natgillin/translations-raw huggingface dataset:
valstu tiesu un policijas iestādes, lai pārbaudītu reālo sadarbības apjomu starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un ES un tās aģentūrām (datu apmaiņa, kopīgas darba grupas, divpusēji nolīgumi);
national judicial and policing authorities so as to ascertain the true extent of cooperation among Member States and between them and the EU and its agencies (data exchange, joint teams, bilateral agreements),
valstu parlamentu pārstāvjus, kas ir atbildīgi par iepriekš minētajiem jautājumiem.
national-parliament representatives with responsibility for the issues referred to above;
aicina Komisiju:
Calls on the Commission:
iesniegt juridisko pamatu Eiropas sarakstam par tiem indivīdiem, grupām un aktivitātēm, kam piemēro ierobežojošus pasākumus terorisma apkarošanai, kā arī to indivīdu sarakstu, kas var būt bīstami sabiedriskajai kārtībai (Šengenas Konvencijas 96. un 99. panti);
to submit the legal basis for establishing a European list of persons, groups and activities subject to restrictive anti-terrorism measures and a list of persons potentially presenting a public-order risk (Articles 96 and 99 of the Schengen Convention);
Vispārējās uzraudzības politika, proporcionalitātes prasības un datu aizsardzība
A policy of blanket surveillance, proportionality imperatives and data protection
atbalsta Eiropadomes pieeju racionālā veidā pārvaldīt informāciju, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā; tomēr atgādina, ka visas šīs datorsistēmas, kas apstrādā Savienības drošības politikai iespējami svarīgu informāciju, tika izstrādātas konkrētiem mērķiem, un ievērojot proporcionalitātes principus, kas demokrātiskā sabiedrībā var attaisnot to lietošanas ierobežojumus datu aizsardzības dēļ;
Shares the European Council's approach seeking rational management of the information available to the Union and Member States; points out, however, all the IT systems processing information potentially relevant to the Union's security policy were designed for specific purposes and with due regard for the proportionality principle, which in democratic societies, on data protection grounds, may justify placing constraints on their use;
brīdina Padomi par riskiem, ko rada informācijas sistēmu savietojamība;
Alerts the Council to the risks posed by the interoperability of information systems;
atkārto aicinājumu definēt vienotus kritērijus jautājumā par datu aizsardzību drošības jomā, ņemot par pamatu Eiropadomes un Eiropas datu aizsardzības iestāžu konferences norādītos principus
Repeats its call for common criteria for data protection in the security domain to be laid down on the basis of the principles identified by the European Council and by the European Conference of Data Protection Authorities
atgādina nepieciešamību pastiprināt ceļojumu dokumentu drošību; tomēr, izvēlētais tehniskais risinājums ir nozīmīgs, jo tikai tādā veidā varēs garantēt biometrijas izmantošanas efektivitāti un datu fizisko aizsardzību, it īpaši pret nelicencētu piekļuvi; galvenais, lai vienlaicīgi tiktu saglabātas tehnoloģijas specifikācijas, izmantojot risinājumus, kas labi raksturo izmaksu efektivitāti, un lai tās būtu drošas datu vākšanā, apstrādē, glabāšanā un izmantošanā; norāda, ka būs nelietderīgi, ja Eiropas Savienība steigsies pieņemt priekšlaicīgu risinājumu, kas izrādīsies nepiemērots;
Draws attention to the need to strengthen the security of travel documents; however, the technical solution chosen is of prime importance since it will be the sole means of guaranteeing the effective use of biometrics and the physical protection of data, in particular against unauthorised access; it is essential that technical specifications be safeguarded at the same time by means of cost-effective solutions, and that these be secure as regards the collection, processing, storage and use of data; points out that it would be useless for the European Union to over-hastily adopt a solution which would prove inadequate;
atgādina, ka saskaņā ar 29. pantu izveidotā darba grupa un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzskata, ka valstu iniciatīvas par datu apmaiņu, kuras tika iztirzātas 2004. gada aprīlī, nav pilnībā saskaņotas ar Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Savienības pamattiesību hartu;
Recalls that the Article 29 Working Group and the European Data Protection Supervisor consider that the national initiatives of April 2004 dealing with data retention do not fully comply with the ECHR and the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
akcentē, ka, lai izvairītos no nesamērīgi liela daudzuma pieprasījumiem, izmaksas par savākto datu analīzi jāsedz iestādei, kas iesniegušas pieprasījumu;
Stresses that the costs of analysing the data collected should be borne by the body requesting the data so as to avoid a disproportionate number of queries;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Council and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (2005/2008(INI))
European Parliament resolution on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe ( 2005/2008(INI) )
ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu, kas nosaka mērķus, kā attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un īstenot brīvības, demokrātijas, pamattiesību aizsardzības un tiesiskuma principus,
having regard to the objectives of developing the Union as an area of freedom, security and justice and giving effect to the principles of liberty, democracy, the protection of fundamental rights and the rule of law laid down in Articles 6 and 7 of the EU Treaty,
ņemot vērā EK līguma 13. pantu, kas nosaka Kopienas uzdevumu cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskas izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, EK līguma 63. pantu, kas nosaka patvēruma un imigrācijas politikas pamatu, ar kuru veicina trešu valstu pilsoņu integrāciju un Eiropas Savienības pasākumu citu juridisko pamatu šajā sfērā,
having regard, in particular, to Article 13 of the EC Treaty, which sets out the task of the Community to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age, or sexual orientation, to Article 63 of the EC Treaty, which establishes the framework of asylum and immigration policy within which the integration of third-country nationals is promoted and to the other legal bases for Union action in this domain,
īpaši ar Pamattiesību hartas iekļaušanu, tādējādi uzsverot pamattiesību jēdzienu Tiklīdz Līgums par Konstitūciju stāsies spēkā, termins "minoritātes" pirmo reizi parādīsies divos no primārajiem tiesību aktiem: Pamattiesību hartas (Konstitūcijas II-81. pants) 21. pantā, kas aizliedz jebkādu uz "piederību nacionālajai minoritātei" balstītu diskrimināciju; Konstitūcijas I-2. pantā, kas attiecas uz "cilvēktiesībām, tostarp minoritāšu tiesībām" kā vienu no vērtībām, uz kurām "Savienība ir dibināta".
II-81 of the Constitution), which forbids all discrimination based on "membership of a national minority"; Article I-2 of the Constitution, which refers to "human rights, including the rights of persons belonging to minorities" as one of the values on which "the Union is founded".
Konstitūcijā arī ir teikts, ka Savienība "apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību" (I-3. panta 3. punkta 2. apakšpunkts).
The Constitution also states that the Union must "combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection, equality between women and men, solidarity between generations and protection of the rights of the child" (Article I-3(3), subparagraph 2).
ņemot vērā Konstitucionālā līguma I-14. pantu attiecībā uz dalītas kompetences jomām, kas uzliek ES atbildību par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tostarp cilvēktiesībām, un ņemot vērā, ka minoritāšu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību pamatelements,
having regard to Article I-14 of the Constitutional Treaty, which lays down the areas of shared competence and which thus confers on the EU responsibilities in the area of freedom, security and justice, including human rights, and bearing in mind that minority rights are a key element in general human rights,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.
having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin OJ L 180, 19.7.2000, p.
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā Eiropas Savienībā (KOM(2004)0379) un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra gada un tematiskos ziņojumus,
having regard to the Commission Green Paper on equality and non-discrimination in an enlarged European Union ( COM(2004)0379 ) and to the annual and thematic reports adopted by the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia (EUMC),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas viedokļus ( A6-0140/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities ( A6-0140/2005 ),
paturot prātā atšķirību starp minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku; norādot uz to, ka vienlīdzīga attieksme ir visu personu pamattiesības, nevis privilēģija, un ka iecietībai ir jābūt vispārējai attieksmei dzīvē, nevis labvēlībai, kas pienākas vieniem, bet nepienākas otriem; tādēļ ņemot vērā, ka dažāda veida diskriminācija jāapkaro vienlīdz intensīvi; atgādinot, ka minoritātes ir Eiropas bagātība;
bearing in mind that there is a difference between the protection of minorities and anti-discrimination policies; noting that equal treatment is a basic right, not a privilege, of all citizens, and tolerance should be a general attitude in life, not a favour granted to some and not to others; considering, therefore, that all forms of discrimination must be fought with equal intensity; recalling that national minorities contribute to the richness of Europe,
tā kā visām personām Eiropas Savienībā ir vienādas tiesības un pienākumi būt pilntiesīgiem, aktīviem un integrētiem sabiedrības locekļiem, kā arī vienādas tiesības likuma priekšā; tā kā ikviens vispirms un svarīgāk par visu ir individualitāte un unikāla personība, un piederība kādai minoritātei nekādā gadījumā nav pamatojums vai izskaidrojums ne izstumšanai, ne diskriminācijai, ne arī lēmumam nošķirt no sabiedrības,
whereas every individual in the European Union has an equal right and duty to be a full, active and integrated member of society, equal before the law; whereas each person is first and foremost an individual and unique person, and being part of a minority will never justify or explain either exclusion or discrimination, or a decision to withdraw from the community,
uzskata, ka paplašinātajā Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm un 450 miljoniem iedzīvotāju svarīgākais ir:
Considers that it is of primary importance to the enlarged Union of 25 Member States and 450 million inhabitants:
pastiprināt saites starp Eiropas Savienības tautām un mērķi, ko tā iemieso, vienlaicīgi stiprinot piederības sajūtu Eiropas Savienībai un katra cilvēka personiskās vēstures, kultūras, identitātes un neatkārtojamības atzīšanu;
to reinforce the links between the Union's peoples and the project that it represents, while at the same time strengthening the sense of belonging to the European Union and the recognition of each person's own history, culture, identity and distinctiveness,
saskaņot rīcību un varas īstenošanu vietējā, reģionālajā, valstu un ES līmenī atbilstīgi subsidiaritātes principam,
to make action and the exercise of power more coherent at local, regional, national and EU level, in line with the principle of subsidiarity,
savlaicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus un tādējādi pārņemt direktīvas attiecīgajā jomā;
to implement the existing legislation in good time and hence transpose the directives in the area;
atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 191. pantu Eiropas līmeņa politiskās partijas ir nozīmīgs faktors Eiropas Savienības integrācijā; tādēļ pauž bažas par pieaugošo sabiedrības atbalstu ievērojamu politiķu un valdības pārstāvju gluži rasistiskiem, antisemītiskiem, islamofobiskiem un homofobiskiem izteikumiem un rīcību; aicina politiskās partijas no jauna uzņemties saistības attiecībā uz 1997. gada 5. decembrī pieņemto Eiropas Politisko partiju hartu par sabiedrību bez rasisma, un tādēļ uzsver, ka politisko partiju priekšnoteikumi ietverošai minoritāšu politikai ir šādi:
Recalls that, pursuant to Article 191 TEC, political parties at European level are important as a factor for integration within the Union; is concerned, therefore, at the growing public acceptance of profoundly racist, anti-semitic, islamophobic and homophobic statements and actions by prominent politicians and Members of government; calls on all political parties to renew their commitment to the Charter of European political parties for a non-racist society, adopted on 5 December 1997, and therefore stresses that the fundamental prerequisites of the political parties for an inclusive minority policy are:
vajadzība pēc attiecīgas pārstāvības politisko lēmumu pieņemšanā;
the need for adequate representation in political decision making,
vajadzība nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociāliem pakalpojumiem, tiesībaizsardzības iestāžu un citiem sabiedriskiem pakalpojumiem;
the need to safeguard equal treatment of minorities with regard to education, healthcare, social services, justice and other public services;
nepieciešamība Eiropas Parlamentam ņemt vērā ES un tās dalībvalstu kultūras un valodu daudzveidību (jo vietu skaits Parlamentā uz vienu dalībvalsti samazināsies ar katru turpmāko paplašināšanos);
the need for the European Parliament to take into account the cultural and linguistic diversity of the EU and its Member States (as the seats per Member State will decrease with every subsequent enlargement);
atzīmē, ka vispārējos vilcienos minoritāšu problēmai Eiropas Savienībā nav pievērsta pietiekama uzmanība un šobrīd tas ir jādara, lai stiprinātu valsts iestāžu pasākumu efektivitāti šajā jomā; uzskata, ka šajā sakarā dibināmajai Pamattiesību aģentūrai jābūt vadošajai iestādei;
Takes note of the fact that, in general, minority issues in the Union have not been high enough on the agenda of the Union and now need to be given greater attention, in order to strengthen the effectiveness of the measures taken by the public authorities in this domain; considers that, in this context, the future Fundamental Rights Agency must play a key role;
norāda, ka iepriekšējā un turpmākā paplašināšanās ir radījusi un radīs lielāku skaitu dalībvalstu, kam raksturīga kultūras un valodas daudzveidība; tādējādi uzskata, ka ES ir īpaša atbildība aizsargāt minoritāšu tiesības;
Points out that recent and future enlargements have led and will lead to a greater number of Member States characterised by cultural and linguistic diversity; believes, therefore, that the EU has a particular responsibility in safeguarding the rights of minorities;
uzsver, ka minoritāšu tiesības ir cilvēka pamattiesību neatņemama daļa, un uzskata, ka ir nepieciešams skaidri nošķirt nacionālās minoritātes, imigrantus un patvēruma meklētājus;
Emphasises the fact that minority rights are an integral part of basic human rights, and considers it necessary to draw a clear distinction between (national) minorities, immigrants and asylum seekers;
Šajā ziņā Puses apņemas ņemt vērā īpašos nosacījumus, kas attiecas uz personām, kuras pieder pie nacionālās minoritātes";
In this respect, they shall take due account of the specific conditions of the persons belonging to national minorities";
pastāvīgi uzturas attiecīgās valsts teritorijā;
reside on the territory of that state,
uztur pastāvīgas, stabilas un ilgstošas saiknes ar attiecīgo valsti;
maintain longstanding, firm and lasting ties with that state,
piemīt atšķirīgas etniskas, kultūras, reliģiskas vai valodas īpašības;
display distinctive ethnic, cultural, religious or linguistic characteristics,
ir pietiekami pārstāvēta, lai gan mazāka par pārējo valsts vai valsts reģiona iedzīvotāju skaitu;
are sufficiently representative, although smaller in number than the rest of the population of that state or of a region of that state,
vēlas rūpēties par kopīgas identitātes, tostarp kultūras, tradīciju, reliģijas vai valodassaglabāšanu;
are motivated by a concern to preserve together that which constitutes their common identity, including their culture, their tradition, their religion or their language;
uzskata, kā skaidri redzams no iepriekš apskatītajām situācijām, ka:
Considers that, as is clear from the situations outlined above:
nav viena risinājuma, kā uzlabot visu dalībvalstu minoritāšu situāciju;
no single solution exists for improving the situation of minorities in all the Member States,
atzīmē, ka Komisija jau ir ņēmusi vērā šos standartus saistībā ar Kopenhāgenas kritērijiem Viens no trim Kopenhāgenas kritērijiem attiecas uz stabilu demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām, kā arī mazākumtautību cienīšanu un aizsardzību.
Notes that the Commission has already taken these standards into account in the context of the Copenhagen criteria One of the three Copenhagen criteria concerns being a stable democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities.
pievienošanās sarunu laikā ar Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, Kipru un Maltu un pašreizējām pievienošanās valstīm un kandidātvalstīm;
during the accession negotiations with the countries of Central and Eastern Europe, Cyprus and Malta and with the current accession and candidate countries;
norāda, ka, īstenojot minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politiku, Eiropas Savienība nedrīkst apšaubīt dalībvalstu tiesisko un konstitucionālo struktūru vai principu, ka visi ir vienlīdzīgi likuma priekšā;
Points to the fact that, in implementing a policy of protecting minorities and of anti-discrimination, the Union must not seek to question the legal and constitutional structure of its Member States or the principle that all are equal before the law;
Trūkumi dalībvalstu atbildēs uz EK līguma 13. pantā paredzētajiem pasākumiem
The shortcomings in the Member States' responses to the measures based on Article 13 of the EC Treaty
pauž bažas par neapmierinošo diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu; mudina visas dalībvalstis paātrināt diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu, īpaši attiecībā uz Direktīvu 2000/43/EK un Direktīvu 2000/78 EK, kā arī mudina Komisiju par vienu no mērķiem programmā "2007. gads - Eiropas gads vienlīdzīgām iespējām visiem" izvirzīt nepieciešamību rast atbilstīgu risinājumu problēmām, kas attiecas uz:
Notes with concern the unsatisfactory state of implementation of anti-discrimination policies; urges all Member States in particular to step up the implementation of anti-discrimination policies, in particular with regard to Directive 2000/43/EC and Directive 2000/78EC, and urges the Commission to include as one of the objectives of the 2007 European Year of Equal Opportunities for All the need to find an adequate solution to the problems relating to:
novēlotu un nepilnīgu pārņemšanu dalībvalstīs Komisija jau ir sākusi pārkāpumu tiesvedību pret vairākām dalībvalstīm par nepaziņošanu attiecībā uz pasākumiem Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK pārņemšanai.
late or incomplete transposition by Member States Infringement procedures against a number of Member States have already been launched by the Commission for failing to communicate national measures transposing Directives 2000/43/EC and 2000/78/EC.
Drīz ir plānots uzsākt pārkāpumu tiesvedību par neatbilstību (nepilnīgu vai nepareizu pārņemšanu).
Further infringement procedures for "non-conformity" (incomplete or incorrect transposition) are expected to be launched soon.
nespēju izveidot līdztiesības organizācijas Komisija pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nav izveidotas funkcionējošas līdztiesības organizācijas, kā prasa Direktīva 2000/43/EK.
the failure to set up equality bodies The Commission is concerned at the failure to establish functioning equality bodies, as required by Directive 2000/43/EC, in a number of Member States.
Ja šādas iestādes ir izveidotas, atsevišķos gadījumos pastāv bažas par to neatkarību un spēju efektīvi strādāt.
Where such bodies have been established, there are also concerns, in some cases, relating to their independence and capacity to operate effectively.
nespēja nodrošināt pienācīgus noteikumus par NVO tiesisko statusu;
the failure to secure adequate provisions on legal standing for NGOs,
apmācību un jaudas kāpināšanu, kas ir vissvarīgākais efektīvai diskriminācijas novēršanas likumdošanai (ir skaidra nepieciešamība nodrošināt tiesnešu, advokātu, nevalstisku organizāciju juristu u.c. apmācību galvenajos noteikumos un jēdzienos, piemēram, tiešā un netiešā diskriminācija, pierādīšanas pienākums u.c. definīcija);
training and capacity-building, which are of the utmost importance in order for anti-discrimination legislation to be effective (there is a clear need to provide training for judges, lawyers, NGO in-house lawyers, etc. on the key provisions and concepts, such as the definitions of direct and indirect discrimination, burden of proof, etc.),
informācijas izplatīšanu un izpratnes veidošanas kampaņu sākšanu, jo direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē cilvēki par diskriminācijas novēršanas likuma noteikumiem (NVO un sociālo partneru iesaistīšana ir svarīga, lai labāk apzinātos un nodrošinātu, ka informāciju par direktīvās piedāvātām iespējām izplata potenciāliem diskriminācijas upuriem);
dissemination of information and the launching of an awareness-raising campaign, as the Directives require Member States to inform people about the provisions of anti-discrimination law (the involvement of NGOs and the social partners is essential for greater awareness raising and in order to ensure that information about the opportunities offered by the Directives is disseminated to potential victims of discrimination);
atzīmē, cik svarīgi ir izstrādāt mehānismus, kas palīdz savākt informāciju par rasu diskrimināciju saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem un kuri ir efektīvs līdzeklis nosakot, uzraugot un pārskatot politiku un praksi cīņā ar rasu diskrimināciju un rasu vienlīdzības veicināšanā;
Notes the importance of developing mechanisms to collect data on racial discrimination in line with data protection legislation as an effective means of identifying, monitoring and reviewing polices and practices to combat racial discrimination and promote racial equality;