natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkārtoti pauž bažas par to, ka daudzās trešās valstīs netiek pilnībā un efektīvi ievērotas visu reliģisko minoritāšu tiesības uz reliģijas brīvību; šajā sakarībā uzsver, ka lūgšanas brīvība ir tikai daļa no tiesībām uz reliģijas brīvību, kas ietver arī brīvību mainīt reliģisko piederību un individuāli, kolektīvi, privāti, publiski vai institucionālā līmenī paust reliģisko pārliecību, to sludinot, praktizējot un veicot attiecīgus rituālus; šajā sakarībā uzsver, ka publiskais faktors ir reliģiskās brīvības galvenais elements un ka aizliegšana kristiešiem un pie citām konfesijām piederošajiem publiski paust savu ticību, vienlaikus viņu reliģiju noreducējot līdz privātai parādībai, ir nopietns viņu tiesību uz reliģijas brīvību pārkāpums;
Reiterates its concern regarding the full and effective respect of the right to freedom of religion for all religious minorities in a number of third countries; in this context stresses that freedom of worship is but one aspect of the right to freedom of religion, as the latter includes the freedom to change one's religion and to also manifest it in teaching, practice and observance at the individual, collective, private, public and institutional level; in this context underlines that the public element is central to religious freedom, and that to prevent Christian believers and others from expressing their faith publicly, while reducing their religion to a private phenomenon, gravely violates their right to religious freedom;
aicina augsto pārstāvi, kas ir atbildīga par Eiropas Ārējās darbības dienestu, Nigērijā veikt pasākumus, apvienojot diplomātiju un ilgtermiņa attīstības sadarbību, lai panāktu mieru, drošību, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu;
Calls upon the High Representative, who is responsible for the European External Action Service, to undertake measures in Nigeria combining diplomacy with long-term development cooperation in order to achieve peace, security, good governance and respect for human rights;
mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā sakarībā risināt jautājumus, kas saistīti ar vispārējām cilvēktiesībām, tostarp domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, un jebkāda veida nediskrimināciju, kā noteikts vispārējos, reģionālos un valsts cilvēktiesību instrumentos;
Urges the EU to continue its political dialogue with Nigeria under Article 8 of the revised Cotonou Agreement, and in that context to address issues relating to universal human rights, including freedom of thought, conscience, religion or belief, and non-discrimination on any ground, as enshrined in universal, regional and national human rights instruments;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas federālajai valdībai, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas institūcijām, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the Federal Government of Nigeria, the institutions of the African Union and of ECOWAS, the United Nations Secretary-General, the United Nations General Assembly, the Co-Presidents of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly and the PAN-African Parliament (PAP).
Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā ( 2012/2552(RSP) )
European Parliament resolution of 15 March 2012 on the 6th World Water Forum taking place in Marseille on 12-17 March 2012 ( 2012/2552(RSP) )
ņemot vērā to, ka Marseļā 2012. gada 12.–17. martā notiks sestais Pasaules Ūdens forums,
having regard to the 6th World Water Forum taking place in Marseille on 12-17 March 2012,
ņemot vērā attiecīgi Marrākešā (1997), Hāgā (2000), Kioto (2003), Mehiko (2006) un Stambulā (2009) notikušo pirmo piecu Pasaules ūdens forumu nobeiguma deklarācijas,
having regard to the final declarations of the first five World Water Forums, held in Marrakech (1997), The Hague (2000), Kyoto (2003), Mexico City (2006) and Istanbul (2009),
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292 par cilvēka tiesībām uz ūdeni un sanitāriju un ANO Cilvēktiesību padomes 2010. gada 30. septembra rezolūciju Nr. 15/9 par cilvēktiesībām un droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību,
having regard to UN General Assembly resolution 64/292 of 28 July 2010 on the human right to water and sanitation and UN Human Rights Council resolution 15/9 of 30 September 2010 on human rights and access to safe drinking water and sanitation,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība ir vienojusies noteikt, lai izskaustu nabadzību, un saskaņā ar kuru līdz 2015. gadam uz pusi ir jāsamazina to pasaules iedzīvotāju skaits, kam nav pastāvīgi pieejams drošs dzeramais ūdens un sanitārijas pamatpakalpojumi,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which set out the Millennium Development Goals as objectives established jointly by the international community for the elimination of poverty, and provided for the halving by 2015 of the proportion of the population without sustainable access to safe drinking water and basic sanitation,
ņemot vērā ANO ziņojumu “Ūdens mainīgajā pasaulē”, kas ir trešais ANO ziņojums par ūdens resursu apsaimniekošanu pasaulē,
having regard to the third UN World Water Development Report, entitled ‘Water in a Changing World’,
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Budapeštā (2011. gada 16.–18. maijā) pieņemto rezolūciju par ūdens piesārņojumu,
having regard to the resolution on water pollution adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in Budapest (16-18 May 2011),
(“Ūdens pamatdirektīva”),
(‘the Water Framework Directive’),
ņemot vērā 2011. gada 29. septembra rezolūciju par to, lai izstrādātu ES kopējo nostāju, gatavojoties ANO organizētajai Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0430 .
having regard to its resolution of 29 September 2011 on developing a common EU position ahead of the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20) Texts adopted, P7_TA(2011)0430 .
ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra mutisko jautājumu Komisijai par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā ( O-000013/2012 – B7-0101/2012 ),
having regard to the oral question to the Commission on the 6th World Water Forum in Marseille, 12-17 March 2012 ( O-000013/2012 – B7 0101/2012),
tā kā gandrīz pusei jaunattīstības valstu iedzīvotāju nav pieejama sanitārā infrastruktūra, vairāk nekā 800 miljoni cilvēku joprojām izmanto veselībai nedrošus dzeramā ūdens ieguves avotus, un katru gadu vairāk nekā 2,5 miljoni bērnu mirst droša dzeramā ūdens un sanitārijas pakalpojumu trūkuma un sliktu higiēnas apstākļu dēļ;
whereas almost half of the developing world's population lacks sanitation facilities, over 800 million people still use unsafe drinking water sources, and inadequate access to safe water and sanitation services and poor hygiene practices cause the death of more than 2,5 million children every year;
tā kā ūdens resursu apsaimniekošana tieši ietekmē cilvēka veselību, enerģijas ražošanu, lauksaimniecību un uzturdrošību, turklāt efektīva ūdens resursu apsaimniekošana ir būtisks nabadzības mazināšanas priekšnoteikums;
whereas water management impacts directly on human health, energy production, agriculture and food security, and effective water management is a fundamental precondition for poverty reduction;
tā kā mežu izciršana, urbanizācija, iedzīvotāju skaita pieaugums, bioloģiskais un ķīmiskais piesārņojums un klimata pārmaiņas straujāk kā jebkad vairo saspīlējumu, ko rada veselībai nekaitīgu un drošu ūdens resursu trūkums un to kvalitātes pasliktināšanās, turklāt šo faktoru ietekmē ar ūdeni saistītu ekstremālu notikumu risks kļūst aizvien iespaidīgāks, un šīs tendences visspēcīgāk skar tieši trūcīgos pasaules iedzīvotājus, kuriem ir vismazākās iespējas tām pielāgoties;
whereas deforestation, urbanisation, population growth, biological and chemical pollution and climate change put increased pressure on the availability and quality of safe and secure water resources, as well as causing increased risks of water-related extreme events, and poor populations are the most vulnerable to and least capable of adapting to these trends;
tā kā ūdens resursu ģeogrāfiskais sadalījums ir ārkārtīgi nevienmērīgs un bieži vien šo resursu apsaimniekošanai piemērotākā ir t. s. “daudzlīmeņu pārvaldības” pieeja, kuras īstenošanai īpaši nozīmīga ir reģionālo un vietējo varasiestāžu darbība;
whereas water is geographically very unequally distributed and is often best managed with a ‘multi-level governance’ approach that emphasises the role of regional and local authorities;
tā kā rezolūcijās par ceturto un piekto Pasaules Ūdens forumu Parlaments aicināja Komisiju un Padomi mudināt ES dalībvalstu vietējās varasiestādes daļu no maksājumiem, kas no patērētājiem iekasēti par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, piešķirt decentralizētiem sadarbības pasākumiem un tā kā nav darīts nekas, lai šīs prasības īstenotu, kaut gan, šādi rīkojoties, būtu nodrošināts, ka attiecīgie pakalpojumi ir pieejamāki vistrūcīgākajiem ļaudīm;
whereas, in its resolutions on the 4th and 5th World Water Forums, Parliament called on the Commission and the Council to encourage EU local authorities to devote a proportion of the levies collected from users for the supply of water and sanitation services to decentralised cooperation measures, and whereas, despite the fact that action in this area would result in increased access to water and sanitation for the poorest people, such demands have not given rise to any action;
tā kā jaunattīstības valstīs bieži vien nav piemērotu ūdens infrastruktūras sistēmu un rūpnieciski attīstītajās valstīs šīs sistēmas ir novecojušas;
whereas water infrastructure systems are often inadequate in developing countries and outdated in developed countries;
tā kā jaunu tehnoloģiju attīstība sniedz iespēju racionālāk un ilgtspējīgāk izmantot ūdens resursus un šo tehnoloģiju pielietojums būtu izdevīgs īpaši jaunattīstības valstīm;
whereas new technological developments have the potential to achieve increased water efficiency and sustainability, and can be used in particular to the advantage of developing countries;
tā kā ar Ūdens pamatdirektīvu ir izveidots regulējums, lai Eiropas Savienībā aizsargātu un atjaunotu tīra ūdens resursus un nodrošinātu to ilgtspējīgu ilgtermiņa izmantošanu;
whereas the Water Framework Directive established a framework to protect and restore clean water in the EU and to ensure its long-term, sustainable use;
tā kā labu ūdens stāvokli visveiksmīgāk var sasniegt, samazinot notekūdeņu un emisiju apjomu, kā arī piesārņotāju noplūdi vidē;
whereas good water status is best achieved by reducing discharges, emissions and losses of pollutants to the environment;
tā kā jaunajā ES kopējās lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas regulējumā, kas ierosināts, ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, ir atbalstīta ar vidi un klimatu saistītu jautājumu iekļaušana galvenajās rīcības jomās;
whereas the proposed new EU frameworks for the Common Agricultural Policy and Cohesion Policy, in the context of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth, have advocated a mainstreaming of environmental and climate issues;
tā kā Pasaules Ūdens forums, kura sanāksmes tiek rīkotas reizi trijos gados, ūdenssaimniecības nozares pārstāvjiem, kā arī politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem no visiem pasaules reģioniem sniedz unikālu iespēju satikties, diskutēt un mēģināt rast risinājumus, kas ļautu panākt nodrošinājumu ar ūdeni;
whereas the World Water Forum, which meets every three years, provides a unique platform where the water community and policy and decision makers from all regions of the world can come together, debate and attempt to find solutions to achieve water security;
tā kā sestā Pasaules Ūdens foruma vadmotīvs ir “Laiks risinājumiem” un šī foruma kontekstā ir noteiktas 12 galvenās prioritātes rīcībai ūdens resursu jomā, kas iedalītas trijās stratēģisko uzdevumu grupās ‐ nodrošināt labklājību ikvienam, sekmēt ekonomikas attīstību un nosargāt planētas ūdens resursus, un ir noteiktas arī 3 “panākumu atslēgas”,
whereas the 6th World Water Forum, whose theme is ‘Time for solutions’, has identified 12 key priorities for water action, grouped into three strategic directions, namely ‘ensure everyone's well-being’, ‘contribute to economic development’ and ‘keep the planet blue’, as well as three ‘conditions for success’;
Nodrošināt labklājību ikvienam
Ensure everyone's well-being
pauž pārliecību, ka ūdens ir visai cilvēcei kopīgs resurss, tādēļ tas nedrīkst būt nelikumīgas peļņas avots, un ka nodrošinājums ar ūdeni ir uzskatāms par vispārējām cilvēka pamattiesībām; ir gandarīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi ‐ cilvēka tiesības uz droša dzeramā ūdens un sanitārijas pieejamību ir daļa no tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni; prasa darīt visu iespējamo, lai līdz 2015. gadam garantētu, ka ūdens ir pieejams vistrūcīgākajiem pasaules iedzīvotājiem;
Declares that water is a shared resource of humankind and, therefore, should not be a source of illegitimate profit and that access to water should constitute a fundamental and universal right; welcomes the recognition by the United Nations of the human right to safe drinking water and sanitation, as derived from the right to an adequate standard of living; calls for all necessary efforts to be made to guarantee access to water to the most deprived populations by 2015;
aicina Komisiju un dalībvalstis vēl spēcīgāk īstenot apņemšanos pilnībā sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus ūdensapgādes un sanitārijas jomā, kā arī ņemt vērā attiecīgos ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences (Rio+20) rezultātus; uzsver, ka Pasaules Ūdens forumā būtu jāapspriež lauksaimniecības un ekonomikas attīstības stratēģijas un risinājumi, kas var garantēt augstu ūdens pieejamības un kvalitātes līmeni;
Calls on the Commission and Member States to reinforce their commitment to achieve fully the United Nations Millennium Development Goals in the field of water and sanitation, and also to take into account the relevant outcomes of the Rio+20 Conference on Sustainable Development; stresses that the World Water Forum debate should aim at strategies and solutions for agricultural and economic development that can guarantee a high level of water availability and quality;
jo īpaši ņemot vērā gaidāmo Rio+20 konferenci, uzsver nepieciešamību uzņemties konkrētas saistības, kas veicinātu ūdens resursu pieejamību un to aizsardzību;
Underlines the need to make concrete commitments towards the promotion and protection of water resources, especially in light of the upcoming Rio+20 conference;
uzskata, ka sabiedrības veselība un vides aizsardzība ir ikvienas ūdens resursu apsaimniekošanas politikas prioritāte; uzsver, ka dzeramā ūdens resursu aizsardzība ir cilvēka veselībai izšķirošas nozīmes faktors; prasa ūdens resursu apsaimniekošanu plānot un īstenot upju baseinu mērogā, iekļaujot pilnu hidroloģisko ciklu; norāda, ka ūdens piesārņojums ir jānovērš, likvidējot piesārņojuma avotu, proti, ierobežojot to bīstamo vielu daudzumu, kas nonāk vidē un dzeramā ūdens resursu zonās; prasa īstenot principu “piesārņotājs maksā”;
Considers public health and environmental protection as priorities for any water management policy; stresses the fundamental role of the protection of drinking water resources for human health; calls for the planning and implementing of water measures at river basin scale covering the entire hydrological cycle; points out that water pollution should be tackled at source, limiting the amount of hazardous substances that enter the environment and drinking water resource zones; calls for the implementation of the ‘polluter pays’ principle;
uzsver, ka ūdens ir mieram un sadarbībai nozīmīgs elements; pieprasa slēgt un īstenot starptautiskus nolīgumus par pārrobežu virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu kopīgu apsaimniekošanu, rosinot sadarbību starp attiecīgo valstu iedzīvotājiem un varasiestādēm, jo tas garantētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un novērstu iekšzemes un starptautisku konfliktu iespējamību;
Underlines the role of water for peace and cooperation; calls for the conclusion and implementation of international agreements for the shared management of transboundary surface waters and groundwater, drawing populations and administrations together to ensure the sustainable management of water resources and as a safeguard against local and international conflicts;
uzsver, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs ir jālīdzsvaro ūdens izmantošanas veidi, nodrošinot pieejamajiem resursiem atbilstošu pieprasījumu pēc ūdens, kā arī ūdens kvalitāti; prasa starptautiskā, valsts un vietējā mērogā kopā ar teritoriālplānojumu pieņemt integrētus ūdens resursu apsaimniekošanas plānus;
Stresses the need to balance water uses to ensure water demand and availability as well as quality, in particular in developing countries; calls for the adoption of integrated water resource management plans together with land planning at the international, national and local scale;
prasa ieguldīt gan publisko, gan privāto finansējumu novatorisku tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē visās ūdens resursu apsaimniekošanas jomās; mudina lauksaimniecībā izmantot jaunas ūdens tehnoloģijas, iekārtas un ierīces, kas nodrošinātu ilgtspējīgu veselībai nekaitīgas pārtikas ražošanu pietiekamā daudzumā, racionālāk izmantojot ūdeni un vairāk izmantojot netradicionālus ūdens resursus, tostarp atkārtoti izmantojot attīrītus notekūdeņus laistīšanas un rūpnieciskām vajadzībām;
Calls for public and private investment in research into and development of innovative technologies for water in all fields; encourages the use of new water technology, equipment and facility in agriculture, to produce sufficient and safe food in a sustainable way, using water more efficiently and making better use of non-conventional water sources, including the reuse of treated wastewater for irrigation and industrial purposes;
prasa novērst šķēršļus, kuru dēļ nav iespējams nodot ar ūdens saglabāšanu, ūdens ieguvi, apūdeņošanas paņēmieniem, gruntsūdeņu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu u. c. saistītas zināšanas un tehnoloģiju;
Calls for the removal of barriers which prevent the transfer of knowledge and technology relating to water conservation, water collection, irrigation techniques, groundwater management, treatment of waste water etc.;
uzsver ūdens resursu racionālas izmantošanas nozīmi; prasa ūdeni izmantot racionālāk, jo īpaši tajās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, kurās tiek izmantots lielākais ūdens daudzums, jo tieši šajās nozarēs var ievērojamākos racionālā patēriņa uzlabojumus; turklāt prasa piemērot obligātas racionālā patēriņa prasības ES tirgū laistiem ražojumiem, kas rada lielāko ūdens patēriņu, ņemot arī vērā ar to saistīto energotaupības potenciālu;
Emphasises the importance of water efficiency; calls for more efficient water usage especially in sectors where most water is used, such as the agricultural sector, as it is within these sectors that major efficiency gains can be made; calls also for minimum efficiency requirements to be set for products with major water consumption implications that are placed on the EU market, also taking into account the related energy saving potential;
uzsver, ka ūdens ilgtspējīga izmantošana ir gan ekonomikai, gan videi un veselībai vienlīdz svarīga nepieciešamība; prasa pārredzamākus mehānismus ūdens cenu noteikšanai;
Stresses that the sustainable use of water is as much an economic necessity as an environmental and health necessity; calls for increased transparency in water pricing schemes;
Nosargāt planētas ūdens resursus
Keep the planet blue
uzsver, ka ūdeni īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums, pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; pieprasa, īstenojot politiku, kas vērsta uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, pienācīgi ņemt vērā ietekmi uz ūdens resursiem; uzsver riska novēršanas, seku mazināšanas un reaģēšanas stratēģiju nozīmi, cenšoties nepieļaut ar ūdeni saistītas ekstremālas dabas parādības;
Stresses that water is particularly vulnerable to the effects of climate change, which could lead to a decline in the quantity and quality of water available, particularly drinking water, as well as to a rise in the frequency and intensity of floods and droughts; calls for climate change adaptation and mitigation policies to take due account of the impact on water resources; underlines the importance of risk prevention, mitigation and response strategies to prevent water-related extreme phenomena;
aicina visas valstis līdz 2015. gadam noteikt kvantitatīvu mērķi, saskaņā ar kuru tiktu samazināts ķīmiskais un bioloģiskais piesārņojums, ko rada pilsētu notekūdeņi un uz sauszemes veiktas darbības, jo tas ļautu nosargāt un atjaunot ūdens kvalitāti, kā arī veicināt ūdens resursu un ekosistēmu ilgtspējību; atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu tām ir pienākums līdz 2015. gadam panākt labu ūdens stāvokli; aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus un nodrošināt pietiekamu finansējumu, kas ļautu sasniegt šos ūdens kvalitātes mērķus;
Calls on all countries to set, by 2015, a quantitative target for the reduction of chemical and biological pollution from urban wastewater and land-based activities, in order to protect and restore water quality and to support the sustainability of water resources and ecosystems; reminds the Member States of their obligations under the Water Framework Directive to achieve good water status by 2015; calls on the Member States to take all the necessary measures and to make sufficient funding available to reach these water quality targets;
Panākumu priekšnoteikumi
Conditions for success
mudina veidot vienotu pasaules un ES līmeņa hidroloģijas zināšanu bāzi; prasa izstrādāt vispārējus ūdens kvalitātes, daudzuma, nodrošinājuma un pieejamības pamatrādītājus, kā arī attiecīgus ūdens resursu racionālas izmantošanas rādītājus upju baseinu līmenī;
Encourages the development of a hydrological knowledge base shared at global and EU level; calls for the development of key global indicators for water quality, quantity, availability and affordability, as well as indicators for water efficiency at river basin level;
atbalsta to, ka tiek izstrādāti integrēti upju baseinu apsaimniekošanas plāni pasaules līmenī; uzsver, ka upju baseinu apsaimniekošanas plāniem ir primāra nozīme, īstenojot ES politiku ūdens resursu jomā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu; īpaši uzsver reģionālo un vietējo varasiestāžu izšķirošo nozīmi, rentabli risinot globālus ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumus un nepieļaujot korupciju;
Supports the development of integrated river basin management plans at global level; stresses the primary role of river basin management plans for the implementation of EU water policy under the Water Framework Directive; underlines the fundamental role of regional and local authorities in tackling global water issues in a cost-efficient way, and in preventing corruption;