natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tāpēc iesaka Padomei līdz 2007. gada beigām izskatīt iespēju pārcelt uz agrāku laiku ‐2009. gada 1. janvāri ‐ datumu, kad ir jāatceļ pārejas posma pasākumi, kas kavē astoņu jauno dalībvalstu darba ņēmēju brīvu pievietošanos; uzsver, ka mobilitātes šķēršļu atcelšana 2008. gada beigās būtu nozīmīgs politiskais signāls, kurš apstiprinātu Eiropas Savienības apņemšanos darīt visu iespējamo, lai uzlabotu darba ņēmēju ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti;
Proposes, therefore, that the Council examine, by the end of 2007, the possibility of bringing forward the date for lifting the transitional measures obstructing the freedom of movement for workers from eight of the new Member States to 1 January 2009; stresses that removing obstacles to mobility by the end of 2008 would send an important political message confirming the European Union's commitment to doing its utmost to improving workers" geographic and occupational mobility;
atgādina, ka darbaspēka brīva aprite ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem, kas uzliek pienākumu risināt virkni jautājumu saistībā ar dalībvalstu sociālo sistēmu savstarpēju saderību, lai nodrošinātu pilnīgu darbaspēka brīvas aprites īstenošanu, paredzot darba ņēmējiem visizdevīgākos nosacījumus, labvēlīgi ietekmējot Eiropas konkurētspēju un nekaitējot valstu sociālo sistēmu sasniegumiem un līdzsvaram;
Recalls that the freedom of movement for workers is one of the cornerstones of the European Union, which entails the obligation to address many issues regarding the compatibility of Member States" social systems in order to ensure the full implementation of that freedom, in the best conditions for workers, to the benefit of European competitiveness and without jeopardising the achievements and balances of national social systems;
uzsver, ka globalizācijas laikmetā dalībvalstīm pastiprināti jācenšas nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pārrobežu reģionu iedzīvotājiem un ka priekšnoteikums paraugprakses īstenošanai ir taisnīgu divpusējo nolīgumu slēgšana starp dalībvalstīm, tostarp arī nodokļu politikas jomā;
Emphasises that in a globalised world, Member States must step up their efforts to treat all individuals equally in cross-border regions and that best practice requires the conclusion of fair bilateral agreements in the spirit of reciprocity between Member States;
uzsver, ka globalizācijas laikmetā dalībvalstīm pastiprināti jācenšas nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pārrobežu reģionu iedzīvotājiem un ka priekšnoteikums paraugprakses īstenošanai ir taisnīgu divpusējo nolīgumu slēgšana starp dalībvalstīm;
Notes that flexicurity should support and implement gender equality by promoting equal access to quality employment for women and men and by providing possibilities for reconciling work and family life, particularly in view of the fact that three-quarters of new jobs created in the European Union since 2000 are occupied by women, often already under flexible and less secure employment contracts;
tāpēc ierosina Eiropadomes 2007. gada sanāksmē pieņemt līdzsvarotāku elastīguma un sociālās drošības kopīgo principu kopumu, kura pamatā būtu kvalitatīvas nodarbinātības radīšana un Eiropas sociālā modeļa vērtību stiprināšana; uzskata, ka šajos principos ir jāiekļauj:
Proposes, therefore, that the European Council in December 2007 adopt a more balanced set of common principles of flexicurity, based on the creation of quality employment and the strengthening of the values of the European Social Model; considers that those principles should include:
stabilu darba attiecību un ilgtspējīgu darba tirgus metožu veicināšana;
promoting stable employment relationships and sustainable labour market practices;
pasākumi elastīgām un drošām līgumiskajām attiecībām un pasākumi pret ļaunprātīgu darba tirgus praksi, jo īpaši noteiktos nestandarta līgumos;
action for adaptable and reliable contractual arrangements and action against abusive labour practices especially in certain non-standard contracts;
darba tirgus segmentācijas novēršana, veicinot nodarbinātības drošību un uzlabojot darbavietas drošību; pamattiesībām ir jābūt nodrošinātām visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa;
breaking down labour market segmentation by promoting employment security and improving job security; all workers shall have a core of rights regardless of their employment status;
nodarbinātības saskaņošana ar ģimenes vai privāto dzīvi un "pienācīgas kvalitātes nodarbinātības" koncepcijas veicināšana;
reconciling employment and family or private life, and promoting the concept of 'decent work';
partnerattiecības starp valdību (vietējā, reģionālā un valsts līmenī), sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, pārvarot izmaiņas;
partnership between government (at local, regional and national level), social partners and civil society in managing change;
dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgu iespēju visiem veicināšana;
gender equality and promoting equal opportunities for all;
dalībvalstu īstenošanas modeļu izveide un piemērošana ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un atbilstoši katras valsts paradumiem un praksei;
designing and implementing national pathways in close consultation with social partners, in accordance with national customs and practices;
uzņēmumu un darba ņēmēju pielāgošanās spēju palielināšana, stiprinot drošību pārejas posmos, labāk pielietojot aktīva darba tirgus politiku;
enhancing companies' and workers' adaptability by strengthening transition security by better mobilising active labour market policies;
nepieciešamība pēc kvalificēta un pielāgoties spējīga darba spēka, šī iemesla dēļ ‐ aktīvas darba politikas apvienošana ar ieguldījumiem mūžizglītībā, lai tādējādi palielinātu nodarbinātības iespējas;
a skilled and adaptable labour force, combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability;
makroekonomiskais pamats līdzsvarotai un ilgtspējīgai izaugsmei un lielākam skaitam labāku darba vietu;
a macro-economic framework for balanced and sustainable growth and more and better jobs;
atkārtoti uzsver, ka atbilstoši subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem Eiropas Savienībai ir noteiktas pilnvaras nodarbinātības un sociālās politikas jomā, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm par to atbildību, nodrošinot noteiktu tiesību ievērošanu ES līmenī; atgādina, ka Eiropas tiesību akti papildina dalībvalstu darba tirgus noteikumus un ka tie ir svarīgs elements, nodrošinot darba ņēmēju tiesības;
Recalls that the European Union has certain competences in the field of employment and social policy within the principle of subsidiarity and proportionality, and reminds the Commission and the Member States of their responsibility in guaranteeing certain rights at EU level; recalls that European legislation complements national labour market rules and is an important element when it comes to securing the rights of workers;
uzsver subsidiaritātes principa nozīmību; uzsver, ka dalībvalstīm ir nepieciešama noteikta rīcības brīvība, lai tās varētu līdzsvarot nepieciešamību pēc aizsardzības un nepieciešamību pēc elastīguma, ņemot vērā apstākļus un tradīcijas attiecīgajos dalībvalstu darba tirgos;
Stresses the importance of the subsidiarity principle; emphasises that the Member States need a margin of discretion in order to balance the need for protection against the need for flexibility in accordance with the conditions and traditions of their respective national labour markets;
aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst pašnodarbināto, mazo uzņēmumu un MVU tiesiskajai situācijai, kuru raksturo liela ekonomiskā atkarība no patērētājiem, un apspriest vispiemērotākos normatīvos līdzekļus to sociālās aizsardzības līmeņa paaugstināšanai;
Calls on the Commission and the Member States to pay particular attention to the legal situation of the self-employed, small businesses and SMEs, which is characterised by a high level of economic dependence on their customers, and to consider the most appropriate legislative means to raise their level of social protection;
uzsver, ka šajā sakarā ir jāņem vērā īpašās grūtības, ar kurām saskaras MVU un šādos uzņēmumos nodarbinātie;
Stresses that the specific challenges for SMEs, and those working in SMEs, need to be taken into account in this context;
pauž nožēlu par to, ka Komisija nav panākusi attīstību saistībā ar galvenajiem dokumentiem nodarbinātības jomā, kuri varētu veicināt elastīguma un sociālās drošības pozitīvo koncepciju;
Regrets that the Council has failed to progress key employment dossiers which could help promote flexicurity as a positive concept;
aicina atjaunot cīņu pret nereģistrētu darbu un ēnu ekonomiku, kas ‐ kaut arī dažādā apmērā dažādās dalībvalstīs ‐ grauj ekonomiku, padara darba ņēmējus neaizsargātus, nodara kaitējumu patērētājiem, samazina nodokļu ieņēmumus un rada negodīgu konkurenci starp uzņēmumiem; aicina Komisiju pret nereģistrētu darbu cīnīties, nodrošinot efektīvāku saskaņotību un administratīvo sadarbību starp dalībvalstu darba inspekcijas iestādēm un/vai sociālajiem partneriem; mudina valsts un privātās organizācijas cieši sadarboties valstu līmenī, kā arī aicina dalībvalstis izmantot novatoriskas metodes, kas balstītas uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm raksturīgajiem rādītājiem un novērtēšanas kritērijiem, lai cīnītos pret nodokļu ieņēmumu sarukšanu; aicina Komisiju atbalstīt apmaiņu ar paraugpraksi un dalībvalstu sadarbību cīņā pret nereģistrētu darbu;
Calls for a renewed fight against undeclared work and the black economy, which – although to a varying degree among the Member States – damages the economy, leaves workers unprotected, is detrimental to consumers, reduces tax revenues and leads to unfair competition between firms; calls on the Commission to combat undeclared work namely through more efficient coordination and administrative cooperation between national labour inspectorates and/or social partners; calls for intensive national coordination between public and private organisations involved and calls on Member States to use innovative methods based on indicators and benchmarks specific to the different business sectors in order to fight against fiscal erosion; calls upon the Commission to support the exchange of best practices between Member States in the fight against undeclared work;
ir pārliecināts, ka uzticēšanās gaisotni un dialogu var visefektīvāk radīt tad, ja valstu politikas pielāgošanā tiek iesaistīti sociālie partneri un citas ieinteresētās puses un ja tiek veicināta koplīgumu slēgšana, pamatojoties uz pārstāvniecisku nodarbinātības sistēmu, kurai ir raksturīgs augts uzticēšanās līmenis un kurā tādējādi tiek nodrošināts līdzsvars; uzsver nepieciešamību novērst nepilnības saistībā ar sarunās par darba koplīguma slēgšanu izskatāmajiem jautājumiem, kā arī nepieciešamību nodrošināt tiesības apvienoties un nozares sociālo partneru pārstāvību; mudina paplašināt katras valsts paradumiem un praksei atbilstošas sarunas par darba koplīguma slēgšanu un sociālo dialogu ‐ tostarp pārrobežu dialogu un nozaru dialogu ‐ tā, lai tajos tiktu iekļauti jautājumi saistībā ar apmācību, darba organizāciju, kā arī pārmaiņu paredzēšanu, pārstrukturēšanu un uzņēmumu pārvietošanu;
Is convinced that a climate of trust and dialogue can be created most effectively through the involvement of social partners and other stakeholders in adjusting national policies and promoting collective agreements as part of a participative employment system in which there is a high level of trust as a result of which a balance is guaranteed; stresses the need to address deficiencies in the coverage of collective bargaining and the need to guarantee rights of association and representation of the two sides of industry; encourages the extension of collective bargaining and social dialogue according to national customs and practices - including cross-border dialogue and sectoral dialogue - so that they include training, work organisation and issues that are connected with anticipating change, restructuring and relocation;
atgādina, ka nepastāv tāda pieeja elastīguma un sociālās drošības jautājumiem, kura derētu visiem, un ka dalībvalstīm elastīguma un sociālās drošības koncepcijas elementus vajadzētu izvēlēties, pamatojoties uz stāvokli valstī un nacionālajām tradīcijām un vienlaikus ievērojot kopējos principus;
Recalls that there is no one-size-fits-all approach to flexicurity and that each Member State should formulate the elements of their flexicurity concept on the basis of its own situation and national traditions, within the framework of the common principles;
uzskata, ka visu elastīguma un sociālās drošības modeļu pamatā jābūt kopējām vērtībām, uz kurām ir balstīts Eiropas sociālais modelis; uzskata, ka elastīguma un drošības prasības stiprina viena otru un ka elastīgums un sociālā drošība ļauj uzņēmumiem un darba ņēmējiem atbilstoši pielāgoties jaunajai starptautiskajai situācijai, kurai ir raksturīga stipra konkurence no jauno tirgus ekonomikas valstu puses, vienlaicīgi ļaujot tiem saglabāt augstu sociālās aizsardzības līmeni, sociālo drošību un bezdarbnieka pabalstus, veselības un darba drošības aizsardzību, aktīvu darba tirgus politiku un apmācības/mūžizglītības iespējas, kā arī modernas un pārredzamas darba tiesības; turklāt atzīmē rezultātus, ko var nodrošināt regulārās un efektīvās sarunas par darba koplīguma slēgšanu, aktīvi piedaloties darba devējiem un darbiniekiem, un uzsver arī, ka ir nepieciešami vispusīgi noteikumi saistībā ar sociālo labklājību un vispārēja piekļuve augstas kvalitātes pakalpojumiem, piemēram, bērnu un citu apgādībā esošu personu aprūpes pakalpojumiem; turklāt uzsver, ka šo sociālās aizsardzības līmeņu nodrošināšana var veicināt darbaspēka mobilitāti un strukturālās pārmaiņas; uzsver, ka pareizi izveidotas darbavietas aizsardzības sistēmas mudina uzņēmums ieguldīt darba ņēmēju prasmēs un meklēt novatoriskus un produktīvus pārstrukturēšanas veidus, tādējādi veicinot iekšējo elastību un uzņēmuma pielāgošanās spējas;
Stresses that all models of flexicurity should be based on common values that underpin the European Social Model; believes that flexibility and security requirements reinforce one another and that flexicurity allows firms and workers to adapt appropriately to the new international situation, with strong competition from the emerging economies, while maintaining a high level of social protection, social security and unemployment benefits, health and safety protection, active labour market policies, training and lifelong learning opportunities, and modern and transparent labour law; highlights, moreover, the success of recurrent and effective collective bargaining that strong and representative social partners can provide and also emphasises the need for broad welfare provisions and universal access to good quality services, such as childcare and care for other dependants; further stresses that guaranteeing those levels of social protection can support labour mobility and structural change by increasing the willingness to take risks; stresses that well-designed job protection systems provide business with the incentives to invest in workers" skills and look for innovative and productive ways to restructure, thereby enhancing internal flexibility and adaptability of business;
aicina Komisiju veicināt tās paziņojumā par elastīgumu iekļauto četru politikas elementu attīstību: elastīgas un drošas līgumiskās attiecības, visaptverošas mūžizglītības stratēģijas, efektīvas aktīva darba tirgus politikas, modernas sociālās drošības sistēmas, kā arī aicina Komisiju aplūkot elastīgumu un sociālo drošību Eiropas sociālā modeļa plašākā kontekstā;
Calls on the Commission to promote the development of the four policy components laid down in its communication on flexicurity: adaptable and reliable contractual arrangements, comprehensive lifelong learning strategies, effective active labour market policies and modern social security systems; also calls on the Commission to look at flexicurity within the wider context of the European Social Model;
uzsver, ka cīņai pret darba tirgus segmentāciju jāiekļauj tiesību kopuma nodrošināšana visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no to nodarbinātības statusa, aptverot šādus elementus: vienlīdzīga attieksme, strādājošo veselības un darba drošības aizsardzība un darba/atpūtas laika nosacījumi, biedrošanās un pārstāvniecības brīvība, aizsardzība pret negodīgu atlaišanu, sarunas par darba koplīguma slēgšanu, kolektīvā rīcība, un uzsver, cik svarīga ir piekļuve apmācībai, kā arī iegūto tiesību pastāvīga aizsardzība, iekļaujot izglītības un apmācības periodus, uzlabotas aprūpes iespējas, iespēja saglabāt būtiski svarīgās sociālās tiesības, piemēram, tiesības uz pensiju, tiesības uz apmācību, tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu, mainoties nodarbinātības situācijai, pārejot no viena darba līguma un citu un pārejot no atkarīgas uz neatkarīgu nodarbinātību; atgādina, ka pamattiesības un darba tiesības nodrošina godīgus dzīves un darba apstākļus, atbilstošu atalgojumu un sociālo aizsardzību, tādējādi garantējot minimālos nosacījumus pienācīgai dzīvei;
Emphasises that the fight against labour market segmentation should include the provision of a core of rights for all employees regardless of their specific employment status, which should include: equal treatment, protection of workers' health and safety and provisions on working and rest time, freedom of association and representation, protection against unfair dismissal, collective bargaining and collective action, and emphasises the importance of access to training as well as the continued protection of acquired rights by covering periods of education and training, improved care opportunities, maintaining essential social rights such as pension rights, training rights and right to unemployment benefits during changes in occupational situation between employment contracts and from dependent to autonomous employment; recalls that core rights and labour law provide fair living and working conditions, adequate remuneration and social protection leading to a guarantee of minimum conditions for a decent life;
uzsver, ka ir jāīsteno tāda politika, kura nepieļauj darba ņēmēju izmantošanu, atkārtoti slēdzot netipiskus darba līgumus, kuri neparedz tādas pašas tiesības kā pilnas slodzes darba līgumi; aicina ikvienā Kopienas nodarbinātības politikā saglabāt pastāvīga darba līguma tradicionālo modeli, kas ir dalībvalstu sociālās drošības sistēmu pamats;
Stresses the need to introduce policies that prevent worker exploitation through the accumulation of non-standard contracts that do not contain the same rights as full-time employment contracts; calls for every Community employment policy to continue to keep the traditional model of the open-ended employment contract, which forms the basis of the social security systems in Member States;
uzsver, ka ir jāīsteno preventīvi un papildus pasākumi, lai nepieļautu netipisku darba līgumu atkārtotu noslēgšanu;
Stresses the need to introduce preventive and supplementary measures to counteract the recurring accumulation of atypical contracts;
aicina izveidot visaptverošas mūžizglītības sistēmas, kuras būtu pieejamas arī darba ņēmējiem ar nestandarta darba līgumiem; aicina dalībvalstis stratēģijās koncentrēties uz jomām, kurās valstī novērojamas nepilnības, un veikt šim mērķim īpaši paredzētus ieguldījumus izglītībā un apmācībā, kā arī nodrošināt valsts iestāžu un uzņēmumu darba rezultātu uzlabošanos; aicina dalībvalstis visiem cilvēkiem nodrošināt tiesības uz apmācību un piekļuvi apmācībai;
Calls for the creation of comprehensive lifelong learning systems, also applicable to workers with non-standard contracts; calls on the Member States to focus strategies on areas of national weakness and make tailor-made investments in education and training and to ensure that the performance of public authorities and businesses improves; calls upon the Member States to ensure the right and access to training for all;
aicina nostiprināt darba attiecību sistēmas ES un dalībvalstu līmenī, jo tās ir pamats, lai sasniegtu un īstenotu tādu elastīguma un sociālās drošības politiku, kas būtu līdzsvarota un garantētu uzņēmumiem vajadzīgo elastīgumu un sociālo drošību, vienlaikus nodrošinot pazeminātu darba standartu radītas negodīgas konkurences izskaušanu;
Calls for strengthening systems of industrial relations at EU and national level as a key to reaching and implementing flexicurity policies that are balanced and provide firms with the right kind of flexibility while ensuring that unfair competition at the expense of working conditions is ruled out;
pilnībā atzīst sasniegumus, ko Eiropas uzņēmumi jau ir brīvprātīgi panākuši sociālajā jomā, un mudina tos darīt vēl vairāk; atbalsta Komisijas labi pārdomāto iniciatīvu, kas paredz brīvprātīgas uzņēmumu sociālās atbildības saistības, tādējādi novēršot arī papildu birokrātiskā sloga veidošanos;
Emphatically acknowledges the achievements that European businesses have already made voluntarily in the social sphere, and encourages them to do still more; supports the Commission's well-considered initiative, which intends to leave the Corporate Social Responsibility commitment of companies on a voluntary basis thus also preventing the creation of extra bureaucracy;
uzsver, ka, lai plānotu darbinieku apmācību un pārkvalificēšanos uz vietas, uzņēmumiem ir jāparedz pārmaiņas un cilvēkresursu prasības;
Stresses the need for companies to anticipate changes and their human resource requirements in order to plan internal training and retraining programmes for their employees;
atgādina, ka nestandarta daba attiecībās apakšuzņēmēji, jaunpieņemti darbinieki un gadījuma darbos nodarbinātie ir pakļauti elastīgam darba režīmam ar augstāka riska iespējamību, ko apstiprina lielais negadījumu skaits;
Recalls that subcontractors, new workers and casual workers are subject to flexibility with a higher probability of risk, as evidenced by their high accident rate;
uzskata, mūžizglītībai ir jānovērš darba ņēmēju iespēju trūkums un ka tā ir jāsāk izglītības agrīnā posmā; pieturas pie viedokļa, ka ir jānovērš analfabētisms un matemātisko zināšanu trūkums un ka ir jāpaaugstina visu skolas beidzēju kvalifikācijas līmenis, sākot ar izglītības agrīnu posmu;
Considers that lifelong learning should address opportunity gaps among workers and must start in the early education system; takes the view that illiteracy and innumeracy must be fought, and qualification levels of all school leavers must be improved, beginning in the early education system;
aicina sociālos partnerus un dalībvalstu iestādes veicināt mūžizglītību un veikt ieguldījumus tajā; turklāt aicina dalībvalstis mudināt uzņēmumus palielināt ieguldījumus mūžizglītībā;
Calls on the social partners and the public authorities in the Member States to promote and invest in lifelong learning; calls, moreover, on Member States to encourage companies to increase their investment in lifelong learning;
uzsver to nozīmi, kāda Septītajai pamatprogrammai pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrācijas pasākumiem (2007.–2013. gadam) ir jaunu un labāku uzņēmumu radīšanā, kas veicinās zināšanu Eiropas attīstību;
Stresses the importance of the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) in creating new and better companies that will promote a Europe of knowledge;
atzīst darba organizācijas jaunos veidus, piemēram, apmācošās organizācijas, profesiju apvienošana un rotācija darbā, izmantojot darba devēju piedāvātu apmācību, nozaru fondu iniciatīvas, atbalstu reģionālajai attīstībai un aktīva darba tirgus politiku, kura veicina integrēta darba tirgus izveidi;
Recognises that innovative forms of work organisations such as learning organisations, multi-skilling and job rotation via training offered by employers, sectoral fund initiatives, regional development aid and active labour market policies support an inclusive labour market;