natgillin/translations-raw huggingface dataset:
brīdina par kļūdaino uzskatu, ka Eiropas ekonomika varētu attīstīties un piedzīvot izaugsmi, arī neīstenojot brīvu un godīgu tirdzniecību ar pēc iespējas lielāku skaitu pasaules valstu, tostarp ES lielāko pašreizējo tirdzniecības partneri ASV un tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija un Brazīlija; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir arī jārēķinās pašai ar saviem spēkiem, labāk izmantojot iekšējo tirgu, jo tās izaugsme lielā mērā ir atkarīga arī no iekšējā pieprasījuma;
Warns against the notion that the European economy can somehow develop and grow without free and fair trade with as many other countries in the world as possible, including our leading trade partner today, the US, and emerging economies like China, India and Brazil; considers that the European Union should also rely on its own strengths by making better use of its internal market, especially since the bulk of its growth is also linked to domestic demand;
uzsver, ka iekšējā tirgus iespējas globalizācijas laikmetā ir pilnvērtīgi jāizmanto uzņēmumu labā, lai sekmētu jaunu darba vietu un jaunu tehnoloģiju radīšanu Eiropā;
Stresses the need to unleash the potential of the internal market for business in the era of globalisation, in order to boost job creation and innovation in new technologies in Europe;
uzskata ‐ lai izveidotu efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu, Komisijai ir jānosaka skaidras politiskās prioritātes, pieņemot “Vienotā tirgus aktu”, ko piemērotu gan ar likumdošanu saistītām, gan citām iniciatīvām, kuru mērķis ir veidot ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku;
Believes that in order to establish an effective internal market, the Commission must produce a clear set of political priorities through the adoption of a ‘Single Market Act’, which should cover both legislative and non-legislative initiatives, with the aim of creating a highly competitive social market economy;
atzīst, ka Eiropas Savienībā iekšējā tirgus izveide, nemaz nesaskaņojot dalībvalstu nodokļu politiku, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, un neparedzot sociālās aizsardzības elementus, zināmā mērā ir izraisījusi pārmērīgu konkurenci, kurā dalībvalstis cenšas piesaistīt nodokļu maksātājus no citām dalībvalstīm; atzīmē, ka viena no iekšējā tirgus lielākajām priekšrocībām tomēr ir mobilitātes šķēršļu likvidēšana un iestāžu regulējuma saskaņošana, veicinot starpkultūru sapratni, integrāciju, ekonomisko izaugsmi un Eiropas solidaritāti;
Recognises that within the European Union the construction of the internal market without some tax harmonisation, notably regarding corporate taxes and a definition of the components of social protection, have led to some extent to excessive competition between Member States seeking to attract taxpayers from other Member States; notes, nevertheless, that one of the great advantages of the internal market has been the removal of barriers to mobility and the harmonization of institutional regulations, fostering cultural understanding, integration, economic growth and European solidarity;
iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, jo īpaši saistībā ar elektronisko tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi un profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu;
Recommends that the Commission conduct an independent exercise to identify the top 20 single-market-related sources of dissatisfaction and frustration which citizens encounter every day, in particular in relation to e-commerce, cross-border medical care, and mutual recognition of professional qualifications;
aicina dalībvalstis beidzot pieņemt atbilstības tabulas, kuras attiecas uz tiesību aktu īstenošanu, lai tiesību aktu nepilnības būtu labāk pārredzamas;
Calls on the Member States finally to accept correlation tables concerning the implementation of legislation in order to make legislation deficits more transparent;
uzsver, ka veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme iekšējā tirgū; tomēr joprojām ir noraizējies, ka valsts iestādēm, ņemot vērā sarežģītos noteikumus, vēl arvien ir ļoti problemātiski sasniegt pašu politikas mērķus, kā arī nodrošināt MVU pieejamus publiskā iepirkuma tirgus;
Stresses that a well-functioning procurement market is essential to the internal market; remains concerned, however, that there are still significant problems for public authorities in achieving their policy objectives within a complex set of rules, as well as in ensuring SME access to the public procurement markets;
mudina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par “sākuma klauzulas” ieviešanu, nodrošinot, ka ES iekšējā tirgus noteikumi automātiski stājas spēkā noteiktā laikā pat tad, ja dalībvalstis tos nav savlaicīgi transponējušas;
Encourages the Commission to come forward with a proposal introducing a ‘sunrise clause’, which would ensure that EU internal market laws automatically enter into force at a given time if Member States do not transpose them in time;
uzskata, ka pēc šāda mēroga krīzes konkurētspēju varētu būtiski uzlabot pārdomāts un efektīvs regulējums ekonomikas jomā; uzskata, ka Eiropas Savienības iestādes ir īpaši atbildīgas par reformu programmas īstenošanu, tostarp no dalībvalstu politisko iestāžu puses;
Believes that putting in place sound, effective rules for an economic area, following a crisis on the scale of the one we have experienced, constitutes a significant contribution to competitiveness; considers that the EU authorities have a particular responsibility for ensuring that the reform agenda is adhered to, inter alia by national political authorities;
uzskata, ka Eiropai atkal ir jākļūst par ieguldījumiem un ražošanai izdevīgu vietu un pasaules mēroga inovācijas un izaugsmes etalonu; uzskata, ka gan valsts, gan privātajām finanšu iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi strādā reālās ekonomikas un mazo un vidējo uzņēmumu labā;
Takes the view that Europe should once again turn into a favourable location for investments and production, and become a world benchmark for innovation and growth; believes that financial institutions, be they public or private, must do their utmost to ensure that the financial markets work for the benefit of the real economy and of small and medium-sized enterprises;
prasa Komisijai katru gadu veikt novērtējumu par privāto un valsts ieguldījumu vajadzībām un par veidu, kā tās apmierina vai kā tās vajadzētu apmierināt;
Asks the Commission to carry out an annual assessment of public and private investment needs and how they are being, or should be, met;
atzīst, ka Savienības iekšējā tirgus tālākai attīstībai vajadzīga pieeja, kas būtu saskaņota gan valstu, gan ES līmenī, lai cīņā pret nodokļu krāpniecību un nemaksāšanu varētu izmantot paraugpraksi, turklāt paredzot attiecīgus stimulus nodokļu maksātājiem par pienācīgu nodokļu maksāšanu un dalībvalstu nodokļu iestādēm par efektīvu aizsargpasākumu apstiprināšanu pret jebkādu ļaunprātīgu rīcību nodokļu jomā;
Recognises that in order to further develop the Union's internal market, a coordinated approach is needed at both national and EU level to capitalise on best practices in the fight against tax fraud and evasion, while defining appropriate incentives for tax payers to duly pay their taxes and for the tax authorities in the Member States to adopt effective preventive measures against all types of tax malpractice;
uzskata, ka nodokļu krāpniecības samazināšana palīdzētu mazināt valsts budžeta deficītu bez nodokļu paaugstināšanas, saglabājot sociālās jomas izdevumus; pauž bažas par iekšējā tirgus traucējumiem, ko radījis atšķirīgais nodokļu krāpniecības līmenis dalībvalstīs; lūdz Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumu, lai novērtētu dažādās problēmas, ko visās dalībvalstīs rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un ēnu ekonomika;
Considers that reducing tax fraud levels would help to reduce public deficits without increasing taxes, while maintaining social spending; is concerned about the distortion created in the internal market as a result of the different levels of tax fraud in the Member States; asks the Commission to draw up an impact assessment to evaluate the different problems caused by tax evasion and the black economy in all the Member States;
konstatē, ka iestāžu darbības uzlabošanās un ekonomiskās izaugsmes galvenais dzinulis dalībvalstīs ir šo valstu neatkarība, izvēloties nodokļu iekasēšanas veidu; uzskata, ka ir svarīgi samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem, lai atbalstītu mazāk atalgotās personas un lai sabiedrības vidusslānis varētu pienācīgi baudīt sava darba augļus;
Recognises that a major driving force for institutional improvement and economic growth in the Member States is their sovereignty in choosing how they wish to levy taxes; regards it as essential to reduce taxes on labour, both for the sake of the least fortunate and in order to allow the middle classes to live decently from the fruits of their labours;
atbalsta nodokļu struktūru, kura vērsta uz nodokļu sloga mazināšanu darba ņēmējiem un viņu motivēšanu, un paredz stimulus nodarbinātībai, inovācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem;
Advocates a tax structure geared to easing the burden on labour and encouraging, and creating incentives for, employment, innovation and long-term investment;
uzskata, ka kohēzijas politikai jābūt vienai no Savienības ekonomikas politikas pīlāriem, kas veicina ES ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju;
Considers that cohesion policy should be regarded as one of the pillars of the Union's economic policy, contributing to long-term EU investment strategy;
norāda, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna būtisku daļu, jo tas ir valsts politikas virziens, ko var izmantot krīzes pārvarēšanai un īstermiņa pieprasījuma stimulēšanai, vienlaicīgi ieguldot ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas jomā;
Notes that cohesion policy has become an essential element in the European Economic Recovery Package, being a public policy which can be used to respond to the crisis and address short-term demand stimulation while at the same time investing in long-term growth and competitiveness;
uzskata, ka kohēzijas politikas spēku, ekonomikas atveseļošanos saistot ar ilgtermiņa izaugsmi, veido trīs galvenie elementi ‐ šī politika nosaka stratēģiskās pamatnostādnes, kas paredz noteikumus attiecībā uz nododamajiem resursiem, kuri ir saistoši dalībvalstīm un reģioniem, tā ļauj dalībvalstīm un reģioniem brīvi izvēlēties teritoriālajai specifikai pielāgotus pasākumus un tā spēj nodrošināt mērķu sasniegšanai nepieciešamo uzraudzību un atbalstu;
Considers that the strength of cohesion policy in linking recovery to long-term growth comes from its three basic characteristics: it sets strategic guidelines that are conditions for resources to be transferred, which are binding on both Member States and regions; it leaves space for Member States and regions to tailor interventions to local specificities; and it has the capacity to monitor and support in pursuit of goals;
uzskata, ka pēckrīzes stratēģija būs efektīvāka, ja tās īstenošanā tiks iesaistīti reģioni un pilsētas; daudzlīmeņu pārvaldība piedāvā plašāku politikas telpu, ļaujot efektīvāk veicināt ekonomikas atveseļošanos Eiropas Savienībā, jo Eiropas pārvaldība reģionālā un vietējā līmenī spēj pielāgot Eiropas vispārējos stratēģiskos mērķus attiecīgās teritorijas īpatnībām, spēj izmantot pieejamos politikas instrumentus un entuziasmu, kas vieno visus sadarbības partnerus: uzņēmumus, akadēmiskās iestādes, pilsonisko sabiedrību;
Considers that the post-crisis strategy will be more effective if regions and cities are involved in its implementation; multilevel governance offers broader policy space, allowing more effective promotion of economic recovery in the EU, as regional and local levels of European governance have the capacity to translate European general strategic goals into their own territorial specificities and are capable of harnessing the policy tools they have at their disposal and the enthusiasm of all partners – business, academia and civil society;
tādēļ pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz pilnvaru deleģēšanu pašvaldībām, ņemot vērā, ka vietējās un lauku reģionu pašvaldības nodrošina iespējas no ekonomikas, nodarbinātības un pašvaldības attīstības viedokļa un ka atbalsts šīm pašvaldībām ļauj samazināt atstumtību, pastiprinot šo pašvaldību tīklu un šādi palielinot to spēju izmantot iespējas un līdzekļus;
Expresses, therefore, its concerns at the lack of progress in devolving power to communities, given that local and rural communities provide opportunities in terms of the economy, employment and community building, and that providing support for these communities allows exclusion to be reduced by reinforcing the fabric of the community and thus increasing its capacity for absorption;
norāda, ka saistībā ar turpmāko reģionu nozīmes pieaugumu ES ekonomiskās programmas noteikšanā jāstiprina vietējā kreditēšana un to var stimulēt ar spēcīgu reģionālo banku starpniecību; atzīmē, ka, nosakot finanšu pakalpojumu nozares regulējumu, būtu jāņem vērā nepieciešamība stimulēt uzņēmējdarbību un MVU finansējumu un ka MVU finansiālais atbalsts kohēzijas politikā būtu vairāk jāorientē uz riska kapitāla finansējumu, kas ļautu panākt banku sektora plašāku iesaistīšanos un struktūrfondu lietderīgāku izmantošanu;
Points out that, as regions will continue to gain in importance in driving the economic agenda of the EU, local lending needs to be strengthened, and that this can be stimulated through strong regional banks; notes that regulation of the financial services industry should take into account the need to stimulate entrepreneurship and financing for SMEs, and that financial support for SMEs in cohesion policy should move towards venture capital finance, which would allow greater involvement of the banking sector and a more efficient use of structural funds;
aicina turpināt pašreizējās kohēzijas politikas struktūras reformu, lai dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām finansējumu varētu nodrošināt ātrāk un efektīvāk; norāda, ka nepieciešams vairāk elastības un ka Komisijai tas jāņem vērā, nākotnē izstrādājot kohēzijas politiku;
Calls for further reform of the current cohesion policy structure to enable funds to be provided more rapidly and efficiently to Member States, regions and cities; points out that more flexibility is required and that the Commission must take this into account when designing future cohesion policy;
uzskata, ka ir būtiski jebkuru Eiropas Savienības ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju, ko atbalsta kohēzijas politika, saskaņot ar rezultātiem konkurētspējas, darba vietu radīšanas un ekoloģiskās izaugsmes jomā, kā arī ar uzlabojumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā Eiropas mērogā, jo īpaši starp “vecajām” un “jaunajām” dalībvalstīm;
Considers it vital that any long-term EU investment strategy supported by the cohesion policy be linked to results in terms of competitiveness, innovation, job creation, green growth, and improvements in economic, social and territorial cohesion at European level, especially between old and new Member States;
aicina stratēģijā “ES 2020” ietvert plašu koncepciju par ES nākotni kā konkurētspējīgu, sociālu un ilgtspējīgu Savienību, kuras politikas veidošanas centrā ir iedzīvotāji un vides aizsardzība;
Calls for the EU 2020 strategy to pursue a broad political concept of the future of the EU as a competitive, social, sustainable Union which places people and the protection of the environment at the centre of policy making;
uzskata ‐ ja vēlamies sasniegt šos mērķus, laiks rūpīgi koordinēt ES makroekonomikas politikas virzienus, par prioritāti izvirzot Savienības izaugsmes potenciāla palielināšanu un koncentrējoties uz visaptverošas un ilgtspējīgas attīstības modeli, bez kura nav iespējams atrisināt nevienu no pašreizējām problēmām; uzskata, ka tam ir jābūt jaunās stratēģijas “ES 2020” pamatprincipam;
Considers that, if these goals are to be achieved, it is time to coordinate our macroeconomic policies closely, aiming as a priority to increase the Union's growth potential and focusing on a model of inclusive and sustainable development, without which none of our problems can be solved; considers that this should be the focus of the new EU 2020 strategy;
atzīst ‐ lai novērstu euro krīzes sekas, ko radīja ilgtermiņa ekonomiskā stagnācija, Savienībai vienlaikus ar reformām, kuru mērķis ir atjaunot un uzlabot konkurētspēju, ir jāīsteno stratēģija ar mērķi paātrināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi;
Recognises that, in order to prevent the responses to the euro crisis from resulting in a lengthy period of economic stagnation, the Union should at the same time implement a strategy to accelerate sustainable economic growth alongside reforms aimed at restoring and improving competitiveness;
uzsver, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš tam, lai tiktu risināta jauniešu bezdarba problēma un veiksmīgāk nodrošinātas tirgus vajadzībām atbilstošas prasmes; uzskata, ka ir jāveido publiskā un privātā sektora partnerība izglītības nozarē un ka ar studentu un pētnieku pārrobežu mobilitāti apmaiņas programmās un ar prakses iespējām jāveicina Eiropas augstskolu pievilcība starptautiskā mērogā, vienlaicīgi saglabājot mērķi pētniecībai un izstrādei izmantot 3 % no IKP, kas ar pētniecības un augstākās izglītības palīdzību veicinātu inovācijas;
Notes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points; believes that public-private partnerships in education need to be developed and cross-border mobility for students and researchers in exchanges and internships should be used to enhance the international attractiveness of Europe's higher-education institutions while retaining the target of spending 3 % of GDP on R&D will boosts innovation through research and higher education;
uzskata, ka Komisijas ierosinātajai stratēģijai “ES 2020” būtu jākoncentrējas uz iekšējā tirgus birokrātijas mazināšanu, līdz 2012. gadam samazinot uzņēmumu administratīvo slogu par 25 %, un efektivitātes palielināšanu, izmantojot internetu kā pamatu ES mēroga “E-tirgum”, kas savukārt radītu jaunus pakalpojumus un darba vietas;
Considers that the EU 2020 Strategy as proposed by the Commission should concentrate on making the internal market less bureaucratic, by reducing administrative burdens on business by 25 % by 2012, and more efficiency-driven, by using the internet as the backbone of an EU-wide e-market that will generate new services and jobs;
uzskata, ka ir jāstiprina stratēģijas “ES 2020” pārvaldības struktūra, lai nodrošinātu stratēģijas mērķa sasniegšanu; pauž viedokli ‐ lai jaunā stratēģija būtu veiksmīga, ir plašāk jāizmanto saistoši pasākumi, nevis jāturpina ekonomikas politikas jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi; mudina Padomi un Komisiju ierosināt ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, kas galvenokārt balstītos uz ES instrumentiem, nevis uz starpvaldību ierosmēm;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that it will achieve its objective; considers that a broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success, instead of continued use of the open method of coordination in the field of economic policy; urges the Council and Commission to come forward with an economic strategy for economic recovery based primarily on EU instruments and not mainly on intergovernmental initiatives;
uzskata, ka ar labu pārvaldību vai ekonomisku valdību vien nepietiek, lai nodrošinātu tādu Eiropas Savienības izaugsmes stratēģiju, kas vajadzīga krīzes pārvarēšanai un konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā; tomēr pauž pārliecību, ka vien saistībā ar euro EMS desmit īstenošanas gadi ir pierādījuši šādas stratēģijas pilnīgu nepieciešamību;
Recognises that good governance or an economic government will not, in itself, be enough to provide the EU with the growth strategy it needs in order to tackle the crisis and square up to global competition; is convinced, however, that 10 years of EMU have demonstrated – in the unique context of the euro – the absolute need for such a strategy;
prasa, lai stratēģijā “ES 2020” iekļautu mērķi, paredzot uz pusi samazināt nabadzību ES, un norāda, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju, kuri pašlaik dzīvo nabadzībā vai kuri var nonākt nabadzībā, ir sievietes, sevišķi vecāka gadagājuma sievietes, migrantes, vientuļās mātes un ģimenes aprūpētājas; turklāt uzskata, ka būtu jāņem vērā arī visas cilvēka dzīves perspektīva, jo vecāku nabadzība tieši ietekmē bērna dzīvi, attīstību un nākotni;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers; takes the view, moreover, that a life-course perspective should be introduced, as poverty of its parents has a direct impact on a child's life, development and future;
prasa izstrādāt vērienīgu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret nabadzību, lai novērstu nevienlīdzību un sociālo atstumtību, nosakot plašus mērķus nabadzības mazināšanai un attiecībā uz nabadzību, kas skar strādājošos; tādēļ ierosina veidot ES pamatpolitiku par minimālo ienākumu noteikšanas kārtību, ņemot vērā subsidiaritātes principu, dažādu praksi, sarunas par darba koplīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem, pamatojoties uz ES kritērijiem, kas noteikti atbilstīgi dzīves līmenim katrā dalībvalstī; aicina arī noteikt bērnu pabalstu, lai īstenotu iepriekšminēto mērķi ‐ mazināt nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību;
Calls for an ambitious long-term strategy against poverty with the aim of reducing inequalities and social exclusion, with far-reaching targets for poverty reduction and in-work poverty; proposes an EU framework policy on minimum income schemes, taking account of subsidiarity, different practices, collective bargaining and national law in the Member States, and on the basis of European criteria scaled to reflect the standard of living in each Member State; calls also for a child allowance with the above aim of reducing poverty, inequalities and social exclusion;
uzskata, ka pirms dalībvalsts stabilitātes un izaugsmes programmas (stratēģija “ES 2020”) pieņemšanas attiecīgās dalībvalsts parlamentā ir jāorganizē debates;
Considers that the Member States should hold debates in their respective national parliaments prior to adoption of their stability and growth (EU 2020) programmes;
norāda, ka Komisijas inovāciju ieviešanas rezultātu apkopojums rāda, ka pētniecības un inovāciju jomā Eiropa vēl aizvien būtiski atpaliek no Japānas un ASV;
Notes that the Commission's Innovation Scoreboard shows that Europe is still lagging considerably behind Japan and the United States in terms of research and innovation;
uzskata, ka Eiropas Savienībai papildus mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai ir proaktīvi un koordinēti jāfinansē pētniecība un inovācijas un jāieņem vadošā loma jaunās nodarbinātības nozarēs un privāto ieguldījumu piesaistē;
Considers that, in addition to funding for small and medium enterprises, the European Union needs to take a proactive and coordinated approach to funding research and innovation and to be at the forefront of new employment sectors and attracting private investment;
norāda, ka vienai no Eiropas Komisijas un dalībvalstu prioritātēm jābūt pārejai uz energoefektīvu ekonomiku kā ES energoapgādes drošības palielināšanas veidam; uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina inovatīva enerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem, lielāko uzmanību pievēršot vietējiem enerģijas avotiem ar zemu oglekļa emisiju;
Notes that the transition to an energy-efficient economy as a way of increasing the EU's energy security should be one of the priorities of the Commission and the Member States; considers that the EU should encourage innovation in energy generation from renewable resources, putting the emphasis on low-carbon local sources;