīcība ir cieši saistīta ar viņu zināšanām par tirgu un par to, kā patērētāji novērtē viņu produktu kvalitāti;
Stresses that information policy should be targeted not only at consumers but also at producers, since the behaviour of the latter is closely linked to their knowledge of the market and of consumers‘ appreciation of their products’ quality;
uzsver ES finansējuma iespējamo nozīmi šajā jomā, jo īpaši, izmantojot līdzekļus, kas pieejami no ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai); tomēr uzsver, ka nesen sākušās pasaules finanšu krīzes dēļ kreditēšanas nosacījumi mazajiem ražotājiem pašreiz ir kļuvuši stingrāki un tādējādi ievērojami ierobežo šo ražotāju piekļuvi līdzfinansējumam, kas paredzēts saskaņā ar lauku attīstības programmām; šajā sakarā ierosina, lai Komisija apsver iespēju ES līmenī saskaņot lauksaimniecības kreditēšanas sistēmu;
Emphasises the potential role of EU funding in this area, especially by means available under the EAFRD (European Agricultural Fund for Rural Development); nonetheless stresses that credit requirements have now become tighter for small producers in the wake of the world financial crisis, and that this drastically limits their access to cofinancing as provided for under rural development programmes; suggests, in this connection, that the Commission consider harmonising the system of agricultural credits at EU level;
atbalsta, ka jāveicina lauksaimniecības produktu tirgi, ko lauksaimnieki apsaimnieko paši, kā vietējo sezonas produktu tirdzniecības vietas, jo tas ir veids, kā kvalitatīviem produktiem nodrošināt godīgu cenu, vienlaikus nostiprinot saikni starp produktu un izcelsmes vietu un mudinot patērētājus izdarīt apzinātu izvēli, vadoties no kvalitātes aspektiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsekmē tādu tirdzniecības vietu izveide, kurās ražotāji var tieši piedāvāt patērētājiem savu produkciju;
Favours encouraging agricultural markets directly managed by farmers as points of sale for seasonal local products, since this is a means of ensuring a fair price for quality products, while also consolidating the link between the product and its locality of origin and encouraging consumers to make informed choices based on quality; believes the Member States should encourage the creation of marketing units where producers can directly introduce consumers to their products;
prasa izveidot noieta veicināšanas programmas vietējam tirgum, lai atbalstītu vietējas un reģionālas pārstrādes un tirgdarbības iniciatīvas; uzskata, ka šo uzdevumu varētu veikt, piemēram, ražotāju kooperatīvi, ņemot vērā to ieguldījumu pievienotās vērtības palielināšanā lauku rajonos;
Calls for the establishment of programmes to promote sales on the local market, with a view to supporting local and regional processing and marketing initiatives; believes this could be achieved, for instance, by producers‘ cooperatives, in view of their contribution to enhancing added value in the countryside;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību ( 2009/2150(INI) )
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation ( 2009/2150(INI) )
ņemot vērā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī un 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušo G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi,
having regard to the G20 summit held in Pittsburgh on 24-25 September 2009 and the G20 summit held in London on 2 April 2009,
ņemot vērā G8 valstu 2009. gada 8.–10. jūlija augstākā līmeņa sanāksmi Akvilā, Itālijā,
having regard to the G8 summit held in L'Aquila, Italy, on 8-10 July 2009,
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi izstrādāti mērķi, tostarp nabadzības un bada izskaušanai,
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as objectives established jointly by the international community for, inter alia, the elimination of poverty and hunger,
ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma Monterejā, Meksikā, 2002. gada 18.–22. martā Starptautiskajā konferencē par finansējumu attīstībai ;
having regard to the Monterrey Consensus, adopted at the International Conference on Financing for Development held in Monterrey, Mexico, on 18-22 March 2002,
ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,
having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness and the Accra Agenda for Action,
ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem ‐ atjaunināta redakcija”,
having regard to the report of the International Monetary Fund (IMF) entitled ‘The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries – An Update’ published in September 2009,
ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto SVF ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas ‐ atlabšanas uzturēšana”,
having regard to the report of the IMF entitled ‘Global Economic Outlook – Sustaining the Recovery’ published in October 2009,
ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto SVF ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas ‐ atjaunināts pārskats”,
having regard to the report of the IMF entitled ‘World Economic Outlook Update’ published in January 2010,
ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Progresa nosargāšana ‐ problēmas, ar kurām pasaules ekonomiskās lejupslīdes apstākļos saskaras valstis ar zemiem ienākumiem”,
having regard to the report of the World Bank entitled ‘Protecting Progress: The Challenge Facing Low-Income Countries in the Global Recession’ published in September 2009,
ņemot vērā 2009. gada jūnijā publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules attīstības finansēšana ‐ plānojot pasaules ekonomikas atveseļošanos 2009. gadā”,
having regard to the report of the World Bank entitled ‘Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009’ published in June 2009,
ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2010. gadā ‐ krīze, finanses un izaugsme”,
having regard to the report of the World Bank entitled ‘Global Economic Prospects – Crisis, Finance and Growth’ published in January 2010,
ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto 2009. gada Eiropas ziņojumu par attīstību “Pārvarēt ekonomikas ievainojamību Āfrikā ‐ Eiropas jaunas pieejas veidošana”,
having regard to the 2009 European Report on Development entitled ‘Overcoming Fragility in Africa – Forging a New European Approach’ published in October 2009,
ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto un Komisijas pasūtīto pētījumu “Palīdzības efektivitātes programma ‐ Eiropas pieejas nodrošinātie ieguvumi”, kuru sagatavoja konsultāciju uzņēmums “HTSPE”,
having regard to the study prepared by the consultancy company HTSPE entitled ‘The Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach’, commissioned by the Commission and published in October 2009,
ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto ANO Tūkstošgades attīstības mērķu izpildes novērtēšanas darba grupas ziņojumu “Starptautiskās partnerības attīstībai stiprināšana krīzes laikā”,
having regard to the report by the United Nations MDG Gap Task Force entitled ‘Strengthening the Global Partnership for Development in a Time of Crisis’ published in September 2009,
ņemot vērā 2009. gada 26. novembra rezolūciju par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0102 .
having regard to its resolution of 26 November 2009 on the FAO summit and food security Texts adopted, P7_TA(2009)0102 .
ņemot vērā 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0029 .
having regard to its resolution of 8 October 2009 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation Texts adopted, P7_TA(2009)0029 .
ņemot vērā 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0028 .
having regard to its resolution of 8 October 2009 on the Pittsburgh G20 Summit of 24 and 25 September 2009 Texts adopted, P7_TA(2009)0028 .
ņemot vērā 2009. gada 25. marta rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) 2007. gada pārskatiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0185 .
having regard to its resolution of 25 March 2009 on the 2007 Annual Reports of the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) Texts adopted, P6_TA(2009)0185 .
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 3. decembrī Luandā pieņemto kopīgo rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz ĀKK valstīm,
having regard to the joint resolution adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly on 3 December 2009 in Luanda on the impact of the financial crisis on the ACP countries,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā” ( COM(2009)0160 ),
having regard to the Commission communication of 8 April 2009 entitled ‘Supporting developing countries in coping with the crisis’ ( COM(2009)0160 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada 5. aprīļa darba dokumentu “Jauni attīstības finansēšanas avoti ‐ iespēju pārskats” ( SEC(2005)0467 ),
having regard to the Commission staff working paper of 5 April 2005 entitled ‘New Sources of Financing for Development: A Review of Options’ ( SEC(2005)0467 ),
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 18. un 19. maija secinājumus par palīdzību jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,
having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 18 and 19 May 2009 on supporting developing countries in coping with the crisis,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. septembra paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība ‐ politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” (COM(2009) 0458) un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības jomā un par operatīvo sistēmu attiecībā uz palīdzības efektivitāti,
having regard to the Commission communication of 15 September 2009 entitled ‘Policy Coherence for Development – establishing the policy framework for a whole-of-the-Union approach’ ( COM(2009)0458 ) and to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 17 November 2009 on policy coherence for development and the operational framework of aid effectiveness,
ņemot vērā ANO konferenci par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību, kā arī 2009. gada 9. jūlija Rezolūciju Nr. 63/303 par šīs konferences rezultātu apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā,
having regard to the UN Conference on the World Financial and Economic Crisis and its impact on development and to the UN General Assembly's endorsement of the outcome of the conference by means of Resolution 63/303 of 9 July 2009,
ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīzē notikušo konferenci par novatoriskiem finansēšanas veidiem un Dohā no 2008.gada 28. novembra līdz 2. decembrim notikušo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu,
having regard to the Conference on Innovative Financing held in Paris on 28 and 29 May 2009 and the International Conference on Development Financing held in Doha between 28 November and 2 December 2008,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja ekspertu komisijas starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas reformu jautājumos ieteikumus, kas publicēti 2009. gada martā,
having regard to the recommendations of the Commission of Experts of the President of the UN General Assembly on Reforms of the International Monetary and Financial System, published in March 2009,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus ( A7-0034/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on International Trade and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0034/2010 ),
tā kā 2009. gadā jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunattīstības valstu ekonomiskās izaugsmes rādītāji palielinājās tikai par 2,1 % salīdzinājumā ar 6,1 % pieaugumu 2008. gadā;
whereas emerging and developing economies expanded by only 2.1% in 2009 compared to a 6.1% growth rate in 2008,
tā kā sagaidāms, ka 2009. gadā pasaules preču tirdzniecība saruks par 17 % līdztekus tam, ka kredītu krīzes dēļ trūkst ieguldījumu tirdzniecībā un infrastruktūrā, un tā kā krīze īpaši smagi ir skārusi vismazāk attīstītās valstis;
whereas global trade in goods is expected to drop by 17% in 2009, while investment in trade and infrastructure is faltering as a consequence of the credit crunch, and whereas the least developed countries have been especially hard hit by the crisis,
tā kā starptautiskās finanšu iestādes cenšas darīt visu iespējamo, lai apmierinātu jaunattīstības valstu vajadzības, un šīm iestādēm nāksies saskarties ar nopietniem aizdevumu ierobežojumiem, ja netiks piesaistīts papildu kapitāls;
whereas the international financial institutions are stretching to meet the needs of developing countries and will face serious lending constraints unless more capital is raised,
tā kā nedrīkst nerēķināties ar pasaules mēroga krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm ar vidējiem ienākumiem;
whereas the effects of the global crisis on the middle-income developing countries should not be overlooked,
tā kā nepilnīgs finanšu nozares regulējums, pārraudzība un kontrole un pašreizējo uzraudzības un agrā brīdinājuma sistēmu trūkumi, kā arī dažas starptautisko finanšu iestāžu politikas ir izraisījušas un pastiprinājušas sistēmisku pasaules mēroga krīzi, kuras dēļ ir jāpārskata pašreizējās paradigmas, kurās būtu jāietver tādi aspekti kā starptautiskas kompensācijas un līdzdalība problēmu risināšanā;
whereas the gaps in regulation, supervision and control of the financial sector, the shortcomings of the supervision and fast alert mechanisms in place, as well as certain policies of international financial institutions, have caused and accelerated a systemic crisis of global dimensions, necessitating a review of existing paradigms, which should include international compensation and burden sharing,
tā kā nodokļu “oāzes” piedāvā naudas slēpšanas iespējas, stimulējot to, ka tiek apdraudēta laba pārvalde, jo īpaši nodokļu politikas un tiesiskuma jomā; tā kā nelegālā kapitāla plūsmu apjoms no jaunattīstības valstīm ir USD 641–941 miljards, tādējādi tas atbilst aptuveni desmitkārtīgam attīstības palīdzības apjomam;
whereas tax havens offer a place to hide money, providing incentives to undermine good governance, particularly in relation to taxation and the rule of law; whereas illicit capital flows from developing countries are estimated at USD 641-941 billion, thus corresponding to roughly 10 times the value of global development assistance,
tā kā Eiropas Savienība ir lielākā palīdzības devēja, nodrošinot 60 % no visām starptautiskās palīdzības plūsmām, un Komisija paredz, ka OAP saistību maksājumiem 2009. gadā trūks USD 22 miljardi;
whereas the European Union is the largest aid donor, providing approximately 60% of global aid flows in 2008, and the Commission predicts that there will be a USD 22 billion shortfall on Official Development Assistance (ODA) commitments in 2009,
tā kā globālās krīzes dēļ ir samazinājies attīstīto valstu saražotās produkcijas apjoms un tādēļ nenovēršami saruks OAP apjoms laikā, kad jaunattīstības valstīm ārējais atbalsts ir jo īpaši nozīmīgs;
whereas the decline in output of advanced economies brought about by the global crisis will inevitably lead to a drop in the volume of ODA at a time when external aid is of paramount importance to developing countries,
tā kā praktiski visi (99 %) ES solījumi pamatojas uz līdzšinējām saistībām, izdevumi EUR 8,8 miljardu apmērā ir veikti priekšlaicīgi, un tādēļ pastāv risks, ka nākamajos gados būs pieejams mazāks attīstības palīdzības apjoms;
whereas virtually all EU pledges (99%) are from existing commitments; EUR 8.8 billion is frontloaded, meaning there is a danger that less development assistance will be available in the coming years;
tā kā Eiropas pieeja atbalsta efektivitātes jomā laika posmā no 2010. līdz 2015. gadam varētu sniegt efektivitātes ieguvumu EUR 3–6 miljardu apmērā katru gadu,
whereas a European approach to aid effectiveness could bring efficiency gains amounting to EUR 3-6 billion per year for the period 2010 to 2015,
skaidri apzinās, ka pēdējos divos gados globālās krīzes (pārtikas, enerģētikas, klimata, finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes) ir sekojušas cita citai, izraisot negatīvas sekas rūpnieciski attīstītajās un jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un postoši ietekmējot jaunattīstības valstu nabadzīgāko iedzīvotāju grupas, kā rezultātā galēja nabadzība draud vairāk nekā 200 miljoniem strādnieku visā pasaulē un vairāk nekā viena sestā daļa pasaules iedzīvotāju cieš badu;
Is acutely aware that the past two years have seen a succession of global crises (food, energy, climate, financial, economic and social) which have serious impacts on industrialised and emerging countries, but devastating implications for the poor population groups in developing countries, with over 200 million workers being exposed to extreme poverty worldwide and more than a sixth of the world's population suffering from hunger;
uzsver, ka ES pienākums ir palīdzēt jaunattīstības valstīm tikt galā ar problēmām, ko rada pasaules ekonomikas krīze un klimata pārmaiņas, par ko šīs valstis nav atbildīgas; šajā sakarībā prasa dalībvalstīm pilnībā izpildīt jaunattīstības valstīm dotos solījumus par OAP;
Stresses that it is the EU's obligation to assist developing countries in coping with the burdens of the global economic crisis and climate change, for which they are not responsible; urges the Member States, in this respect, fully to fulfil their ODA commitments towards developing countries;