natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eksporta kredītaģentūrām jāņem vērā un jāizpilda Savienības mērķi un politikas nostādnes.
The export credit agencies should take into account and respect the objectives and policies of the Union.
Atbalstot Savienības uzņēmumus, šīm aģentūrām ir jāievēro un jāpopularizē Savienības principi un standarti tādās jomās kā demokrātijas konsolidācija, cilvēktiesību ievērošana un saskaņota politika attīstības jomā.
When supporting Union companies, these agencies should comply with and promote the Union's principles and standards in such areas as consolidating democracy, respect for human rights and policy coherence for development.
Tomēr dalībvalstu eksporta kredītu aģentūrām ir rūpīgi jāpārbauda saņemtie pieteikumi, ņemot vērā, ka valsts atbalsts, ko sniedz kā eksporta kredītu, vidējā termiņā un ilgtermiņā var palielināt attiecīgo dalībvalstu publisko parādu, jo īpaši ņemot vērā saistību neizpildes palielināto risku finanšu krīzes seku dēļ.
However, Member States' export credit agencies should carefully examine the applications received taking into account that the official support provided as export credit could potentially in the medium and long term contribute to their Member State's public deficit, in particular considering the increased risk of default due to the aftermath of the financial crisis.
Eksporta kredītaģentūrām rūpīgi jāizskata saņemtie pieteikumi, lai maksimāli izmantotu sniegtā valsts atbalsta priekšrocības, ņemot vērā to, ka pareizi orientēts eksporta kredīts Savienības uzņēmumiem un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) sniegs jaunas iespējas piekļūt tirgum, vienlaikus sekmējot atklātu un taisnīgu tirdzniecību un visām pusēm izdevīgu izaugsmi pēckrīzes periodā.
Export credit agencies should carefully examine applications received in order to maximise the benefits of the official support provided taking into account the fact that well-targeted export credit will contribute to new market access opportunities for Union companies, especially small and medium sized enterprises (SMEs), while fostering open and fair trade and mutually beneficial growth in the aftermath of the crisis.
ESAO prasa tās dalībniekiem publiskot informāciju par eksporta kredītiem, lai nepieļautu, ka tie piekopj protekcionistisku vai tirgus darbību traucējošu praksi.
The OECD requires the disclosure of information on export credits from its Members in order to prevent them from behaviour which is protectionist or market distorting.
Savienībā ir jānodrošina pārredzamība, lai dalībvalstīm garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus.
Within the Union, transparency should be ensured in order to guarantee a level playing field for the Member States.
Eksporta kredītaģentūras ir kļuvušas par jaunattīstības valstu lielāko oficiālā finansējuma avotu.
Export credit agencies have become the largest source of official financing for developing countries.
Tādēļ ar eksporta kredītu saistītie parādi ir jaunattīstības valstu oficiālā parāda lielākā daļa.
Hence, export credit-related debt constitutes the largest component of developing-country official debt.
Nolīguma puses ir iesaistītas nepārtrauktā procesā, kura mērķis ir samazināt tirgus traucējumus un izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, lai ESAO dalībvalstu atbalstītu eksporta kredītaģentūru iekasētās prēmijas būtu balstītas uz risku un segtu šo aģentūru darbības izmaksas un zaudējumus ilgtermiņā.
The Participants to the Arrangement are involved in a continuous process intended to minimise market distortion and to establish a level playing field in which the premiums charged by the officially supported export credit agencies of OECD Members are risk-based and cover their operating costs and losses over the long term.
Lai atbalstītu ESAO iekšējā procesa nepārtrauktību, cenšoties panākt augstāka līmeņa pārredzamības un ziņošanas standartu noteikšanu ESAO dalībnieku un citām valsts atbalstītām eksporta kredītaģentūrām, Savienībai būtu jāpiemēro Savienībā reģistrētām aģentūrām papildu pārredzamības un ziņošanas pasākumi atbilstoši šīs Regulas 1.a pielikumam.
In support of the continuing process within the OECD towards higher transparency and reporting standards for officially supported export credit agencies of OECD Members and beyond, the Union should apply additional measures of transparency and reporting for officially supported export credit agencies based in the Union as set out in Annex 1a to this Regulation.
Demokrātijas attīstība un nostiprināšana un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantam un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī vides principi un uzņēmumu sociālās atbildības vispārējie principi un citi starptautiskās paraugprakses piemēri būtu jāizmanto kā vadlīnijas visiem projektiem, kurus finansē Savienībā reģistrētas valsts atbalstītas eksporta kredītaģentūras, un tajās jāparedz sociālās un vides ietekmes novērtējums, tostarp cilvēktiesības un standarti, kas iekļauti Savienības vispārējos vides un sociālajos tiesību aktos un var būt piemērojami nozarēm un projektiem, kurus finansē valsts atbalstītas eksporta kredītaģentūras.
Developing and consolidating democracy and respecting human rights and fundamental freedoms as stipulated in Article 21 of the Treaty on European Union (TEU) and referred to in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, as well as environmental principles and general principles of Corporate Social Responsibility (CSR), supplemented by other examples of international good practice, should be used as a guide for all projects financed by officially supported export credit agencies based in the Union, and include a social and environmental impact assessment, which includes human rights and the standards incorporated in the body of Union environmental and social legislation relevant to the sectors and projects financed by export credit agencies.
ESAO kopējās pieejas pašreizējā formulējumā jau paredzēta skaidra iespēja Eiropas Kopienas standartus uzpirkšanas, ilgtspējīgas kreditēšanas un vides jomā izmantot par pamatkritērijiem, veicot projektu pārskatīšanu.
The OECD ‘Common Approaches’ in their present wording already contain an explicit option to use European Community standards on bribery, sustainable lending and the environment as a benchmark in undertaking project reviews.
Eiropas Savienības un tās dalībvalstu klimata mērķiem Savienības un starptautisko saistību izpratnē jābūt pamatā visiem Savienībā reģistrētu valsts atbalstītu eksporta kredītaģentūru finansētiem projektiem.
The climate objectives of the European Union and its Member States in terms of their Union and international commitments should guide all projects financed by officially supported export credit agencies based in the Union.
(2k) principi, ar kuriem nosaka uzņēmumu sociālo atbildību un kas ir pilnībā atzīti starptautiskā līmenī ‐ gan ESAO, gan Starptautiskajā darba organizācijā (SDO), gan ANO ‐ attiecas uz atbildīgu rīcību, kādu sagaida no uzņēmumiem un to, ka tiks ievēroti spēkā esošie tiesību akti galvenokārt nodarbinātības, darba attiecību, cilvēktiesību, vides, patērētāju interešu un pārredzamības attiecībā uz patērētājiem, cīņas pret korupciju un nodokļu jomā.
The principles underpinning CSR, which are fully recognised at international level, whether by the OECD, the International Labour Organization (ILO) or the United Nations, concern the responsible behaviour expected of undertakings, and presuppose, first of all, compliance with the legislation in force, in particular in the areas of employment, labour relations, human rights, the environment, consumer interests and transparency vis-à-vis consumers, the fight against corruption and taxation.
Turklāt jāņem vērā MVU īpašā situācija un iespējas.
Moreover the specific situation and capabilities of SMEs have to be taken into consideration.
Ņemot vērā intensīvo konkurenci pasaules tirgos un nolūkā novērst konkurences ziņā nelabvēlīgo situāciju Savienības uzņēmumiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpastiprina ESAO centieni iesaistīt Nolīgumu neparakstījušās valstis un jāizmanto divpusējās un daudzpusējās sarunas, lai noteiktu globālus standartus attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem.
In view of the intensified competitive situation on world markets and in order to avoid competitive disadvantages for Union companies, the Commission and Member States should strengthen the efforts of the OECD in reaching out to non-Participants to the Arrangement and should use bilateral and multilateral negotiations in order to establish global standards for officially supported export credits.
Lai gan Nolīgums attiecas uz ESAO valstīm, tomēr ar ESAO nesaistītas valstis, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstis, nav parakstījušas Nolīgumu un tādēļ šo valstu eksportētājiem var rasties negodīgas priekšrocības.
Although OECD countries are guided by the Arrangement, non- OECD countries and in particular, emerging countries do not take part in the Arrangement with the result that this could lead to an unfair advantage for exporters of these countries.
Ņemot vērā ES labāka regulējuma politiku, kuras mērķis ir vienkāršot un uzlabot pastāvošo regulējumu, Komisijai un dalībvalstīm, turpmāk pārskatot Nolīgumu, būtu jākoncentrējas uz uzņēmumu un valsts pārvaldes iestāžu, tostarp eksporta kredītaģentūru, administratīvā sloga samazināšanu.
In view of the EU's Better Regulation policy aimed at simplifying and improving existing regulation the Commission and Member States, in future reviews of the Arrangement, should focus on reducing administrative burdens on businesses and national administrations, including export credit agencies.
Nolīguma uzlabojumiem būtu pilnībā jāatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantam, lai sekmētu vispārējā mērķa sasniegšanu, proti, demokrātijas un tiesiskuma pieaugumu un konsolidāciju un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu.
The improvements in the Arrangement should ensure full coherence with Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in order to contribute to the realisation of the general objective of developing and consolidating democracy and the rule of law, and respecting human rights and fundamental freedoms.
Līdz ar to, transponējot Nolīgumu Savienības tiesībās, Savienībā būtu jāpiemēro papildu pasākumi, lai garantētu Nolīguma un Savienības tiesību saderību.
Additional measures should therefore be applied in the Union when transposing the Arrangement into Union law in order to guarantee compatibility between the Arrangement and Union law.
Sociālās un vides ietekmes novērtējuma metodikai, kas nodrošina atbilstību eksporta kredītu prasībām, pilnībā jāsaskan ar ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas principiem, Kotonū nolīgumu un Eiropas Konsensu attīstības jomā un jāatspoguļo Savienības saistības un pienākumi, kas izvirzīti ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (ANO VKKP) un ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (ANO BDK), kā arī ANO Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošana un starptautiskos nolīgumos iekļautie sociālie, darba un vides standarti.
Social and environmental impact assessment methodology that ensures compliance with export credit requirements should be fully consistent with the principles of the EU Sustainable Development Strategy, the Cotonou Agreement and the European Consensus on Development and should reflect the Union's commitment and obligations under the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the UN Convention on Biological Diversity (UNCBD) as well as the attainment of the UN Millennium Development Goals (MDGs) and the social, labour and environmental standards as embodied in international agreements.
Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo
Decision 2001/76/EC should therefore be repealed and replaced by this
ietverts konsolidētais un pārskatītais nolīguma teksts, un Lēmums 2001/77/EK ir jāatceļ,
, and Decision 2001/77/EC should be repealed.
piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem.
The guidelines contained in the Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits shall apply in the
Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu jaunai regulai, ar ko pēc iespējas drīz atceļ un aizstāj šo regulu, tiklīdz ESAO dalībnieki ir vienojušies par jaunu Nolīguma versiju un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc Nolīguma stāšanās spēkā.
The Commission shall submit to the European Parliament and to the Council a proposal for a new regulation to repeal and replace this Regulation as soon as possible once a new version of the Arrangement has been agreed among the OECD Participants and no later than two months after it has entered into force.
Savienībā piemērojamie papildu pasākumi attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu ir noteikti šīs regulas 1.a pielikumā.
The additional measures on transparency and reporting to be applied in the Union are set out in Annex 1a to this Regulation.
1.a pielikums
Annex 1 a (new)
Neskarot to dalībvalstu iestāžu noteikumus, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību, katra dalībvalsts iesniedz Eiropas Parlamentam un Komisijai ikgadējo darbības ziņojumu.
Without prejudice to the prerogatives of the Member States' institutions exercising the supervision of the national export credit programmes, each Member State shall provide an Annual Activity Report to the European Parliament and the Commission.
Komisija Eiropas Parlamentam iesniedz ikgadējā darbības ziņojuma analīzi, kurā izvērtēta dalībvalsts atbilstība Savienības attīstības politikai, un komentārus par vispārējām pārmaiņām politikas jomā.
The Commission shall provide its analysis of the Annual Activity Report, assessing Member States' coherence with Union development policies, and commenting on general developments in the policy field to the European Parliament.
Komisija sniedz Eiropas Parlamentam ikgadējo ziņojumu par paveikto dažādos starptautiskos sadarbības forumos, tostarp ESAO un G-20, kā arī divpusējās sanāksmēs ar trešām valstīm, tostarp augstākā līmeņa sanāksmēs un sarunās par partnerības un sadarbības nolīgumiem un brīvās tirdzniecības nolīgumiem, lai panāktu, ka trešās valstis, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstis, ievieš pamatnostādnes attiecībā uz šo valstu eksporta kredītaģentūru pārredzamību līmenī, kas atbilst vismaz ESAO kopējai pieejai.
The Commission shall provide to the European Parliament an annual report on efforts undertaken in the various forums of international cooperation, including the OECD and the G-20, and in bilateral meetings with third countries, including summits and negotiations on Partnership and Cooperation Agreements and Free Trade Agreements, to have third countries, especially the emerging economies, introduce guidelines regarding the transparency of their export credit agencies at a level at least matching the OECD Common Approaches.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. aprīļa rezolūcija par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai ( 2010/2209(INI) )
European Parliament resolution of 5 April 2011 on priorities and outline of a new EU policy framework to fight violence against women ( 2010/2209(INI) )
ņemot vērā citus ANO dokumentus, kas attiecas uz vardarbību pret sievietēm, piemēram, Pasaules Cilvēktiesību konferencē 1993. gada 25. jūnijā pieņemto Vīnes deklarāciju un rīcības programmu (A/CONF.
having regard to other UN instruments on violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action of 25 June 1993 adopted by the World Conference on Human Rights (A/CONF.
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1997. gada 12. decembra rezolūciju “Noziedzības apkarošana un krimināltiesiski pasākumi pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanai” (A/RES/52/86), 2002. gada 18. decembra rezolūciju “Goda noziegumu pret sievietēm izskaušana” (A/RES/57/179) un 2003. gada 22. decembra rezolūciju “Cīņa pret vardarbību, kurai sievietes pakļautas ģimenē” (A/RES/58/147),
having regard to the UN General Assembly resolutions of 12 December 1997 entitled ‘Crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women’ (A/RES/52/86), of 18 December 2002 entitled ‘Working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour’ (A/RES/57/179), and of 22 December 2003 entitled ‘Elimination of domestic violence against women’ (A/RES/58/147),
ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos īpašo referentu ziņojumus par vardarbību pret sievietēm un ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 11. sesijā (1992. gads) pieņemto vispārējo ieteikumu Nr. 19,
having regard to the reports by the UN High Commissioner for Human Rights' Special Rapporteurs on violence against women and to General Recommendation No 19 adopted by the Committee on the Elimination of Discrimination Against Women (11th session, 1992),
ņemot vērā Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē 1995. gada 15. septembrī Pekinā pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu un Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinā pieņemtās rīcības platformas izpildi, 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules sieviešu konferences rīcības platformas lēmumu izpildes kontroli (Pekina + 10) OV C 320 E, 15.12.2005., 247. lpp.
having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995 and to Parliament's resolutions of 18 May 2000 on the follow-up to the Beijing Action Platform and of 10 March 2005 on the follow-up to the Fourth World Conference on Women - Platform for Action (Beijing+10) OJ C 320 E, 15.12.2005, p.
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 14. decembra normatīvo rezolūciju par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas aizsardzības rīkojumu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0470 .
having regard to its legislative resolution of 14 December 2010 on the draft directive of the European Parliament and of the Council on the European Protection Order Texts adopted, P7_TA(2010)0470 .
ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu OV C 285E, 21.10.2010., 53. lpp.
having regard to its resolution of 26 November 2009 on the elimination of violence against women OJ C 285 E, 21.10.2010, p.53.
ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 21. aprīļa rakstisko deklarāciju par kampaņu “Saki NĒ vardarbībai pret sievietēm”,
having regard to its Written Declaration of 21 April 2009 on the ‘Say NO to Violence against Women’ campaign,
ņemot vērā Komisijas 2010.–2015. gada stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai, ar ko tā iepazīstināja 2010. gada 21. septembrī,
having regard to the Commission's Strategy for equality between women and men 2010-2015 which was presented on 21 September 2010,
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0065/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0065/2011 ),
tā kā vardarbību, kuras pamatā ir dzimuma faktors, nav iespējams izskaust ar vienreizēju intervences pasākumu, taču ir iespējams ievērojami mazināt šādu vardarbību un tās radītās sekas, apvienojot dažādus ar infrastruktūru saistītus, juridiskus un tiesiskus pasākumus, tiesību piemērošanu, izglītojošus pasākumus, veselības aprūpi un citas ar pakalpojumiem saistītas darbības;
whereas no single intervention will eliminate gender-based violence, but a combination of infrastructural, legal, judicial, enforcement, educational, health, and other service-related actions can significantly reduce it and its consequences,
tā kā jēdzienam “vardarbība pret sievietēm” nav starptautiskā mērogā atzītas definīcijas, taču Apvienoto Nāciju Organizācija to definē kā jebkāda veida vardarbību, kuras pamatā ir dzimuma faktors un kuras rezultātā sievietei ir sagādātas vai, iespējams, tiks sagādātas fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas vai kaitējums, tostarp arī šādu nodarījumu draudi, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana, neatkarīgi no tā, vai iepriekš minētais norisinās sabiedrībā vai ģimenē ANO 1993. gada 20. decembra deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (A/RES/48/104) 1. pants; ANO 1995. gada Pekinas rīcības platformas 113. punkts.
whereas although there is no internationally recognised definition of the term ‘violence against women’, it is defined by the United Nations as any act of gender-based violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or private life Article 1 of the UN Declaration on the Elimination of Violence Against Women of 20 December 1993 (A/RES/48/104); point 113 of the United Nations 1995 Beijing Platform for Action.
tā kā vardarbība traumē ikvienu cilvēku ‐ vīrieti, sievieti vai bērnu, kas no tās cietis, taču ar dzimumu saistītu vardarbību galvenokārt īsteno vīrieši, vēršot to pret sievietēm un meitenēm, un šāda vardarbība vienlaikus gan atspoguļo un pastiprina starp vīriešiem un sievietēm valdošo nevienlīdzību, gan apdraud upuru veselību, cieņu, drošību un neatkarību;
whereas violence is a traumatic experience for any man, woman or child, but gender-based violence is preponderantly inflicted by men on women and girls, and both reflects and reinforces inequalities between men and women and compromises the health, dignity, security and autonomy of its victims,
tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības pētījumos tiek lēsts, ka viena piektā līdz viena ceturtā daļa Eiropas sieviešu, būdamas pieaugušas, vismaz vienu reizi ir piedzīvojušas fizisku vardarbību, un vairāk nekā desmitā daļa sieviešu ir cietušas no seksuālas vardarbības ar spēka pielietojumu; tā kā pētījumi liecina arī par to, ka 26 % bērnu un jauniešu bērnībā piedzīvojuši fizisku vardarbību;
whereas studies on gender-based violence estimate that one-fifth to one-quarter of all women in Europe have experienced physical acts of violence at least once during their adult lives, and more than one-tenth have suffered sexual violence involving the use of force; whereas research also shows that 26% of children and young people report physical violence in childhood,
tā kā reklāmā un pornogrāfiskos materiālos bieži vien ir attēloti dažādi ar dzimumu saistītas vardarbības veidi, tādējādi banalizējot vardarbību pret sievietēm un kavējot dzimumu līdztiesības stratēģiju īstenošanu;
whereas advertising and pornography often portray various types of gender-based violence, therefore trivialising violence against women and hindering gender equality strategies,
tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ietekmē sieviešu statusu sabiedrībā, proti, sieviešu veselības stāvokli, piekļuvi nodarbinātībai un izglītībai, iesaistīšanos sabiedriskajos un kultūras pasākumos, materiālo neatkarību, līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā, kā arī attiecības ar vīriešiem;
whereas male violence against women shapes women's place in society: their health, access to employment and education, integration into social and cultural activities, economic independence, participation in public and political life and decision-making, and relations with men,
tā kā bieži vien cietušās sievietes neziņo par vīriešu pastrādāto vardarbību, šādi rīkodamās sarežģītu un daudzveidīgu iemeslu dēļ, tostarp pamatojoties uz psiholoģiskiem, ekonomiskiem, sociāliem un kultūras faktoriem, taču dažkārt par iemeslu var būt arī neuzticēšanās policijai, tiesību sistēmai un sociālajiem un veselības aprūpes dienestiem;
whereas in many cases women fail to lodge complaints against acts of gender violence against them, for reasons that are complex and diverse and include psychological, economic, social and cultural factors, while they may also lack trust in the police, the legal system and the social and health services,