natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka jāpievērš uzmanība dalībvalstu atšķirīgo izglītības sistēmu labākai sadarbībai, mazinot šīs atšķirības un panākot apliecību un diplomu savstarpēju atzīšanu citās dalībvalstīs, lai uzlabotu pārrobežu sadarbību un veicinātu mobilitāti;
Takes the view that better cooperation among the Member States' different education systems – bridging those differences and ensuring mutual recognition of certificates and diplomas among the Member States – should be emphasised in order to heighten cross-border collaboration and aid mobility;
aicina dalībvalstis vieglāk atzīt neformālo un informālo izglītību un veicināt darba pieredzes apmaiņu, lai pēc iespējas vairāk iegūtu no nodarbinātības mobilitātes un zināšanu apmaiņas un pieļautu lielākas atkāpes attiecībā uz individuāliem izglītošanās veidiem;
Calls on the Member States to facilitate the recognition of non-formal and informal learning and encourage the exchange of work experience. in order to obtain the most from labour mobility and knowledge-sharing, so as to allow greater leeway for individual learning paths;
norāda, ka ir ļoti svarīgi sekmēt darba ņēmēju mobilitāti ES iekšējā tirgū; atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu pārskatīt pašreizējo profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmu; uzskata, ka Komisijai, pārskatot Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, jāizstrādā minētās direktīvas pašreizējā redakcijā vispusīgs novērtējums; uzskata, ka profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana visās dalībvalstīs arī turpmāk jānosaka par Komisijas galveno prioritāti;
Notes that it is of major importance to facilitate labour mobility within the internal market; welcomes and fully supports the Commission's initiative to review the current system for the recognition of professional qualifications; believes that a meaningful assessment of the Professional Qualifications Directive in its present form should feature in the Commission's review exercise of the Directive; takes the view that the mutual recognition of professional qualifications across Member States must remain a top priority for the Commission;
ierosina izveidot valodu mācīšanās jaunu stratēģiju vispārējā zināšanu līmeņa uzlabošanai konkrētās profesionālajās jomās, lai veicinātu skolotāju un audzēkņu mobilitāti; norāda, ka, nodrošinot vienmērīgu pāreju no profesionālās izglītības uz augstāko izglītību, turklāt tiks uzlabota profesionālās izglītības programmu pievilcība;
Suggests that setting up a new language-learning strategy to improve general knowledge in specific skill areas will facilitate the mobility of teachers and students; points out that, in addition, the guarantee of a smooth transition from vocational education to higher education will help to make vocational training courses more attractive;
aicina dalībvalstis, saņemot atbalstu no Komisijas un sadarbībā ar sociālajiem partneriem, uzlabot un uzraudzīt profesionālo kvalifikāciju sertifikācijas sistēmas saistībā ar mūžizglītību un profesionālo apmācību;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, and in cooperation with the social partners, to improve and monitor systems for certifying vocational qualifications within the framework of lifelong learning and professional training;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piedāvāt izglītības un apmācības moduļus; tomēr aicina kā absolūto prioritāti saglabāt plašas profesionālas kvalifikācijas veselumu un prasa skaidri definēt katru moduli un nodrošināt to salīdzināmību;
Welcomes the Commission proposal to organise education and training offerings in modular form; calls, however, for the integral nature of a broad vocational qualification to be preserved as an absolute priority and for the individual modules to be clearly defined and provision made for the necessary means of comparison;
pauž pārliecību, ka stratēģijā “Eiropa 2020” ierosinātās partnerības starp ieinteresētajām pusēm profesionālās izglītības un apmācības jomā ir priekšnosacījums efektivitātei un atbilstībai darba tirgus vajadzībām un ka tās būtu jāorganizē kā ilgtermiņa resurss prasmju noteikšanai atbilstoši darba tirgus vajadzībām;
Is convinced that stakeholder vocational education and training partnerships, as proposed in the Europe 2020 strategy, are a prerequisite for efficiency and relevance to the labour market, and that they should take the form of long-term skills councils geared to the labour market;
aicina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt svešvalodu apguvei profesionālās izglītības un apmācības jomā, īpašu vērību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tādējādi radot apstākļus to konkurētspējas palielināšanai vienotajā tirgū;
Calls on the Member States to put an emphasis on the acquisition of foreign-language skills in vocational education and training with a focus on small and medium-sized enterprises, thereby creating the conditions for increasing their competitiveness as part of the single market;
uzsver, cik svarīgi ir apgūt un uzlabot valodu prasmes, jo tas ir līdzeklis, kas veicina pašapziņu, pielāgošanās spēju un starpkultūru saziņas prasmes;
Stresses the major importance of acquiring and improving multilingual proficiency as a means of enhancing self-confidence, adaptability and intercultural skills;
uzsver, ka ir būtiski dot jauniešiem iespēju kādu izglītības vai apmācības posmu pavadīt ārzemēs, lai viņi apgūtu jaunas prasmes, tostarp valodas, tādējādi palielinot iespējas integrēties darba tirgū; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ieviest karti “Jaunatne kustībā”, kas palīdzētu visiem jauniešiem doties mācīties uz citu dalībvalsti, kā arī ieviest Eiropas studentu mobilitātes kredītus, ar ko lielākam skaitam Eiropas jauniešu, jo īpaši neaizsargātākajiem, sniegtu iespēju kādu laiku studēt, stažēties vai iekārtoties darbā citā valstī;
Emphasises that enabling young people to spend a period of education or training abroad is essential for the acquisition of new skills, including language skills, and hence increases their opportunities for integration into the labour market; welcomes, therefore, the Commission's intention to develop a ‘Youth on the move’ card which will help all young people to move to another Member State to study, as well as the creation of European student mobility loans to give more young Europeans, in particular the most disadvantaged among them, the opportunity to experience a period of study, training or job placement in another country;
aicina dalībvalstis atvieglot ārzemēs nokārtoto profesionālo gala pārbaudījumu atzīšanu, kas ļautu apliecināt profesionālās iemaņas ne tikai ar formālu sertifikātu, bet arī nostrādājot pārbaudes periodu, veicot praktiskas un teorētiskas pārbaudes un saņemot speciālistu novērtējumu;
Calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probation, theoretical and practical examinations, and expert assessment;
prasa sekmēt starptautisku sadarbību gan ES dalībvalstu vidū, gan ar trešām valstīm, lai izveidotu paraugprakses apmaiņas programmas profesionālās izglītības un apmācības jomā;
Calls for the promotion of transnational cooperation, both among EU Member States and third countries, in order to establish programmes for the exchange of best practices in the field of vocational education and training;
aicina Komisiju ieviest apmācības efektivitātes novērtēšanas sistēmu, lai sasniegtu un uzturētu augstus nodarbinātības rādītājus;
Calls on the Commission to implement the training effectiveness assessment system in order to achieve and maintain a high employment rate;
aicina Komisiju veikt nepieciešamos pielāgojumus Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmās, mūžizglītības programmās kopumā, kā arī projektā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, lai nodrošinātu, ka līdzekļi, kas paredzēti profesionālās izglītības un apmācības projektiem, piemēram, jauniešu bezdarba apkarošanai un vecāka gadagājuma cilvēku apmācībai, tiktu piešķirti visā ES un šie līdzekļi būtu viegli pieejami; aicina Komisiju atbalstīt Kopienas programmas, lai palīdzētu jauniešiem apgūt zināšanas, prasmes un iegūt pieredzi ‐ to, kas viņiem vajadzīgs pirmās darbavietas atrašanai;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai struktūrfondu, tostarp Eiropas Sociālā fonda, līdzekļi tiktu optimāli izmantoti konkrētām programmām, kuras veicina mūžizglītību un rosina vairāk sieviešu iesaistīties mūžizglītības procesā un kuru mērķis ir palielināt sieviešu līdzdalību profesionālās izglītības un apmācības sistēmā, šai nolūkā izmantojot arī atbilstīgi finansētus pasākumus, kas izstrādāti īpaši šā mērķa sasniegšanai; pieprasa izmēģinājuma projektā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” izstrādāt konkrētas darbības, kas veicinātu uzņēmējdarbību sieviešu vidū;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
atgādina par izteikto kritiku saistībā ar Eiropas Savienības Padomes veikto 2011. gada budžeta līdzekļu samazinājumu attiecībā uz ES galvenajām programmām izglītības jomā (programmai “Mūžizglītība” un programmai “Cilvēki' ‐ līdzekļu samazinājums attiecīgi EUR 25 miljoni un EUR 100 miljoni); norāda, ka tādējādi vērienīgās stratēģijas ”Eiropa 2020' īstenošana būs apgrūtināta faktisko budžeta ierobežojumu dēļ;
Reiterates its criticism of the cuts made by the Council of Ministers in the 2011 budget as regards funding for the main EU programmes in the education sphere (the Lifelong Learning programme and the People programme – cuts of EUR 25 million and EUR 100 million respectively); observes that the ambitious Europe 2020 strategy is thus clearly out of step with the reality of budgetary constraints;
aicina dalībvalstis kā vienu no iespējām apsvērt apmācības kuponu shēmu ieviešanu, lai nodrošinātu, ka cilvēki ar zemākiem ienākumiem varētu izmantot apmācības iespējas; aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā pieprasīt ESF finansējumu šādām apmācības kuponu shēmām;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par IKP un ne tikai ‐ progresa novērtējums mainīgā pasaulē ( 2010/2088(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on GDP and beyond – Measuring progress in a changing world ( 2010/2088(INI) )
ņemot vērā konferenci “Tālāk par IKP”, ko 2007. gada novembrī Briselē rīkoja Eiropas Parlaments, Eiropas Komisija, Romas klubs, Pasaules Dabas fonds un ESAO,
having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra, 25. un 26. marta, kā arī 17. jūnija sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
ņemot vērā Padomes (Ekonomikas un finanšu padome) 2009. gada 10. novembra secinājumus par statistiku,
having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
ņemot vērā Padomes (Vides padome) 2009. gada 23. oktobra secinājumus par ekoloģiski efektīvu ekonomiku saistībā ar Lisabonas programmu pēc 2010. gada un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,
having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( COM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” integrētās pamatnostādnes Eiropas ekonomikas un nodarbinātības politikai, kas ietvertas Eiropas Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumā,
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
ņemot vērā paziņojumus par Eiropas pārvaldību: Tiesību aktu labāka izstrāde ( COM(2002)0275 ), Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats ( COM(2006)0689 ), Otrais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā ( COM(2008)0032 ), Trešais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā ( COM(2009)0015 ),
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
ņemot vērā ES ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu ( COM(2008)0397 ),
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
ņemot vērā 2010. gada 10. marta Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0053 .
having regard to its resolutions of 10 March OJ C 349 E, 22.12.2010, p.
par G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī, 2006. gada 15. jūnija rezolūciju Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0272 .
on the Pittsburgh G-20 Summit of 24 and 25 September 2009, its resolution of 15 June 2006 OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un atzinumus, ko sniedza Attīstības komiteja, Ekonomikas un monetārā komiteja, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja un Reģionālās attīstības komiteja ( A7-0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
tā kā visas starptautiskās iestādes aizvien vairāk atzīst ‐ lai noteiktu vispārējo sabiedrības attīstību, līdztekus IKP ir jāuzlabo arī citi dati un rādītāji;
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
uzsver, ka IKP ir tirgus ekonomiskās aktivitātes rādītājs, kas kļuvis par standarta kritēriju, ko lieto politikas veidotāji visā pasaulē; akcentē, ka IKP ir mēraukla ražošanai, un tas neizsaka vides ilgtspēju, resursu efektivitāti, sociālo integrāciju un sociālo progresu kopumā; turklāt uzsver, ka tas var būt maldinošs tādā nozīmē, ka situācijas normalizēšanas pasākumi pēc tādiem notikumiem kā negadījumi un dabas katastrofas tiek aplūkoti kā ieguvums, nevis izdevumi;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
atzīmē, ka līdzās ekonomikas attīstības un produktivitātes novērtēšanai pastāv citi rādītāji, kas ietekmē un raksturo dzīves standartus valstī un kuru kvantitatīva novērtēšana līdz šim nav veikta, kaut arī šādi atbilstīgi rādītāji ir pieejami;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
uzsver, ka jāizstrādā papildu rādītāji, lai novērtētu vidēja termiņa un ilgtermiņa ekonomisko un sociālo progresu; aicina izstrādāt skaidrus un izmērāmus rādītājus, kas ņemtu vērā klimata pārmaiņas, bioloģisko daudzveidību, resursu izmantošanas efektivitāti un sociālo integrāciju; turklāt mudina ieviest rādītājus, kas ciešāk pievērstos mājsaimniecību līmenim, atspoguļojot ienākumus, patēriņu un labklājību;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ieviest ietekmes uz vidi indeksu, ko izteiktu paralēli IKP un kurā sākotnēji būs iekļauti šādi svarīgākie vides politikas virzieni: “klimata pārmaiņas un enerģijas izmantošana”, “daba un bioloģiskā daudzveidība”, “gaisa piesārņojums un ietekme uz veselību”, “ūdens uzmantošana un piesārņojums”, “atkritumu rašanās un resursu izmantošana”;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
sagaida, ka uzmanības pārorientēšana uz plašākiem un ilgtspējīgākiem rādītājiem nodrošinās arī sistemātiskāku pievēršanos sociāliem un vides faktoriem jaunattīstības valstīs, tostarp klimata pārmaiņām, bioloģiskajai daudzveidībai, veselībai, izglītībai un pārvaldībai, un tādējādi attīstības politiku varēs orientēt uz vistrūcīgākajām un visnelabvēlīgākajām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka šādiem rādītājiem vajadzētu būt saderīgiem un saskaņotiem ar tādām pašreizējām globālām iniciatīvām kā ANO tautas attīstības indekss;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
ņem vērā, kādi pasākumi un instrumenti ir pieņemti Eiropas līmenī, lai izmērītu un analizētu iespējamo likumdošanas iniciatīvu ietekmi uz progresu ‐ ietekmes, tostarp izmaksu un ieguvumu novērtējumi, rentabilitātes un multikritēriju analīze, riska novērtējumi, datu vākšana, statistika, vides ekonomiskie konti, politiskā analīze dažādos politikas līmeņos, ziņojumi par īstenošanas, piemērošanas un pārskatu uzraudzību, ko veic dažādās ES tiesību aktu jomās; pilnībā atbalsta Eiropas vides ekonomisko kontu stabila tiesiskā regulējuma izveidi, jo tas ir pozitīvs solis “IKP un ne tikai” procesā;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
ņem vērā to, ka starptautiski arvien vairāk tiek atzītas IKP ierobežotās iespējas kalpot par sociālā progresa, dabas resursu un ekosistēmisko pakalpojumu, tādu nozīmīgu izmaiņu, kas izriet no klimata pārmaiņām, un ilgtspējīgas attīstības rādītāju; atzīst progresu, kas panākts dažādos forumos, piemēram, ANO Attīstības programmā, Pasaules Bankā un ESAO, kā arī cita starpā Komisijā attiecībā uz rādītāju izstrādi, lai izmērītu un analizētu progresu;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
uzsver nepieciešamību vienoties par sistēmisku pieeju, nosakot saskaņotu “IKP un ne tikai” sistēmu, kas palīdzētu uzlabot politikas analīzi un debates;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
uzsver, ka ir jāizstrādā skaidrs un visaptverošs rādītāju kopums, kas vienlaicīgi būtu konsekvents teorētiskā ziņā, politiski atbilstīgs un empīriski izmērāms, kā arī nodrošinātu salīdzināšanas iespējas starp valstīm un reģioniem; uzsver, ka tas ir jāpaveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgām iestādēm un organizācijām;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;
uzsver nepieciešamību izstrādāt uzticamus, saskaņotus un savlaicīgus statistikas datus un iegūt ilgtermiņa datu un rādītāju kopumu, ko iespējams izmantot turpmākās attīstības prognozēšanai un politikas veidošanai; iesaka labāk izmantot un apvienot dažādās valsts iestāžu datu bāzes un katrā dalībvalstī izmantot līdzīgu metodoloģiju, kopējus standartus, definīcijas, klasifikācijas un grāmatvedības noteikumus, lai tādējādi garantētu datu kvalitāti un salīdzināmību; aicina datu apkopošanu un apstrādi veikt atbilstoši profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un izmaksu lietderības principiem, vienlaikus pienācīgu uzmanību pievēršot personas datu aizsardzības jautājumiem; uzskata, ka Eirostatam vajadzētu aktīvi iesaistīties šajā procesā;
Stresses the need to develop reliable, harmonised and timely statistics and to obtain series of data and indicators covering a long period that can be used in projecting future developments and designing policies; recommends that various databases maintained by public authorities should be better used and combined and that similar methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules should be used in each Member State in order to guarantee the quality and comparability of data; calls for data collection and processing to be performed in accordance with principles of professional independence, impartiality, objectivity, statistical confidentiality and cost-effectiveness, with proper attention nevertheless being paid to personal data protection issues; takes the view that Eurostat should play a major role in this process;