natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst nepieciešamību pēc sadarbības ārpus OAP ietvariem ar daudzām jaunattīstības valstīm, lai nodrošinātu tām vispārnozīmīgas sabiedriskās preces; uzskata, ka šāda veida sadarbība jāregulē un tās finansējums jāvirza, izmantojot vienu vai vairākus atsevišķus instrumentus, lai nodrošinātu pārredzamību un saglabātu attīstības sadarbībai kā ārējo attiecību autonomai politikas jomai raksturīgās iezīmes; atbilstoši Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobrī paustajām saistībām uzstāj, ka finansējumam saistībā ar klimata pārmaiņām nevajadzētu vājināt vai apdraudēt cīņu pret nabadzību un nepārtrauktu virzību uz TAM sasniegšanu un ka nepietiekamo OAP finansējumu, kas pieejams nabadzības samazināšanai, jaunattīstības valstīs nevajadzētu novirzīt mērķiem, kas nav saistīti ar attīstību; uzsver, ka ESAO noteiktā OAP definīcija nav jāmaina, un aicina Komisiju nodrošināt, lai neviens Eiropas Savienības finansētais attīstības projekts nebūtu pretrunā ar pasaules mēroga centieniem klimata pārmaiņu mazināšanā un lai tie būtu izturīgi pret klimata pārmaiņām, it īpaši lieli infrastruktūras projekti vai projekti uz nelielām salām, kas pirmās cietīs no klimata pārmaiņu sekām;
Acknowledges the need for non-ODA cooperation with many developing countries for the provision of global public goods; believes that this kind of cooperation should be regulated and that funds should be channelled via one or more separate instruments, so as to ensure transparency and to protect the distinctive nature of development cooperation as an autonomous policy domain in the area of external relations; insists, in line with the commitment made at the European Council of 29-30 October 2009, that financing for climate change should not undermine or jeopardise the fight against poverty and continued progress towards the MDGs, and that the scarce ODA funds available for poverty reduction should not be diverted for non-development purposes in developing countries; stresses that the OECD definition of ODA should not be altered and calls on the Commission to ensure that no development projects financed by the EU conflict with global efforts to mitigate climate change and that all such projects are climate proof, particularly large infrastructure projects or projects in small islands which will be the first to suffer the consequences of climate change;
laikā, kad noteikti nopietni publiskā budžeta ierobežojumi, pauž bažas par lielo uzsvaru uz privātā sektora ieguldījumiem kā finanšu piesaistīšanas līdzekli attīstības jomai; norāda, ka attīstības sadarbība ir vienīgā ārējās darbības politika (līdzās humānajai palīdzībai), kas izveidota nevis ES interešu sekmēšanai, bet drīzāk lai aizsargātu šīs planētas atstumtākās un mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt, lai viss publiskais finansējums, kas tiek izmantots privātā sektora ieguldījumu dienvidvalstīs atbalstam, netiktu novirzīts no jau nepietiekami finansētiem sektoriem (piemēram, programmu gadījumā ‐ nevalstiskajiem dalībniekiem un vietējām pašpārvaldes iestādēm) un lai šāds atbalsts efektīvi nodrošinātu vietējā privātā sektora un mazo un vidējo uzņēmumu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem;
Expresses its concern, at a time of serious public budget constraints, about the strong focus placed on private sector investment as a means to leverage more development finance resources; points out that development cooperation is the only external action policy (besides humanitarian aid) which has not been designed to serve EU interests but rather to defend the interests of the most marginalised and vulnerable populations on this planet; therefore, urges the Commission to ensure that any public finance used to support private sector investment in the South is not diverted from already under-funded sectors (as in the case of the programmes for non-state actors and local authorities for instance), and that such support will effectively enable the development of the domestic private sector and small and medium enterprises in low-income countries;
piekrīt, ka nepieciešama diferencēta pieeja dažādām jaunattīstības valstu grupām un ka jaunietekmes valstīm tradicionālā finansiālā palīdzība var kļūt mazāk svarīga; uzskata, ka, lai arī palīdzībai jaunietekmes valstīm ir jāsekmē ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, tomēr tai joprojām jābūt vērstai uz partnervalsts fiskālās politikas stiprināšanu un iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanas sekmēšanu, tā rezultātā samazinot nabadzību un atkarību no palīdzības;
Agrees that a differentiated approach to the diverse group of developing countries is needed, and that traditional financial aid may become less relevant for emerging countries; considers that aid for emerging countries, while promoting sustainable economic growth, should still focus on reinforcing the partner country's fiscal policy and promoting mobilisation of domestic revenue which should lead to the reduction of poverty and of aid dependency;
mudina Komisiju nodrošināt lielāku atbalstu, lai palīdzētu jaunattīstības un jaunietekmes valstīm nodokļu reformās nolūkā atbalstīt efektīvas, lietderīgas, taisnīgas un ilgtspējīgas nodokļu sistēmas; aicina Komisiju efektīvi integrēt labas pārvaldības principus nodokļu jautājumos valstu un reģionālo stratēģijas dokumentu plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā, vienlaikus īstenojot nepieciešamos pasākumus, lai starptautiskās uzņēmējsabiedrības sniegtu pārskatus par katru valsti atsevišķi;
Urges the Commission to provide enhanced support for assisting developing and emerging countries in tax reforms, with the aim of supporting effective, efficient, fair and sustainable tax systems; calls on the Commission to effectively integrate the principles of good governance in tax matters into the programming, implementation and monitoring of country and regional strategy papers, while taking the necessary measures to enforce country-by-country reporting by transnational companies;
uzsver, ka arī nākamais attīstības sadarbības instruments jāattiecina uz visu to ģeogrāfisko reģionu jaunattīstības valstīm, kas jau tagad ir aptverti saskaņā ar ESAO/APK jaunattīstības valstu sarakstu;
Stresses that the future development cooperation instrument should continue to cover all developing countries of the geographic regions to which it applies, according to the OECD/DAC list of developing countries;
pieprasa lielāku Komisijas un dalībvalstu darbību saskaņošanu, lai sasniegtu LESD 210. pantā noteikto mērķi, un atbalsta kopīgu Eiropas stratēģijas dokumentu izstrādi; uzskata, ka visos ES plānošanas dokumentos katrai valstij un reģionam jāiekļauj sīki izstrādātas un atjauninātas līdzekļu devēju finanšu matricas, kā arī īpaša sadaļa par ES palīdzības efektivitāti, kurā norādītas veiktās darbības, lai uzlabotu līdzekļu devēju koordināciju, saskaņotību un savstarpēju papildināmību, kā arī darba dalīšanu starp līdzekļu devējiem un īpaši starp dalībvalstīm;
Calls for closer coordination between the Commission and Member States so as to achieve the Treaty prescription of Article 210 TFEU, and supports the development of joint European strategy papers; believes that all EU programming documents for each country and region should include detailed and up-to-date donor matrices, as well as a special chapter on EU aid effectiveness, specifying actions taken to increase donor coordination, harmonisation and complementarity and to improve the division of labour among donors and particularly among EU Member States;
atkārtoti aicina ES budžetā iekļaut Eiropas Attīstības fondu (EAF), kas vienkāršotu procedūras un palielinātu EK palīdzības efektivitāti un lietderību; uzstāj, ka tā rezultātā nedrīkst samazināt ES finansējuma ASI un EAF kopējās summas, kā arī OAP pieejamā ES finansējuma kopējo summu;
Reiterates its call for the European Development Fund (EDF) to be brought into the EU budget, which would simplify procedures and increase the effectiveness and efficiency of EC aid; insists that this should not lead to any reduction in the global amounts of funding at EU level for the DCI and for the EDF, nor in the total amount of funding made available at EU level for ODA;
uzskata, ka jāpalielina atbalsts neaizsargātām grupām (sievietēm, invalīdiem, jauniešiem un bezdarbniekiem, pamatiedzīvotājiem), kā arī integrētajai pieejai dzimumu līdztiesībai un citiem pārnozaru jautājumiem; uzstāj, ka instrumentam, kas tiks izveidots pēc ASI, plānošanas dokumentos jānosaka skaidri kritēriji, lai varētu novērtēt ES pasākumu ietekmi šajās jomās;
Believes that support for vulnerable groups (women, people with disabilities, young and unemployed people, indigenous people), as well as for gender mainstreaming and for addressing other ‘cross-cutting’ issues, must be enhanced; insists that the DCI successor instrument requires clear benchmarks in programming documents to ensure that the impact of EU intervention in these areas can be measured;
uzsver, ka vietējo iestāžu iesaistīšana attīstības politikā ir nepieciešama, lai sasniegtu TAM un nodrošinātu labu pārvaldību; īpaši norāda, ka vietējām iestādēm ir izšķiroša nozīme tādās jomās kā izglītība, bada novēršana, veselība, ūdens, sanitārija, sociālā kohēzija, vietējā ekonomiskā attīstība utt.; tādēļ uzskata, ka ir būtiski palielināt to ietekmi nākamajā finanšu instrumentā saskaņā ar līdzatbildības principu attīstības jomā;
Stresses that the involvement of local authorities in development policies is essential for achieving the MDGs and ensuring good governance; points out, in particular, that local authorities have a critical role to play in areas such as education, combating hunger, health, water, sanitation, social cohesion and local economic development, etc.; deems it essential, therefore, to upgrade their role in the next financial instrument, in line with the principle of development ownership;
uzsver nepieciešamību pēc pastāvīga un konstruktīva dialoga starp Komisiju, EĀDD, nevalstiskajiem dalībniekiem (NVD) un vietējām iestādēm attiecībā uz stratēģijas dokumentu plānošanu, ieviešanu un novērtēšanu; tādēļ uzsver vajadzību turpmākajos finanšu instrumentos ņemt vērā strukturētā dialoga secinājumus;
Underlines the need for a regular and structured dialogue between the Commission, the EEAS, non-state actors (NSAs) and local authorities (LAs) on the programming, implementation and evaluation of strategy papers; emphasises therefore the need to take the conclusions of the Structured Dialogue into account in future financial instruments;
uzsver nepieciešamību pēc elastīguma nosacījumiem, kas ES dotu iespēju reaģēt uz pārmaiņām vajadzību un prioritāšu ziņā; ierosina izskatīt EAF neplānotās palīdzības ierobežotā valstu finansējuma modeli kā iespējamu modeli nākamajam attīstības palīdzības instrumentam; tomēr uzsver, ka ar finansējumu, kas izmantots elastīgāk, ir jāīsteno patiesie attīstības mērķi;
Stresses the need for flexibility provisions which allow the EU to respond to changes in terms of needs and priorities; suggests an examination of the EDF model of limited country envelopes of non-programmed aid as a possible model for the future development cooperation instrument; stresses, however, that funds used in a more flexible manner must pursue genuine development objectives;
uzskata, ka jaunajam attīstības sadarbības instrumentam jāsniedz pamats mērķtiecīgai un elastīgākai palīdzībai nestabilās situācijās; uzskata, ka jaunajai finanšu arhitektūrai ar finansējuma mehānismu elastīgumu un komplementaritāti ir jāpalīdz nodrošināt pienācīgu saikni starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību;
Considers that the new development cooperation instrument should provide a basis for targeted and more flexible aid to situations of fragility; believes that the new financial architecture should help to ensure proper linkage of relief, rehabilitation and development (LRRD) through flexibility and complementarity of the funding mechanisms;
Nākotnes perspektīvas ‐ ģeogrāfiskās un tematiskās programmas
Perspectives for the future: geographic and thematic programmes
aicina paredzēt 20 % kritēriju ģeogrāfisko programmu izdevumiem, kas jāparedz sociālajiem pamatpakalpojumiem, kurus ANO definējusi Tūkstošgades attīstības mērķos (8. mērķa “Veicināt globālo partnerību attīstības jomā” 8.2. rādītājs);
Calls for a benchmark of 20% of spending under geographic programmes to be allocated to basic social services as defined by the United Nations in the MDGs (indicator 8.2 for goal 8: ‘Develop a global partnership for development’);
uzstāj, ka budžeta atbalstam ir vajadzīgi stingri atbilstības kritēriji; uzstāj, ka Komisijai jāatturas budžeta atbalstu izmantot valstīs, kurās nevar nodrošināt publisko izdevumu pārredzamību, un budžeta atbalsts vienmēr jāpapildina ar darbībām, kas saņēmējvalstī pilnveido parlamentāro kontroli un revīzijas spēju, palielina pārredzamību un veicina informācijas publisku pieejamību, un budžeta atbalsta pārraudzībā jāiesaista pilsoniskā sabiedrība;
Insists on strict eligibility criteria for budget support; insists that the Commission must refrain from using budget support in countries where transparency in public spending cannot be assured, that budget support must always be accompanied by actions to develop the receiving country's parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information, and that civil society should be involved in monitoring budget support;
atzīst, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma attīstībā, piemēram, darbojoties kā valdības “sargsunim”, kas nodrošina pārskatatbildību, un pieprasa novirzīt pietiekamu finansējumu pilsoniskajai sabiedrībai jaunattīstības valstīs;
Recognises the important roles that civil society plays in development, such as acting as a watchdog in relation to government to ensure accountability, and calls for adequate funding to be directed towards civil society in developing countries;
atkārto savu prasību Komisijai veikt vispusīgu finanšu analīzi par vietējām pašvaldībām piešķirto vispārējā budžeta atbalstu, atbalstu nozarēm un projektiem un atbalstu jebkurā citā formā; uzsver, ka šāds visaptverošs priekšstats sekmētu vietējām pašvaldībām piešķirtās palīdzības saskaņotību un uzlabotu pārvaldību partnervalstīs;
Repeats its call for the Commission to produce a comprehensive financial analysis covering general budget support, support by sector, support by project and support of any other kind granted to local government; stresses that having this global picture would make support granted to local government more consistent and improve governance in partner countries;
norāda, ka visas ASI tematiskās programmas ir izrādījušās svarīgas, un uzsver, ka ir svarīgi saglabāt gan tematiskās, gan ģeogrāfiskās sadarbības programmas, kā arī pieprasa tās pārskatīt un pielāgot, ņemot vērā tādas jaunās problēmas kā pasaules finanšu un ekonomikas krīze, pasaules pārtikas krīze, klimata pārmaiņas un nestabilu valstu un pārejas valstu īpašās vajadzības;
Notes that all thematic programmes under the DCI have proven their relevance, and emphasises that it is imperative to maintain both thematic and geographic programmes, but calls for some refocusing in the light of new challenges, such as the global financial and economic crisis, the global food crisis, climate change and special needs of fragile states and states in transition;
norāda, ka migrācija ir joma, kurā attīstības politikas saskaņotībai neapšaubāmi jākļūst par svarīgāku nekā ES īstermiņa apsvērumi par migrāciju, kas lielākoties vērsti uz nelegālās imigrācijas novēršanu; uzsver, ka attīstības līdzekļi migrācijai nav jāizmanto robežu pārvaldības nostiprināšanai un nelegālās imigrācijas novēršanai; uzstāj, lai ikviena turpmākā tematiskā programma migrācijas jomā tiktu pilnībā saskaņota ar ES attīstības mērķiem un lai šīs programmas pamatfinansējums atbilstu OAP atbilstības kritērijiem; īpaši uzsver, ka projektiem saistībā ar migrāciju starp dienvidvalstīm ir jāpiešķir prioritāte šajā tematiskajā programmā;
Points out that migration is an area in which there is a clear need to prioritise policy coherence for development over short-term EU migration considerations, mostly aimed at fighting illegal immigration; highlights that development funds for migration should not be used for strengthening border management and combating illegal immigration; insists that any future thematic programme on migration must be fully aligned with the EU's development objectives and that the core funding under this programme must fulfil the ODA eligibility criteria; in particular, stresses that projects dealing with South-South migration should be given priority within the thematic programme;
uzsver, ka jaunajai tematiskajai programmai “Ieguldījums cilvēkos” jābūt vērstai uz to TAM sasniegšanu (taču nav jāaprobežojas ar tiem), kuri ir sasniegti vismazākajā mērā, īpaši pievēršot uzmanību valstīm un reģioniem ar kritiskiem TAM rādītājiem; uzsver, ka pamatizglītība un lasītprasme ir izpratnes palielināšanas procesa un līdzatbildības par attīstību sākums; tādēļ pieprasa programmā paredzēt pievēršanos izglītībai kā līdzeklim, kas veicina emancipāciju un līdzdalību;
Stresses that a new thematic programme on ‘Investing in People’ must focus on – but not be limited to – the achievement of those MDGs which are most off-track, with particular attention to countries and regions with critical MDG indicators; emphasises that basic education and alphabetisation are the starting point for the process of awareness raising and for development ownership; therefore calls for the programme to include a focus on education as a tool for emancipation and participation;
uzskata, ka jaunajam instrumentam jānodrošina diferencēta pieeja pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu finansēšanai, kā arī jāizvairās no nevajadzīgas konkurences starp šīm divu veidu ieinteresētajām personām; uzsver vajadzību risināt pašreizējās programmas pārmērīgas izmantošanas problēmu; pieprasa strukturētā dialoga rezultātus pilnībā atspoguļot nākotnē paredzētajā tematiskajā programmā un ierosinātajā palīdzības piešķiršanas kārtībā;
Believes that the new instrument should provide for a differentiated approach to funding for civil society organisations and local authorities, and also avoid pointless competition between the two types of actor; stresses the need to address the problem of the current programme's over-subscription; calls for the results of the Structured Dialogue to be fully reflected in the future thematic programme and the proposed aid modalities;
norāda, ka viens no iemesliem nespējai izpildīt TAM ir tas, ka netiek atzīta vides, dabas resursu un ekosistēmu nozīme sabiedrības attīstībā un nabadzības izskaušanā; ar bažām norāda, ka, lai gan pašreizējā Eiropas OAP tikai 3 % no kopējiem izdevumiem piešķir vides jautājumiem, papildu problēma ir tā, ka daļa no ES un dalībvalstu finansējuma jaunattīstības valstīm tiek ieguldīta projektos, kas veicina klimata pārmaiņas, nevis tās mazina; uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot attīstības politikas saskaņotību klimata pārmaiņu jomā, it īpaši attiecībā uz finansējumu klimata pārmaiņu ierobežošanai un klimata pārmaiņu jautājumu iekļaušanu ES attīstības sadarbībā;
Points out that one of the reasons why the MDGs have not been fulfilled is the failure to recognise the contributions of the environment, natural resources and ecosystems to human development and poverty elimination; notes with concern that, while current European ODA allocates only 3% of total spending to environmental issues, an additional problem is that a part of the EU and Member States' funding to developing countries is invested in projects that foster climate change, rather than mitigate it; stresses that policy coherence for development must be improved in the area of climate change, especially in relation to climate funding and mainstreaming of climate change concerns into EU development cooperation;
norāda, ka Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2006 ir secinājusi, ka kopš 2001. gada ES ir guvusi tikai nelielus panākumus, integrējot vides jautājumus tās attīstības sadarbībā, jo valsts stratēģijas dokumenti nepietiekami ņēma vērā vides jautājumus; tāpēc mudina Komisiju nodrošināt, lai vides jautājumi tiktu labāk integrēti un sistemātiski pārraudzīti visos ārpolitikas virzienos un finanšu instrumentos, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās problēmas, ko rada klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās;
Points out that the Court of Auditors concluded in its ‘Special Report 6/2006’ that the EU has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment in its development cooperation, as Country Strategy Papers did not take sufficient account of environmental issues; accordingly, urges the Commission to ensure that environmental issues are better mainstreamed and systematically monitored throughout all external policies and financial instruments, especially in the face of the current challenges of climate change and biodiversity loss;
atkārto, ka LESD 290. pants ir pilnībā jāpiemēro ASI, un tādēļ uzsver, ka deleģēto aktu procedūras izmantošana ir obligāta to lēmumu pieņemšanā, kas atbilst LESD 290. pantā noteiktajiem kritērijiem, piemēram, vispārējo mērķu, prioritāšu, gaidāmo rezultātu un finanšu piešķīrumu noteikšanai;
Reiterates that Article 290 TFEU is fully applicable to the DCI, and therefore emphasises that application of the delegated acts procedure is compulsory for those decisions which fulfil the criteria of Article 290 TFEU, including on the establishment of general objectives, priorities, expected results and financial allocations;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par politikas risinājumiem virzībā uz Eiropas līgumtiesību izstrādi patērētājiem un uzņēmumiem ( 2011/2013(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( 2011/2013(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 1. jūlija Zaļo grāmatu par politikas risinājumiem virzībā uz Eiropas līgumtiesību izstrādi patērētājiem un uzņēmumiem ( COM(2010)0348 ),
having regard to the Green Paper from the Commission of 1 July 2010 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( COM(2010)0348 ),
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 11. jūlija paziņojumu par Eiropas līgumtiesībām ( COM(2001)0398 ),
having regard to the Communication from the Commission of 11 July 2001 on European Contract Law ( COM(2001)0398 ),
ņemot vērā Komisijas 2003. gada 12. februāra paziņojumu ar nosaukumu “Saskaņotākas Eiropas līgumtiesības ‐ rīcības plāns” ( COM(2003)0068 ),
having regard to the Communication from the Commission of 12 February 2003 entitled ‘A more coherent European Contract Law – An Action Plan’ ( COM(2003)0068 ),
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 11. oktobra paziņojumu ar nosaukumu “Eiropas līgumtiesības un
having regard to the Communication from the Commission of 11 October 2004 entitled ‘European Contract Law and the revision of the
pārskatīšana: turpmākā virzība” ( COM(2004)0651 ),
: the way forward’ ( COM(2004)0651 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES ( COM(2009)0557 ),
having regard to the Communication from the Commission of 22 October 2009 on Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām un
having regard to its resolution of 23 March 2006 on European contract law and the revision of the
ņemot vērā 1989. gada 26. maija rezolūciju OV C 158, 26.6.1989., 400. lpp.
having regard to its resolutions of 26 May 1989 OJ C 158, 26.6.1989, p.
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus ( A7-0164/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0164/2011 ),
tā kā Eiropas līgumtiesību iniciatīva, ar kuru mēģina risināt vienotā tirgus problēmas, kuras cita starpā radušās atšķirīgo līgumtiesību sistēmu dēļ, tiek apspriesta daudzus gadus;
whereas the initiative on European contract law, which seeks to address Single Market problems created, inter alia, by divergent bodies of contract law, has been under discussion for many years,