natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka Eiropas Parlaments izvērtēs iespēju piešķirt papildu finansējumu tikai pamatojoties uz nepieciešamo informāciju attiecībā uz 1) plānoto finansēšanas līdzekļu summu un avotiem, 2) papildinformāciju par juridiskajām sekām un 3) ar nosacījumu, ka visi ar šo projektu saistītie lēmumi tiek pieņemti saskaņā ar atbilstošu lēmumu pieņemšanas procedūru, kas nodrošina atklātas debates un pārredzamību; ņem vērā Eiropas vēstures nama izveides kopējo izmaksu tāmi, kā arī ekspluatācijas izmaksu tāmi un nepieciešamo nodrošinājumu ar personālu; prasa, lai Prezidijs samazinātu tāmē iekļautās ekspluatācijas izmaksas; lai dialogs ar iesaistītajām personām joprojām būtu pārredzams un rezultatīvs, prasa iesniegt darbības plānu, kurā izklāstīta Eiropas vēstures nama ilgtermiņa darbības stratēģija, un prasa saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu iespējami drīz sniegt informāciju par šo būvniecības projektu; ierosina EUR 2 miljonus iekļaut rezervē, kamēr nav saņemts minētais darbības plāns;
Reiterates that the European Parliament will consider additional funding only on the basis of necessary information regarding (1) the amount and the sources of the expected means of financing, (2) additional information regarding the legal implications, and provided that (3) all decisions relating to the project are subject to a proper decision-making procedure ensuring an open debate and transparency; takes note of the estimated total cost for setting up the House of European History, the estimated running costs and the staffing needs; asks the Bureau to reduce the estimated running costs; requests - in order to maintain a transparent and fruitful dialogue with the parties involved - to be presented with a business plan setting out the long-term business strategy of the House of European History and requests to be informed as soon as possible on the building project according to Article 179(3) of the Financial Regulation proposes a reserve of EUR 2 million until receipt of said business plan;
neatbalsta jaunas budžeta pozīcijas izveidi šajā posmā, sevišķi Eiropas vēstures nama vajadzībām; tādēļ pieprasa EUR 1 miljonu, kas iekļauts jaunajā 3247. pozīcijā (Eiropas vēstures nams), pārvietot uz 10 1. nodaļu (rezerve neparedzētiem izdevumiem); tomēr uzskata, ka šāda pozīcija jebkurā gadījumā būtu jāveido, īstenojot pārredzamu procedūru, un budžeta lēmējinstitūcijai šī pozīcija būtu jāapstiprina;
Does not support the creation of a new budget line at this stage specifically for the House of European History; therefore requests that the EUR 1 million which has been allocated to the new item ‘3247’ (House of European History) be transferred to Chapter 10 1 (contingency reserve); considers, however, that any creation of such a line should be part of a transparent procedure and approved by the budgetary authority;
pieņem 2012. finanšu gada tāmi, kas pievienota šai rezolūcijai, un atgādina, ka Parlaments savu nostāju attiecībā uz Padomes grozīto budžeta projektu pieņems 2011. gada oktobrī, ievērojot Līgumā noteikto procedūru;
Adopts the estimates for the financial year 2012 as annexed and recalls that the adoption of Parliament's position on the Draft Budget, as modified by the Council, will take place in October 2011, according to the procedure laid down by the Treaty;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tāmi Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution and the estimates to the Council and Commission.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūcija par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku ( 2010/2203(INI) )
European Parliament resolution of 6 April 2011 on the future European international investment policy ( 2010/2203(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. jūlija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku” ( COM(2010)0343 ), kā arī Komisijas 2010. gada 7. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm ( COM(2010)0344 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 7 July 2010 entitled ‘Towards a comprehensive European international investment policy’ ( COM(2010)0343 ), as well as to the Commission Proposal of 7 July 2010 for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing transitional arrangements for bilateral investment agreements between Member States and third countries ( COM(2010)0344 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ) un Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises ‐ tirdzniecības politika kā stratēģijas ”Eiropa 2020' galvenā sastāvdaļa' ( COM(2010)0612 ),
having regard to the Communication from the Commission of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ), and to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 9 November 2010 entitled ‘Trade, Growth and World Affairs – Trade Policy as a core component of the EU's 2020 strategy’ ( COM(2010)0612 ),
ņemot vērā Padomes 2010. gada 25. oktobra secinājumus par visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/117328.pdf
having regard to the Council Conclusions of 25 October 2010 on a comprehensive European international investment policy http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/117328.pdf
ņemot vērā ESAO atjauninātās pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem,
having regard to the updated OECD Guidelines for Multinational Enterprises,
ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par dalībvalstu pienākumu neizpildi un jo īpaši 2009. gada 3. marta spriedumu lietā Komisija / Austrija (Lieta C–205/06), 2009. gada 3. marta spriedumu lietā Komisija / Zviedrija (Lieta C–249/06) un 2009. gada 19. novembra spriedumu lietā Komisija / Somija (Lieta C-118/07),
having regard to the case-law of the Court of Justice of the European Union on the failure by Member States to fulfil their obligations, and notably to the judgment of 3 March 2009 in Commission v Austria (Case C-205/06), the judgment of 3 March 2009 in Commission v Sweden (Case C-249/06), and the judgment of 19 November 2009 in Commission v Finland (Case C-118/07),
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, Attīstības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A7–0070/2011 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0070/2011 ),
tā kā Lisabonas līgumā Savienībai ir piešķirta ekskluzīva kompetence attiecībā uz tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem (TĀI), kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā, 206. un 207. pantā;
whereas the Treaty of Lisbon brought foreign direct investment (FDI) under exclusive EU competence, as enshrined in Articles 3(1)(e), 206 and 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
tā kā kopš 1959. gada dalībvalstis ir noslēgušas vairāk nekā 1200 divpusējo ieguldījumu nolīgumu (DIN) un kopumā noslēgti gandrīz 3000 DIN;
whereas since 1959 more than 1 200 bilateral investment treaties (BITs) have been concluded by the Member States at bilateral level and nearly 3 000 BITs have been concluded in total,
tā kā ir vispāratzīts, ka ienākošie ieguldījumi var uzlabot saņēmējvalsts konkurētspēju, bet varētu būt nepieciešama palīdzība pielāgojumiem mazkvalificētiem darba ņēmējiem saistībā ar izejošajiem ieguldījumiem; tā kā katras valdības pienākums ir veicināt ieguldījumu labvēlīgo ietekmi, novēršot jebkādu kaitīgo ietekmi;
whereas it is generally acknowledged that inward investment can improve host countries' competitiveness but adjustment assistance for low-skilled workers may be necessary in the case of outward investment; whereas it is the responsibility of any government to encourage the beneficial impacts of investments while preventing any harmful effects,
tā kā dažas dalībvalstis, definējot “ārvalstu ieguldītāja” statusu, izvēlējušās plašas definīcijas, norādot, ka pietiek tikai ar pasta adresi, lai noteiktu uzņēmuma valstspiederību, un tā kā tādēļ dažiem uzņēmumiem bija iespējams iesniegt prasību pret savām valstīm, izmantojot DIN, ko parakstījušas trešās valstis; tā kā ikvienam Eiropas uzņēmumam jāspēj paļauties uz turpmākajiem ES ieguldījumu nolīgumiem vai brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar ieguldījumu nodaļām;
whereas some Member States use broad definitions of the term ‘foreign investor’, with a simple postal address deemed sufficient to determine the nationality of an enterprise, whereas this has enabled some enterprises to file suits against their own countries via BITs signed by third countries, whereas any European company should be able to rely on future EU investment agreements or free trade agreements (FTAs) with investment chapters,
tā kā jaunas valstis, kam ir ievērojamu ieguldījumu iespējas, kļūst par vietēja un pasaules mēroga varu un tā kā tas maina tradicionālo uztveri, saskaņā ar kuru vienīgie ieguldītāji ir no attīstītajām valstīm;
whereas the emergence of new countries with strong investment capacity as local or global powers has changed the classic view whereby the only investors were from developed countries,
tā kā pēc pirmajiem strīdu izšķiršanas gadījumiem 90. gados, neraugoties uz visumā pozitīvo pieredzi, parādījās vairāki problemātiski aspekti, jo nolīgumu neskaidra formulējuma dēļ bija iespējama atšķirīga interpretācija, it īpaši saistībā ar konflikta iespējamību starp privātajām interesēm un valsts iestāžu regulēšanas uzdevumiem, piemēram, gadījumos, kad pēc likumīgu tiesību aktu pieņemšanas šķīrējtiesneši nosodīja valsti par “godīgas un taisnīgas attieksmes” principa pārkāpšanu;
whereas after the first dispute settlement cases of the 1990s, and in spite of generally positive experiences, a number of problems became clear because of the use of vague language in agreements being left open for interpretation, particularly concerning the possibility of conflict between private interests and the regulatory tasks of public authorities, for example in cases where the adoption of legitimate legislation led to a state being condemned by international arbitrators for a breach of the principle of ‘fair and equitable treatment’,
tā kā ASV un Kanāda, kas ir to valstu vidū, kuras pirmās saskārās ar šādiem nolēmumiem, savu DIN modeli pielāgoja, lai ierobežotu šķīrējtiesnešu interpretēšanas iespējas un lai nodrošinātu savas publiskās intervences telpas labāku aizsardzību;
whereas the USA and Canada, which were among the first states to face such rulings, have adapted their model BITs in order to restrict the breadth of interpretation by the arbitration and ensure better protection of their public intervention domain,
tā kā nesen izveidotais Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) arī pastiprina ES klātbūtni un nozīmi pasaules mērogā, tostarp veicina un aizsargā ES tirdzniecības mērķus arī ieguldījumu jomā,
whereas the newly established European External Action Service (EEAS) shall also reinforce the EU's global presence and role, including the promotion and defence of the EU's trade goals, in the investment field,
atzīst, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā TĀI tagad ietilpst ES ekskluzīvā kompetencē; norāda, ka saistībā ar šo jauno ES kompetenci rodas divkāršs uzdevums ‐ jau noslēgto DIN pārvaldība, no vienas puses, un tādas Eiropas ieguldījumu politikas noteikšana, kas atbilstu ne tikai ieguldītāju un saņēmējvalstu iecerēm, bet arī ES plašākām ekonomikas interesēm un ārējās politikas mērķiem, no otras puses;
Acknowledges that, as a result of the Treaty of Lisbon, FDI now falls under the exclusive competence of the EU; notes that this new EU competence poses a double challenge, on one hand for managing the existing BITs and on the other hand for defining a European investment policy which meets the expectations of investors and beneficiary states but also the EU's broader economic interests and external policy objectives;
atzinīgi vērtē jauno ES kompetenci un aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iespēju, lai kopā ar Parlamentu veidotu integrētu un saskaņotu ieguldījumu politiku, ar kuru veicina augstas kvalitātes ieguldījumus un sekmē ekonomikas progresu un ilgtspējīgu attīstību pasaulē; uzskata, ka Parlamentam ir jābūt atbilstīgi iesaistītam turpmākās ieguldījumu politikas veidošanā un ka tādēļ ir pienācīgi jāapspriež jautājums par pilnvarām gaidāmajās sarunās, kā arī regulāri jāizdod jēgpilni informatīvie paziņojumi par notiekošo sarunu gaitu;
Welcomes this new EU competence and calls on the Commission and the Member States to seize this opportunity to build with Parliament an integrated and coherent investment policy which promotes high-quality investments and makes a positive contribution to worldwide economic progress and sustainable development; takes the view that Parliament must be adequately involved in the shaping of the future investment policy and that this requires proper consultation on the mandates for upcoming negotiations, as well as regular meaningful briefings on the state of ongoing negotiations;
norāda, ka ES ir svarīgs ekonomiskais bloks, kuram ir būtiska ietekme sarunās; uzskata, ka kopēja politika ieguldījumu jomā atbildīs gan ieguldītāju, gan attiecīgo valstu iecerēm un palīdzēs uzlabot ES un tās uzņēmumu konkurētspēju, kā arī palielināt nodarbinātības rādītājus;
Notes that the EU is an important economic bloc that carries considerable weight in negotiations; believes that a common policy on investment will meet the expectations of both investors and the states concerned and help increase the competitiveness of the EU and its businesses and to increase employment;
norāda, ka ir nepieciešama koordinēta Eiropas sistēma, lai nodrošinātu noteiktību un veicinātu Eiropas Savienības principu un mērķu popularizēšanu;
Notes the need for a coordinated European framework, one that is designed to provide certainty and to encourage the promotion of the principles and objectives of the EU;
atgādina, ka pašreizējā globalizācijas posmā krasi ir palielinājušies TĀI, un 2007. gadā, kad ieguldījumus vēl nebija skārusi pasaules ekonomikas un finanšu krīze, sasniedzot rekordrādītāju gandrīz EUR 1 500 miljardu apmērā, Eiropas Savienībai esot lielākajam TĀI avotam visas pasaules ekonomikā; taču uzsver, ka ieguldījumi samazinājās 2008. un 2009. gadā globālās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ; uzsver arī, ka aptuveni 80 % kopējā ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoma saistīti ar attiecas uz pārrobežu apvienošanos un uzņēmumu iegādi;
Recalls that the current phase of globalisation has seen a dramatic increase in FDI, reaching in 2007, the year before investment was affected by the global economic and financial crisis, a record high of almost EUR 1 500 billion, with the EU being the largest source of FDI in the entire global economy; underlines, however, that in 2008 and 2009 investment has declined due to the global financial and economic crisis; stresses also that about 80 % of the total value of global FDI concerns cross-border mergers and acquisitions;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku”, taču uzsver, ka vajadzētu ne tikai īpašu uzmanību pievērst ieguldītāju aizsardzībai, bet arī vairāk jāpievēršas tiesībām aizsargāt valsts spēju regulēt un ievērot ES pienākumu īstenot attīstības politikas saskaņošanu;
Welcomes the Commission's Communication ‘Towards a comprehensive European international investment policy’ but stresses that, while focusing extensively on investor protection, it should better address the right to protect the public capacity to regulate and meet the EU's obligation to exercise policy coherence for development;
uzskata, ka ieguldījumi var pozitīvi ietekmēt izaugsmi un nodarbinātību ne tikai ES, bet arī jaunattīstības valstīs, ja ieguldītāji aktīvi veicina attiecīgo valstu attīstības mērķu sasniegšanu, piemēram, atbalsta vietējo ekonomiku, nododot tehnoloģijas un nodarbinot vietējo darbaspēku un izmantojot vietējās izejvielas;
Considers that investment can have a positive impact on growth and jobs, not only in the EU but also in developing countries, insofar as investors actively contribute to the development goals of the host states, i.e. by supporting the local economy through technology transfer and by utilising local labour and inputs;
aicina Komisiju paturēt prātā pieredzi, kas gūta daudzpusējo, daudzpusīgo un divpusējo nolīgumu līmenī, jo īpaši saistībā ar neveiksmīgajām ESAO sarunām par daudzpusēju ieguldījumu nolīgumu;
Calls on the Commission to bear in mind the lessons learnt on a multilateral, plurilateral and bilateral level, in particular regarding the failure of OECD negotiations on a Multilateral Agreement on Investment;
mudina Komisiju rūpīgi un saskaņoti izstrādāt ES ieguldījumu stratēģiju, izmantojot labāko DIN praksi; norāda uz novirzēm saturā dalībvalstu nolīgumos un aicina Komisiju saskaņot šīs atšķirības, lai nodrošinātu tādu stingru Savienības paraugu ieguldījumu nolīgumiem, kuru varētu arī pielāgot atbilstīgi partnervalsts attīstības līmenim;
Urges the Commission to develop the EU's investment strategy in a careful and coordinated manner drawing on the best practices of BITs; notes the divergence of content within Member State agreements and calls on the Commission to reconcile these divergences to provide a strong EU template for investment agreements, which would also be adjustable according to the level of development of the partner country;
aicina Komisiju izdot pēc iespējas drīz neobligātos norādījumus, piemēram, divpusējo ieguldījumu nolīgumu veidni, ko dalībvalstis varētu izmantot, lai uzlabotu noteiktību un konsekvenci;
Calls on the Commission to issue non-mandatory guidance as expediently as possible, e.g. in the form of a template for BITs, that may be used by Member States to enhance certainty and consistency;
ar bažām norāda, ka sarunas par plašas daudzveidības ieguldījumiem varētu izraisīt ekskluzīvo un dalīto kompetenču sajaukšanos;
Notes with concern that negotiating a broad variety of investments would lead to mixing exclusive and shared competences;
prasa ieviest terminu “ES ieguldītājs”, kas, pamatojoties uz LESD 207. pantu, uzsvērtu visu dalībvalstu ieguldītāju stimulēšanas nozīmi saskaņā ar vienlīdzīgiem noteikumiem, nodrošinot viņiem darbības un ieguldījumu aizsardzības apstākļus ar vienādiem nosacījumiem;
Calls for the introduction of the term ‘EU investor’ which would, reflecting the spirit of Article 207 TFEU, underline the significance of promoting investors from all Member States on equal terms, ensuring them conditions of functioning and protection of their investments on equal footing;
atgādina, ka ES dalībvalsts standarta DIN izmantota plaša “ārvalstu ieguldītāja” definīcija; prasa Komisijai novērtēt, kādos gadījumos tas ir izraisījis ļaunprātīgu izmantošanu; prasa Komisijai sniegt precīzu “ārvalstu ieguldītāja” definīciju, pamatojoties uz novērtējumu un izmantojot jaunāko ESAO tiešo ārvalstu ieguldījumu etalondefinīciju;
Recalls that the standard EU Member State BIT uses a broad definition of ‘foreign investor’; asks the Commission to assess where this has led to abusive practices; asks the Commission to provide a clear definition of a foreign investor based on this assessment and drawing on the latest OECD benchmark definition of FDI;
uzsver, ka ieguldījumu nolīgumos galvenā prioritāte joprojām jāpiešķir ieguldītāju aizsardzībai;
Stresses that investor protection for all EU investors must remain the first priority of investment agreements;
norāda, ka sarunas par DIN ir laikietilpīgs process; aicina Komisiju ieguldīt personāla un materiālos resursus ES ieguldījumu nolīgumu apspriešanā un noslēgšanā;
Notes that the negotiation of BITs is a time-consuming process; calls on the Commission to invest in terms of its personnel and its material resources in the negotiation and conclusion of EU investment agreements;
uzskata, ka Padomes secinājumos izteiktais pieprasījums sakarā ar paziņojumu par to, ka jaunais Eiropas regulējums nedrīkst negatīvi ietekmēt ieguldītāju aizsardzību un ieguldītāju garantijas, kādas tiem ir šobrīd saskaņā ar noslēgtajiem nolīgumiem, iespējams, varētu radīt iebildumus pret jauniem nolīgumiem, un ES ienākošo ieguldījumu palielināšanās laikā varētu tikt apdraudēts nepieciešamais līdzsvars starp ieguldītāju aizsardzību un reglamentēšanas tiesību aizsardzību; turklāt šāds novērtēšanas kritērija formulējums var būt pretrunā LESD 207. panta nozīmei un garam;
Considers that the request made by the Council in its conclusions on the Communication – that the new European legal framework should not negatively affect investor protection and guarantees enjoyed under the existing agreements – could create a risk of having any new agreement opposed, and could lead to the necessary balance between investor protection and the protection of the right to regulate – in an era of increased inward investment – being put at risk; considers, moreover, that such a formulation of the evaluation criterion may contradict the meaning and spirit of Article 207 TFEU;
uzskata, ka jāapzinās paraugprakse, kā tas arī minēts Padomes secinājumos, un ka tā sniedz saprātīgāko un efektīvāko iespēju, ar ko veicina saskanīgas Eiropas ieguldījumu politikas attīstību;
Believes that the need to identify best practices, to which the Council's conclusions also point, is a more sensible and more effective option, enabling the development of a consistent European investment policy;
uzskata, ka turpmākie ieguldījumu nolīgumi, ko noslēgs ES, ir jāpamato uz dalībvalstu labāko praksi un tajos vajadzētu iekļaut šādas normas:
Considers that future investment agreements concluded by the EU should be based on the best practices drawn from Member State experiences and include the following standards:
nediskriminācija (valsts režīms un vislielākās labvēlības režīms), precīzāk formulējot definīciju un minot, ka ārvalstu un savas valsts ieguldītājiem jādarbojas saskaņā ar “līdzīgiem nosacījumiem”, kā arī pieļaujot elastīgumu vislielākās labvēlības režīma klauzulā, lai netraucētu reģionālos integrācijas procesus jaunattīstības valstīs;
non-discrimination (national treatment and most favoured nation), with a more precise wording in the definition mentioning that foreign and national investors must operate ‘in like circumstances’ and allowing some flexibility in the MFN-clause in order not to obstruct regional integration processes in developing countries;
godīga un taisnīga attieksme, kas noteikta, pamatojoties uz starptautiskajās paražu tiesībās paredzēto attieksmi;
fair and equitable treatment, defined on the basis of the level of treatment established by international customary law,
aizsardzība pret tiešo un netiešo ekspropriāciju, definējot precīzu un taisnīgu līdzsvaru starp valsts labklājības mērķiem un privātajām interesēm un paredzot kompensāciju atbilstīgi kaitējumam, kas nodarīts nelikumīgas ekspropriācijas dēļ;
protection against direct and indirect expropriation, giving a definition that establishes a clear and fair balance between public welfare objectives and private interests, and allowing for adequate compensation in accordance with the damages occurred in the event of illegitimate expropriation;
prasa Komisijai novērtēt iespējamo ietekmi, kāda būtu ' jumta klauzulas' iekļaušanai turpmākajos Eiropas ieguldījumu nolīgumos, un iesniegt ziņojumu gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei;
Asks the Commission to assess the potential impact of the inclusion of an umbrella-clause in future European investment agreements and to present a report to both the European Parliament and the Council;