natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka iekšējā enerģētikas tirgus darbībā, kā arī plašākā enerģijas ražošanā no atjaunojamiem avotiem izšķirīga nozīme ir energotīklu starpsavienojumiem; uzsver, ka svarīga ir viedo tīklu attīstība;
Considers that energy network interconnections are crucial to the functioning of the internal market in the energy sector, as well as to more extensive generation of energy from renewable resources; emphasises the importance of smart-grid development;
norāda, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt atjaunojamu un energoefektīvu tehnoloģiju attīstības pamatam; norāda, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt finanšu instrumentus, kas veicina energoefektivitāti un inovācijas atjaunojamās enerģijas izmantošanā;
Points out that SMEs should be the backbone in the development of renewable and energy-efficient technologies; notes that the creation of financial instruments to encourage energy efficiency and innovation in renewable energy use is crucial;
uzskata, ka ieguldījumiem dzīvojamo ēku atjaunošanā un sabiedriskajā transportā jākļūst par prioritāti, lai mazinātos enerģijas izmaksas un enerģētiskā nabadzība un izdotos aizsākt pozitīvu noslēgtu ciklu;
Considers that investment in the renewal of housing stock and public transport needs to be prioritised in order to reduce energy costs and energy poverty and to initiate a virtuous circle;
atbalsta to, ka pakāpeniska pāreja uz ekoloģisku ekonomiku jāīsteno godīgi un taisnīgi; uzskata, ka pārejas radītiem darba vietu zudumiem laikus jāsagatavojas, pastiprinot darbinieku apmācību un pilnveidojot viņu prasmes jaunajās tehnoloģijās; norāda, ka enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma, kas kļūst arvien lielāka;
Advocates a fair and equitable gradual transition to a green economy; believes that the job losses resulting from the transition need to be anticipated with measures to step up training and improve workers' skills in the new technologies; notes that fuel poverty is a significant and growing concern;
aicina Komisiju izstrādāt un ierosināt tādu mehānismu, ar kuru MVU un citiem novatoriem piedāvātu riska mazināšanas finansējumu, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību ar privātiem akciju fondiem ‐ šādā gadījumā līdzekļus piešķirtu no Eiropas Investīciju bankas, dalībvalstu budžeta un Eiropas Investīciju fonda riska garantijas mehānismiem, izmantojot privātu akciju fondu, kas sniegtu iespēju projektos palielināt privāto ieguldījumu īpatsvaru līdz 80 %;
Calls on the Commission to develop and propose a mechanism whereby SMEs and other innovators would be offered risk-softening funding in public-private partnership with private equity funds, where money from the European Investment Bank, together with public money from the Member States, with the support of risk-guarantee mechanisms by the European Investment Fund distributed through the private equity fund, would enable the projects to leverage private investment up to 80 %;
atbalsta tādu finanšu iestāžu izveidi, kuras visā Savienībā piešķirtu finansējumu inovatīviem projektiem, kas ir svarīgi ilgtspējīgas izaugsmes panākšanai nākotnē;
Supports the establishment of financial institutions to provide financing for innovation projects throughout the Union, which are essential for future sustainable growth;
norāda, ka nodokļu un monetārā politika nevar aizstāt strukturālās reformas, ar kurām jārisina Eiropas ekonomikas trūkumi ‐ strauji augošais parāds un deficīts, sabiedrības novecošana, inflācijas kāpuma vai deflācijas procesa iespējamība, klimata pārmaiņu mazināšanas politiku radītais risks rūpniecībai, jo īpaši saistībā ar neskaidrību par jaunajiem mērķiem un standartiem, zemā produktivitāte un nepietiekamā konkurētspēja; aicina nodrošināt lielāku efektivitāti publisko līdzekļu izmantošanā gan ES, gan valsts līmenī; uzskata, ka, pieņemot koordinētu politiku un mērķus, ir jāņem vērā krīzes perioda ilguma un intensitātes atšķirības dalībvalstīs, kā arī dalībvalstu atšķirīgais fiskālais un monetārais stāvoklis pirms krīzes; uzskata, ka tas ļautu ātrāk panākt dalībvalstu tautsaimniecību patiesu saskaņotību;
Notes that fiscal and monetary policies are no substitute for structural reform, which must address the underlying weaknesses of the European economy – sharply growing debts and deficits, an ageing population, the probability of a surge in inflation or a process of deflation, the highly probable new surge in inflation, risks to industries generated by climate-change policies, especially owing to uncertainty about new targets and standards, low productivity and lack of competitiveness; calls for higher efficiency in using public money, at both European and national levels; considers that the differences in the timing and intensity of the crisis, as well as the different ex-ante fiscal and monetary positions of the individual Member States, should be taken into account when adopting coordinated policies and targets; believes that these efforts should lead to faster real convergence among national economies;
uzskata, ka veiksmīgas Eiropas stratēģijas pamatā jābūt pareizai nodokļu politikai, kas vērsta uz inovācijām, izglītību un nodarbinātību ‐ vienīgais veids, kā ilgtspējīgi veicināt produktivitāti, nodarbinātību un izaugsmi;
Considers that the European winning strategy has to be based on sound fiscal policies fostering innovation, education and workforce employability – the only way to boost productivity, employment and growth in a sustainable way;
norāda, ka klimata pārmaiņu un ierobežoto resursu problēmas risināšana un bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšana ir pamatnosacījumi turpmākai Eiropas ekonomikas izaugsmei; norāda, ka šīs izaugsmes pamatā tādēļ jābūt ekonomikas izaugsmes nošķiršanai no resursu izmantošanas, kā arī videi labvēlīgām inovācijām un ekoloģiski ilgtspējīgas ekonomikas attīstībai;
Points out that addressing climate change and resource scarcity and halting biodiversity loss are the framework conditions for future European economic growth; notes that this growth must, therefore, be based on decoupling economic growth from resource use, on green innovations and on ecologically sustainable economic progress;
atzinīgi vērtē Eiropadomes 2007. gadā pieņemto stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību un noteikt precīzas saistības klimata pārmaiņu apkarošanas jomā; uzskata, ka šajā krīzes situācijā minētās stratēģijas nozīme ir vēl lielāka; tomēr uzskata, ka šīs stratēģijas sekmīgai īstenošanai nepietiek tikai ar iekšējā tirgus regulēšanu ‐ ir nepieciešama vērienīgāka Savienības darbība;
Welcomes the strategy adopted in 2007 by the European Council aimed at increasing the EU's energy independence and setting out specific commitments to combat climate change; considers that the crisis has further emphasised the relevance of this strategy; considers, however, that for this strategy to be successful, it requires more ambitious action by the Union on top of measures to regulate the internal market;
uzskata, ka svarīgs Eiropas Savienības uzdevums ir saglabāt konkurētspēju, palielināt izaugsmi un mazināt augsto bezdarba līmeni;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth and combating high unemployment;
atkārtoti pauž uzskatu, ka kvalitatīvai nodarbinātībai ir jābūt stratēģijas 2020. gadam galvenajai prioritātei un ka nolūkā uzlabot nodarbinātības rādītājus izšķiroša nozīme ir spēcīgākai virzībai uz pareizi funkcionējošiem darba tirgiem un sociāliem apstākļiem; tādēļ aicina izstrādāt jaunu programmu, lai sekmētu pienācīgu darba vietu radīšanu, visā Eiropā nodrošinātu darba ņēmēju tiesības un uzlabotu darba apstākļus;
Reiterates that high-quality employment should be a key priority in a 2020 strategy and that a stronger focus on properly functioning labour markets and on social conditions is vital to improving employment performance; calls, therefore, for a new agenda to promote decent work, guarantee workers' rights throughout Europe and improve working conditions;
uzskata, ka jaunajā stratēģijā lielāka uzmanība jāpievērš pienācīgām darba vietām, tostarp cīņai pret nedeklarēto darbu, un jānodrošina, lai darba tirgū atgrieztos tie cilvēki, kuri pašreiz no tā ir izslēgti;
Believes that the new strategy must put more emphasis on decent work, including the fight against undeclared work, and on ensuring that people who are currently excluded from the labour market can gain access to it;
uzsver, ka Eiropas konkurētspējas mazināšanos ir svarīgi aplūkot globāli; ņemot vērā prognozēto darbaspēka trūkumu ilgtermiņā, ir svarīgi raudzīties plašāk, nevis tikai uz krīzi, un ir svarīgi izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu “migrēt zināšanām” un novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka emigrāciju;
Points out the importance of looking at Europe's diminishing competitiveness on a global scale; bearing the projected long-term labour shortages in mind, it is important to look beyond the crisis and to explore European schemes to allow for knowledge migration and the prevention of a European ´brain drain‘;
uzskata, ka stingra un izlēmīga rīcība stāvokļa uzlabošanai nodarbinātības jomā ir vēl jo vairāk nepieciešama tāpēc, ka pastāv risks ‐ Savienībā ekonomikas atveseļošanās var notikt bez ilgtspējīgas darba vietu izveides;
Considers that firm and resolute action on employment is all the more necessary as there is a risk that economic recovery in the Union may not be accompanied by sustainable job creation;
mudina Savienību saistīt darbību nodarbinātības atbalsta jomā ar nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pasākumiem un efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, lai novērstu to, ka krīze vēl vairāk padziļina nevienlīdzību;
Urges the Union to link its actions on employment to measures to combat poverty and social exclusion, together with an effectively functioning internal market for workers within the EU, so that the crisis does not further increase inequalities;
aicina dalībvalstis un Komisiju līdz 2020. gadam panākt 75 % nodarbinātības līmeni vīriešiem un sievietēm, šai nolūkā samazinot darba tirgus segmentāciju un enerģiskāk veicot pasākumus, kas atvieglotu aprūpes pienākumu un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu;
Calls on the Member States and the Commission to achieve a 75 % employment rate for men and women by 2020 by reducing labour-market segmentation and stepping up efforts to facilitate the balance between work, caring responsibilities and family life;
uzskata, ka darba vietu radīšanas atbalsta pasākumiem ir jākoncentrējas uz jauniešu nodarbinātību un šajā nolūkā ir jāveicina ar līdztiesības aspektiem saistītas programmas, kas jauniešiem palīdz apgūt reālajai ekonomikai nepieciešamās prasmes;
Considers that efforts to support job creation need to be focused on employing the young, which in turn calls for furthering the provision of gender-sensitive programmes to equip young people with the skills needed in the real economy;
uzsver nepieciešamību izveidot integrējošus un konkurētspējīgus darba tirgus, kas darba devējiem nodrošina lielāku elastīgumu, vienlaicīgi garantējot bezdarbnieka pabalstus apvienojumā ar aktīvu atbalstu jaunas darba vietas atrašanai darba vietas zaudēšanas gadījumā;
Stresses the need to create inclusive and competitive labour markets which provide greater flexibility for employers while at the same time guaranteeing unemployment benefits combined with active support for re-employability in the event of job loss;
atgādina, ka nodarbinātība ir viens no ekonomikas galvenajiem aspektiem, jo tā veicina pirktspēju; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jācenšas īstenot mērķis par pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un iekšējā tirgus ilgtspējīga darbība ir atkarīga no darba tirgus, kas piedāvā pienācīgas kvalitātes darba apstākļu un inovācijas;
Makes the point that employment is one of the key factors in the economy because it contributes to spending power; considers that the EU should pursue the aim of full, high-quality employment and that the sustainable functioning of the internal market depends on a labour market that offers decent work and furthers the cause of innovation;
mudina dalībvalstis ar darba tirgum paredzētiem politikas pasākumiem risināt gan cikliskā, gan ilgtermiņa bezdarba problēmu;
Urges the Member States to address, through labour-market-related policy measures, both the cyclical and the long-term dimensions of unemployment;
uzskata, ka Eiropai ir vajadzīga stabila izaugsme, lai uzturētu savu sociālo sistēmu, ar ko veicina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas konkurētspēju;
Takes the view that Europe needs solid growth to sustain its social system, which contributes to the competitiveness of the European social market economy;
norāda, ka ir svarīgi sekmēt mobilitāti, kas arī uzņēmumiem dod iespēju vieglāk atrast tiem vajadzīgos lietpratīgos darbiniekus un nodrošina labāku iekšējā tirgus darbību, tostarp krīzes laikā; norāda, ka vienlaikus ar darbinieku mobilitāti ir jānodrošina darba apstākļu uzlabošana;
Notes that it is important to facilitate mobility, which also makes it easier for companies to find the skills they require and the internal market to function better, including in a crisis; notes that labour mobility needs to go hand in hand with the improvement of working conditions;
norāda, ka visu valstu ekonomikā būtiska loma ir MVU un uzņēmējiem, tie ir galvenie nodarbinātības un ienākumu radītāji, kā arī inovāciju un izaugsmes dzinējspēks; uzskata, ka MVU ir ārkārtīgi svarīgi ES turpmākajai attīstībai, izaugsmei un labklājībai un ka ES konkurētspēju pasaules mērogā var stiprināt, nosakot MVU par prioritāti;
Notes that SMEs and entrepreneurs play a significant role in all economies and are the key generators of employment and income, and drivers of innovation and growth; believes that SMEs are crucial to future development, growth and welfare in the EU, and that the EU's competitiveness vis-à-vis the world can be strengthened by prioritising SMEs;
uzskata, ka ir laiks raudzīties uz priekšu un mācīties no pagātnē pieļautajām kļūdām ‐ tas nozīmē laika gaitā veikt strukturālas izmaiņas, kas padarīs mūsu MVU konkurētspējīgākus un sagatavotākus papildu pārbaudījumiem, kurus radīs globalizētā vide un konkurentu spēja iekļūt aizvien inovatīvākās tirgus nišās, un šādi, iespējams, nodrošināt darba vietas daudziem mazāk aizsargātiem iedzīvotājiem un viņu ģimenēm;
Believes that it is time to look to the future and learn from the lessons of the past, thereby achieving over time the structural changes that will make our SMEs more competitive and ready to face the additional pressures that will come from the globalised environment and our competitors' capacity to enter into ever more innovative markets, and in so doing potentially guaranteeing jobs for many of the more vulnerable members of the work force and their families;
atzīst, ka ir jāpārskata MVU pašreizējā definīcija ES un jāpazemina kritērijs attiecībā uz darbinieku skaitu, lai MVU jomā varētu īstenot mērķtiecīgāku politiku;
Recognises that the current definition of an SME in the EU has to be re-examined and that the criterion regarding the number of employees needs to be lowered in order to allow for more targeted policies aimed at SMEs;
norāda ‐ lai sasniegtu noteikto mērķi rosināt rūpniecību un MVU orientēties uz inovācijām, nepietiks ar to vien, ka tiks uzlabota kapitāla pieejamība kopumā, būs jānosaka arī mērķis dažādot finansējuma avotus;
Realises that the ambition to drive industry and SMEs towards innovation will not be achieved solely by improving access to capital in general, but that there should also be an aim to diversify the sources of financing;
uzskata, ka, ņemot vērā ekonomikas atveseļošanu, īpaša uzmanība ir jāpievērš MVU kā produktivitātes palielinātājiem un jaunu līdzekļu radītājiem un tādēļ ir jāievieš mehānismi, lai nepieļautu MVU aiziešanu no tirgus, jo tas palielinātu bezdarbu un paildzinātu ekonomikas vājuma periodu; uzskata, ka ir jāgarantē arī Eiropas Sociālā fonda līdzekļu efektīva sadale;
Takes the view that, in the context of recovery, particular attention should be paid to the role of SMEs in terms of productivity and the creation of new assets, and that mechanisms should therefore be implemented to avoid the exit of SMEs from the market, increasing unemployment and prolonging economic frailty; considers that efficient distribution of the European Social Fund should also be guaranteed;
uzskata, ka MVU ir jāuztver kā virzītājspēks, kas veicina mazāka apjoma ieguldījumus, kurus finansē ar kohēzijas fondiem; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi piešķirt līdzekļus augstskolām un veicināt partnerību ar MVU;
Considers that SMEs should be regarded as a motor for smaller investments financed by the cohesion funds; believes that the allocation of funds to universities and the promotion of partnerships with SMEs are key in this regard;
atzīst, ka ES iekšējais tirgus palīdz veidot auglīgu uzņēmējdarbības vidi visā Savienībā, vienlaikus sniedzot labumu arī patērētājiem; tomēr apzinās, ka MVU, darbojoties iekšējā tirgū, saskaras ar daudzām problēmām, un to darbība bieži vien ir daudz neefektīvāka, nekā tā varētu būt, un, lai MVU varētu pilnvērtīgi darboties iekšējā tirgū, tiem ir vajadzīgs atbalsts, jo īpaši mikrolīmenī, to piekļuve informācijai attiecībā uz iespējām ir jāuzlabo līdz tādai pakāpei, lai varētu veidot Eiropas līmeņa platformas, un tikai šādā veidā MVU var izzināt iespējas uzņēmējdarbības jomā, papildināt tās un atrast līdzekļus, ar ko piekļūt tirgiem Savienībā;
Realises that the EU internal market helps to create a fertile business environment throughout the Union, whilst also benefiting consumers; is aware, nonetheless, that SMEs face numerous challenges in operating in the internal market and often operate below their efficient scale, and that, especially at the micro level, SMEs need to be supported in order to be able to operate throughout the internal market, that their access to information about opportunities needs to be brought up to the level where trans-European platforms can be established, and that only then can SMEs explore business opportunities, find complementarities and, ultimately, find the means to gain access to markets within the Union;
uzskata, ka Eiropas ekonomikas interesēs ir nodrošināt arī to, lai iedzīvotāji, aizejot pensijā, turpinātu aktīvi un produktīvi darboties, un šo viņu īpašo zināšanu zaudējumu var mazināt, mudinot vecāka gadagājuma iedzīvotājus, lai viņi turpinātu aktīvu darbību, izmantojot elastīgākas struktūras un uz pilsoniskās līdzdalības balstītus tīklus, kā arī piesaistot viņus ekonomikas dalībniekiem un akadēmiskajām aprindām; uzskata, ka vislielāko labumu no šāda tīkla, ko veido neoficiālas struktūras, ar kurām var konsultēties, varētu gūt MVU, jo lielākā daļa šo uzņēmumu nevar atļauties izmantot pakalpojumus, ko piedāvā konsultāciju sniegšanas uzņēmumi; uzsver, ka vecāka gadagājuma iedzīvotāju gūtās zināšanas jāpadara pieejamas visiem, izveidojot ES līmeņa tīklu;
Considers that keeping citizens active and productive after retirement is, among other things, in the economic interest of Europe and that the loss of their expertise can be mitigated by encouraging senior citizens to remain active through looser structures and networks based on their civic engagement and by linking them with economic actors and academia; believes that SMEs could profit most from a network of informal structures such as this, which could be consulted, as most SMEs find it hard to afford these services from the consultancies active in the economy; points out that knowledge accumulated by senior citizens must be circulated for the benefit of all by the establishment of a network at EU level;
aicina Savienību atbalstīt MVU tīklu ‐ tieši šie uzņēmumi ir galvenie darba vietu radītāji ‐, atvieglojot piekļuvi kredītiem, jo īpaši atbalstot kredītgarantiju sistēmas un jaunu normalizētu banku produktu izstrādi, kas ļautu pārgrupēt šo uzņēmumu aizņēmumus vai pašu resursus; aicina Savienību izveidot MVU paredzētu ES garantiju fondu; aicina arī izvērtēt pašreizējās finansēšanas shēmas, jo īpaši Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, un apņemties uzņēmumiem visās dalībvalstīs darīt pieejamus ES garantētus aizdevumus, kā arī izstrādāt MVU domātus pakalpojumus un sociālā dialoga struktūras;
Calls on the Union to promote its web of SMEs – which are at the forefront of job creation – by facilitating their access to credit, notably through support for guarantee schemes and the creation of new standard products to combine loans and equity for smaller companies; calls on the Union to create an EU Guarantee Fund for SMEs; also calls for an evaluation of existing funding schemes, especially the CIP programme, and for dedicated efforts to make EU-backed loans accessible to businesses in all Member States and to develop services to SMEs and social dialogue structures;
mudina izveidot tikai MVU apkalpošanai paredzētus specializētus vērtspapīru tirgus ar zemiem iekļūšanas šķēršļiem, lai veicinātu kapitāla pieplūdumu; uzskata, ka MVU ir vairāk jākoncentrējas uz pašu kapitālu un šajā sakarībā ierosina abās tirgus pusēs ‐ gan ieguldītājiem, gan tirgum ‐ atcelt negatīvos nodokļu stimulus;
Encourages the creation of specialised stock markets which cater exclusively to SMEs and have low barriers of entry, with a view to facilitating the equity process; considers that SMEs should focus more on equity, and against this background proposes the removal of negative tax incentives for both sides of the market, the investors and the market;
aicina ES dalībvalstis apsvērt iespējas koordinēt nodokļu politiku attiecībā uz MVU; uzskata, ka ES ekonomikas atlabšanas nolūkos ir svarīgi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nodrošinātu pārrobežu finansējumu un uzņēmējdarbības iespējas;
Calls for the EU Member States to consider efforts to coordinate taxation relative to SMEs; believes that completing the internal market to provide cross-border financing and business opportunities for SMEs is essential to fostering the EU's recovery;
ierosina Komisijai izveidot projektu “Viens MVU ‐ viena darba vieta” un šajā nolūkā izstrādāt jaunu ES līmeņa finanšu instrumentu, lai Savienībā rosinātu MVU darbību; uzskata, ka ir jāpanāk līdzsvarotāka MVU finansējuma struktūra;
Proposes that the Commission should establish a ‘One SME – One Job’ project by creating a new financial instrument at EU level to encourage the activities of SMEs in the Union; considers that a more balanced composition of financing of SMEs should be achieved;
norāda ‐ lai gan dažas no jaunattīstības valstīm un jaunattīstības valstīm ar ekonomiskās izaugsmes pazīmēm, šķiet, ir izvairījušās no visnegatīvākajām krīzes sekām, finanšu krīze tomēr ir smagi skārusi 40 % jaunattīstības valstu, un tiek lēsts, ka tādēļ nabadzībā nonāks 90 miljoni cilvēku;
Notes that, although some of the emerging and developing countries seem to have escaped the worst effects of the crisis, 40 % of developing countries have nevertheless been highly exposed to the effects of the financial crisis, and an estimated 90 million people will be plunged into poverty as a result;
aicina atkārtoti apstiprināt saistības, kas paredz 0,7 % no dalībvalstu IKP novirzīt attīstības atbalstam un izpētīt papildu inovatīvus finansēšanas avotus, lai kompensētu līdzekļu iztrūkumu, ko radījusi attīstīto pasaules valstu ekonomikas pavājināšanās;
Calls for a re-affirmation of the pledging of 0,7 % of Member States' GNI to development aid and for an exploration of additional innovative sources of financing to close the financing gap caused by shrinking economies in the developing world;
prasa Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši starptautiskajiem uzņēmumiem, nodrošināt, lai to apakšlīgumus slēdzošie uzņēmumi ražošanas ķēdē būtu sociāli atbildīgi;
Asks European companies, especially multinationals, to ensure that their sub-contracting companies within the production chain are socially responsible;
Vispārējā pārvaldība
Global governance