natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka starp dažādām ieinteresēto personu grupām turpinās debates par atbilstošu KSA definīciju un ka koncepcija par "atbilstības neattiecināšanu" dažiem uzņēmumiem var ļaut paziņot par sociālo atbildību, vienlaikus neievērojot vietējos vai starptautiskos tiesību aktus; uzskata, ka ES palīdzība trešo valstu valdībām, lai tās varētu īstenot sociālo un vides regulējumu saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, un efektīvi inspekciju režīmi ir nepieciešams papildinājums, lai Eiropas uzņēmumu KSA varētu nodrošināt visā pasaulē;
Recognises that a debate remains open among different stakeholder groups on an appropriate definition of CSR and that the concept of 'beyond compliance' may enable some companies to claim social responsibility while at the same time not respecting local or international laws; believes that EU assistance to the governments of third countries in implementing social and environmental regulation consistent with international conventions, together with effective inspection regimes, are a necessary complement to advancing the CSR of European business worldwide;
atzīst Komisijas definīciju, ka KSA ir brīvprātīga vides un sociālo apsvērumu integrācija uzņēmuma darbībā, pārsniedzot normatīvās prasības un līgumsaistības; uzskata, ka KSA politika ir jāveicina atsevišķi, nevis kā aizstājējs atbilstīgam regulējumam attiecīgās jomās vai kā slēpta pieeja šādu tiesību aktu pieņemšanai;
Recognises the Commission definition that CSR is the voluntary integration of environmental and social considerations into business operations, over and above legal requirements and contractual obligations; believes that CSR policies should be promoted on their own merits and should represent neither a substitute for appropriate regulation in relevant fields, nor a covert approach to introducing such legislation;
atzīmē, ka brīvprātīgo KSA iniciatīvu dažādību var uzskatīt par šķērsli, kas traucē uzņēmumiem, pieņemt KSA politikas, kā arī par šķērsli uzņēmumiem ieviest ievērojamākus KSA pasākumus, ambiciozākām KSA politikām, lai gan to var apstrīdēt, jo šī dažādība uzņēmumiem sniedz vairāk iespēju izpausties; aicina Komisiju veicināt brīvprātīgās KSA iniciatīvas labas prakses izplatīšanu; uzskata, ka Komisijai jāizskata arī iespēja izveidot sarakstu ar kritērijiem, kas uzņēmumiem jāievēro, lai varētu paziņot par sociālo atbildību;
Notes that the variety of voluntary CSR initiatives could be perceived as an obstacle to the adoption of CSR policies as well as a disincentive for companies to pursue more credible CSR actions or more ambitious CSR policies, though it could be argued that such variety provides companies with further inspiration; calls on the Commission to encourage the dissemination of good practices resulting from voluntary CSR initiatives; believes that the Commission should also consider establishing a list of criteria for enterprises to respect if they claim to be responsible;
uzskata, ka brīvprātīgu KSA iniciatīvu uzticamība joprojām ir atkarīga no apņemšanās izmantot starptautiski pieņemtos standartus un principus, kā arī no pieejas, kas izmanto dažādas ieinteresētās personas, kā ierosināja ES Ieinteresēto personu forums, kā arī no neatkarīgas uzraudzības un pārbaudes;
Believes that the credibility of voluntary CSR initiatives is further dependent on a commitment to incorporate existing internationally agreed standards and principles, and on a multi-stakeholder approach, as recommended by the MSF, as well as on the application of independent monitoring and verification;
uzskata, ka ES debates par KSA ir sasniegušas stadiju, kad uzsvars jāpārvieto no procesiem uz rezultātiem, nonākot pie izmērāma un pārredzama uzņēmumu ieguldījuma cīņā pret sociālo atstumtību un vides degradāciju Eiropā un visā pasaulē;
Believes that the EU debate on CSR has approached the point where emphasis should be shifted from 'processes' to 'outcomes', leading to a measurable and transparent contribution from business in combating social exclusion and environmental degradation in Europe and around the world;
atzīst, ka daudzi uzņēmumi jau pašlaik daudz dara un turpina palielināt centienus īstenot sociālo atbildību;
Recognises that many companies already make a considerable and increasing effort to meet their social responsibilities;
atzīmē, ka Eiropā tirgus un uzņēmumu attīstības pakāpe dažādās vietās ir atšķirīga; tādēļ uzskata, ka vienveidīga metode, kas mēģinātu ieviest vienu korporatīvās darbības modeli, būtu neatbilstoša un neveicinātu KSA pienācīgu ieviešanu uzņēmumos; turklāt uzskata, ka jāakcentē pilsoniskās sabiedrības attīstība un it īpaši - patērētāju informētība par atbildīgu ražošanu, lai veicinātu ilgtermiņa korporatīvās atbildības uzņemšanos atbilstoši attiecīgajiem nacionālajiem vai reģionālajiem apstākļiem;
Notes that markets and companies are at different stages of development across Europe; considers, therefore, that a one-size-fits-all method for corporate behaviour is not appropriate and will not lead to a meaningful uptake of CSR by companies; considers, furthermore, that emphasis should be placed upon the development of civil society and in particular consumer awareness about responsible production to promote the uptake of corporate responsibility which is both long-lasting and of relevance to the particular national or regional context;
norāda, ka KSA ir jāpievēršas tādām jaunām jomām kā mūžizglītībai, darba organizēšanai, vienlīdzīgām iespējām, sociālajai integrācijai, ilgtspējīgai attīstībai un ētikai, lai tā darbotos kā papildu instruments rūpniecības pārmaiņu un restrukturizācijas pārvaldīšanā;
Points out that CSR should tackle new areas such as lifelong learning, the organisation of work, equal opportunities, social inclusion, sustainable development and ethics, so as to operate as an additional instrument for managing industrial change and restructuring;
atzīmē Komisijas lēmumu sadarbībā ar vairākiem uzņēmējdarbības tīkliem izveidot Eiropas Korporatīvās sociālās atbildības aliansi (Alianse); iesaka Komisijai nodrošināt vienotu koordinācijas punktu, kas uzturētu informāciju par alianses dalībniekiem un aktivitātēm, kā arī palīdzētu vienoties par skaidriem mērķiem, grafikiem un stratēģisko virzienu informēt par savu darbību; mudina gan lielus, gan mazus Eiropas uzņēmumus un Eiropā strādājošus trešo valstu uzņēmumus atbalstīt šo iniciatīvu, kā arī stiprināt aliansi ar citu ieinteresēto pušu dalību;
Notes the Commission's decision to set up a European Alliance for Corporate Social Responsibility in partnership with several business networks (Alliance); recommends that the Commission itself ensure a single point of coordination to maintain awareness of the Alliance's membership and activities, as well as agree clear objectives, timetables and strategic vision to inform the work of the Alliance; encourages European companies and third-country companies operating in Europe, large and small, to embrace that initiative, and the Alliance to be enhanced through the participation of other stakeholders;
uzskata, ka sociālais dialogs ir bijis efektīvs līdzeklis KSA iniciatīvu veicināšanai un ka arī Eiropas darba padomēm ir bijusi konstruktīva loma labākās prakses attīstīšanā saistībā ar KSA;
Believes that social dialogue has been an effective means of promoting CSR initiatives and that European works councils have also played a constructive role in developing best practices in relation to CSR;
atzīmē, ka ES Ieinteresēto pušu foruma (IPF) atkārtota sasaukšana paziņojumā par KSA tika iekļauta vēlāk un ka jāveic pasākumi, lai palielinātu dažādu ieinteresēto pušu pārliecību, ka notiks patiess dialogs, kura rezultātā tiešām tiks ietekmēta ES politika un programmas KSA veicināšanai un ieviešanai ES uzņēmējdarbībā; uzskata, ka jāņem vērā pieredze, kas gūta saistībā ar IPF darbības iepriekšējiem diviem gadiem, kā pozitīvu atzīmējot tolerantu attieksmi un it īpaši neatkarīgu referentu izmantošanu; tomēr norāda, ka ir jāveic uzlabojumi saistībā ar konsensa sasniegšanu; turklāt mudina Komisijas pārstāvjus aktīvāk iesaistīties debatēs;
Notes that reconvening the MSF was a late addition to the Commission communication on CSR and that measures need to be taken to build the confidence of different stakeholders in the fact that a genuine dialogue will take place leading to a real impact of EU policies and programmes to incentivise and apply CSR in EU business; believes that lessons should be learnt in relation to the two years during which the MSF previously operated, which were positive in terms of the "no fame, no shame" rule and in particular the use of independent rapporteurs; points out, however, that improvements are needed in relation to consensus-building; also urges the case for Commission representatives to engage more actively in the debate;
aicina Komisiju lūgt pārstāvjus no dažādām valdībām un reģionālām un vietējām pašvaldībām, kuras var izmantot iepirkumus un citus politiskus instrumentus KSA veicināšanai, izveidot aliansē savas darbgrupas un integrēt darba rezultātus turpmākajā darbībā;
Calls on the Commission to invite representatives from a number of national, regional and local governments committed to using procurement and other public policy tools to advance CSR to form their own laboratory within the framework of the Alliance and to integrate its findings in the future work of the Alliance;
atbalsta Komisijas centienus paplašināt IPF dalību, aptverot investorus, izglītības sektoru un valsts iestādes, vienlaikus uzsverot, ka jāsaglabā iespēja uzturēt dialogu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus;
Backs efforts by the Commission to extend membership of the MSF to include investors, the education sector and public authorities, whilst insisting that there must remain the opportunity for a sustained dialogue to achieve agreed goals;
aicina Komisiju, pārraugot KSA attīstību, veicināt sieviešu lielāku līdzdalību IPF, kā arī informācijas un labas prakses apmaiņu attiecībā uz dzimumu līdztiesību;
Calls on the Commission to encourage, in the monitoring of progress of CSR, greater female participation in the MSF and the exchange of information and good practices in the field of gender equality;
atbalsta aicinājumus noteikt prasību uzņēmumu un citiem lobijiem izpaust informāciju un izveidot uzņēmumu grupējumiem un citām ieinteresēto pušu grupām līdzsvarotu piekļuvi ES politikas veidošanai;
Supports calls for mandatory disclosure for corporate and other lobbyists and for balanced access between business groupings and other stakeholder groups towards EU policy-making itself;
atzīst, ka efektīvi konkurences noteikumi Eiropā un ārpus tās ir būtisks elements atbildīgas uzņēmējdarbības prakses nodrošināšanā, it īpaši veicinot taisnīgu attieksmi un piekļuvi vietējiem MVU;
Recognises that effective competition rules, inside and outside Europe, are an essential element of ensuring responsible business practice, in particular by enabling the fair treatment of and access for locally-based SMEs;
atkārtoti pauž uzskatu, ka KSA ietvaros īstenota atbildīgas un nediskriminējošas darbā pieņemšanas prakse, kas veicina sieviešu un invalīdu nodarbinātību, sekmē Lisabonas mērķu sasniegšanu;
Reiterates that the implementation, within CSR, of responsible and non-discriminatory recruitment practices that promote the employment of women and disadvantaged persons contribute to the achievement of the Lisbon objectives;
atzīmē pretrunu starp konkurētspējīgām piegādes stratēģijām uzņēmumos, kuri pastāvīgi cenšas uzlabot elastību un mazināt izmaksas no vienas puses, un brīvprātīgām KSA saistībām, kuru mērķis ir novērst ekspluatējošas nodarbinātības praksi un veicināt ilgtermiņa attiecības ar piegādātājiem no otras puses; atzinīgi vērtē dialoga turpināšanu šajā jautājumā;
Notes a contradiction between competitive sourcing strategies by companies seeking continuous improvements in flexibility and cost on the one hand and voluntary CSR commitments seeking to avoid exploitative employment practices and promote long-term relationships with suppliers on the other; welcomes further dialogue on this point;
šajā sakarā iesaka par atbildīgiem atzīto Eiropas uzņēmumu novērtējumus un uzraudzību paplašināt, aptverot to darbību un to apakšuzņēmēju darbību arī ārpus ES, lai nodrošinātu, ka KSA sniedz labumu arī trešām valstīm, it īpaši jaunattīstības valstīm, saskaņā ar SDO konvencijām it īpaši par brīvību dibināt arodbiedrības, bērnu un piespiedu darba aizliegumu un konkrētāk attiecībā uz sievietēm, migrantiem, pamatiedzīvotājiem un minoritātēm;
Suggests, in this connection, that the assessment and monitoring of European companies acknowledged as being responsible be extended to cover their activities and those of their subcontractors outside the European Union in order to ensure that CSR also benefits third countries and in particular developing countries, in accordance with the ILO conventions concerning, in particular, the freedom to form trade unions, the ban on child labour and that on forced labour, and more specifically those relating to women, migrants, indigenous peoples and minority groups;
atzīst KSA par svarīgu uzņēmējdarbības stimulu un aicina integrēt sociālās politikas, piemēram, darba ņēmēju tiesību ievērošanu, taisnīga atalgojuma politiku, diskriminācijas novēršanu, mūžizglītību utt., kā arī vides jautājumus, kas īpaši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības dinamisku veicināšanu, ar ES jauninājumu un tirdzniecības politikām atbalstot jaunus produktus un procesus, kā arī veidojot nozaru, subreģionālas un pilsētu konkurētspējas stratēģijas;
Recognises CSR as an important driver of business and calls for the integration of social policies such as the respect for workers" rights, a fair wages policy, non-discrimination, and lifelong learning, and environmental issues focusing particularly on the dynamic promotion of sustainable development, both in support for new products and processes through EU innovation and trade policies, as well as in drawing up sector, sub-regional and city-based competitiveness strategies;
uzsver, ka sociāli atbildīgi uzņēmumi sniedz svarīgu ieguldījumu, lai novērstu darba tirgū pastāvošo nevienlīdzību, kas jo īpaši skar sievietes un personas nelabvēlīgos apstākļos, tostarp invalīdus, kā arī nevienlīdzību, kas pastāv attiecībā uz nodarbinātību, sociālo labklājību, apmācību, karjeras izaugsmi un taisnīgu algu politiku; uzsver, ka uzņēmumiem darbā pieņemšanas politika jāīsteno saskaņā ar Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem OV L 39, 14.2.1976., 40. lpp.
Emphasises that undertakings demonstrating social responsibility make an important contribution towards redressing the inequalities that affect, in particular, women and disadvantaged persons, including disabled people, on the job market, not least as regards access to employment, welfare benefits, training, career development and a fair wages policy; emphasises that undertakings should conduct their recruitment policy in accordance with Council Directive 76/207/EEC of 9 February 1976 on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions OJ L 39, 14.2.1976, p.
KSA instrumenti
CSR instruments
atzinīgi vērtē pēdējo gadu tendenci lielākiem uzņēmumiem brīvprātīgi publicēt sociālos un vides ziņojumus; atzīmē, ka šādu ziņojumu skaits kopš 1993. gada ir audzis, tomēr pašlaik vairs nepalielinās, un ka tikai nelielā ziņojumu daļā izmantoti starptautiski pieņemti standarti un principi, tiek pilnībā aplūkota uzņēmuma piegādes ķēde un ir veikta neatkarīga uzraudzība un verifikācija;
Welcomes the trend in recent years for larger companies to publish voluntary social and environmental reports; notes that the number of such reports has been rising since 1993 but has now become fairly static and that only a minority of the reports use internationally accepted standards and principles, cover the company's full supply chain or involve independent monitoring and verification;
, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu, tā, ka sociālie un vides ziņojumi tiktu iekļauti pie finanšu ziņošanas prasībām; uzskata par svarīgu palielināt informētību par noteikumiem, kas paredz ziņot par sociālajiem un vides jautājumiem un kas iekļauti Komisijas Ieteikumā 2001/453/EK par ziņošanu par vides jautājumiem, Direktīvā 2003/51/EK par pārskatu modernizāciju un Direktīvā 2003/71/EK OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.
so that social and environmental reporting is included alongside financial reporting requirements; considers that it is important to raise awareness of the provisions concerning social and environmental reporting within the 2001 Commission Recommendation 2001/453/EC on environmental disclosure, Directive 2003/51/EC on accounts modernisation, and Directive 2003/71/EC OJ L 345, 31.12.2003, p.64.
par prospektiem, atbalsta to savlaicīgu transponēšanu visās dalībvalstīs un aicina veikt pētījumus par to iespējamo efektīvu īstenošanu, lai veicinātu šādu informētību;
on prospectuses; supports the timely transposition of the Recommendation and Directives in all Member States, and calls for studies into their effective implementation in order to develop such awareness;
atzīst pašreizējo KSA ierobežotību attiecībā uz uzņēmuma darbības novērtēšanu, sociālo auditu un sertifikāciju, it īpaši attiecībā uz izmaksām, salīdzināmību un neatkarību, un pauž pārliecību, ka šajā jomā būs jāizstrādā profesionāla sistēma, tostarp specifiska kvalifikācija;
Recognises the current limitations of the CSR 'industry' in relation to corporate behaviour measurement, social audit and certification, especially in relation to cost, comparability and independence, and believes that it will be necessary to develop a professional framework including specific qualifications in this field;
iesaka Komisijai paplašināt direktoru atbildību uzņēmumos, kuru darbinieku skaits pārsniedz 1000, iekļaujot pienākumu direktoriem minimizēt jebkādu uzņēmuma darbības nelabvēlīgu sociālo un vides ietekmi;
Recommends that the Commission extends the responsibility of directors of companies with more than 1 000 employees to encompass the duty for the directors themselves to minimise any harmful social and environmental impact of companies' activities;
atkārtoti pauž atbalstu ES vides vadības un audita shēmai, it īpaši tajā ietvertajai prasībai par ārēju verifikāciju un pienākumam dalībvalstīm veicināt šo shēmu, un pauž pārliecību, ka ir iespējams izstrādāt līdzīgas shēmas attiecībā uz darba un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizsardzību;
Reiterates its support for the EU's Eco-Management and Audit Scheme, in particular its requirement for external verification and the obligation on Member States to promote the scheme, and believes that there is scope for developing similar schemes concerning the protection of labour, social and human rights;
atbalsta Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķēšanas alianses Labas prakses kodeksu, kas ir labākais piemērs pašreizējo marķējuma iniciatīvu sadarbības veicināšanai, iesakot valstu vai Eiropas līmenī ieviest jaunus sociālos marķējumus;
Supports the Code of Good Practice of the International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance, as a leading example of promoting collaboration between existing labelling initiatives, in preference to the creation of new social labels at the national or European level;
aicina Komisiju ieviest mehānismu, kas ļautu upuriem, tostarp trešo valstu pilsoņiem, dalībvalstu tiesās pieprasīt kompensāciju no Eiropas uzņēmumiem;
Calls on the Commission to implement a mechanism by which victims, including third-country nationals, can seek redress against European companies in the national courts of the Member States;
pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par KSA nav aplūkots jautājums par sociāli atbildīgiem ieguldījumiem, atbalsta ieguldītāju kā ieinteresētās puses pilnīgu līdzdalību KSA Eiropas līmeņa debatēs, tostarp IPF; atbalsta nozares aicinājumus uzlabot pārskatāmību, nevis ieviest Eiropas mērogā noteikumus par "ieguldījumu principu paziņojumu" investīciju fondiem;
Notes the omission from the Commission communication on CSR of the issue of socially responsible investment; backs full participation by investors as stakeholders in the CSR debate at the EU level including within the framework of the MSF; supports industry calls for transparency rather than prescription through the introduction of EU-wide "statement of investment principles" for investment funds;
norāda, ka patērētājiem ir svarīga loma atbildīgas ražošanas un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses veidošanā; tomēr uzskata, ka pašlaik situācija patērētājiem ir nesaprotama, ņemot vērā pretrunas starp dažādiem valstu produkcijas standartiem un produkcijas marķējuma shēmām, kas traucē pašreizējiem sociālās produkcijas marķējumiem; pievērš uzmanību tam, ka vienlaikus uzņēmumiem ievērojamas izmaksas izraisa daudzu atšķirīgu nacionālo prasību un standartu izmantošana; norāda arī, ka produktu sociālā marķējuma uzraudzības mehānismu izveide ir dārga, it īpaši mazākām valstīm;
Points out that consumers play an important part in the creation of incentives for responsible production and responsible business practices; believes, however, that the current situation is impenetrable for consumers because of the confusion between different national product standards and labelling schemes, all of which help to undermine the existing social product labels; draws attention to the fact that, at the same time, considerable costs are incurred by companies when switching between many different national requirements and standards; also points out that it is expensive to set up monitoring mechanisms to oversee social product labelling, particularly for smaller countries;
atgādina iepriekšējās debates par ES ombuda iecelšanu KSA jomā, lai pēc uzņēmumu vai citu ieinteresēto pušu pieprasījuma veiktu neatkarīgu izmeklēšanu par jautājumiem saistībā ar KSA; aicina turpināt diskusijas par šo jautājumu un līdzīgiem priekšlikumiem;
Recalls previous consideration given to the appointment of an EU ombudsman on CSR to undertake independent enquiries on CSR-related issues at the request of companies or any stakeholder group; invites further reflection about this and similar proposals in the future;
Labāks regulējums un KSA
Better regulation and CSR
uzskata, ka KSA politiku var veicināt, uzlabojot informētību par spēkā esošajiem juridiskajiem instrumentiem un to īstenošanu; aicina Komisiju organizēt un veicināt informācijas kampaņas un uzraudzīt, kā tiek īstenota ārvalstu tiešās atbildības piemērošana saskaņā ar Briseles konvenciju un kā tiek piemērota Direktīva 84/450/EEK OV L 250, 19.9.1984., 17. lpp.
Believes that CSR policies can be enhanced by better awareness and implementation of existing legal instruments; calls on the Commission to organise and promote awareness campaigns and monitor the implementation of the application of foreign direct liability according to the Brussels Convention, and on the application of Directives 84/450/EEC OJ L 250, 19.9.1984, p.17.
par maldinošu reklāmu un Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi saistībā ar to, kā uzņēmumi ievēro brīvprātīgos KSA rīcības kodeksus;
on misleading advertising and 2005/29/EC on unfair commercial practices to adherence by companies to their voluntary CSR codes of conduct;
atgādina, ka, mudinot uzņēmumus ieviest KSA, jāizmanto vienkārša un viegli uztverama valoda;
Reiterates the need to use simple, easily understandable language so as to encourage companies to promote CSR;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā atkārtotās saistības tai ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbiem, lai atbalstītu un veicinātu KSA un aicina īstenot ievērojamus centienus, lai šīs saistības pārvērstu konkrētā rīcībā visās darbības jomās;
Welcomes the commitments of the Commission, repeated in its communication on CSR to support and promote CSR across all of its fields of activity and calls for a major effort to translate these commitments into concrete actions across the board;