natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina tā priekšsēdētāju konferenci izveidot speciālu Eiropas Parlamenta deputātu delegāciju, lai piedalītos ANO Cilvēktiesību komisijas 61. sesijas darbā;
Asks its Conference of Presidents to establish an ad hoc delegation of Members of the European Parliament to attend the 61st session of the UNCHR;
aicina Padomi un Komisiju sniegt Parlamentam plenārsēdē pilnu pārskatu par ANO Cilvēktiesību komisiju ne vēlāk kā 2005. gada maijā; un norāda, ka to ziņojumam ir detalizēti jāatspoguļo ne tikai jautājumi, par kuriem ES un dalībvalstis ir iesniegušas vai atbalstījušas rezolūcijas, bet arī par ES darbību ANO Cilvēktiesību komisijas sesijas laikā, kā arī par to, kad un kādēļ šāda darbība netika veikta;
Calls on the Council and the Commission to report back in full to Parliament in plenary session on the outcome of the UNCHR no later than May 2005; and points out that their report should outline in detail not only the issues on which the EU and its Member States sponsored or co-sponsored resolutions and the range of actions taken by the EU during the UNCHR session, but also when and why such sponsoring was not undertaken;
B6-0103 , 0105 , 0107 , 0110 , 0116 un 0118/2005
B6-0103 , 0105 , 0107 , 0110 , 0116 and 0118/2005
ņemot vērā 2000. gada 8. septembra ANO Tūkstošgades deklarāciju, kura nosaka Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi noteiktus kritērijus nabadzības izskaušanai, kā arī ANO Tūkstošgades projekta pārskatu "Ieguldījumi un attīstība: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai", ko publiskoja 2005. gada 18. janvārī Briselē,
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established jointly by the international community for the elimination of poverty, and the UN Millennium Project report 'Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals' made public on 18 January 2005 in Brussels,
ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences 2002. gada pārskatu par vismazāk attīstītajām valstīm "Izkļūšana no nabadzības",
having regard to the UN Conference on Trade and Development's report of 2002 on Least Developed Countries, entitled 'Escaping the Poverty Trap',
tā kā ir aprēķināts, ka nolūkā sasniegt TAM būs vajadzīgs vismaz divtik liels starptautiskā atbalsta iemaksas apjoms gadā (pašlaik 50 miljardi ASV dolāru), un tā kā divas trešdaļas jaunattīstības valstu iztērē vairāk par parādu apkalpošanu, nekā par sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem;
whereas, in order to achieve the MDGs, it is estimated that it will be necessary to at least double the annual international aid contribution (currently USD 50 billion), and whereas two thirds of developing countries spend more on servicing debt than on basic social services,
tā kā ESAO iedala jaunattīstības valstis piecās kategorijās atkarībā no IKP uz vienu iedzīvotāju, un nabadzīgākās no tām ir vismazāk attīstītās valstis (VAV); tā kā ES un lielākā daļa dalībvalstu neuzskata nabadzīgākās valstis par prioritāti izdevumos attīstībai;
whereas the OECD divides developing countries into five categories according to their per capita GDP, the poorest of these being the Least Developed Countries (LDCs); whereas the EU and the majority of its Member States do not assign priority to the poorest countries in their development spending,
slavē četras ES dalībvalstis Dānija (0,84 %), Nīderlande (0,81 %), Luksemburga (0,8 %), Zviedrija (0,7 %).
Congratulates the four Member States Denmark (0.84%), Netherlands (0.81%), Luxembourg (0.8%) and Sweden (0.7%).
, kas ir pārsniegušas 0,7 % līmeni no IKP attīstības atbalstam, atzinīgi vērtē piecas dalībvalstis Beļģija (līdz 2010. g.), Somija (līdz 2010. g.), Francija (līdz 2012. g.), Spānija (līdz 2012. g.), Apvienotā Karaliste (līdz 2013.g.).
that have surpassed the 0.7% GDP mark for development aid, commends the five Member States Belgium (by 2010), Finland (by 2010), France (by 2012), Spain (by 2012) and UK (by 2013).
, kas ir noteikušas grafiku šāda līmeņa sasniegšanai attiecībā uz valsts palīdzību attīstības jomā (VPA), un īpaši atzinīgi vērtē tās jaunās dalībvalstis, kas ir ievērojami palielinājušas attīstības budžetu; mudina pārējās dalībvalstis, kas vēl nav sasniegušas šos līmeņus, nekavējoties noteikt attiecīgu grafiku;
that have set timetables for achieving this level of Official Development Assistance (ODA) and particularly those new Member States that have dramatically increased their development budgets; urges the remaining Member States that have failed to reach these levels and have not set timetables to do so without delay;
atzīmē notiekošās apspriedes un dažādas iniciatīvas par "novatoriskiem mehānismiem attīstības finansēšanai"; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt pievērst uzmanību visām šādām iniciatīvām, gan sabiedriskām, gan privātām, kā obligātām, tā brīvprātīgām, gan visaptverošām, gan konkrētām; uzsver, ka visiem šādiem līdzekļiem jābūt papildus valdību pastāvīgajai saistībai 0,7 % no IKP iemaksāt VPA;
Notes the ongoing discussion and various initiatives on 'innovative mechanisms of financing for development'; calls on the Commission and Member States to give further attention to the full range of such initiatives, be they public or private, compulsory or voluntary, universal or limited; stresses that all such funds must be additional to the standing commitment by governments to give 0.7% of their GDP in ODA;
aicina lietderīgāk izmantot līdzšinējo atbalstu, īpaši prioritāšu noteikšanā no jauna, pārtraukt atbalstu, kas ir piesaistīts starptautiskiem donoriem un resursu fondiem, lai atvēlētu papildu līdzekļus visnabadzīgākajām valstīm; mudina divpusējos un daudzpusējos donorus saskaņot darbības procedūras, pielāgot palīdzību atkarībā no attiecīgās valsts prioritātēm, kā arī nodrošināt redzamus rezultātus;
Calls for better use of existing aid, in particular by reordering priorities, ending aid tied to donors and pooling funds internationally to release additional funds for the poorest countries; urges bilateral and multilateral donors to harmonise their operational procedures, gear aid to countries' own priorities and provide for measurable results;
atkārtoti uzsver EK līguma 178. pantā noteikto nepieciešamību Kopienai, izmantojot iepriekšējas ietekmes pētījumus, sistemātiski izvērtēt, vai tās attīstības politikas mērķus mazina pārējo politikas jomu pasākumi;
Reiterates the need identified in Article 178 of the EC Treaty for the Community to assess on a systematic basis, through the use of ex-ante impact studies, whether its development policy objectives are being undermined by other policy actions;
aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka atbalstu attīstībai pielāgo nabadzības izskaušanai un TAM sasniegšanai; šajā sakarā aicina ES uzņemties vadību, lai ātri ieviestu ANO Tūkstošgades projekta pārskatu "Ieguldījumi un attīstība: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai";
Calls on the EU and its Member States to ensure that development aid remains geared to the alleviation of poverty and achieving the MDGs; calls, in this regard, on the EU to take the lead in swiftly implementing the UN Millennium Project's report 'Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals';
šajā sakarā aicina Komisiju ES attīstības izdevumus padarīt efektīvākus un redzamākus, paredzot budžetā lielas summas ar jauniem līdzekļiem, lai ar ES atbalstu varētu vadīt vispasaules iniciatīvas, kā arī un īpašu uzmanību pievērst Tūkstošgades projekta ierosinājumiem attiecībā uz ātrus rezultātus nesošām iniciatīvām (piemēram, malārijas moskītu tīklu un pretmalārijas zāļu nodrošināšanai, pamatskolas mācību maksu atcelšanai un mēslošanas līdzekļu piegādāšanai sīkzemniekiem), kuras dotu straujus un liela apjoma panākumus dzīves standartu palielināšanā miljoniem cilvēku jaunattīstības valstīs;
Calls, in this context, on the Commission to make EU development spending more effective and visible by budgeting for large amounts of new money to enable EU aid to spearhead global initiatives and to give particular consideration to the Millennium Project's suggestions for 'quick win' initiatives (such as providing malaria bed-nets and anti-malaria medicines, abolishing primary school fees and supplying fertilisers to small farmers) which would bring rapid and large-scale progress in the raising of living standards of millions of people in developing countries;
uzsver, ka visiem kreditoriem, it īpaši starptautiskām iestādēm un valstu valdībām, jāpiekrīt jaunattīstības valstu parāda pakāpeniskai dzēšanai, prioritējot vismazāk attīstītās valstis; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis daudzpusējos un divpusējos forumos uzņemties vadošo lomu, lai panāktu jaunattīstības valstu ārējā parāda dzēšanu;
Stresses that all creditors, and especially international institutions and national governments, must agree to phase out the debt of the developing world, giving LDCs priority; calls, in this regard, on the Commission and the Member States to take the lead, in multilateral and bilateral fora, in cancelling the external debt of developing countries;
atzinīgi vērtē G8 valstu un pārējo ES dalībvalstu piemēru, apņemoties pasaules visnabadzīgākajām valstīm sniegt līdz pat 100 % parādu atvieglojuma saistībā ar divpusējiem un daudzpusējiem parādiem;
Welcomes the example set by the G8 countries and other EU Member States in pledging to provide up to 100% debt relief on bilateral and multilateral debt for the world's poorest countries;
uzsver, ka parādu atvieglojumu saņemšanā prioritāte ir visām VAV, kā arī valstīm, kam atvieglojumi ir vajadzīgi TAM sasniegšanai; uzsver, ka parādu atvieglojumus jāuzņemas valdībām, kas ievēro cilvēktiesības un labas pārvaldes principu, un ar nosacījumu, ka naudu, ko valdības iegūst no šiem atvieglojumiem, jāvirza palīdzības sniegšanai visnabadzīgākajai sabiedrības daļai;
Stresses that debt relief should prioritise all LDCs and countries where relief is needed to enable them to attain the MDGs; stresses that debt relief should be undertaken with governments which respect human rights and the principle of good governance, and on condition that money gained by governments from such relief must be channelled towards helping the poorest in their communities;
uzskata, ka brīva, taisnīga un attīstībai draudzīga daudzpusēja tirdzniecības sistēma ir efektīvs mehānisms nabadzības un bada galveno cēloņu iznīcināšanai; aicina ES veicināt šādu sistēmu kā nabadzības izskaušanas līdzekli, vienlaicīgi visnabadzīgākajām valstīm nodrošinot lielāku tirgus pieejamību, kā arī pienācīgu ar tirdzniecību saistītu tehnisko atbalstu, kā arī resursu palielināšanu, lai pēc iespējas palielinātu no tirdzniecības izrietošās attīstības iespējas;
Considers that a free, equitable and development-friendly multilateral trading system is an effective mechanism for eradicating the root causes of poverty and hunger; calls on the EU to promote such a system as a means of alleviating poverty while also ensuring greater market access for the poorest countries and providing appropriate trade-related technical assistance, including capacity building, in order to maximise the development opportunities stemming from trade;
aicina ES un starptautisko sabiedrību neuztvert TAM kā galamērķi, bet gan kā pusi no paveiktā ceļa pilnīgas nabadzības izskaušanā;
Calls on the EU and the international community not to view the MDGs as a final objective but only as a halfway house on the road to ending absolute poverty;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Padomei un Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Āfrikas Savienībai, SVF un Pasaules Bankai, G8 valstu vadītājiem un Parīzes kluba valstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries, the ACP-EU Council and Joint Parliamentary Assembly, the United Nations, the African Union, the IMF, the World Bank, the G8 Heads of State and the Governments of the Paris Club.
ņemot 2004. gada 16. decembra rezolūciju par H.M.Barozo Komisijas stratēģiskajām politikas ievirzēm Pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0109.
having regard to its resolution of 16 December 2004 on the strategic political orientations of the Barroso Commission Texts Adopted, P6_TA(2004)0109.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par tās likumdošanas un darba programmu 2005. gadam ( KOM(2005)0015 ) un apņemšanās, ko Komisijas priekšsēdētājs H.M.Barozo 2005. gada 26. janvāri izteica Parlamentam par Komisijas likumdošanas programmu,
having regard to the Commission's Communication on its work programme for 2005 ( COM(2005)0015 ) and to the commitments made by the President of the Commission, Mr Barroso, to Parliament on 26 January 2005 on the legislative programme of the Commission,
ņemot vērā Reglamenta 33. un 103. panta 4. punktu,
having regard to Rules 33 and 103(4) of its Rules of Procedure,
tā kā ciešāka sadarbība starp Eiropas Savienības iestādēm un Eiropadomes lielāka spēja nodrošināt ticamāku Eiropas Savienības jautājumu politisko vadību ir priekšnoteikumi tam, lai ES veiksmīgi pildītu savus uzdevumus;
whereas closer coordination between the institutions of the Union and a greater capacity of the European Council to provide the affairs of the Union with more credible political leadership are prerequisites for the EU to fulfil its tasks successfully,
ņemot vērā to, cik lielu nozīmi Komisija piešķir Eiropas pilsoņu drošības palielināšanai, pastiprinot tās centienus apkarot terorismu un organizēto noziedzību, kā arī uzsverot vajadzību pēc vienotas pieejas patvēruma un imigrācijas jautājumiem, kā arī labākas ārējo robežu pārvaldības;
considering the central importance attached by the Commission to increasing the security of European citizens, by reinforcing efforts to fight terrorism and organised crime and by emphasising the need for a common approach to asylum and immigration, and an improved management of external borders,
tā kā Komisija īpaši uzsver Eiropas pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanu, tīrākas vides un veselīgākas nākotnes nodrošināšanu Eiropai;
whereas the Commission puts strong emphasis on improving the quality of life of Europe's citizens and on building a cleaner environment and a healthier future for Europe,
tā kā paplašinātā Eiropas Savienība plāno ieņemt nozīmīgāku vadošo lomu pasaulē un uzņemties lielāku atbildību pasaules mērogā, izmantojot ES spēju radīt stabilitāti un veicināt demokrātiju un cilvēktiesības, īpašu uzmanību pievēršot kaimiņvalstīm, vienlaikus sekmējot attīstību, it īpaši Āfrikā, un panākot brīvu tirdzniecību visā pasaulē;
whereas the enlarged Union aims to play a stronger leadership role in the world and to assume greater responsibility at global level by using the EU's strength to project stability and further democracy and human rights, with special focus on the neighbouring countries, whilst encouraging development, in particular in Africa, and extending free trade world-wide,
ņemot vērā to, cik liela nozīme ir pievērsta daudzpusējo un divpusējo attiecību pastiprināšanai kopumā un it īpaši patiesu un atjaunotu transatlantisko partnerattiecību attīstībai;
considering the great importance attached to the intensification of multilateral and bilateral relationships in general and to the development of a genuine and renewed 'Transatlantic Partnership' in particular,
atzinīgi vērtē to, cik liela nozīme ir piešķirta Lisabonas stratēģijas īstenošanai, kas ir veids, kā Eiropas Savienībā radīt konkurētspēju, un atbalsta pasākumus, kuri ir paredzēti gan šajos paziņojumos, gan Lisabonas pārskatīšanā vidējā termiņā, lai mēģinātu nodrošināt, ka procesam ir mazāk mērķu un ka tie ir papildinošāki, kā arī lai ir ievērots precīzs mērķu sasniegšanas grafiks nākamajos piecos gados;
Welcomes the central importance attached to the implementation of the Lisbon Strategy as a means of generating competitiveness in the European Union, and supports the measures envisaged, both in these communications and in the Lisbon mid-term review, to try to ensure that the process addresses fewer and more complementary objectives and follows a precise timetable for achieving its goals over the next five years;
aicina Komisiju, kā jau prasīts, pieņemt tādu pašu grafiku ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanai, jo tas uzskata, ka vides politika ir ekonomikas iespēja, it īpaši ņemot vērā tās ietekmi uz rūpnieciskiem jauninājumiem;
Invites the Commission, as already requested, to adopt the same timetable for reviewing the EU's Sustainable Development Strategy, because it believes environment policy to be an economic opportunity, especially considering its effects on industrial innovation;
uzsver to, cik svarīgi ir dalībvalstīm un reģioniem Lisabonas pasākumus veikt saskaņā ar subsidiaritātes principu, vienlaikus ar rīcību ES līmenī;
Stresses the importance of the Lisbon measures being implemented by Member States and regions, in accordance with the principle of subsidiarity, in parallel with action at EU level;
sagaida, ka Komisija tuvākajos mēnešos veiks pasākumus pret dalībvalstīm, kas nav īstenojušas tos ES tiesību aktus, kuru mērķis ir liberalizēt tirgus, it īpaši enerģētikas un telekomunikāciju nozarēs;
Expects the Commission to take action in the coming months against Member States which have failed to implement EU legislation designed to liberalise markets, notably in the energy and telecom sectors;
it īpaši atbalsta nepieciešamo direktīvu pieņemšanu finanšu pakalpojumu jomā un uzstāj, ka Komisijai, galvenokārt, uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu apstiprinājumu jau izskatāmiem pasākumiem, un tai nevajadzētu iesniegt jaunus priekšlikumus, ja tie nav pienācīgi pamatoti un izvērtēti;
Supports, in particular, the adoption of the required directives in the field of financial services and insists that the Commission should focus on securing approval for measures already in the pipeline and avoid bringing forward new proposals unless they were duly justified and assessed;
augsti novērtē apņemšanos uzlabot uzņēmējdarbības vidi attiecībā uz uzņēmējdarbības un uzņēmumu vadību, lai sekmētu uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju, kā arī stiprinātu gan akcionāru tiesības, gan trešo pušu aizsardzību; aicina, lai priekšlikumi būtu virzīti uz civiltiesību un komerctiesību konverģenci;
Applauds the commitment to improving the business environment as regards entrepreneurship and corporate governance, with the aim of fostering the efficiency and competitiveness of business and of strengthening both the rights of shareholders and the protection of third parties; calls for initiatives to work towards a convergence of civil and commercial law;
uzsver to, cik svarīgi ir palielināt vienotības līmeni līgumtiesību jomā; aicina Komisiju turpināt tās centienus panākt lielāku saskaņotību starp dažādiem līgumtiesību instrumentiem, cita starpā, pieņemot vienotu modeli; aicina Komisiju pilnīgi iesaistīt Parlamentu šajās darbībās;
Stresses the importance of increasing the degree of consistency in the area of contract law; calls on the Commission to continue its efforts to achieve greater coherence between the various contract law instruments, inter alia through the adoption of a Common Frame of Reference; asks the Commission fully to associate Parliament in those activities;
atzinīgi vērtē to, ka īpaša prioritāte ir piešķirta Eiropas Savienības pētniecības un attīstības pasākumu atbalstam, piemēram, izveidojot Eiropas Pētniecības padomi, un ka ir uzsvērta Septītās Pētniecības programmas nozīme, veicinot Lisabonas mērķi par tādas ekonomikas attīstību, kas ir balstīta uz zināšanām; šajā sakarā mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu, sniedzot konkrētu atbalstu fundamentālai un novatoriskai pētniecībai, galveno uzmanību vēršot uz īpašām novitātēm, piemēram, ūdeņraža elementi, saules enerģija, biotehnoloģija, kosmosa tehnoloģija un videi nekaitīgākas automašīnas, kā arī divkāršojot finansiālo atbalstu (ņemot vērā 25 ES dalībvalstu IKP attiecību, salīdzinot ar 15 ES dalībvalstu IKP sestajā programmā);
Welcomes the high priority given to strengthening the Union's R&D effort, not least through the establishment of a European research council, and the emphasis on the importance of the Seventh Research Framework Programme in contributing to the Lisbon goal of developing a knowledge-based economy; in this context, urges the Commission to present a proposal providing for concrete support for basic and innovative research - focusing on specific innovations such as hydrogen cells, solar energy, biotechnology, space technology and cleaner cars - as well doubling financial support (in terms of the ratio to GDP of the EU-25, compared to that for the EU-15 under the sixth programme);
aicina Komisiju nodrošināt, ka, lai garantētu stabilu finanšu sistēmu, visās ierosinātajās reformās ir saglabāta Stabilitātes un izaugsmes pakta sākotnējā struktūra, it īpaši norāde uz pašreiz spēkā esošo trīs procentu deficītu, un ka vairāk uzmanības pievērš valsts parāda lielumam dalībvalstīs, kā arī valsts ekonomikas rādītāju un prognožu labākai uzraudzībai, vienlaikus paredzot iespēju pieļaut zināmu elastību valstīm ar zemu parāda koeficientu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā, ja tas veicina labu praksi izaugsmes laikā un stiprina vispārējo strukturālo reformu;
Calls on the Commission to ensure that, in order to guarantee sound finances, the essential structure of the Stability and Growth Pact is safeguarded in any proposed reform, in particular the reference to the existing three per cent deficit, and that more attention is paid to the public debt position of Member States and to an improved monitoring of national economic performance and forecasting, whilst envisaging the possibility of some flexibility for countries with low debt ratios in times of severe recession, provided this encourages good behaviour in times of growth and underpins general structural reform;
uzskata, ka ieguldījumiem vajadzētu iegūt vislielāko nozīmi Eiropas modernizācijā un ka būs jāvienojas par kopēju rīcību, lai valsts un privātajiem ieguldījumiem dotu jaunu impulsu, tomēr lielāku uzmanību veltot Lisabonas stratēģijai labvēlīgākajiem ieguldījumu veidiem: pētījumiem un jauninājumiem, jaunām infrastruktūrām, uz zināšanām balstītai ekonomikai, izglītībai un arodmācībām, augstas kvalitātes sabiedriskajiem un sociālajiem pakalpojumiem un ieguldījumiem Eiropas rūpniecības politikā, it īpaši tādās jaunās nozarēs kā nanotehnoloģija un biotehnoloģija;
Believes that investment should play a leading role in the modernisation of Europe and that a joint action should be adopted to boost public and private investment, while focusing on the forms of investment most likely to help achieve the aims of the Lisbon Strategy: research and innovation, new infrastructures, knowledge economy, education and training, high-quality public and social services and investment in European industrial policy, in particular in new and dynamic sectors such as nanotechnology and biotechnology;
stingri uzsver to, cik nozīmīga ir kohēzijas politika - ne tikai kā Līgumu pamatprincips un ES solidaritātes elements, bet arī papildu instruments Lisabonas mērķu sasniegšanai; it īpaši uzskata, ka ieguldījumi Eiropas komunikāciju tīklos, informācijas sabiedrībā, cilvēkresursos, tehnoloģijās, novitātēs un MVU attīstībā palielinās konkurētspēju, ļaus radīt jaunas darba vietas un tādējādi dos ieguldījumu ekonomikas un sociālajā kohēzijā visā ES;
Firmly asserts the importance of cohesion policy in its own right, not only as a fundamental principle of the treaties and an element of EU solidarity, but also as a complementary tool for achieving Lisbon objectives; considers, in particular, that investing in the TENs, the information society, human resources, technology, innovation and development of SMEs will increase competitiveness, enable job creation, and thus contribute to economic and social cohesion throughout the EU;