natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicināt Ukrainas iestādes pildīt savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā un pielikt pienācīgas pūles, lai nodrošinātu sieviešu tiesības uz vienlīdzību, dzīvi, brīvību un drošību, kā arī būt neiecietīgām pret diskrimināciju un spīdzināšanu, nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos;
call on the Ukrainian authorities to fulfil their obligations under international human rights law and to exercise due diligence in securing women's rights to equality, life, liberty and security, and zero tolerance in relation to discrimination, torture and cruel, inhuman and degrading treatment;
norādīt, ka Ukrainas stabilizācijas pamatā ir politiskās varas nošķiršana no ekonomiskās varas, korupcijas izskaušana, padarot pārredzamas valsts pasūtījuma procedūras, un tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšana; prasīt Ukrainai īstenot un piemērot pretkorupcijas pasākumus; uzsvērt nepieciešamību nodrošināt juridisku noteiktību un nepieļaut jurisdikciju konkurenci Ukrainas tiesību aktos; atbalstīt visaptverošas administratīvās reformas pieņemšanu un īstenošanu; uzsvērt nepieciešamību efektīvi īstenot pārskatīto rīcības plānu tieslietu un iekšlietu jomā;
point out that the key to the stabilisation of Ukraine lies in unravelling political from economic powers, weeding out corruption, bringing transparency to public procurement procedures and ensuring an independent judiciary; urge that Ukraine implement and enforce anti-corruption measures; stress the need to ensure legal certainty and the prevention of competing legal jurisdictions within Ukrainian law; support the adoption and implementation of a comprehensive administrative reform; emphasise the need for effective implementation of the revised Action Plan in the fields of justice and home affairs;
paust bažas par apgalvojumiem attiecībā uz policijas veiktu aizturēto spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos pret viņiem, lai panāktu atzīšanos, un aicināt Ukrainas iestādes pilnībā īstenot Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem;
express its concern at the allegations of ill-treatment and torture by the police of detainees with the aim of extracting confessions, and call on the Ukrainian authorities to fully implement the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment;
padziļināt pastāvīgo politisko dialogu par divpusējiem, reģionāliem un starptautiskiem jautājumiem atbilstīgi saistībām, kuras Ukraina uzņēmās reģionālā un starptautiskā līmenī; nodrošināt Ukrainai ciešu līdzdalību kopējā ārpolitikā un drošības politikā, kā arī reģionālās sadarbības attīstībā Melnās jūras reģionā; uzstādīt par mērķi pastiprināt tās lomu Austrumeiropas reģionā un mudināt to turpināt darboties, lai veicinātu stabilitāti, drošību un demokrātiju, kā arī ilgtspējīgu attīstību kopīgajās kaimiņvalstīs, īpaši liekot uzsvaru uz "iesaldētu" konfliktu atrisināšanu šajā reģionā; mudināt Ukrainu sadarboties ar Eiropas Savienības Robežu atbalsta misiju uz robežas ar Moldovu, ņemot vērā, ka Parlaments atbalsta iniciatīvu pagarināt misijas pilnvaras vēl uz diviem gadiem;
deepen the regular political dialogue on bilateral, regional and international issues in line with the commitments entered into by Ukraine at regional and international level; provide for Ukraine's close involvement in the Common Foreign and Security Policy, as well as in the development of regional cooperation in the Black Sea area; aim at strengthening its role in the East European region and encourage it to continue its activities focused on the promotion of stability, security and democracy, as well as of sustainable development, in the common neighbourhood, with particular emphasis on the settlement of frozen conflicts in that region; draw on the experience of Ukraine's cooperation with the EU Border Assistance Mission on its border with Moldova, bearing in mind that Parliament approves the initiative to extend the mandate of the mission for a further two years;
norādīt, ka ir jāizveido skaidri reglamentējoši noteikumi, kas nodrošinātu konkurētspējīgas tirgus ekonomikas izveidi, kura balstītos uz īpašumtiesību principu kā nesaraujami saistību faktoru ar Ukrainas Eiropas perspektīvu;
point out the need to set up a stable regulatory framework which would ensure the creation of a competitive market economy based on the principle of property rights, as a factor inextricably linked to Ukraine's European perspective;
atzinīgi vērtēt aģentūru komitejas izveidi nelikumīgu iegāžu un uzņēmumu apķīlāšanas apkarošanai; mudināt valdību veikt konkrētus pasākumus ar nepieciešamām uzņēmumu jomas tiesību aktu un tiesu iestāžu reformām, lai novērstu nelegālu iegāžu un uzņēmumu apķīlāšanas apdraudējumu;
welcome the establishment of the Interagency Commission on Combating Illegal Acquisitions and Seizures of Enterprises; encourage the Government to take concrete action, through the requisite reforms of corporate legislation and of the judiciary, to eliminate the threat of illegal acquisitions and seizures of enterprises;
paredzēt konkrētu plānu pakāpeniskai plašas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas izveidei, kuras pamatā būtu kopīga uzraudzība un kura aptvertu gandrīz visu preču, pakalpojumu un kapitāla apriti starp ES un Ukrainu; aicināt visas puses iespēju robežās ietvert lauksaimniecības produktus; šajā sakarā uzsvērt, ka ir svarīgi turpināt veiksmīgi īstenot regulatīvās reformas procesu, it īpaši konkurences politikas, valsts subsīdiju, valsts iepirkuma, nodokļu un intelektuālā īpašuma tiesību jomā;
lay down a concrete plan for the gradual establishment of a deep and comprehensive Free Trade Area, to be grounded on a common regulatory basis and to cover almost all trade in goods, services and capital between the EU and Ukraine; call on all parties to include agricultural products as far as possible; emphasise in this respect the importance of making further progress with the process of regulatory reform, especially in the areas of competition policy, state subsidies, public procurement, taxation and intellectual property rights;
pilnībā ņemt vērā Ukrainas īpaši svarīgo lomu ES energoapgādes drošības garantēšanā un pievērst pienācīgu uzmanību tam, ka pilnīga kontrole pār Ukrainas energoapgādes drošību ir tieši saistīta ar tās politisko stabilitāti un pārticību;
take fully into account Ukraine's critical role in ensuring the energy security of the EU and give due attention to the fact that Ukraine's full control over its energy security is directly connected to its political stability and prosperity;
tādēļ prasīt, lai Ukrainas enerģētikas nozare pilnībā atbilstu tirgus ekonomikas un pārredzamības principiem, it īpaši attiecībā uz cenām, tīkla pieejamību un efektivitāti; atbalstīt ātru Ukrainas integrāciju Eiropas enerģētikas kopienā; atzīmēt, ka Ukrainai ir svarīgi pievienoties Enerģijas kopienas līgumam; šajā sakarā prasīt paātrināt visu Ukrainā darbojošos kodolspēkstaciju kodoldrošības novērtēšanas procedūru saskaņā ar apvienotās darba grupas kodoldrošības jomā darba programmu; palīdzēt Ukrainai dažādot resursus, piemēram, ar piekļuvi tiešām piegādēm no Vidusāzijas; pastiprināt tās stratēģisko lomu kā tranzītvalstij, caur kuru ES tiek piegādāta nafta un gāze, piemēram, atbalstot Odesas–Brodu cauruļvada pārbūvi un tā paplašināšanu ES teritorijā; uzsvērt nepieciešamību iesaistīt Ukrainu Nabuko gāzes vada projekta attīstīšanā, lai pabeigtu Kaspijas jūras–Melnās jūras–Eiropas Savienības enerģijas koridora izveidi un pievienotu Ukrainas elektrotīklu UCTE tīklam; prasīt stiprināt sadarbību enerģētikas jomā saistībā ar Gruziju, Ukrainu, Azerbaidžānu, Moldovas aliansi (GUAM);
urge, therefore, that the energy sector of Ukraine fully comply with principles of market economy and transparency, in particular as far as prices, network access and efficiency are concerned; support rapid integration of Ukraine into the European Energy Community; note the importance of Ukraine's signing up to the Energy Community Treaty; in this regard, urge the speeding-up of the procedure for nuclear safety evaluation of all operating nuclear power plants in Ukraine, in accordance with the work programme of the Joint Working Group on Nuclear Safety; assist diversification of Ukraine's resources, e.g. by accessing direct supplies from Central Asia; strengthen its strategic role as a transit country for supplying the EU with oil and gas, e.g. by backing a reversal of the Odessa-Brody pipeline and advocating its extension into the EU; emphasise the need to involve Ukraine in the development of the Nabucco gas pipeline project, to complete the Caspian Sea-Black Sea-EU energy corridor and to join Ukraine's electricity grid to the UCTE network; press for a strengthening of energy cooperation within the framework of the Georgia, Ukraine, Azerbaijan, Moldova alliance (GUAM);
uzsvērt ilgtspējīgas enerģētikas stratēģijas nozīmi Ukrainai; norādīt, ka pēc Černobiļas kodolkatastrofas pieredzes un saistībā ar pieaugošo atkarību no importa un klimata pārmaiņu problēmām Ukrainai ir jāveic būtiski pasākumi energotaupības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomā; norādīt, ka Ukraina ir viena no valstīm ar visneefektīvāko enerģētiku pasaulē un ka vidējo efektivitātes standartu sasniegšana ļautu šai valstij apmierināt tās iekšējo enerģijas pieprasījumu; aicināt ES un Ukrainu tehniski sadarboties šajā jomā un šādu sadarbību iekļaut jaunajā pastiprinātajā nolīgumā;
stress the importance of a sustainable energy strategy for Ukraine; point out that, following the experience of the nuclear catastrophe of Chernobyl, and facing the problems of growing import dependence and the challenge of climate change, Ukraine has to make major efforts in respect of energy saving, energy efficiency and renewable energy; point out that Ukraine is one of the most energy-inefficient countries in the world and that achieving average efficiency standards would allow the country to satisfy its internal energy demand; call for technical cooperation in this sphere between the EU and Ukraine, and for such cooperation to be included in the new enhanced agreement;
stiprināt Ukrainas kā galvenā partnera potenciālu migrācijas plūsmu un robežu pārvaldībā; paredzēt turpmākus kopīgus pasākumus cīņā pret organizēto noziedzību, tostarp privileģēta statusa piešķiršanu Ukrainai saistībā ar Eiropolu; nodrošināt efektīvu vīzu režīma atvieglošanas un personu atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu; paredzēt mērķi izveidot bezvīzu režīmu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai to ieviestu;
strengthen Ukraine's potential as a key partner in management of migration flows and borders; envisage further joint steps in the fight against organised crime including the eventual conferment on Ukraine of "privileged status" in relation to Europol; ensure effective implementation of visa facilitation and readmission agreements; envisage the objective of and necessary steps towards the introduction of a visa-free travel regime;
aicināt Ukrainas politiskos līderus īstenot ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokola noteikumus, it īpaši, ņemot vērā būtiskās iespējas ļaut Ukrainai izmantot šā protokola elastīgos mehānismus; atbalstīt ES un Ukrainas kopīgu rīcību attiecībā uz Kioto protokola nākotni;
call on the political leadership of Ukraine to implement the relevant provisions of the Kyoto Protocol to the UN Framework Convention on Climate Change, especially bearing in mind the significant possibilities open to Ukraine to use flexible mechanisms under that Protocol; support joint action by the EU and Ukraine on the future of the Kyoto Protocol;
nodrošināt Ukrainas līdzdalību Kopienas aģentūrās un programmās, lai palielinātu tās politikas veidotāju un ekspertu piekļuvi Eiropas tīkliem; palielināt un paplašināt cilvēku savstarpējo kontaktu iespējas, it īpaši pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, studentiem un pētniekiem; padziļināt sadarbību saistībā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem un turpināt darbu pie strukturēta ES un Ukrainas dialoga izveides/attīstības zinātnes, tehnoloģiju un kosmosa izpētes jomā;
provide for Ukraine's participation in Community agencies and programmes in order to increase the access of its policy-makers and experts to European networks; increase and widen opportunities for people-to-people contacts, in particular for civil society actors, students and researchers; enhance cooperation in the context of the Seventh Framework Programme for Research and Technological Development and continue the work on the establishment/development of a structured EU-Ukraine dialogue on science, technology and space research;
norādīt, ka dalībvalstīm, kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā, ir jāspēlē būtiska loma, lai palīdzētu Ukrainai virzībā uz Eiropas Savienību, iepazīstinot to ar savu reformu pieredzi;
point out that the Member States who joined the EU in 2004 and 2007 should play an active role in Ukraine's move towards the European Union, allowing Ukraine to benefit from their experience of reforms;
aicina Padomi un Komisiju pastāvīgi un pilnībā informēt atbildīgās struktūras par situāciju sarunās;
Asks the Council and the Commission to keep its bodies responsible regularly and thoroughly informed of the progress of negotiations;
ņemot vērā EK līguma 16. pantu, 87. panta 3. punktu, 137., 141., 158. pantu un 299. panta 2. punktu,
having regard to Articles 16, 87(3), 137, 141, 158 and 299(2) of the EC Treaty,
ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas sanāksmes un 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council meetings of 23 and 24 March 2000 in Lisbon and 15 and 16 June 2001 in Göteborg,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija paziņojumu "Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju" ( COM(2007)0273 ),
having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled 'Fourth Report on Economic and Social Cohesion' ( COM(2007)0273 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu ,,Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam" ( COM(2005)0299 ),
having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled 'Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013' ( COM(2005)0299 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 17. maija paziņojumu ,,Trešais progresa ziņojums par kohēziju: jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai" ( COM(2005)0192 ),
having regard to the Commission Communication of 17 May 2005 entitled 'Third progress report on cohesion: Towards a new partnership for growth, jobs and cohesion' ( COM(2005)0192 ),
ņemot vērā Komisijas 1996. gada 21. februāra paziņojumu "Sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības iekļaušana visās Kopienas politikas jomās un darbībās" ( COM(1996)0067 ),
having regard to the Commission Communication of 21 February 1996 entitled 'Incorporating equal opportunities for women and men into all Community policies and activities' ( COM(1996)0067 ),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0241/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0241/2007 ),
tā kā EK līguma 158. pantā ir noteikts, ka Kopienas mērķis ir veicināt saskaņotu attīstību un mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un mazāk attīstīto reģionu atpalicību, sekmējot ekonomisko izaugsmi;
whereas Article 158 of the EC Treaty implies that the Community's goal is to promote harmonious development and reduce disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions by strengthening economic growth,
tā kā nabadzīgākie ES reģioni ir reģioni, uz kuriem attiecas kohēzijas politikas konverģences mērķis un kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju visā ES;
whereas the poorest EU regions are regions coming under the cohesion policy convergence objective whose per capita GDP is less than 75% of average per capita GDP for the EU as a whole,
tā kā kohēzijas jēdziens nav skaidri noteikts un attiecas uz dažādām darbībām, kas sekmē saskaņotu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību ES reģionos;
whereas the concept of cohesion has not been clearly defined and covers various activities fostering harmonious economic, social and territorial development in the EU regions,
tā kā Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas par turpmākas paplašināšanās ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0130 .
whereas the conclusions of its resolution of 24 April 2007 on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy Texts adopted, P6_TA(2007)0130 .
secinājumos ir minēts, ka kohēzijas politikas finansējuma pašreizējā struktūra ir jāpārskata, ņemot vērā turpmāko paplašināšanos; tā kā tajos arī ierosināts reģionālās konkurētspējas un teritoriālās sadarbības finansēšanā vairāk uzmanības pievērst tam, lai integrētu reģionu ekonomikas sistēmas un Eiropas nozīmes infrastruktūru un palīdzētu reģioniem risināt globalizācijas un demogrāfisko izmaiņu radītās grūtības;
mention that the present structure of cohesion policy financing is to be reviewed in view of future enlargements; whereas they also propose that the financing of regional competitiveness and territorial cooperation has to be more focused on the integration of regional economies and infrastructure of European importance and on helping regions to cope with globalisation and demographic change,
tā kā viens no ES pamatprincipiem ir solidaritātes princips, kura mērķis ir mazināt ES reģionālās attīstības atšķirības;
whereas one of the fundamental principle of the EU is the principle of solidarity, which serves to reduce disparities in the Union's regional development,
tā kā līdz šim ES kohēzijas politika ir efektīvi veicinājusi daudzu reģionu attīstību agrākajās kohēzijas valstīs (Īrijā, Grieķijā, Portugālē un Spānijā), lai gan daži to reģioni savā attīstībā joprojām ir būtiski atpalikuši, un tā kā ES kohēzijas politikas ietekme uz nabadzīgāko reģionu konverģenci ir palīdzējusi palielināt labklājību ES kopumā;
whereas, to date, EU cohesion policy has made an effective contribution to the development of many regions of the former cohesion countries (Ireland, Greece, Portugal and Spain), even though some regions are still significantly underdeveloped and whereas its impact in terms of the convergence of the poorest regions has helped to increase the prosperity of the EU as a whole,
tā kā kohēzijas politikas mērķis ir padarīt dalībvalstis un reģionus ekonomiski dzīvotspējīgus un līdz ar to neatkarīgus no ārēja atbalsta, lai gan uz struktūrfondu līdzekļu saņemšanu neattiecas laika ierobežojumi;
whereas the aim of cohesion policy is to render Member States and regions economically viable and thus independent from external aid, although the receipt of Structural Funds is not subject to time limitations,
tā kā trūkst detalizētas informācijas un salīdzinošu pētījumu, kuros būtu precīzi novērtēts to reģionu attīstībā panāktais, kuri saņem struktūrfondu līdzekļus;
whereas there is a lack of detailed information and comparative studies with rankings on the advancement of regions that profit from Structural Funds,
tā kā paplašinātās 27 dalībvalstu ES iedzīvotāju skaits pašlaik ir pieaudzis gandrīz līdz 493 miljoniem 492 852 386.
whereas, after enlargement to 27 Member States, the EU now has a population that has risen to nearly 493 million 492 852 386.
Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs un ASV Statistikas birojs.
Source: Eurostat/US Census Bureau.
dzīvo pašreizējos 100 konverģences mērķa reģionos, un tā kā reģionu IKP atšķirības 27 valstu Eiropas Savienībā pašlaik ir daudz lielākas nekā 15 valstu ES, ņemot vērā to, ka vidējais IKP uz vienu iedzīvotāju svārstās no 24 % (Rumānijas dienvidaustrumu reģionos) līdz 303 % (Londonas centrā) no vidējā Eiropas Savienības IKP;
of whom live in the current 100 convergence objective regions, and whereas the disparities between regions in GDP terms in EU-27 are currently significantly larger than they were in EU-15, with average per capita GDP ranging from 24% (south-eastern Romania) to 303% (Inner London) of average EU GDP,
tā kā 27 valstu Eiropas Savienībā nabadzīgākie konverģences mērķa reģioni atrodas jaunajās dalībvalstīs, kurās kohēzijas politiku sāka īstenot tikai nesen, un tādēļ ir iespējams novērtēt tās panākumus atšķirību mazināšanā;
whereas in EU-27 the poorest convergence objective regions are located principally in the new Member States, where the implementation of cohesion policy only recently began, and thus it is impossible to evaluate its success in reducing disparities,
tā kā nabadzīgāko dalībvalstu ekonomiskā izaugsme to teritorijā notiek nevienmērīgi un ir koncentrēta ap pilsētu teritorijām, taču liela daļa šo valstu iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos;
whereas in the poorest Member States economic growth is unevenly distributed and tends to be concentrated around urban areas, while in these countries a substantial part of the population lives in rural areas,
tā kā no reģioniem, kuros ir ekonomiska nabadzība, ko izraisa pamatinfrastruktūras trūkums, ierobežota piekļuve sabiedriskiem pakalpojumiem un augsts bezdarba līmenis, iedzīvotāji aizplūst ātrāk nekā no citiem reģioniem un tā kā tas savukārt mazina šo reģionu spēju panākt reālu attīstību;
whereas regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and whereas this, in turn, undermines their ability to secure genuine development,
tā kā EK līguma 299. panta 2. punktā ir noteikts, ka Kopienai sava rīcības politika ir jāpielāgo attālākajiem reģioniem un jāpiemēro tiem speciāli pasākumi, ņemot vērā šo reģionu īpašo atrašanās vietu, jo lielākā daļa no tiem ir visnabadzīgāko ES reģionu vidū un tas būtiski traucē to attīstību strukturālu un ģeogrāfisku šķēršļu kopējās un ilgstošās ietekmes dēļ;
whereas Article 299(2) of the EC Treaty requires the Community to adjust its policies and to apply special and specific measures to the outermost regions, given the specific situation of these regions, most of which are among the poorest regions of the EU, a factor which severely handicaps their development because of the combined and lasting effects of structural and geographic disadvantages,
tā kā dažās no jaunajām dalībvalstīm līdzekļu piesaistīšana visnabadzīgākajiem reģioniem, uz kuriem attiecas kohēzijas politika, laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam bija mazā apmērā;
whereas in some of the new Member States the uptake of funding in the poorest regions coming under cohesion policy was low during the period 2004 to 2006,
tā kā, lai veiksmīgi izmantotu struktūrfondu finansējumu, kurš nodrošina nozīmīgu tautsaimniecības uzplaukumu nabadzīgākajos reģionos, kas ļautu tiem pakāpeniski panākt attīstītākos reģionus saistībā ar NKP uz vienu iedzīvotāju, ir vajadzīga cieša iestāžu sadarbība vietējā, reģionālā, valsts un Kopienas līmenī;
whereas, if structural funding is to be successfully implemented, which it must be in order to ensure substantial economic growth for the poorest regions such as will enable them gradually to catch up with the more developed regions in terms of per capita GDP, close coordination is required between authorities at local, regional, national and Community levels,
tā kā tas, ka finansējums ir piešķirts, pats par sevi negarantē, ka to izmantos lietderīgi, un tā kā iestādēm nabadzīgos reģionos bieži trūkst atbilstošu prasmju, pieredzes un vajadzīgā līdzfinansējuma, lai varētu pilnībā izmantot kohēzijas līdzekļus, kurus reģionam ir tiesības saņemt;
whereas the fact that funding has been granted does not guarantee per se that it will be put to good use, and whereas authorities in poor regions often lack the appropriate skills and experience and the essential matching funds to be able to make full use of the cohesion funding to which they are entitled,