natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka krīze ārkārtīgi negatīvi ekonomiski un sociāli ietekmē daudzas jaunās dalībvalstis, būtiski bremzējot to konverģenci ar ES-15; turklāt uzskata, ka šī ietekme izplatīsies, skarot arī euro un euro zonas tautsaimniecības; tāpēc pieprasa, lai tiktu veikti stingri Eiropas solidaritātes pasākumi, lai aizsargātu eurozonu un veicinātu Eiropas Savienības iekšējo saskanību, jo īpaši, lai vairāk atbalstītu Centrālās un Austrumeiropas tautsaimniecības, īpaši jau, pielāgojot struktūrfondus un Globalizācijas fondu šīm valstīm, kā arī īpaši nodrošinot atbalstu no EIB attiecībā uz jauniem novatoriskiem finanšu instrumentiem; norāda uz to, cik svarīga ir Eiropas vienotība ekonomiskās krīzes laikā, kad ekonomiskais pagrimums apdraud arī Eiropas vērtības; tāpēc aicina, lai Komisijas darbības attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm būtu daudz iejūtīgākas un uzmanīgākas;
Underlines that the crisis is having extremely negative economic and social consequences in many of the new Member States, substantially slowing their convergence with the EU-15; expects, furthermore, spill-over effects, affecting the euro and the economies of the euro-zone; calls, therefore, for strong European solidarity measures to protect the eurozone and strengthen the internal consistency of the European Union, in particular with a view to stronger support for the economies of Central and Eastern Europe, especially by adapting the structural funds and the Globalisation Fund for these countries, as well as special support from the EIB with regard to new innovative financial instruments; points to the importance of European unity in times of economic crisis when the economic downturn also threatens European common values; calls, therefore, for more attentive and careful action on the part of the Commission with regard to the new Member States;
atzīmē, ka Eiropas finansēšanas instrumenti izmantojami valsts izdevumu atbalstam; norāda ‐ lai veicinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanos, ir jāpalielina šo finansēšanas instrumentu īstenošanas līmenis un ātrums; uzskata, ka ES kohēzijas politika ir teicams teritoriālās solidaritātes instruments, jo īpaši tā pārrobežu komponenti; ir ļoti apmierināts ar neseno kohēzijas politikas "lisabonizāciju"; uzskata, ka reģionālo finansējumu vairāk novirzot uzņēmējdarbībai, pētniecībai, jauninājumiem, nodarbinātībai un jaunu prasmju apguvei, ievērojamam līdzekļu apjomam vajadzētu kļūt pieejamam vietējā līmenī, lai stiprinātu uzņēmējdarbības iespējas un atbalstītu neaizsargātākos dalībniekus;
Notes that EU funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of the European Union, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the European Union's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent "Lisbonisation" of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
norāda, ka arī TEN-T un TEN-E programmām pilnā mērā jāsekmē gan atveseļošanas plāns, gan Lisabonas stratēģijas mērķi; uzskata, ka pateicoties koordinatoru pozitīvajiem centieniem, kā arī TEN-T izpildaģentūras izveidei, ko papildina īstenošanas tiesību akti, lai uzlabotu komodalitātes efektivitāti, ir izdevies pilnībā īstenot daudzus TEN-T projektus visā Eiropas Savienībā, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un uzlabotu mobilitāti;
Points out that the programmes relating to the Trans-European Transport Network (TENs-T) and the Trans-European Energy Networks (TENs-E) should also make their full contribution both to the European Economic Recovery Plan and to the Lisbon Strategy goals; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the Trans-European Transport Network Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a substantial number of fully completed TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
atzīmē EIB svarīgo nozīmi attiecībā uz ES atveseļošanas plānu; atzinīgi vērtē EIB kapitāla palielinājumu, ko nodrošinājušas dalībvalstis, lai maziem un vidējiem uzņēmumiem izsniegtu jaunus aizdevumus; uzstāj, ka aizdevumiem pārredzamā un taisnīgā veidā jābūt pieejamiem visu valstu MVU; aicina vairāk stiprināt EIB nozīmi attiecībā uz jauniem novatoriskiem finanšu instrumentiem;
Notes the essential role of the EIB with regard to the European Economic Recovery Plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;
attiecībā uz ekonomikas pārvaldību uzskata, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos ir nepieciešami stingri, saskaņoti un savlaicīgi valdības intervences pasākumi visās dalībvalstīs, kā arī regulējoši pasākumi, lai nostiprinātu finanšu tirgus un atjaunotu uzticību; uzskata, ka jāizstrādā jauni normatīvie akti, pamatojoties uz pārredzamības principiem un atbildības standartiem, un ir jāīsteno efektīva uzraudzība, lai aizsargātu patērētāju tiesības; uzskata, ka jaunajā regulējumā vajadzētu iekļaut prasības, kas vērstas pret pārmērīgām svārstībām un nosaka lielāku rezerves kapitālu bankām; šajā sakarā norāda uz pašreizējām problēmām, kas saistītas ar novērtēšanas noteikumiem un riska novērtējumu; uzskata ‐ kontroles pasākumiem ir jāatbilst finanšu jauninājumiem, un šajā ziņā Eiropai ir jāpilnveido savu regulatīvo iestāžu zinātība; uzskata, ka vairāk regulējuma nebūt nenozīmē labāku regulējumu; uzskata, ka dalībvalstīm jākoordinē to regulatīvās darbības; uzskata, ka jāsaglabā stabilizācijas standarti un finanšu uzraudzības regulējums eurozonā;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection, to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that the European Union should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the euro area must be safeguarded;
atgādina, ka zināma atbildība par pašreizējo krīzi ir jāuzņemas kredītvērtējuma aģentūrām; atzinīgi vērtē Eiropadomes aicinājumu pasteidzināt Komisijas 2008. gada 12. novembra regulas priekšlikuma par kredītvērtējuma aģentūrām pieņemšanu ( COM(2008)0704 );
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the adoption of the Commission proposal of 12 November 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Credit Rating Agencies ( COM(2008)0704 ) to tighten up the rules on rating agencies;
uzskata, ka vissteidzamākais uzdevums ir uzlabot finanšu nozares regulējumu pasaules mērogā, kam krietni jāpārsniedz klasiskās banku nozares robežas, veikt drosmīgus pasākumus, lai ieviestu saistošus noteikumus par konsultatīvu uzraudzību, pārredzamību, labu praksi, kā arī piemērot sankcijas visām tām valstīm un teritorijām, kuras nesadarbojas; aicina Komisiju izstrādāt atbilstīgus priekšlikumus un mudina Padomi sagatavot starptautisko sarunu politiskos jautājumus, lai šo pieeju varētu ātri pieņemt; atzīmē, ka globāla finansiāla stabilitāte ir sabiedrisks labums un atbildība par šī labuma nosargāšanu gulstas uz politisko vadītāju pleciem;
Believes that it is very urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and to apply sanctions to all states and territories which do not cooperate; calls on the Commission to put forward appropriate proposals in this regard and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
pārskatīšanu, lai būtu iespējams samazināt PVN likmes par pakalpojumiem, kuros iesaistīts liels darbinieku skaits, un īstenot citus atbilstīgus pasākumus, lai stimulētu iekšzemes pieprasījumu; aicina dalībvalstis šajā sakarā rīkoties koordinēti un ievērot solidaritātes principu, pieļaujot diferencētas iespējas nozaru PVN samazināšanai, kā to paredz PVN direktīva, nosakot, ka atbilstīgi savām prioritātēm dalībvalstis var īstenot šo iespēju vai atteikties no tās; uzskata, ka selektīvi nodokļu atvieglojumi stimulētu iekšzemes pieprasījumu, kā arī ekonomiku;
in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy;
ļoti atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem un prasa iespējami drīz īstenot šīs grupas apstiprinātos priekšlikumus; uzsver, ka Lisabonas stratēģijai vajadzētu mazināt regulatīvo slogu uzņēmumiem, vienlaikus veicinot ražīgumu un līdz ar to arī lielākus izaugsmes tempus pārrobežu kontekstā; uzskata, ka Eiropai ir jāizvērtē regulējuma alternatīvas; jaunais regulējums ir jāapspriež ar ieinteresētajām personām, un galvenā uzmanība jāpievērš attiecībai starp regulējuma izmaksām un ieguvumiem;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by that Group be implemented as soon as possible; stresses that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that the European Union must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Lisabonas stratēģijas novērtēšana, nākamie soļi un tālākā virzība
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead
atzinīgi vērtē Kopienas Lisabonas stratēģijā sasniegto pēdējo gadu laikā, bet atzīmē, ka joprojām kavējas vairākas nozīmīgas likumdošanas iniciatīvas un tās jāpieņem prioritārā kārtā; uzsver nelīdzsvaroto situāciju attiecībā uz to iniciatīvu kvalitāti un kvantitāti, kuras paredzētas saskaņā ar dažādām Eiropas pamatnostādnēm; aicina izmantot līdzsvarotāku pieeju, lai atbalstītu tādu reformu programmu, kas ietver patiesu dažādas Eiropas politikas jomas atbalstošu pieeju; atbalsta Eiropas reformas programmas ārējās dimensijas stiprināšanu, ar nosacījumu, ka ir ieviesti augsti standarti, atbilstīgs tiesiskais regulējums un kooperatīvas darba metodes, lai sadarbotos ar citiem pasaules mēroga dalībniekiem ekonomikas jomā un risinātu globālus izaicinājumus; šajā sakarā atzinīgi vērtē vairāku Komisijas ģenerāldirektorātu darbu, izstrādājot jaunus kvalitātes rādītājus; mudina Padomi prasīt Komisijai nodrošināt, ka nākamajā valstu ekonomikas atveseļošanas programmu novērtējumā šādi rādītāji tiek izmantoti un iestrādāt tos Komisijas uzraudzības sistēmā, tādējādi iegūstot visaptverošāku un atbilstīgāku priekšstatu par panākumiem un trūkumiem saistībā ar Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju;
Welcomes the progress made under the Lisbon Strategy during recent years but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive EU policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in the upcoming evaluations of the NRPs and be incorporated in the Commission's monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
norāda uz to, ka atklātā koordinācijas metode, kas deviņus gadus bija Lisabonas stratēģijas pamatā, ir parādījusi savu vājumu, saskaroties ar jaunām starptautiskām un iekšējām problēmām, ar kurām jāsaskaras Eiropas Savienībai; tādēļ mudina pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām pieejas pamatā izmantot aktīvāku un globālāku politiku, proti, atjauninot pašreizējās kopējās politikas jomas (tirdzniecība, iekšējais tirgus, Ekonomikas un monetārā savienība utt.) un izveidojot jaunas kopējās ārpolitikas jomas (enerģija, klimats, attīstība, migrācija utt.);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges, therefore, that the post-Lisbon Strategy period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
pauž nožēlu, ka tagad, kad atlicis tikai viens gads līdz Lisabonas stratēģijas īstenošanas beigu termiņam, skaidri noteikti mērķi nav sasniegti un progress programmas jomās ir nepietiekams; uzskata, ka dalībvalstis nepietiekami veikušas izpildes pasākumus, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus; ir pārliecināts, ka Lisabonas stratēģija jāuzskata par svarīgu orientieri tādas turpmākās politikas izveidē, kuras mērķis ir spēcīga, konkurētspējīga un izaugsmi veicinoša ES; tādēļ uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu nopietnāk uztvert šo stratēģiju, proti, ne tikai kā dažādu mērķu apkopojumu, bet gan kā rīcības plānu turpmākai Eiropas attīstībai;
Regrets that, with only one year left on the timescale of the Lisbon strategy, clearly defined goals have not been met and progress in programme areas has been insufficient; takes the view that Member States" efforts have been lacking in implementing measures to bring the goals of the Lisbon strategy closer; believes that the Lisbon Strategy must be seen as an important guideline for future-shaping policies, aimed at a strong, competitive and growth-fostering EU; considers, therefore, that it deserves to be taken more seriously by Member States and should not be seen merely as a set of distant goals, but as an action plan for the further development of Europe;
aicina Komisiju izanalizēt, cik lietderīgi ir izstrādāt turpmāko Lisabonas stratēģiju ar jauniem mērķiem un uzdevumiem, jo īpaši novērtējot dalībvalstu gatavību īstenot šādu jaunu programmu, kā arī tās dzīvotspēju; uzsver, ka integrētās politikas pamatnostādnes izaugsmei un nodarbinātībai ir jāpārorientē, ņemot vērā ekonomisko lejupslīdi, un mudina Padomi apstiprināt īstermiņa pasākumus, lai saglabātu 2008. gada nodarbinātības līmeni, veikt ieguldījumus cīņā pret klimata pārmaiņām un nodrošināt pietiekami lielus ieņēmumus, jo īpaši neaizsargātākajām sabiedrības grupām; sagaida, ka laikus pirms Eiropadomes pavasara sanāksmes, kas būs veltīta Lisabonas jautājumam, Komisija nāks klajā ar iniciatīvām un iesniegs priekšlikumus attiecībā uz šiem mērķiem;
Asks the Commission to analyse the usefulness of a post-Lisbon strategy with new aims and goals, and especially to assess the readiness of Member States to implement such a new programme, and its viability; stresses the need to refocus the IPGs against the background of the economic downturn and urges the Council to agree on short-term measures to safeguard the 2008 employment rate, to invest in the fight against climate change and to ensure sufficient incomes, especially with regard to the most vulnerable groups of society; expects the Commission to launch initiatives and present proposals with respect to these goals in good time for the Spring Lisbon Council in 2010;
uzsver, ka ES budžeta un valsts izdevumu "lisabonizācijai" visās dalībvalstīs ir jākļūst par realitāti, jo tā dominējošo darbību jomā varētu iekļaut pašu Lisabonas stratēģiju un radikāli palielināt efektivitāti, cenšoties sasniegt izaugsmes un darbavietu radīšanas mērķus;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
atzīmē, ka instrumenta, kas ES ir vajadzīgs Lisabonas stratēģijas mērķu veicināšanai, pamatā ir visu attiecīgo politikas jomu, visu finanšu instrumentu un fondu, kā arī ES budžeta iekļaušana dominējošo darbību jomā, lai paātrinātu un pastiprinātu centienus nodrošināt izaugsmi un darbavietu radīšanu; uzskata, ka īstermiņā ir vajadzīgi spēcīgāki fiskāli stimuli, lai strauji atgūtos pēc ekonomiskās krīzes, ar nosacījumu, ka tiek pārorientēti privātie izdevumi un uzvedība saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Lisabonas-Gēteborgas stratēģijā un klimata-enerģijas paketē; šajā sakarā brīdina no bezatbildīgiem nodokļu samazinājumiem; uzskata, ka fiskāli stimuli jāorientē uz sociāliem un vides mērķiem; uzskata, ka iespējamie līdzekļi ir pievienotās vērtības nodokļa likmju samazināšana, ko piemēro darbietilpīgiem un vietējā līmenī sniegtiem pakalpojumiem, turklāt uzskata, ka var piešķirt finansējumu videi saudzīgām iniciatīvām, cita starpā, enerģijas nozarē, kā arī autotransporta nozarē un būvniecības nozarē, jo īpaši tādēļ, ka šajās nozarēs ir katastrofāli krities pieprasījums; uzskata ‐ ar atbrīvojumiem no nodokļa var sniegt atbalstu patērētājiem, iegādājoties mazāk piesārņojošus vieglos automobiļus un videi saudzīgākus mājokļus;
Notes that the tools needed by the European Union to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation; considers that, in the short run, stronger fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns, in this context, against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since those sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
pauž nožēlu, ka Lisabonas stratēģija daudzu dalībvalstu politikā joprojām ir vāji atpazīstama; uzskata, ka visu ekonomikas procesu dalībnieku mobilizācijai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu tās efektīvu īstenošanu; jo īpaši uzskata, ka labāka darba devēju un darbinieku, dalībvalstu parlamentu, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības līdzdalība uzlabos Lisabonas stratēģijas rezultātus un veicinās attiecīgo reformu sabiedrisko apspriešanu; uzskata, ka iespējams mobilizēt visas ieinteresētās puses, atbilstīgi piemērojot vairāku līmeņu pārvaldības principu;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national policies of many Member States; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that the closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the achievements of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;
vēlreiz pauž nožēlu par to, ka Parlaments, Padome un Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, vēl arvien nav vienojušies par precīzu plānu un prakses kodeksu, kas garantētu atbilstošu sadarbību un visu attiecīgo ES iestāžu pilnīgu līdzdalību, kā Lisabonas stratēģijas pienācīgu turpinājumu, īstenojot integrētās politikas pamatnostādnes; tādēļ aicina Padomi un Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumus ciešākai visu attiecīgo ES iestāžu sadarbībai, ņemot vērā integrēto politikas pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu, kā arī saistībā ar turpmākās Lisabonas II programmas izstrādi;
Regrets, once again, that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission in consultation with the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of all relevant EU institutions concerned in the appropriate further handling of the follow-up of the Lisbon Strategy; calls, in this connection, on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for the close cooperation of the relevant EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines as well as the reflection and set-up of the forthcoming Lisbon II agenda;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.