natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ir vajadzīga paplašināta informācijas un saziņas stratēģija, lai sasniegtu pamattiesību veicināšanas mērķus un palielinātu izpratni par pamattiesībām (tādējādi radot cieņas pilnu attieksmi pret pamattiesībām); uzskata, ka priekšmeta, kas aptvertu starptautiskās sabiedrības atzītās pamattiesības un cilvēktiesības, iekļaušana dalībvalstu mācību programmās varētu palīdzēt šo mērķu sasniegšanā;
Believes that an enhanced information and communication strategy is necessary if the objectives of promoting fundamental rights and raising awareness of fundamental rights issues (creating a culture of respect for fundamental rights) are to be attained; believes that the inclusion of a subject on the Member States" school curricula to cover both fundamental rights and the human rights recognised by the international community could help to attain these objectives;
uzskata, ka šiem konkrētajiem pasākumiem jāietver apmācība, kuru aģentūra organizētu tiem, kas strādā cilvēktiesību jomā Eiropā - gan pilsoniskās sabiedrības, gan profesionālo organizāciju pārstāvjiem;
Takes the view that these concrete steps should include training measures organised by the Agency for those working in the field of human rights in Europe, whether representatives of civil society or professional organisations;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, dalībvalstu cilvēktiesību iestādēm, Eiropas Padomei, EDSO un ANO.
Instructs its President to forward this resolution to the European Council, the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Member States, national human rights bodies, the Council of Europe, the OSCE and the UN.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm saskaņā ar integrētajam pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam) (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI))
European Parliament resolution on the Commission recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community in the framework of the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 – 2005/2017(INI) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0141),
having regard to the Commission recommendation ( COM(2005)0141 ),
ņemot vērā EK līguma 99. panta 2. punktu,
having regard to Article 99(2) of the EC Treaty,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada pavasarī izstrādātās ekonomiskās attīstības prognozes eiro zonai un Eiropas Savienībai (laika posmam no 2005. līdz 2006. gadam),
having regard to the Spring 2005 economic forecasts drawn up by the Commission for the euro area and the European Union (2005-2006),
ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes un 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the conclusions of the Presidency of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Gothenburg European Council of 15 and 16 June 2001 and the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002,
ņemot vērā 2003. gada 20. un 21. marta, 2003. gada 16. un 17. oktobra, 2004. gada 25. un 26. marta, 2004. gada 4.un 5. novembra un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the conclusions of the Presidency of the European Councils held in Brussels on 20 and 21 March 2003, 16 and 17 October 2003, 25 and 26 March 2004, 4 and 5 November 2004 and 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā tā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības ekonomikas apstākļiem - provizorisko ziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0034
having regard to its resolution of 22 February 2005 on the European economic situation - preparatory report on the broad economic policy guidelines Texts Adopted, P6_TA(2005)0034 .
ņemot vērā Reglamenta 107. pantu,
having regard to Rule 107 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6–0150/2005),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0150/2005 ),
tā kā eiro zonā un 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā izaugsme nav sasniegusi ilgspējīgas attīstības potenciālo līmeni, un tā joprojām ir pārāk vāja, jo īpaši eiro zonas četru vadošo valstu ekonomikā; tā kā mājsaimniecības patēriņš joprojām ir nestabils un 2005.–2006. gada ekonomikas perspektīva vēl aizvien ir neapmierinoša, saglabājoties augstam bezdarba līmenim, kas mazināsies tikai lēnām; tā kā, neskatoties uz zemākajām procentu likmēm kopš Otrā pasaules kara, ieguldījumus veic nelabprāt;
whereas growth in the euro area and the 25-member European Union is failing to achieve its potential on a sustained basis and is still too weak, particularly in the four leading economies in the euro area; whereas household consumption is still faltering and the economic outlook for 2005 and 2006 continues to be unsatisfactory, contributing to a continuing high level of unemployment which will decline only slowly; whereas, despite the lowest interest rates since the Second World War, there is little willingness to invest;
tā kā preču, enerģētikas, kā arī darba tirgu strukturālo reformu, nodokļu sistēmas un iekšējā tirgus īstenošanas uzdevumi visās dalībvalstīs nav veikti ar atbilstīgu rūpību, un tā kā reformu attīstība Kopienas līmenī notiek lēnām;
whereas structural reforms of product, energy and labour markets and taxation systems and the implementation of the internal market have not been carried out in all the Member States with the requisite care, and whereas reforms at Community level are making only slow progress,
tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts ir sekmējis zema inflācijas līmeņa un vēsturiski zemu procenta likmju noturēšanu;
whereas the Stability and Growth Pact has contributed to maintaining a low level of inflation and a historically low level of interest rates,
tā kā vienmērīgi pieaug konkurence pasaules līmenī; tā kā Eiropas Savienība atpaliek attīstībā no daudzām pasaules valstīm, un tās tirgus daļas trešo valstu tirgos ir apdraudētas; tā kā ES ekonomikas izaugsmes vidējie radītāji atpaliek no ASV, ka arī no dažu lielāko Āzijas valstu ekonomikas rādītājiem;
whereas worldwide competition is steadily increasing; whereas the European Union is lagging behind the growth rates in many other parts of the world and sees its market shares on third markets threatened; whereas the economic growth in the Union as an average is lagging behind the U.S. as well as some key Asian economies,
tā kā Lisabonas stratēģijā ir paredzēts mobilizēt visus esošos instrumentus, jo īpaši ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, ES 7. pamatprogrammu pētniecības jomā (2007.-2013.) un pamatprogrammu konkurētspējas un jauninājumu jomā (2007.-2013), un pārorientēt izmaksas uz posteņiem, kas sekmē ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību saskaņā ar finanšu perspektīvu 2007.-2013. gadam;
whereas the Lisbon Strategy requires the mobilisation of all existing instruments, in particular the broad economic policy guidelines (BEPGs), the Seventh EU Framework Programme for Research (2007-2013) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013), and the redirecting of expenditure towards growth-enhancing and job-creating categories in the framework of the financial perspective 2007-2013,
tā kā Lisabonas process ir daļa no ES ilgspējīgas attīstības stratēģijas un vides aspektiem jābūt neatņemamai Eiropas stratēģijas nodarbinātības veicināšanai daļai;
whereas the Lisbon process is part of the EU's strategy for sustainable development and whereas the environmental dimension must be an integral part of the European strategy to boost employment,
tā kā ES pašreiz dzīvo 455 miljoni vīriešu un sieviešu 25 dažādās valstīs; tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās atšķirības, un daudzos gadījumos šīs atšķirības ir arī vienas valsts ietvaros; kas uzsver iespējas un vajadzību palielināt tirdzniecību visās jomās un vajadzību pilnveidot kopējo tirgu; tā kā atsevišķās dalībvalstīs izaugsme ir ievērojami lielāka nekā pārējās dalībvalstīs; tā kā, nosakot pārāk vispārējas pamatnostādnes, var neizdoties ietvert pastāvošo problēmu daudzveidību;
whereas the Union is now an entity comprising 455 million men and women in 25 very disparate countries; whereas there are considerable economic and social disparities between and, in many cases, within the Member States; whereas the growth in a number of Member States is considerably higher than in others; whereas excessively general guidelines could fail to take account of the diversity of problems arising,
tā kā ekonomiskā izaugsme nav mērķis pats par sevi, bet daļa no integrētas pieejas, lai sekmētu iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitātes uzlabošanos; tā kā ilgspējīgas attīstības pamatā ir jābūt attiecībā uz nākamajām paaudzēm atbildīgai sociālai, nodarbinātības, vides un budžeta politikai, kas respektē dažādos dalībvalstu apstākļus; tā kā bezdarbs ir vislielākā sociālā netaisnība; tā kā sociālo kohēziju var veicināt tikai, uzturot augstu sociālās aizsardzības un nodarbinātības līmeni, saskaņā ar Līgumā noteiktajiem mērķiem; tā kā izaugsmi var īstenot tikai ar augstāku konkurētspēju un lielākiem ieguldījumiem;
whereas economic growth is not an objective in itself but part of an integrated approach focusing on the welfare and quality of life of citizens; whereas the pursuit of sustainable growth must be based on social, employment, environmental and budgetary policies which show a sense of responsibility towards future generations and respect for the different preconditions of the Member States;
uzskatot, ka bezdarbs ir vislielākā sociālā netaisnība; bet sociālo kohēziju var pastiprināt tikai ar izaugsmi visās ES daļās, atvieglojot augstu sociālās aizsardzības līmeni un augstu nodarbinātības līmeni atbilstoši Līgumā noteiktajiem mērķiem,
whereas unemployment is the greatest social injustice; whereas social cohesion can only be strengthened by growth in all parts of the Union, facilitating a high level of social protection and a high level of employment, in accordance with the objectives set out in the Treaty,
tā kā izaugsmi var sasniegt tikai ar augstāku konkurētspēju un lielāku ieguldījumu, tā kā Eiropas Savienība krietni atpaliek no tās galvenajiem konkurentiem izaugsmes un attīstības jomā, kā arī inovāciju un investīciju jomā jauniem uzņēmumiem to darbības sākumposmā;
whereas growth can only be achieved through higher competitiveness and more investment; whereas the Union lags far behind its main competitors in the field of research and development, innovation and investing in the start-up of new enterprises;
apsveic ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu un nodarbinātības politikas pamatnostādņu integrēto noformējumu, kurā galvenā uzmanība vērsta uz ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību ciešā saskaņā ar trim Lisabonas stratēģijas stūrakmeņiem atbilstīgi Briseles 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumiem; šis integrētais noformējums paredz ekonomikas politikas un sociālās politikas savstarpējo papildināmību un vēlmi panākt ES makroekonomikas politikas vienkāršošanu un labāku uztveramību;
Welcomes the presentation of integrated BEPGs and employment guidelines which concentrate on growth and employment while remaining committed to a balance between the three pillars of the Lisbon Strategy in line with the presidency conclusions of the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005, that integrated presentation being a sign of the complementary nature of economic and social policy and of commitment to further progress towards making the macro-economic framework established for the Union simpler and easier to understand; supports the determination of the Council and the Commission to concentrate to a greater extent on growth and employment by increasing competitiveness, extending the internal market to the services sector, improving the efficiency of public services and consequently boosting domestic demand;
nožēlo, ka vides aspektiem Komisijas ieteikumos piešķirta otršķirīga loma ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā; atgādina, ka vides prasības veicina dinamiskas, efektīvas un uz nākotni vērstas ekonomikas attīstību, kas ļaus nodrošināt iedzīvotājiem augstāku dzīves kvalitāti; atbalsta Padomes un Komisijas nodomu lielākā mērā koncentrēties uz izaugsmi un nodarbinātību, palielinot konkurētspēju, īstenojot iekšējo tirgu arī pakalpojumu jomā un konsolidējot efektīvākos valsts pakalpojumus, un tā rezultātā veicinot iekšējo pieprasījumu,
Deplores the fact that the Commission's recommendations pay little attention to the environmental dimension in kick-starting growth and employment; recalls that environmental requirements will help to establish a forward-looking, dynamic and efficient economy which offers citizens a high quality of life;
atzīmē lielo nozīmi, kāda ir darbavietu radīšanai pakalpojumu jomā nozīmi gan cilvēkiem, gan kopumā sabiedrībai ar augstu sieviešu nodarbinātības līmeni un aizvien vecāku un urbanizētāku iedzīvotāju īpatsvaru; norāda, cik svarīga ir diversifikācija un paaugstināta konkurence nozarē, kurā ir svarīgi, lai pilsoņiem būtu augstākais iespējamais servisa līmenis un plaša izvēle, turklāt šādi mērķi rada arī uzņēmējdarbības iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem;
Stresses the importance of creating employment in the personal services and community services sector in a society of high female employment with an ageing and urbanised population; points to the importance of diversification and increased competition in a sector where it is important for citizens to enjoy the highest possible level of service and a range of choices, as such objectives also create opportunities for entrepreneurship for both women and men;
izsaka nožēlu par integrēto pamatnostādņu pārāk lielo vispārīgumu, pienācīgi neņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm; rosina Komisiju īstenot tās plānu iesniegt ziņojumu, kurā apzināti katras dalībvalsts galvenie uzdevumi, jo īpaši tādās jomās kā strukturālās reformas un ieguldījumi, kā arī straujāka jaunāko zināšanu apmaiņa attiecībā uz ekonomikas politikas virzienu noteikšanu;
Regrets the excessively general nature of the integrated guidelines, which do not take sufficient account of the differences between Member States; encourages the Commission in its plan to submit a communication identifying the key challenges for each of the Member States, especially in the field of structural reforms and investment as well as for more rapid exchange of advanced knowledge in setting economic policy;
Atgādina, ka makroekonomikas prasībām atbilstoša vide nozīmē atbilstīgu mijiedarbību starp koordinētiem budžeta darbības plāniem un neatkarīgu monetāro politiku saskaņā ar pilnīgu Eiropas Centrālās bankas (ECB) atbildību, kas saglabā cenu stabilitāti un turpmāk turpina Savienības kopējo mērķu sasniegšanas politiku, kā tas ir paredzēts Līgumā, cenšoties sasniegt labākus dzīves līmeņus un panākt ilgspējīgu attīstību; aicina dalībvalstis īstenot strukturālas reformas, kas palīdz stimulēt investīcijas un tādēļ pilnībā izmanto zemas procentu likmes, kuras nodrošina Eiropas Centrālā banka (ECB) un izmantot pārveidotā Stabilitātes pakta manevru iespējas, lai veicinātu kvalitatīvāku Eiropas ekonomikas izaugsmi;
Recalls that a healthy macro-economic environment implies adequate interaction between coordinated budgetary policies, an independent monetary policy that maintains the objective of price stability and further pursues the one of achieving the Union's general goals as enshrined in the Treaty, in an effort to reach better living standards and the objectives of sustainable development; calls on the Member States to implement structural reforms that help stimulate investment and therefore make full use of the low interest rates guaranteed by the ECB and to use the room for manoeuvre in the reformed Stability and Growth Pact to foster a more qualitative European economic growth, all of which underlines the opportunities and the need for increased trade in all sectors and the necessity to complete the Single Market;
pasvītro pievilcību, kas piemīt Eiropas modelim, kā arī to, cik svarīga ir Savienības un dalībvalstu loma pasaules tirdzniecībā; pasvītro, ka vajadzīgs tāds darba tirgus, kas ir pieejams visiem pilsoņiem un kas ir pietiekami elastīgs, lai ļautu iedzīvotājiem tajā brīvi piedalīties, un kas nespiež gados vecākām personām, kuras vēlas strādāt, pamest darbu;
Highlights the attraction exerted by the European model and the major role of the Union and of the Member States in world trade; underlines the need for a labour market which is open to all citizens and flexible enough to help people opt into the market and which does not force older people willing to work out of their jobs;
uzsver nepieciešamību pārstrukturēt ekonomikas politiku, galveno uzmanību pievēršot faktoriem, kas nosaka produktivitātes pieaugumu, piemēram, ekonomikas modernizācija, zināšanu un sociālās labklājības modernizācija, kā arī institucionālu veidojumu modernizācija, lai sagatavoties nesenajam paplašināšanās procesam, modernas ekonomikas prasībām un nepadotos trešās pasaules valstu deflācijas spiedienam;
Stresses the necessity to restructure economic policy, focusing it on factors related to productivity growth, e.g. the modernisation of the economy, knowledge and social welfare and institutional arrangements, to meet the challenges of the recent enlargement and the requirements of a modern economy and resist the deflationary pressure of the third world;
Norāda, ka paaugstināts darbaspēka ražīgums, centieni spēcināt konkurētspēju, ieguldījumu un izaugsmi ir priekšnosacījumi augstākam darba atalgojumam un objektīvam izaugsmes rezultātu sadalījumam, nodarbinātībai un sociālajai kohēzijai; pasvītro, ka šāda veida attīstībai jāseko uzņēmumu pienākumam uzņemties savu sociālo atbildību;
Notes that increased labour productivity, efforts to strengthen competitiveness, investment and growth are prerequisites for higher wages and an equitable distribution of the fruits of growth, employment and social cohesion; stresses that such a development should be followed by an obligation for enterprises to meet their social responsibilities;
Uzskata, ka uzlabotai un ilgspējīgai attīstībai Eiropā ir nepieciešams, lai visas dalībvalstis uzsāktu vienlaicīgu, saskaņotu rīcību, tai skaitā iekšējā tirgus sakārtošanu, augstāka investīciju līmeņa nodrošināšanu un novatoriskas izmaiņas darba tirgū;
Is of the view that increased and sustainable growth in Europe requires simultaneous, coordinated action by all Member States, including the completion of the internal market, a higher level of investment and innovative labour market reforms;
izsaka nožēlu par apstākļiem, jo īpaši termiņu, kādā Parlamentam jāizsaka viedoklis par integrētajām pamatnostādnēm; prasa, lai pirms 2005. gada jūnija Eiropadomes tiktu skaidri formulēti starpiestāžu sadarbības nosacījumi attiecībā uz integrētajām pamatnostādnēm, lai šāda situācija vairs neatkārtotos, ņemot vērā Lisabonas stratēģijas pārskatīšanas sekas;
Regrets the conditions, in particular in terms of the timetable, under which Parliament is required to express an opinion on the integrated guidelines; calls for the conditions relating to interinstitutional cooperation on the integrated guidelines to be clarified before the European Council in June 2005 in order to prevent this situation being repeated, while taking into account the consequences of the revision of the Lisbon Strategy;
aicina Padomi ņemt vērā šādus grozījumus: Komisijas ierosinātais teksts Parlamenta izdarītie grozījumi Grozījums Nr. 1 A iedaļas A.1. nodaļas 4. daļa
Calls on the Council to take account of the following modifications: Commission recommendation Modifications by Parliament Modification 1 Section A, Chapter A.1, paragraph 4
, kas savukārt veicinātu ekonomikas izaugsmi un izveidotu skaidru ekonomisko un sociālo sistēmu, lai kultūras mantojuma daudzveidības un intelektuālā kapitāla konkurētspējīgo pārākumu pārveidotu jaunrades virzītā produktivitātes pieaugumā,
in order to facilitate economic growth, and to transform a competitive advantage of diversity of cultural heritage and intellectual capital into innovation-driven growth in productivity.
dalībvalstīm jāsaglabā savi vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā un, ja šis mērķis vēl nav sasniegts, tām jāveic visi vajadzīgie koriģējošie pasākumi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.
Member States should maintain their medium-term budgetary objectives over the economic cycle and, as long as this objective has not yet been achieved, take all the necessary corrective measures in line with the Stability and Growth Pact.
Dalībvalstīm ar tekošā konta deficītiem, kas draud sasniegt pārmērīgu apjomu, jārīkojas, lai tos koriģētu, īstenojot strukturālas reformas ar mērķi palielināt ārējo konkurētspēju, kā arī jāveicina šīs korekcijas ar fiskālo politiku
Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms to boost external competitiveness and also contribute to their correction via fiscal policies
, jo īpaši izmantojot izaugsmē gūtos rezultātus; turklāt dalībvalstīm jānovirza valsts izdevumi uz budžeta kategorijām, kas atbalsta Lisabonas stratēģijas mērķus, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā, zināšanās, jaunradē un infrastruktūrā, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi;
, particularly by using the fruits of growth; moreover, Member States should redirect public spending towards budget categories that support the objectives of the Lisbon strategy, particularly investment aimed at developing human resources, knowledge, innovation and infrastructure, in order to assist economic development
(Integrētā pamatnostādne Nr. 1).
(Integrated guideline nº 1).
Grozījums Nr. 2 A iedaļas A.1 nodaļas 7. punkts
Modification 2 Section A, Chapter A.1, paragraph 7
Lai saglabātu ekonomikas noturību, dalībvalstīm, ņemot vērā paredzamās izmaksas sakarā ar sabiedrības novecošanos, jānodrošina
To safeguard economic sustainability Member States should, in view of the projected costs of ageing populations, undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances, reform pension and health care systems to ensure that they are financially viable while being socially
valdības parāda samazināšanas gaita, lai stiprinātu valsts finanses, jāreformē pensijas un veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir finansiāli dzīvotspējīgas, vienlaikus būdamas sociāli piemērotas un pieejamas, un jāveic pasākumi, lai palielinātu nodarbinātības līmeni un darbaspēka pieejamību (Integrētā pamatnostādne Nr. 2).
and accessible, and take measures to raise employment rates and labour supply (Integrated guideline No 2).
Skat. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt "dzīves cikla" pieeju darbam" (Nr. 17).
See also integrated guideline "Promote a lifecycle approach to work" (No 17).
Lai saglabātu ekonomikas noturību
To safeguard economic sustainability
kā pamatu lielākai nodarbinātībai,
as a basis for increased employment,
dalībvalstīm, ņemot vērā paredzamās izmaksas sakarā ar sabiedrības novecošanos
Member States should, in view of the projected costs of ageing populations
un konjuktūras ciklu
and taking account of the economic cycle
, jānodrošina apmierinoša valdības parāda samazināšanas gaita, lai stiprinātu valsts finanses,
, undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances,
pensijas un veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir finansiāli dzīvotspējīgas, vienlaikus būdamas sociāli
pension and health care systems to ensure that they are financially viable while being socially
un pieejamas, un jāveic pasākumi, lai palielinātu
and accessible, and take measures to raise
pilsoņu atbildību attiecībā uz pensiju sistēmām,
citizen's responsibility for pension systems,
nodarbinātības līmeni un
employment rates and
darbaspēka pieejamību (Integrētā pamatnostādne Nr. 2).
labour supply (Integrated guideline No 2).
Skat. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt "dzīves cikla" pieeju darbam" (Nr. 17).
See also integrated guideline "Promote a lifecycle approach to work" (No 17)