natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un dalībvalstīm turpināt paust vienotu viedokli un paturēt prātā, ka rezolūcijas galvenajam saturam ir jābūt vispārēja moratorija pieņemšanai, kas ir būtisks solis ceļā uz nāvessoda atcelšanu;
Requests the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy/Vice-President of the Commission and the Members States to continue to speak with one voice and to keep in mind that the main political content of the resolution must be the adoption of a worldwide moratorium as a crucial step towards the abolition of the death penalty;
īpaši aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci ņemt vērā nāvessoda atcelšanai piešķirto politisko prioritāti, sistemātiski apspriežot šo jautājumu politiskajos kontaktos ar nāvessodu saglabājušajām valstīm un regulāri personīgi iestājoties par personām, kurām draud drīza nāvessoda izpilde;
Calls in particular on the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy/Vice-President of the Commission to demonstrate the political priority she attaches to the abolition of the death penalty by systematically raising the issue in political contacts with retentionist countries and through regular personal interventions on behalf of those at risk of imminent execution;
atgādina, ka nāvessoda pilnīga atcelšana joprojām ir viens no galvenajiem ES cilvēktiesību aizsardzības politikas mērķiem; šo mērķi varēs sasniegt vienīgi ciešā valstu sadarbībā, veicinot izglītību, izpratnes veidošanu, efektivitāti un lietderību;
Recalls that the full abolition of the death penalty remains one of the main objectives of the EU Human Rights policy; considers that this target will only be achieved by close cooperation between states, education, awareness-raising, efficiency and effectiveness;
šajā nolūkā mudina īstenot reģionālo sadarbību; uzsver, ka, piemēram, Mongolija 2010. gada janvārī noteica oficiālu moratoriju nāvessoda izpildei, un tas labvēlīgi ietekmēja arī pārējās nāvessodu saglabājušās valstis ‐ vairākas šīs valstis ir izvērtējušas šī soda mēra atbilstību konstitūcijai;
Encourages regional cooperation to this end; points out, for example, that Mongolia formally established a moratorium on executions in January 2010 and that, as a positive consequence of this, several retentionist countries have been considering the constitutionality of this form of punishment;
aicina Padomi un Komisiju, pašreiz pārskatot ES cilvēktiesību aizsardzības politiku, noteikt veidus, kā uzlabot ES pamatnostādņu par nāvessodu īstenošanu un efektivitāti, jo īpaši ņemot vērā šo pamatnostādņu paredzēto pārskatīšanu 2011. gadā;
Calls on the Council and Commission to identify ways in which to improve the implementation and effectiveness of the EU Guidelines on the Death Penalty during the current review of the EU's human rights policy, in particular in view of the planned revision of the Guidelines in 2011;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam un ANO dalībvalstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Commission, the governments and parliaments of the EU Member States, the UN Secretary-General, the President of the UN General Assembly and the governments of the UN member states.
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. un 191. pantu,
having regard to Article 11 and Article 191 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,
having regard to the UN Convention on Biological Diversity,
ņemot vērā ES Bioloģiskās daudzveidības rīcības plānu SEC(2006)0607 un (2006)0621.
having regard to the EU Biodiversity Action Plan SEC(2006)0607 and (2006)0621.
ņemot vērā ES ūdeņos izvietotās naftas urbšanas platformas,
having regard to the oil drilling rigs in EU waters,
tā kā visaugstākā līmeņa drošības pasākumi, dabas aizsardzība, kā arī naftas ieguves darbību drošums un drošība Eiropā ir sevišķi svarīgi principi, kuriem jābūt par pamatu visai ES darbībai šajā jomā;
whereas the highest levels of precaution, environmental protection and safety and security of oil operations in Europe are the principles of paramount importance which must underpin all EU action in this area,
tā kā lielāka daļa naftas urbumu un tās iegulu izpētes darbu tiek veikti Ziemeļjūrā;
whereas the majority of oil drilling and exploration takes place in the waters of the North Sea,
tā kā ES teritoriālie ūdeņi robežojas ar valstīm, kuras nav Eiropas Savienības sastāvā un uz kurām neattiecas ES tiesību aktu prasības ievērot attiecīgos noteikumus par atbildību un kaitējuma atlīdzināšanu;
whereas EU waters also border countries that are not part of the European Union, for which EU law does not require compliance with the relevant provisions governing liability and the remedying of damage,
tā kā notiek darbi, lai paplašinātu naftas ieguvi un tās iegulu izpēti dziļākās un attālākās jūras teritorijās, kas ir saistīts ar lielākiem šo darbību vadības un uzraudzības riskiem,
whereas efforts are underway to extend oil drilling and exploration into deeper and more remote parts of the sea, which involve greater risks in terms of managing and monitoring operations,
atzīst ievērojamo ieguldījumu, ko atklātā jūrā iegūtās naftas un gāzes ražošana Eiropā vēl joprojām var dot piegādes drošumam ES, kā arī šīs nozares augstos drošības rādītājus Eiropā;
Recognises the significant contribution that offshore oil and gas production in Europe can continue to make to security of supply in the EU, as well as the good safety record of the industry in Europe;
atzīst to, ka steidzami ir jāpieņem Eiropai kopēja novēršanas un reaģēšanas sistēma gadījumiem, kad naftas noplūde skar vairākas valstis;
Recognises the urgent need to adopt a common European, cross-border oil spill prevention and response system;
mudina Komisiju šā gada beigās iesniegt ziņojumu, kurā tiktu novērtēts vides piesārņojuma līmenis un bioloģiskā situācija Meksikas līcī;
Urges the Commission to submit a report at the end of the year assessing the level of environmental pollution and the biological state of the Gulf of Mexico;
aicina Komisiju rūpīgi sekot ASV administrācijas veiktās izmeklēšanas rezultātiem attiecībā uz cilvēciskajiem, dabas un tehnoloģiskajiem faktoriem, kas izraisīja šo katastrofu Meksikas līcī, lai izdarītu visu nepieciešamos secinājumus un nākotnē nepieļautu šādus negadījumus uz ES jūras un piekrastes ūdeņos izvietotām naftas ieguves platformām;
Calls on the Commission to follow closely the results of the investigations by the US authorities into the human, natural and technological factors which led to the disaster in the Gulf of Mexico, so as to draw all the conclusions necessary to prevent the occurrence of such events on offshore oil platforms in EU maritime and coastal waters;
aicina Komisiju jo īpaši pārskatīt ES rīcībspēju tūlītējai reaģēšanai uz negadījumiem, kas notikuši uz atklātā jūrā izvietotām naftas ieguves platformām, un sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas rīcības plānu; norāda, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš Arktikas reģionam, ņemot vērā tā trauslumu un nozīmību klimata pārmaiņu mazināšanā, turklāt atzīmē, ka jāņem vērā Vidusjūras, Baltijas jūras un Ziemeļjūras apgabali;
Calls on the Commission in particular to review the EU's capacity for immediate response to accidents involving offshore installations and to develop a European action plan in cooperation with Member States; notes that special attention must be given to the Arctic zone, due to its fragility and its importance in mitigating climate change; moreover notes that the Mediterranean, Baltic and North Sea area has to be taken into consideration;
atzinīgi vērtē Komisijas “stresa testu” attiecībā uz naftas urbumiem ES ūdeņos; aicina to atklāt visas nepilnības un trūkumus ES līmeņa reglamentējošajos noteikumos un pēc iespējas ātrāk informēt Parlamentu par šīs analīzes rezultātiem;
Welcomes the Commission's ‘stress test’ on oil drillings in EU waters; calls on it to identify any gaps and weaknesses in the regulatory framework at EU level and to make its analysis available to Parliament as early as possible;
jo īpaši aicina Komisiju pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, saskaņā ar kuriem uzņēmumi, kam ir licence veikt naftas iegulu izpētes darbus atklātā jūrā, var izīrēt iekārtas trešām pusēm, lai pēc tam civilajā tiesvedībā vieglāk varētu noteikt atbildīgo par cilvēka dzīvībai un dabai nodarītiem kaitējumiem, ko izraisījuši uz atklātā jūrā izvietotām naftas platformām notikuši negadījumi un katastrofas;
Calls on the Commission in particular to review the current legislation under which the holders of offshore oil exploitation licences can lease installations to third parties, in order to ensure that liability for damage to human life and the environment caused by accidents and disasters on offshore oil platforms may be more easily established in subsequent civil litigation;
II direktīvā un citos Eiropas tiesību aktos ‐, ko ES piemēro naftas ieguvei un tās iegulu izpētei, kā arī citiem jūras gultnes izmantošanas veidiem;
, the SEVESO II Directive and other European legislation – in the regulatory regime applicable to oil extraction and exploration and other forms of seabed exploitation in the EU;
norāda uz to, ka nav izveidots kompensāciju fonds naftas noplūdes izraisītu katastrofu gadījumiem, un aicina Komisiju Direktīvā par atbildību vides jomā iekļaut noteikumus par obligātu finansiālu nodrošinājumu;
Notes the absence of a compensation fund in the case of oil disasters and calls on the Commission to include compulsory financial security provisions under the Environmental Liability Directive;
mudina Komisiju pazemināt Direktīvā par atbildību vides jomā noteiktos kaitējuma robežlielumus, un iekļaut šīs direktīvas darbības jomā arī jūras ūdeņiem nodarīto kaitējumu;
Urges the Commission to lower the damage threshold under the Environmental Liability Directive and to include damages caused to marine waters within its scope;
aicina Komisiju, pārskatot Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvu Direktīva 85/337/EEK ar grozījumiem.
Calls on the Commission, in its current review of the Environmental Impact Assessment Directive Directive 85/337/EEC, as amended.
turklāt uzskata, ka ikvienam tiesību akta priekšlikumam ir jānodrošina vispusīgs tiesiskais regulējums, kas:
Considers furthermore that any legislative proposals must ensure a comprehensive legal framework which:
pēc iespējas pilnīgāk novērš kaitējumu jūras un piekrastes videi, ko varētu radīt potenciāli bīstamas darbības jūras gultnē;
prevents as far as possible potentially hazardous seabed activities from causing damage to the marine and coastal environments;
garantē, ka pilnu atbildību par šādu darbību rezultātā radušos jebkādu kaitējumu, tostarp kaitējumu sauszemes un jūras videi un globālajam klimatam, nes piesārņotājs;
guarantees that full liability rests with the polluter in relation to any damage caused by such activities, including damage to the terrestrial and marine environments and to the global climate;
nodrošina Eiropas bioloģiskās daudzveidības aizsardzību jūras un piekrastes vidē;
secures the protection of European biodiversity in marine and coastal environments;
nodrošina, ka pirms tiek plānota kāda ekonomiska darbība, neatkarīgi eksperti novērtē tās ietekmi uz vidi,
ensures that, before any economic activity is planned, independent experts conduct an environmental impact assessment;
aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, lai nodrošinātu vienādus augstas kvalitātes drošības standartus uz visām ES naftas ieguves platformām un visās ES un trešo valstu urbšanas darbībās, sākot no Atlantijas okeāna līdz pat Melnajai jūrai; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) palielināt starptautisko drošību, kā arī uzlabot kontroles noteikumus un standartus;
Calls on the Commission to bring forward legislation to ensure that uniformly high safety standards apply across all EU oil platforms and drilling operations by EU and third countries, from the Atlantic Margin to the Black Sea; calls on the Commission and the Member States to work with the International Maritime Organisation (IMO), to strengthen international safety and control rules and standards;
mudina Komisiju izpētīt iespēju ieviest efektīvu uzraudzības sistēmu “kontrolieru kontrolēšanai” un aicina savlaicīgi uzlabot pārbaudes metodes un obligātos ES drošības noteikumus;
Urges the Commission to investigate the establishment of an effective system of surveillance to ‘control the controllers’, and calls for the early strengthening of inspection methods and minimum compulsory EU safety rules;
uzskata, ka Eiropas Jūras drošības aģentūras (EJDA) pilnvaras ir jāpaplašina, attiecinot tās ne tikai uz kuģiem, bet arī uz atklātā jūrā izvietotajām iekārtām; aicina, katru reizi uzticot EJDA jaunu uzdevumu, izdarīt izmaiņas EJDA budžetā un atbilstīgi palielināt darbinieku skaitu;
Considers that the mandate of the European Agency for Maritime Safety (EMSA) should be extended from vessels to offshore installations; calls for the conferral of any such new tasks to be reflected in the EMSA's budget and staff numbers;
aicina Komisiju publicēt gada pārskatu, ko tā gatavotu kopīgi ar dalībvalstu institūcijām un neatkarīgiem ekspertiem un kur būtu novērtēts ES teritoriālajos un piekrastes ūdeņos izvietoto iekārtu un naftas ieguves platformu tehniskais drošums un drošība;
Calls on the Commission to publish an annual report prepared in cooperation with Member State authorities and independent experts, that should assess the technical safety and security of installations and offshore oil platforms operating in EU maritime and coastal waters;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija izpētītu visus ar atklātā jūrā esošo iegulu izpēti ES saistītos finansiālos un atbildības jautājumus, lai vajadzības gadījumā visā ES ieviestu obligātu apdrošināšanu vai citus atbilstīgus instrumentus, piemēram, izveidotu īpašu Eiropas fondu, ko uzturētu no atklātā jūrā izvietoto iekārtu operatoru veiktajām obligātajām iemaksām; uzskata, ka ikvienā šādā instrumentā pilnībā ir jāņem vērā šādu operatoru atbildība, jānodrošina, ka operatori ir pienācīgi apdrošināti vai tiem ir citas finanšu garantijas, lai gadījumos, kad videi tiek nodarīti kaitējumi, nodrošinātu tās atjaunošanu un zaudējumu kompensāciju, un paredzēt papildu finanšu garantijas, piemēram, fondu veidā, gadījumos, kad uzņēmēju finanšu garantijas nav pietiekamas, lai segtu vides atjaunošanas un kompensāciju izmaksas;
Believes that it is of the utmost importance that the Commission examine all financial and liability questions associated with offshore exploration in the EU with a view, if necessary, to the introduction of compulsory EU-wide insurance or other appropriate instruments, for example the establishment of a special European fund to be maintained by mandatory contributions from operators of offshore installations; considers that any such instrument must take full account of the responsibility of such operators, ensure that operators have sufficient insurance or other financial guarantees in place to secure restoration and compensation in relation to environmental damage caused, and provide for additional financial guarantees, for example in the form of funds, for restoration and compensation where operators' financial guarantees are not sufficient;
mudina Komisiju jo īpaši apsvērt iespēju ieviest visā ES obligātas apdrošināšanas shēmas, kas būtu paredzētas kompensāciju izmaksām uzņēmējiem, kuru darbību būtu ietekmējusi naftas noplūde;
Urges the Commission in particular to consider compulsory EU-wide insurance schemes designed to compensate affected businesses in the event of a spill;
mudina Komisiju izpētīt iespēju pārtraukt pastāvošās urbšanas infrastruktūras ekspluatāciju, pienācīgi ņemot vērā šajā jomā spēkā esošos starptautiskos un valsts tiesību aktus, un nepieciešamības gadījumā ar tiesību aktiem precizēt operatoru atbildību par to, ka viņi nodrošina iekārtu drošu aizvākšanu un ir atbildīgi par dabai nodarītu kaitējumu gadījumos, kad tas noticis atklātā jūrā izvietotu iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas rezultātā, kā arī par videi nodarītu kaitējumu, ko rada kāda atklātā jūrā izvietota iekārta vai urbums pēc tam, kad to izmatošana tikusi pārtraukta;
Urges the Commission to examine the decommissioning of existing drilling infrastructure, taking due account of existing international and national regulations in this area, and to clarify, if necessary by way of legislation, the responsibility of operators for ensuring safe removal and liability for any environmental damage resulting from the decommissioning of offshore infrastructure and any environmental damage arising from an offshore installation or drilling site after it has been decommissioned;
aicina Komisiju ieviest stingru un obligātu sistēmu, kā uzņēmumiem informēt sabiedrību par savu īstenoto praksi vides, sociālajā un vadības jomā, un apsvērt pasākumus, lai palielinātu institucionālo ieguldītāju līdzdalību uzņēmumos attiecībā uz riskiem veikt ieguldījumus praksē, kas neatbilst ekoloģijas prasībām;
Calls on the Commission to introduce a rigorous and mandatory framework for company disclosure regarding environmental, social and governance practices, and to consider measures to enhance the engagement of institutional investors with companies regarding the investment risks of poor environmental practices;
norāda uz Apvienotās Karalistes Veselības un drošības administratora ziņojumu par darba apstākļiem Ziemeļjūrā, kurā teikts, ka nopietnu traumu un nāves gadījumu skaits pagājušajā gadā ir dubultojies; aicina Komisiju izpētīt šo informāciju un veikt pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa veselības un drošības standartus cilvēkiem, kuri strādā uz urbšanas platformām atklātā jūrā;
Notes the report by the UK Health and Safety Executive about working conditions in the North Sea, which shows that fatal and major injury rates doubled over the past year; calls on the Commission to investigate these allegations and to take action to ensure high levels of health and safety for those working in offshore drilling;
aicina Komisiju aktīvi strādāt, lai nodrošinātu, ka trešo valstu veiktas darbības un naftas ieguves projekti pēc iespējas pilnībā atbilstu stingriem vides aizsardzības standartiem, un paredzēt īpašus mehānismus, lai atlīdzinātu par ikvienu kaitējumu, ko izraisījusi trešās valsts atklātā jūrā veikta naftas ieguves vai izpētes darbība, kura notiek pie ES robežām;
Calls on the Commission to play an active role in ensuring that activities carried out by third countries and oil extraction projects comply as fully as possible with strict environmental standards and to make provision for specific mechanisms to compensate for any damage caused by third-country offshore oil operations that border the EU;
ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) 10. pušu konferenci, kas no 2010. gada 18. oktobra līdz 29. oktobrim notiks Nagojā (Japāna),
having regard to the 10th Meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the UN Convention on Biological Diversity (CBD), to be held in Nagoya (Japan) from 18 to 29 October 2010,
ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 10. pušu konferencē, kas no 2010. gada 18. oktobra līdz 29. oktobrim notiks Nagojā, Japānā ( O-0111/2010 – B7-0467/2010 , O-0112/2010 - B7-0468/2010 ),
having regard to the questions to the Commission and to the Council on the EU strategic objectives for the 10th Meeting of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (CBD), to be held in Nagoya (Japan) from 18 to 29 October 2010 ( O-0111/2010 – B7-0467/2010 – O-0112/2010 – B7-0468/2010 ),
ņemot vērā Eiropas augstākā līmeņa sanāksmi Gēteborgā 2001. gadā, kurā tika panākta vienošanās par bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu līdz 2010. gadam kā daļu no ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas,
having regard to the European Summit in Gothenburg in 2001 where it was agreed to halt the loss of biodiversity by 2010 as part of an EU Sustainable Development Strategy,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta secinājumus, jo īpaši to 14. punktu,
having regard to the European Council Conclusions of 25-26 March 2010, in particular paragraph 14,
tā kā KBD ir plašākā vienošanās pasaulē par bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un tā kā to ir parakstījušas 193 valstis, tai skaitā 27 ES dalībvalstis un Eiropas Savienība;
whereas the CBD is the largest global agreement on the protection of biodiversity; whereas it has been signed by 193 parties, including the 27 EU Member States and the European Union,
tā kā ANO bioloģiskās daudzveidības gadam būtu jāsniedz politisks impulss, lai veicinātu, ka tiek īstenoti visi trīs KBD mērķi ‐ bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīga izmantošana un ģenētisko resursu izmantošanas ieguvumu godīga un vienlīdzīga sadale;
whereas the United Nations Year of Biodiversity should offer the political momentum to strengthen implementation of all three objectives of the CBD: conservation of biodiversity, sustainable use of biodiversity, and fair and equitable sharing of the benefits arising from the use of genetic resources,
tā kā, pēc Pasaules Bankas aplēsēm, 60 miljoni pamatiedzīvotāju ir pilnībā atkarīgi no mežiem; tā kā mežu izciršana būtiski kavē TAM sasniegšanu, jo samazinās mežu nodrošinātie ekosistēmu pakalpojumi (piemēram, nokrišņi, augsnes erozijas novēršana un ūdens attīrīšana);
whereas the World Bank estimates that 60 million indigenous people are totally dependent on forests; whereas deforestation constitutes a major impediment to the attainment of the Millennium Development Goals, owing to the loss of ecosystem services provided by forests (such as rainfall, prevention of soil erosion, and water purification),
tā kā ziņojumā par oglekļa dioksīdu un jūras vidi (ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, ANO Vides programma un Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība publiskojušas 2009. gada oktobrī) ir pierādīts, ka piekrastes zonu degradācija (pārzvejas, mangrovju iznīcināšana un eitrofikācija) un jūras biotopu iznīcināšana stipri apdraud okeāna spēju absorbēt CO2 un tāpēc šie procesi rada lielas problēmas, kas jārisina ar klimata politiku;
whereas the Blue Carbon Report (released by the FAO, the UNEP and the IUCN in October 2009) demonstrates that the degradation of coastal areas (through overfishing, the destruction of mangroves and eutrophication) and the destruction of marine habitats constitute a substantial threat to the ocean's capacity to absorb carbon, and are therefore a very significant source of concern for climate policy,
tā kā ir jānovērš būtiski trūkumi KBD darba programmu īstenošanā;
whereas significant implementation gaps in the working programmes of the CBD need to be filled,
tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2010. gadu ir pasludinājusi par Starptautisko bioloģiskās daudzveidības gadu; tā kā 2010. gadā Starptautiskās bioloģiskās daudzveidības dienas tēma ir “Bioloģiskā daudzveidība attīstībai un nabadzības izskaušanai”;
whereas the United Nations General Assembly declared 2010 the International Year of Biodiversity; whereas the theme of the 2010 International Day for Biological Diversity is ‘Biodiversity for Development and Poverty Alleviation’,