natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Komisijai saistībā ar gaidāmo Balto grāmatu par transporta nākotni ņemt vērā jūras transporta būtisko lomu mūsdienu tirdzniecībā, veicināt vietējas nozīmes un mazāk noslogotu ostu attīstību un pienācīgi risināt jautājumu par jūras transporta drošības pasākumiem gan Savienībā, gan ārpus tās, ieguldot līdzekļus risku daudzfaktoru pārvaldības sistēmu uzlabošanā, lai varētu noteikt un pārbaudīt bīstamas kravas;
Asks the Commission, in view of the upcoming White Paper on the Future of Transport, to take into account the critical role of maritime freight transport in trade today, to promote the development of secondary and less congested ports and to adequately address the question of maritime transport security measures in the EU and abroad by investing in enhancing multilayered risk management systems for targeting and inspecting dangerous cargo.
uzsver, ka ir svarīgi izveidot vienotu jūras transporta telpu bez šķēršļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis:
Stresses the importance of a maritime space without barriers and calls on the Commission and Member States to:
novērtēt un saglabāt mazās ostas;
evaluate and preserve small ports,
paplašināt piekrastes kuģniecības tīklu, lai samazinātu attālumus sauszemes pārvadājumu maršrutos;
expand the short sea shipping network in order to minimise the land transport distances,
atbalstīt pētniecību un jaunradi attiecībā uz kravu veidiem, kravu apstrādi un loģistikas iespējām, lai rastu risinājumus, kas ļauj samazināt pārvadājumu ilgumu un kravu apstrādes izmaksas;
support research and innovation on cargo modes, cargo handling and logistic solutions with the aim of finding solutions that reduce time in transport and in handling costs,
atbalstīt ostas infrastruktūru attīstību;
support port infrastructure development;
prasa Komisijai apvienot Eiropas jūrniecības politiku un ar iekšējiem kuģošanas ceļiem saistītos politikas virzienus, lai pēc iespējas palielinātu ūdenstransporta potenciālu un radītu efektīvus un daudzveidīgus transporta veidus;
Asks the Commission to integrate the European Maritime Policy and the inland waterways policies, in order to maximise the potential of the waterway transport and to create efficient and diversified ways of transport;
mudina Komisiju, dalībvalstis un attiecīgās nozares pārstāvjus pastiprināt izpētes un izstrādes centienus attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu gan kuģu dzinējos, gan elektroenerģijas ražošanai uz kuģiem;
Encourages the Commission, the Member States and industry to intensify efforts in research and development in the use and application of renewable energy sources for both ship propulsion and onboard electric power;
neatlaidīgi pieprasa, lai Komisija, veicot attiecīgus pasākumus, uzlabotu jūrnieku darba apstākļus, Eiropas tiesību aktos īstenotu Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par darbu jūrniecībā un izstrādātu programmu jūrnieku kvalifikācijas un apmācības vajadzībām, jo īpaši jauniešu pieņemšanai darbā, sevišķi no trešām valstīm;
Urges the Commission to improve the working conditions of seafarers by appropriate means, to implement the ILO Maritime Labour Convention in Community law and to propose a programme for the qualification and training of seafarers and especially the recruitment of young people, including those from third countries;
prasa Komisijai apsvērt iniciatīvu par saskaņotu Eiropas rūpniecības politiku, kas veicinātu konkurētspēju un Eiropas kuģu būves izcilību un sekmētu drošu, videi saudzīgu un konkurētspējīgu kuģošanu vienotā jūras transporta telpā bez šķēršļiem, vienlaikus šajā nolūkā pilnībā izmantojot Eiropas kuģu būves konkurētspēju, kā arī izmantojot videi saudzīgas tehnoloģijas un alternatīvu kuģu degvielu, lai veicinātu ekoloģiski drošu kuģošanu; aicina dalībvalstis ratificēt 2009. gada Honkongas Starptautisko konvenciju par kuģu drošu un videi nekaitīgu otrreizējo pārstrādi;
Asks the Commission to consider a coordinated European industrial policy initiative aimed at increasing competitiveness, supporting the excellence of European shipbuilding, and the safety and environmental performance and competitiveness of shipping in the common maritime space without barriers, while making full use of the competitive shipbuilding capacity of Europe for this purpose and using environmentally sound technologies and alternative shipping fuels to promote ‘green shipping’; calls on Member States to ratify the 2009 Hong Kong International Convention for the Safe and Environmentally Sound Recycling of Ships;
ņemot vērā LESD iekļauto norādi uz teritoriālo kohēziju un lai uzlabotu pieejamību, uzskata, ka ir būtiski turpināt darbu pie tā, lai pasažieru un preču mobilitāti padarītu par iekšējā tirgus neatņemamu sastāvdaļu, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu un jūras kabotāžu starp teritorijām un vienlaikus nodrošinot nomaļiem piekrastes reģioniem, attālākajiem reģioniem un salām labāku saikni ar kontinentālo teritoriju un ekonomiskajiem centriem; šajā sakarībā norāda, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai ar personu un preču pārvadāšanu saistītās grūtības, ar kurām saskaras ES salu teritorijas, jo īpaši mazu salu kopienas, tiktu novērstas, šai nolūkā atbalstot jūras satiksmes maršrutus, kuros tirgus nenodrošina atbilstošu pieprasījumu, un garantējot vienādas izmaksas par vienu kilometru pasažieru pārvadājumiem neatkarīgi no personu atrašanās vietas; prasa veikt konkrētus pasākumus stāvokļa uzlabošanai attālākajos reģionos, ņemot vērā to atšķirīgās īpašības;
Considers that, empowered by the reference to territorial cohesion in the TFEU, and with the aim of improving accessibility, it is essential to continue making the mobility of passengers and goods an integral part of internal market policy through the promotion of short sea shipping and maritime cabotage between territories and, at the same time, ensure better links between peripheral maritime regions, outermost regions and islands and mainland and economic centres; point out, in the same context, that it is of crucial importance to deal with the difficulties facing island areas in the EU, in particular small island communities, with regard to the transport of persons and goods by supporting maritime links not adequately served by the market and by guaranteeing the same cost per kilometre for the transport of people, regardless of their location; calls for concrete measures for the outermost regions taking account of their distinctive features;
vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm ar lielām ekskluzīvajām saimnieciskās darbības zonām jūrniecības ekonomika ir īpaši nozīmīga un ka ir jāveicina jūrniecības apvienību attīstība un jāveicina to ieguldījums izaugsmē un nodarbinātībā saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”;
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU 2020 Strategy;
uzsver, ka zivsaimniecība un akvakultūra ir jūrniecības ekonomikas un attīstības komponents, kas nozīmīgs bieži vien attāliem piekrastes reģioniem, un ar IJP ir jāveicina spēcīgāka šo reģionu ekonomikas attīstība, sociālā attīstība un attīstība vides jomā;
Stresses that both fisheries and aquaculture have a place in the maritime economy and development of often remote coastal regions, whose economic, social and environmental development the IMP should strengthen;
uzstāj, ka IJP ir jāņem vērā zivsaimniecības un akvakultūras nozarēm raksturīgie ierobežojumi un īpatnības, kas saistīti ar jūrniecības jomas izmantošanu, sevišķi ar to teritoriju pieejamību, kurās varētu veikt šādas darbības, un nepieciešamību saglabāt jūras biotopus, šajā nolūkā izveidojot jūras rezervātus un veicot citus pasākumus, īpaši uzsverot labāk plānotu pētniecību un pilnībā ņemot vērā katra jūras baseina ģeogrāfisko un klimatisko daudzveidību;
Insists that the constraints and specificities of the fisheries and aquaculture sectors be taken into account in IMP as regards use of the maritime domain, in particular as regards the availability of areas in which to carry on such activities and the need to conserve marine habitats by establishing marine reserves and other measures for that purpose, with special emphasis on better-planned research and full consideration for the geographical and climatological diversity of each sea area;
atgādina to, cik neaizsargāti pret klimata pārmaiņām ir piekrastes reģioni un salas; uzsver, ka, plānojot visus būvniecības darbus Savienības garajā piekrastes zonā, tostarp arī tai piegulošajā iekšzemē, ir jāņem vērā klimata pārmaiņu radītās sekas; ierosina jutīgumu pret klimata pārmaiņām ņemt vērā, veidojot turpmāko reģionālo politiku, lai neapdraudētu IJP īstenošanu;
Recalls the particular vulnerability of coastal regions and islands to the impact of climate change; stresses that planning of all developments along the Community's extensive coastline, including its hinterland, must take into account the consequences of climate change; suggests that vulnerability to climate change be considered when shaping future regional policy in order not to jeopardise implementation the IMP;
aicina Komisiju jūrniecības nozarē saskaņoti integrēt CO2 samazināšanas mērķus un ieviest uz tirgus pamatiem veidotus ekonomiskos instrumentus, piemēram, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas; ņemot vērā SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 61. sesijas rezultātus (kura notika no 2010. gada 27. septembra līdz 1. oktobrim), un uzturot savu aicinājumu uz turpmāku būtisku SJO attīstību, atgādina par Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvā (2009/29/EK) Komisijai noteikto pienākumu rīkoties; turklāt prasa, lai Komisija, ņemot vērā Balto grāmatu par klimata pārmaiņām, sagatavotu stratēģiju klimata pārmaiņu specifiskās ietekmes mazināšanai piekrastes un salu reģionos;
Calls on the Commission to coherently integrate the CO2 reduction targets and introduce economic market based instruments, such as emissions trading schemes, into the maritime sector; following the outcome of the 61st session of the IMO's Marine Environment Protection Committee (27 September 2010 to 1 October 2010) and maintaining its call for further substantial progress within the IMO, recalls the commitment made in the ETS Directive (2009/29/EC) for the Commission to act; asks the Commission to develop a strategy to mitigate the specific impacts of climate change on coastal and island regions, as a follow-up to the White Paper on Climate Change;
atgādina, ka integrētas ekosistēmiskas pieejas kontekstā ir steidzami jāsamazina jūras videi no sauszemes radītā slodze, piemēram, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņu radītais piesārņojums un slikta piekrastes zonu pārvaldība;
Reiterates the urgent need to relieve pressures upon the marine environment which originate from land, such as pollution from industrial and agricultural effluents and poor coastal zone management, in the context of an integrated ecosystem-based approach;
aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvā noteiktās saistības un līdz 2012. gada 15. jūlijam veikt savu jūras ūdeņu vides stāvokļa novērtējumu, noteikt vides jomā īstenojamos mērķus un ieviest monitoringa programmas; turklāt aicina dalībvalstis īstenot vērienīgas pasākumu programmas, kas tām ļautu sasniegt mērķi nodrošināt šo ūdeņu labu vides stāvokli;
Calls on the Member States to comply with their obligations under the Marine Strategy Framework Directive and, by 15 July 2012, perform an assessment of the environmental status of their marine waters and establish environmental targets and monitoring programmes; calls on Member States, furthermore, to adopt ambitious programmes of measures to attain a good environmental status for those waters;
aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 13. pantā noteikto pienākumu norādīt aizsargājamās jūras zonas; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo aizsardzības pasākumu izpildes efektīvu uzraudzību;
Calls on Member States to comply with their obligation under Article 13 of the Marine Strategy Framework Directive to designate marine protected areas; calls, furthermore, on Member States to monitor compliance with the protection measures effectively;
atzīmē, ka 2010. gada 1. jūlijā stājās spēkā jaunas robežvērtības attiecībā uz Lamanšā, Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā kuģojošo kuģu degvielā pieļaujamo SO2 daudzumu, kas tika noteiktas, pamatojoties uz SJO lēmumu par sēra emisiju kontroles zonu noteikšanu; līdz ar to uzskata, ka tāda pati aizsardzība ir jānodrošina visiem Eiropas piekrastes reģioniem un ka pieļaujamā SO2 daudzuma jauno robežvērtību piemērošana tikai dažās konkrētās zonās varētu radīt konkurences izkropļojumus; uzskata, ka būtu vēlami visai Eiropas Savienībai vienoti noteikumi un ka nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut kravu novirzīšanu no jūras transporta uz sauszemes transportu;
Observes that since 1 July 2010 new limit values for SO2 levels in shipping fuels have been in force in the English Channel, North Sea and Baltic Sea, which have been declared sulphur emission control areas under an IMO decision; considers, accordingly, that all European coastal areas should be similarly protected , and that applying new limit values for SO2 levels to only some areas could lead to distortion of competition; considers that uniform rules covering the whole EU would be preferable and a modal shift from sea to road transport shall be avoided at all costs;
atzīst, ka jūras ūdeņi ir kļuvuši par daudzu un dažādu atkritumu izgāztuvi, kuru apjoms strauji pieaug un vairums no kuriem ir plastmasas atkritumi, kā arī pazaudēti kravu pārvadāšanas konteineri; aicina Komisiju veicināt Eiropas un starptautiska līmeņa debates, lai rastu risinājumus šī piesārņojuma samazināšanai;
Recognises that the seas have become a disposal site for immense and fast-growing volumes of waste material, much of it of plastic origin, as well as of lost shipping containers; calls on the Commission to promote a European and international debate to explore means by which this can be reduced;
prasa, lai Komisija ierosinātu ilgtspējīga piekrastes, salu un jūras tūrisma stratēģiju, kas nodrošinātu, ka šo tūrisma veidu attīstība ir noturīgāka un ka tie ir pievilcīgāki gan vietējiem iedzīvotājiem, gan tūristiem, kas ir viens no vides aizsardzības mērķiem tādos jūras reģionos kā, piemēram, Vadenas jūra;
Asks the Commission to come up with a strategy for sustainable coastal, islands and marine tourism in order to enhance their sustainability and attractiveness for inhabitants and tourists this being one of the objectives of protecting nature in marine regions such as the Wadden Sea, and to do so by making full use of the new provisions on tourism in the Lisbon Treaty and by promoting initiatives such as the EDEN Network;
norāda, ka, ņemot vērā jūras un piekrastes tūrisma un ar to saistīto nozaru milzīgo attīstības potenciālu un iespējamo lomu izaugsmes veicināšanā, piekrastes reģioni ir Eiropā galvenais tūristu galamērķis, un prasa, lai Komisija šos jautājumus iekļautu ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā;
Points out that, taking into account the vast potential for development and the substantial source of growth represented by marine and coastal tourism and related sectors; coastal regions represent the principal tourist destination in Europe and asks the Commission to include these issues in its strategy for sustainable coastal and marine tourism;
uzsver, ka pievienotajai vērtībai, ko nodrošina jūras vides un jūrniecības politika, ir svarīga nozīme, lai stiprinātu sadarbību kaimiņattiecību jomā, sevišķi starp ES dalībvalstīm un kandidātvalstīm;
Stresses the importance of the added value of the Seas/Maritime Policy in strengthening cooperation between neighbours and especially between Member States and candidate countries;
mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm sākt īstenot plānu par nogrimušo kuģu vraku un zemūdens arheoloģisko vietu ‐ šī Kopienas kultūrvēsturiskā mantojuma ‐ apsekošanu un kartēšanu, tādējādi veicinot izpratni un šo vietu izpēti, palīdzot novērst šo vietu izlaupīšanu, kas joprojām nav retums, un līdz ar to nodrošinot to pareizu saglabāšanu;
Urges the Commission to help Member States to launch a plan to survey and map wrecked ships and submerged archaeological sites – since these form part of the Community's historic and cultural heritage – and hence to facilitate understanding and the study of such sites and help prevent the despoliation to which they are being subjected, thus enabling them to be properly preserved;
atzinīgi vērtē Komisijas nesen sagatavoto Eiropas jūru atlantu un mudina ieinteresētās personas Jūrniecības forumu izmantot kā jaunu sadarbības instrumentu un efektīvāk nodrošināt plašu sabiedrības līdzdalību;
Welcomes the Atlas of the Seas recently developed by the Commission and encourages stakeholders to avail themselves of the Maritime Forum as the new instrument for collaboration and to engage the general public more effectively;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Eiropas Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the European Commission.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām ( 2010/2026(INI) )
European Parliament resolution of 21 October 2010 on the European Union's trade relations with Latin America ( 2010/2026(INI) )
ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencei Honkongā OV C 285 E, 22.11.2006., 126. lpp.
having regard to its resolutions of 1 December 2005 on preparations for the sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong OJ C 285 E, 22.11.2006, p.
saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu OV C 308 E, 16.12.2006., 182. lpp.
, of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement OJ C 308 E, 16.12.2006, p.
, 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par TRIPS nolīgumu un zāļu pieejamību OV C 175 E, 10.07.2008., 591. lpp.
, of 12 July 2007 on the TRIPS Agreement and access to medicines OJ C 175 E, 10.07.2008, p.
, 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā OV C 259 E, 29.10.2009., 64. lpp.
, of 24 April 2008 on the Fifth Latin America and Caribbean-European Union Summit in Lima OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
, 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0089 .
, of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation Texts adopted, P7_TA(2010)0089 .
un 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0141 .
and of 5 May 2010 on the EU strategy for relations with Latin America Texts adopted, P7_TA(2010)0141 .
ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši 2007. gada 19. decembra rezolūciju par problēmām un iespējām, kuras saimnieciskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Latīņamerikas valstīm rada globalizācija, 2008. gada 1. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas uzdevumiem un iespējām, 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām un 2010. gada 14. maija rezolūciju par Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu,
having regard to the resolutions of the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, and in particular those of 19 December 2007 on the challenges and opportunities resulting from globalisation for economic and trade relations between the European Union and the countries of Latin America, of 1 May 2008 on the challenges and opportunities of the Doha Round, of 8 April 2009 on trade and climate change and of 14 May 2010 on the reform of the World Trade Organisation,
ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) veltītās parlamentārās konferences sesiju nobeiguma deklarācijas, kas pieņemtas Ženēvā 2003. gada 18. februārī, Kankunā 2003. gada 12. septembrī, Briselē 2004. gada 26. novembrī, Honkongā 2005. gada 15. decembrī un Ženēvā 2006. gada 2. decembrī un 2008. gada 12. septembrī,
having regard to the final declarations of the sessions of the Parliamentary Conference on the WTO adopted in Geneva on 18 February 2003, in Cancún on 12 September 2003, in Brussels on 26 November 2004, in Hong Kong on 15 December 2005 and in Geneva on 2 December 2006 and on 12 September 2008,
ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešos samitos, kuri notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 18. maijs),
having regard to the declarations of the six Summits of Heads of State and Government of the European Union and Latin America and the Caribbean held to date in Rio de Janeiro (28 and 29 June 1999), Madrid (17 and 18 May 2002), Guadalajara (28 and 29 May 2004), Vienna (12 and 13 May 2006), Lima (16 and 17 May 2008) and Madrid (18 May 2010),
ņemot vērā Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm,
having regard to the Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and to the Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States,
ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, un ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociāciju,
having regard to the Agreement establishing an association between the European Community and its Member States, of the one part, and the Republic of Chile, of the other part, and to the EU-Chile Association for Development and Innovation,
ņemot vērā Ekonomikas partnerības, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, un Meksikas un ES stratēģiskās partnerattiecības,
having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, and to the Strategic Partnership between Mexico and the EU,
ņemot vērā sarunu noslēgšanu par asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku,
having regard to the conclusion of the negotiations on an Association Agreement between the EU and Central America,
ņemot vērā sarunu noslēgšanu starp ES un Kolumbiju un Peru par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu,
having regard to the conclusion of the negotiations between the EU and Colombia and Peru on a Multi-Party Trade Agreement,
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asociācijas 2010. gada 1. aprīlī pieņemto deklarāciju par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu jomā un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu audzētājiem,
having regard to the Declaration on the EU-Latin America bananas agreement and its impact on ACP and EU banana producers that the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly adopted on 1 April 2010,
ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma Rio grupas un Eiropas Savienības XIV ministru sanāksmē, kas risinājās 2009. gada 11.–14. maijā Prāgā,
having regard to the joint communiqué of the 14th Ministerial Meeting between the European Union and the Rio Group, held in Prague from 11 to 14 May 2009,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” ( COM(2009)0495 ),
having regard to the Commission communication of 30 September 2009 on ‘The European Union and Latin America: Global Players in Partnership’ ( COM(2009)0495 ),