natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta viedokļus, kas pausti Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju attiecībā uz konkurētspēju, kas ir atkarīga no sakaru veidošanas ar citām teritorijām, lai kopīgus līdzekļus izlietotu saskaņotā un ilgtspējīgā veidā ar mērķi izmantot iespējas, ko rada ES teritoriālā daudzveidība; šajā saistībā uzsver, ka priekšnoteikumi turpmākajai konkurētspējas sekmēšanai ir vienmērīga un koordinēta transporta pakalpojumu darbība, pietiekama piekļuve telekomunikācijām, kā arī attiecīgā gadījumā enerģētikas, veselības aprūpes, pētniecības, izglītības un vides aizsardzības infrastruktūras apvienošana; aicina Komisiju izvirzīt konkrētus priekšlikumus teritoriālās kohēzijas mērķu noteikšanai un konsekventai īstenošanai;
Endorses the views expressed in the Green Paper on Territorial Cohesion concerning competitiveness, which ‘depends on building links with other territories to ensure that common assets are used in a coordinated and sustainable way’ in order to release the potential inherent in the EU's territorial diversity; stresses, in that connection, that the smooth and coordinated operation of transport services, sufficient access to telecommunications and the pooling, where appropriate, of energy, healthcare, research, education, environmental protection and infrastructure are basic conditions for further boosting competitiveness; calls on the Commission to bring forward concrete proposals for the definition and consistent implementation of the objective of territorial cohesion;
uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot kohēzijas politiku, dalībvalstīm ir jāatbalsta attiecīgajai vietai pielāgota pieeja; atzīst, ka reģionu nozīme katrā dalībvalstī ir citāda atkarībā no to politiskās un administratīvās struktūras; prasa pienācīgi piemērot subsidiaritātes principu tā nostiprinātajā un plašākajā nozīmē, kā to paredz LESD, un prasa panākt uzlabojumus pašreizējā plānošanas periodā, veicinot decentralizācijas principa piemērošanu pašvaldību līmenī nolūkā uzlabot līdzekļu apguvi; šajā ziņā par neproduktīvu uzskata to, ka reģioni vidēji pārvalda tikai 30,5 % no kopējā kohēzijas politikai piešķirtā budžeta, bet atlikušo daļu ‐ centrālās pārvaldes struktūras; tāpēc uzskata, ka nākotnē būtiski ir jānostiprina partnerības princips;
Takes the view that the Member States must support a place-based approach to framing and implementing cohesion policy; acknowledges that the role of the regions varies between Member States depending on their political and administrative structure; requests that the principle of subsidiarity, in its strengthened and widened concept as defined in the TFEU, should be duly applied and that improvement should be sought, over the current programming period, by promoting the principle of decentralisation down to local-authority level, with a view to improving the absorption of funds; considers it to be counterproductive, in this context, that regions administer on average only 30.5% of the overall budget allocated to cohesion policy, with the remainder being administered by central governments; considers, therefore, that in future the partnership principle must be significantly strengthened;
uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ietver atbildības par programmām nodošanu, kas ļaus labāk izmantot teritoriālās sadarbības iespējas, un ka līdz ar to ir jāīsteno daudzlīmeņu pārvaldības principi, lai Savienība spētu sasniegt kopīgus mērķus, izmantojot saskaņotus un uz rezultātiem orientētus pasākumus, vienlaikus nosakot konkrētas reģionālās un vietējās prioritātes;
Stresses that multi-level governance entails the devolution of responsibility for programmes, allowing for better exploitation of the potential of territorial cooperation, and that, therefore, in order for the Union to be able to pursue common objectives, using coherent and result-oriented measures while establishing specific regional and local priorities, the principles of multi-level governance should be implemented;
Kohēzijas politikas ietekmes maksimāla palielināšana ekonomiskās konkurētspējas kāpināšanai
Maximizing the impact of cohesion policy to increase economic competitiveness
uzskata partnerību par galveno principu kohēzijas politikas satura noteikšanā, izmantojot augšupēju pieeju, kas veicina administratīvās veiktspējas un plānošanas procesa kvalitāti; uzskata, ka visiem valdības līmeņiem jābūt kohezīviem, papildinošiem un produktīviem, palielinot ES ekonomisko konkurētspēju; aicina Komisiju skaidrāk formulēt partnerattiecību principu, lai izveidotu īstenas partnerattiecības ar reģionālajām un vietējām iestādēm un veicinātu labākās prakses apmaiņu starp reģioniem;
Views partnership as a key principle in the determination of cohesion-policy content, with the ‘bottom-up’ approach enhancing administrative capacities and the quality of the programming process; believes that all levels of government need to play a cohesive, complementary and productive role in boosting the economic competitiveness of the EU; calls on the Commission to give a clearer definition of the partnership principle in order to ensure that real partnerships with regional and local authorities are set up and to facilitate exchanges of best practice between regions;
atzinīgi vērtē Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko vienkāršo struktūrfondu un Kohēzijas fonda izmantošanas procedūras, un aicina Komisiju turpināt šādu procedūru vienkāršošanu, lai nodrošinātu to elastīgumu un finansējuma saņēmējiem samazinātu administratīvo slogu, un tādējādi iestādes varētu savlaicīgi risināt liela mēroga uzdevumus ar attiecīgiem resursiem; uzskata, ka ar valsts un privātpersonu partnerībām var nodrošināt reālu atbalstu, papildinot centienus vietējā un reģionālā līmenī, un aicina Komisiju izvirzīt konkrētus priekšlikumus publiskā un privātā sektora partnerību konsolidācijai saistībā ar kohēzijas politiku;
Welcomes the amendment to Council Regulation (EC) No 1083/2006 simplifying the procedures for utilisation of the structural funds and the Cohesion Fund and invites the Commission to continue simplifying such procedures to ensure their flexibility and reduce the administrative burden on funding beneficiaries, so that the authorities can address major challenges in a timely manner and with the appropriate resources; takes the view that public-private partnerships can provide genuine support by supplementing the efforts made at local and regional level, and calls on the Commission to bring forward concrete proposals for the consolidation of public-private partnerships within the framework of cohesion policy;
uzsver, ka nolūkā novērst atšķirības ir svarīgi turpināt atbalsta nodrošināšanu galvenokārt projektiem, kuri paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, lai būtu iespējams saglabāt šajā plānošanas periodā gaidīto ietekmi un tā atbilstu sākotnējām aplēsēm; norāda, ka, uzlabojot piekļuvi un infrastruktūras objektus, tiks veicināta mazāk attīstītu reģionu konkurētspēja iekšējā tirgū un līdz ar to visas ES ārējā konkurētspēja; uzskata, ka atbalsta atcelšana varētu mazināt ietekmi, kāda bijusi sākotnējiem labvēlīgajiem rezultātiem;
Stresses the importance, in the interests of eliminating disparities, of continuing to provide support primarily for projects aimed at regions that are lagging behind, so that the impact expected in this programming period can be maintained and will be in line with initial estimates; notes that improving accessibility and infrastructural facilities will help to make those regions which lag behind in the internal market more competitive, and will thus contribute to the external competitiveness of the EU as a whole; takes the view that withdrawing this support would reduce the impact of the positive initial results;
uzsver ‐ lai gan tradicionāli kohēzijas politikā lielākā uzmanība pievērsta mazāk attīstītiem reģioniem, tā attiecas uz visiem Eiropas reģioniem neatkarīgi no to attīstības līmeņa; tādēļ uzsver, ka ir jāmudina sasniegt reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi; atkārtoti pauž uzskatu, ka spēcīga un pareizi finansēta kohēzijas politika, kuras budžets gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē atbilst vismaz pašreizējam apmēram, ir priekšnoteikums stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanai, lai nodrošinātu gan progresīvu, ilgtspējīgu un integrētu ekonomikas izaugsmi, padarot ES globāli konkurētspējīgu, gan panāktu, ka visi reģioni attīstās saskaņoti, sasniedzot sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķi;
Stresses that, although cohesion policy traditionally focuses on the least prosperous regions, it concerns all European regions, regardless of their level of development; emphasises, therefore, the need to encourage the objective of regional competitiveness and employment; reiterates that a strong and well financed cohesion policy, with a budget at least equivalent to the current one in both absolute and relative terms, is a precondition for delivering the objectives of the EU 2020 strategy, in order both to secure an intelligent, sustainable and integrative economy, making the EU globally competitive, and to ensure that all regions develop harmoniously, achieving the objective of social, economic and territorial cohesion;
uzskata, ka IKP arī turpmāk jābūt galvenajam kritērijam, lai noteiktu, vai reģioniem nepieciešams kohēzijas politikas atbalsts, taču papildus var izmantot arī citus izmērāmus rādītājus, par kuriem ir pierādījumi, ka tie ir būtiski, ļaujot dalībvalstu iestādēm attiecīgajā lēmumu pieņemšanas līmenī pielietot citus rādītājus, ņemot vērā reģioniem un pilsētām raksturīgās īpatnības;
Takes the view that GDP must remain the principal criterion for determining the eligibility of regions for cohesion-policy assistance, while other measurable indicators might be added if proven to be relevant, leaving room for national authorities to apply, at the appropriate level of decision making, other indicators which take into account the specific attributes of regions and cities;
uzsver, cik svarīgi, piešķirot līdzekļus, ir ņemt vērā īpatnības, kādas, piemēram, ir raksturīgas piekrastes, kalnu un attāliem reģioniem, reģioniem, kuros samazinās iedzīvotāju skaits, vai nomaļiem pierobežas reģioniem un pilsētām; mudina reģionus izstrādāt iniciatīvas par reģionālo īpatnību izmantošanu; aicina Komisiju pielāgot dažādus finanšu instrumentus tā, lai radītu pievienoto vērtību īsā un vidējā termiņā, ņemot vērā arī ekonomiskās un finansiālās krīzes ietekmi;
Stresses the importance of taking into account, in the allocation of funds, the specific characteristics of, for example, coastal, mountainous outermost regions, regions suffering from depopulation, or remote border regions and towns; encourages the regions to put forward initiatives for exploiting their regional specificity; calls on the Commission to adapt the various financial instruments so as to create added value in the short and medium term, while also taking into consideration the effects of the economic and financial crisis;
Kohēzijas politika kā galvenā politika periodam pēc 2013. gada
Cohesion policy as a key policy for the post-2013 period
uzsver izšķirošo nozīmi, kāda reģionālajai attīstībai un teritoriālajai kohēzijai ir Eiropas pievienotās vērtības radīšanā visā Eiropā, uzlabojot ES ekonomisko konkurētspēju un tuvinot ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanu, kā vienu no galvenajiem veidiem ekonomiskā līdzsvara panākšanai izmantojot uz vietu balstītu pieeju;
Emphasises the decisive role which regional development and territorial cohesion throughout Europe play, by virtue of their European added value, in enhancing the economic competitiveness of the EU and meeting the EU 2020 targets, with the place-based approach being one of the main ways of achieving economic balance;
uzsver, ka ir jāizstrādā integrēta pieeja struktūrfondu piemērošanai, jo tas ir nozīmīgs līdzeklis, ar ko palīdz sasniegt ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un labklājību reģionos;
Stresses the need for an integrated approach to the application of the structural funds as an important means of helping regions to achieve sustainable growth, employment and prosperity;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka ES sabiedrības cerības pamatojas uz iedzīvotāju vajadzībām un jo īpaši uz vēlmi piekļūt attiecīgai infrastruktūrai un kvalitatīviem sabiedriskiem pakalpojumiem, kuri jānodrošina taisnīgi un par visiem Eiropas iedzīvotājiem pieņemamām cenām neatkarīgi no vietas, kur viņi dzīvo un strādā; prasa ievērot vienlīdzīgu iespēju tiesības un uzsver, ka invalīdiem ir jābūt iespējai piekļūt visām infrastruktūrām un projektiem, kurus finansē no struktūrfondiem;
Reminds the Commission and the Member States that the expectations of the European public are based on people's needs, and especially on the desire for access to adequate infrastructure and quality public services, which must be provided equitably and at prices affordable by all European citizens regardless of where they live and work; insists that the right to equal opportunities must be respected and stresses the need for disabled access to all infrastructure and projects financed under the structural funds;
uzsver to, ka ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju tiek nodrošināta iespēja pilnībā izmantot pētniecības, attīstības un inovācijas potenciālu un nodrošināt Eiropas sabiedrībai augstākus dzīves standartus un lielāku uzticību Eiropas Savienībai; selektīvos un kombinētos ieguldījumos pētniecībā, attīstībā un inovācijā jāņem vērā reģionālā un pilsētu veiktspēja un potenciāls un ar to jāpalīdz attīstīt tādas pamatjomas kā e-veselība, farmaceitiskie produkti, transports un loģistika, vide, digitālais saturs, enerģētika un drošība, izmantojot iestāžu attīstības un veiktspējas palielināšanas programmas;
Highlights the fact that economic, social and territorial cohesion provides an opportunity to harness the full potential of research, development and innovation and to ensure that the European public have better living standards and greater confidence in the EU; selective and combined investment in research, development and innovation must take into account regional and urban capacities and potential and help to develop key areas such as e-health, pharmaceuticals, transport and logistics, environment, digital content, energy and security, by means of institutional development and capacity-building programmes;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 – 2010/2293(BUD) )
European Parliament resolution of 15 December 2010 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the mobilisation of the Flexibility Instrument ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 – 2010/2293(BUD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 ),
ņemot vērā 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projekta izskatīšanu pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0372 .
having regard to its first reading of 20 October 2010 on the 2011 draft general budget Texts adopted, P7_TA(2010)0372 .
ņemot vērā 2010. gada 15. novembrī notikušās samierināšanas sanāksmes rezultātus,
having regard to the results of the conciliation of 15 November 2010,
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0367/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0367/2010 ),
tā kā, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos apjomus, ES prioritātes nav iespējams finansēt, nekaitējot pastāvošajiem instrumentiem un pasākumiem;
whereas the ceilings of the Multiannual Financial Framework, especially for subheading 1a and heading 4, do not allow the financing of EU priorities without jeopardising the existing instruments and policies,
tā kā samierināšanas sanāksmē abas budžeta lēmējiestādes ‐ ar nosacījumu, ka jāpanāk vispārēja vienošanās par visiem vēl neizlemtajiem jautājumiem, ‐ vienojās izmantot elastības instrumentu, lai panāktu līdzekļu palielinājumu konkrētām prioritātēm abās minētajās izdevumu kategorijās,
whereas the two arms of the budgetary authority agreed in conciliation, provided that an overall agreement could be reached on all outstanding issues, to mobilise the Flexibility Instrument to offset the reinforcements for identified priorities under these two headings,
norāda, ka, kaut arī noteiktā skaitā budžeta pozīciju ir paredzēti nelieli saistību apropriāciju palielinājumi, tomēr, ievērojot 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus, nav iespējams pienācīgi finansēt atsevišķas Parlamenta un Padomes atbalstītās prioritātes;
Notes that, despite contained reinforcements in commitments on a limited number of budget items, the ceilings of subheading 1a and heading 4 do not allow for an adequate financing of selected priorities carried by Parliament and the Council;
atgādina, ka šīs programmas var izšķirīgi ietekmēt Eiropas Savienības nākotni, jo tās nepārprotami rosina ekonomisko aktivitāti un palielina Eiropas Savienības kā globāla mēroga sadarbības partnera nozīmi;
Recalls that these programmes are crucial for the future of the Union as they provide a clear impetus for economic activity, and for the Union's role as a global player;
atkārtoti norāda, ka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punktā paredzētā elastības instrumenta izmantošana vēlreiz apliecina, cik būtiski ir ES budžetā nodrošināt arvien lielāku elastīgumu;
Reiterates that the mobilisation of this instrument, as foreseen in point 27 of the IIA of 17 May 2006, highlights, once more, the crucial need for the EU budget to be increasingly flexible;
uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and to arrange for its publication in the
un jo īpaši tā 27. punkta piekto daļu,
, and in particular the fifth paragraph of point 27 thereof,
tā kā pēc visu iespēju izskatīšanas apropriāciju pārdalīšanai 1.a izdevumu apakškategorijā un 4. izdevumu kategorijā abas budžeta lēmējiestādes samierināšanas sanāksmē 2010. gada 11. novembrī vienojās izmantot elastības instrumentu, lai 2010. gada budžetā papildinātu finansējumu, pārsniedzot 1.a izdevumu apakškategorijas un 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus, par šādām summām:
Whereas, after having examined all possibilities for re-allocating appropriations under subheading 1a and heading 4, at the conciliation meeting on 11 November 2010, the two arms of the budgetary authority agreed to mobilise the Flexibility Instrument to complement the financing in the 2011 budget, beyond the ceilings of subheading 1a and heading 4, of:
EUR 18 miljoni Mūžizglītības programmai 1.a izdevumu apakškategorijā;
EUR 18 million for the Lifelong Learning programme under subheading 1a;
EUR 16 miljoni Konkurētspējas un inovācijas programmai 1.a izdevumu apakškategorijā;
EUR 16 million for the Competitiveness and Innovation Programme under subheading 1a;
EUR 71 miljons Palestīnai 4. izdevumu kategorijā,
EUR 71 million for Palestine under heading 4,
Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai nodrošinātu EUR 34 miljonus saistību apropriācijās 1.a izdevumu apakškategorijā un EUR 71 miljonu saistību apropriācijās 4. izdevumu kategorijā.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the Flexibility Instrument shall be mobilised to provide the sum of EUR 34 million in commitment appropriations in subheading 1a and of EUR 71 million in commitment appropriations in heading 4.
EUR 71 miljons Palestīnai 4. izdevumu kategorijā.
EUR 71 million for Palestine under heading 4.
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Official Journal of the European Union.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, visas iedaļas (17635/2010 – C7-0411/2010 – 2010/2290(BUD) )
European Parliament resolution of 15 December 2010 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2011, all sections, as modified by the Council (17635/2010 – C7-0411/2010 – 2010/2290(BUD) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,
having regard to Article 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and to Article 106a of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community,
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta prioritātēm Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0086 .
having regard to its resolution of 25 March 2010 on priorities for the 2011 budget Texts adopted, P7_TA(2010)0086 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2011. finanšu gada budžeta projektu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0205 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on the mandate for the trilogue on the 2011 draft budget Texts adopted, P7_TA(2010)0205 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, visas iedaļas Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0372 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 on Council's position on draft general budget of the European Union for the financial year 2011 – all sections Texts adopted, P7_TA(2010)0372 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par pašreizējām sarunām attiecībā uz 2011. gada budžetu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0433 .
having regard to its resolution of 25 November 2010 on the ongoing negotiations on the 2011 budget Texts adopted, P7_TA(2010)0433 .
ņemot vērā jauno Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, kuru saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu Komisija iesniedza 2010. gada 26. novembrī ( COM(2010)0750 ),
having regard to the new draft general budget of the European Union for the financial year 2011 which the Commission presented on 26 November 2010 ( COM(2010)0750 ) in accordance with Article 314(8) TFEU,
ņemot vērā 2010. gada 6. decembrī notikušā budžeta trialoga secinājumus,
having regard to the conclusions of the budgetary trilogue on 6 December 2010,
ņemot vērā 2010. gada 10. decembrī pieņemto Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu 2011. finanšu gadam (17635/2010 - C7-0411/2010 ),
having regard to the position on the draft budget of the European Union for the financial year 2011 adopted by the Council on 10 December 2010 (17635/2010 – C7-0411/2010 ),
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0369/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0369/2010 ),
uzskata ‐ kaut arī Padomes grozītais budžeta projekts ne visā pilnībā atbilst ilgtspējīga, saskanīga un efektīva Savienības budžeta prasībām, Parlamenta mērķis tomēr ir nodrošināt Eiropas Savienībai budžetu, ko pilnībā un prognozējami var sākt īstenot no finanšu gada sākuma;
Is of the opinion that, although the draft budget as modified by Council does not entirely meet the real need for a sustainable, coherent and efficient Union budget, Parliament's objective is to provide the Union with a budget that can be fully and predictably implemented from the beginning of the financial year;