natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka saskaņā ar pārskatiem patērētāju uzticība preču drošībai parasti ir augsta, lai gan patērētāju izpratne par drošību dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pašreiz pieejamos datus par patēriņa preču drošumu, ko galvenokārt nosaka, pamatojoties uz to negadījumu un savainojumu skaitu, par kuriem informējušas risku izziņošanas sistēmas; īpaši uzsver nepieciešamību kontrolēt rotaļlietu drošumu;
Notes that surveys indicate a generally high level of consumer confidence in product safety although consumer perceptions of safety differ significantly between Member States; asks the Commission and the Member States to improve the data currently available on the safety of consumer products, which are compiled mainly on the basis of reported accidents and injuries from defective products, or through risk notification systems; stresses in particular the need for vigilance on the safety of toys;
mudina visas dalībvalstis patērētāju drošības uzlabošanas nolūkā regulāri apkopot un reģistrēt ziņas par negadījumiem un savainojumiem, izmantojot kopēju datubāzi;
Urges all Member States, in the interests of improving consumer safety, to collect systematically and record details of accidents or injuries in a common database;
norāda, ka pārrobežu darījumu pārsvars dažādās ES dalībvalstīs ir atšķirīgs un, lai gan vidēji pārrobežu pirkumiem tiek tērēta ievērojama summa (EUR 737 uz vienu cilvēku gadā), vairākums (75 %) mazumtirgotāju pārdod preces tikai pircējiem savā valstī un tikai viena ceturtā daļa ES patērētāju izdara pārrobežu pirkumus; uzskata, ka, lai gan pastāv vairāki strukturāli šķēršļi, piemēram, valoda, attālums un atšķirības patērētāju aizsardzības noteikumos, lielāka patērētāju uzticība ievērojami palielinātu pārrobežu tirdzniecības apjomus; uzskata, ka, attīstoties pārrobežu tirdzniecībai, tiesiskais regulējums nedrīkst pasliktināties, bet gluži otrādi ‐ šajā gadījumā ir jāpieliek vēl lielākas pūles, lai panāktu pieņemamu patērētāju aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā;
Notes that the prevalence of cross-border activity still varies significantly across the EU, and although average expenditure on cross-border purchases is considerable (EUR 737 per person per year), the great majority (75%) of retailers sell only to consumers in their own country, while only a quarter of EU consumers make cross-border purchases; considers that, while there are a number of structural barriers, such as language, distance, and differences in consumer protection law, stronger consumer confidence would substantially increase the levels of cross-border trade; considers that the development of cross-border trade should not reduce the level of regulation but, on the contrary, that it renders even more necessary efforts to maintain an optimal level of consumer protection in the EU;
norāda uz to, ka arvien populārāka kļūst tirdzniecība tiešsaistē, bet pārrobežu elektroniskā tirdzniecība neattīstās tik ātri kā iekšzemes tirdzniecība; aicina Komisiju turpmākajos rezultātu pārskatos iekļaut pilnīgākus datus par pārrobežu tirdzniecības patieso līmeni un problēmām, kas rodas patērētājiem, iepērkoties citā valstī;
Takes note of the fact that online shopping is becoming more widespread but cross-border e-commerce is not developing as fast as domestic shopping; asks the Commission to include in future Scoreboards more complete data on the real level of cross-border sales and the problems encountered by cross-border consumers;
norāda, ka tikai nedaudz vairāk kā puse ES patērētāju (51 %) uzskata, ka spēkā esošie patērētāju aizsardzības noteikumi ir pietiekami, vairāk nekā puse (54 %) uzskata, ka valsts iestādes labi aizstāv viņu tiesības, un nedaudz lielāka daļa (59 %) uzskata, ka tirgotāji un piegādātāji ievēro viņu tiesības;
Notes that just over half of EU consumers (51%) feel that they are adequately protected by existing consumer measures, more than half (54%) believe that public authorities protect their rights well and a slightly higher proportion (59%) believe that sellers and providers respect their rights;
uzsver, ka gandrīz viena trešdaļa (30 %) ES patērētāju, kuri ir veikuši pirkumus no attāluma internetā, pa tālruni vai pastu, apliecina, ka ir saskārušies ar piegādes problēmām; tomēr norāda, ka deviņos gadījumos no desmit cilvēkiem, kuri uzteikuma termiņa laikā ir mēģinājuši sūtīt pirkumu atpakaļ vai arī atcelt līgumu, tas ir izdevies;
Stresses that almost a third (30%) of EU consumers who have made a distance purchase over the Internet, by telephone or by post report that they have experienced delivery problems; notes, however, that nine out of ten of those who tried to return a purchase or to cancel a contract within the cooling-off period managed to do so;
atgādina, ka vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas instrumentus iekšzemes tirgus pārraudzībai, ņemot vērā patērētāju intereses, piemēram, cenu novērošanas centrus vai visaptverošas sūdzību sistēmas, kas palīdz veidot politiku, turpretim citas dalībvalstis neizmanto datus, lai pārraudzītu patēriņa tirgus, un tām ir grūtības apkopot datus; ņemot vērā iepriekš teikto, uzsver, ka dalībvalstīm ir jāapmainās ar paraugpraksi;
Recalls that several Member States have developed tools, such as price observatories, to monitor their national markets from the consumer perspective or comprehensive complaints systems to inform policymaking, whereas other Member States do not use data to monitor consumer markets and have difficulties in aggregating data; with this in mind, stresses the need for exchanges of best practices between Member States;
uzsver, ka izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu datu kvalitāti un pilnīgumu, kā arī lai turpmāk attīstītu nepieciešamo pierādījumu bāzi, būs valsts statistikas biroju un Eiropas Kopienu Statistikas biroja aktīvai līdzdalībai un šo iestāžu, Komisijas, patērētāju politikas veidotāju, valsts izpildiestāžu, kā arī patērētāju un uzņēmumu organizāciju ciešai sadarbībai; aicina Eiropas Kopienu Statistikas biroju, dalībvalstis un visas ieinteresētās personas veikt pasākumus šādas sadarbības veicināšanai;
Emphasises that significant input from national statistical offices and Eurostat, as well as close cooperation between these bodies, the Commission, consumer policymakers, national enforcement authorities and consumer and business organisations, will be crucial in ensuring the quality and completeness of data and further developing the evidence base needed; calls on Eurostat, the Member States and all stakeholders to take steps to facilitate such cooperation;
uzskata, ka dati par tirgu var būt nozīmīgi no jauninājumu un konkurētspējas viedokļa; tāpēc uzsver rezultātu pārskata svarīgumu, jo tas ir piemērots instruments, lai secinātu, kādas ir patērētāju simpātijas un prasības; norāda, ka šie dati var sekmēt jauninājumus, mudinot uzņēmumus apgūt jaunus tirgus un uzlabot savus ražojumus un pakalpojumus;
Takes the view that market-relevant data can play a crucial role in driving both innovation and competitiveness; emphasises, therefore, the importance of the Scoreboard as an enabling tool for identifying consumer preferences and demands; notes that this data can stimulate innovation by providing businesses with incentives to enter new markets and creating pressure on firms to improve their products and services;
uzskata, ka rezultātu pārskatam, ja tajā ir ievadīti arī ticami un viegli salīdzināmi dati par 27 dalībvalstīm, jābūt avotam, no kura valsts politikas veidotāji varētu gūt bagātīgu salīdzinošo informāciju par konkurences, patērētāju un citām politikas jomām un ar kura palīdzību viņi varētu valsts līmenī noteikt tos tirgus, kas patērētājiem sagādā grūtības;
Takes the view that the Scoreboard, once backed up by reliable and easily comparable data for the 27 Member States, should serve as a rich source of comparative data for national policymakers in competition, consumer and other policy areas and should help them to identify at national level the markets that do not function well for consumers;
aicina Komisiju salīdzināt patērētāju vidi visās dalībvalstīs, ņemot vērā atšķirības patērētāju tiesībās un patērētāju tradīcijās; atgādina, ka, salīdzinot ietekmi uz patērētājiem dažādās dalībvalstīs un patērētāju vidi visā ES teritorijā, var labāk noteikt paraugpraksi un galu galā izveidot iekšējo tirgu, kas darbojas patērētāju labā;
Calls on the Commission to benchmark the consumer environment in each Member State, taking account of differences in consumer law and consumer traditions; reiterates that comparing consumer outcomes between Member States and benchmarking the consumer environment across the EU helps indentify best practices and ultimately deliver an internal market that works for consumers;
mudina visas dalībvalstis katru gadu veikt plašu tirgus pārraudzību, lai noteiktu tos tirgus, kuri patērētājiem sagādā grūtības, un sniegt pilnīgu informāciju, kas ļautu Komisijai pārraudzīt un salīdzināt problēmas, ar kurām patērētāji saskaras iekšējā tirgū;
Encourages all Member States to carry out a broad market-monitoring exercise on an annual basis in order to identify markets which are failing for consumers and to provide complete data that will allow the Commission to monitor and compare the problems faced by consumers in the internal market;
uzstāj, ka rezultātu pārskatu vajadzētu izmantot ne tikai, lai uzlabotu patērētāju politiku, bet tas ir jāizmanto visu to politikas nostādņu īstenošanā, kas ietekmē patērētājus, tādējādi nodrošinot patērētāju interešu labāku atspoguļošanu visās ES politikas jomās, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušanu, īstenojot patērētāju aizsardzības politiku; uzsver, ka rezultātu pārskatam būtu arī jāveicina plašākas diskusijas par patērētāju politikas jautājumiem;
Maintains that the Scoreboard should not only be used to deliver a better consumer policy but must also feed through all policies that affect consumers, ensuring thereby a better integration of consumer interests into all EU policies and incorporation of the objective of sustainable development into consumer protection policy; underlines that the Scoreboard should also stimulate a more general debate on consumer policy issues;
aicina Komisiju ar dalībvalstu atbalstu izstrādāt stratēģiju tam, kā rezultātu pārskatu darīt zināmu plašākai sabiedrībai, cita starpā nodrošinot, ka tas ir viegli pieejams un pamanāms attiecīgajās tīmekļa vietnēs, un veicināt tā atbilstīgu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļiem, valsts iestādēm, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām; uzskata, ka ir jāturpina ik gadu rezultātu pārskatu izdot kā atsevišķu brošūru un tas ir jāpārtulko visās ES oficiālajās valodās; aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas iedzīvotāju vidū pienācīgi popularizēt tīmekļa vietni “eYou Guide”, ko šim nolūkam ir radījusi Komisija, lai informētu iedzīvotājus par pilsoņu tiesībām;
Asks the Commission to develop, with the support of the Member States, a strategy to communicate the Scoreboard better to a wider audience, inter alia by ensuring that it is easily accessible and visible on relevant websites, and to promote its proper dissemination to the media, national authorities, consumer organisations and other stakeholders; considers that it is necessary to continue annual publication of the Scoreboard in a brochure and to make it available in all the official EU languages; calls on the Commission and Member States to take appropriate steps to promote the use by European citizens of the ‘eYou Guide’ website, which was specially set up by the Commission as a guide to citizens‘ rights;
norāda, ka šo tiesību normu īstenošana ES ir ļoti atšķirīga un ka lielākajai daļai dalībvalstu ir gan stiprās, gan vājās puses; norāda, ka skaitļi liecina par ievērojamām atšķirībām attiecībā uz to, kādas summas dalībvalstu budžetā ir piešķirtas tirgus uzraudzībai un cik daudz inspektoru ir iesaistīti šajā darbā; mudina dalībvalstis divkāršot centienus un palielināt līdzekļus, lai nodrošinātu, ka mazumtirdzniecības tirgos piemēro tiesību aktus, kas aizsargā patērētājus un nodrošina konkurenci;
Notes that enforcement across the EU is far from uniform and that most countries have strong and weak points; points out that figures show important differences between Member States in terms of budgets for market surveillance and numbers of inspectors involved; urges Member States to redouble their efforts and increase resources in order to ensure that laws protecting consumers and guaranteeing competition are enforced in retail markets;
uzskata, ka izšķiroša nozīme patērētāju uzticības veicināšanā ir tirgus pārraudzības un tiesību aktu izpildes mehānismu uzlabošanai un to efektīvai un pilnīgai piemērošanai, jo patēriņa izdevumi būs svarīgs ekonomikas atlabšanas faktors; uzskata, ka valsts iestādēm ir jāsaņem vairāk līdzekļu tam, lai atklātu un galu galā apturētu jebkādu nelikumīgu komercdarbību;
Considers that enhancing market surveillance and enforcement mechanisms and applying them efficiently and comprehensively to encourage consumer confidence is crucial, as consumer spending will be an important factor for the economic recovery; takes the view that public authorities must be given more resources to investigate and ultimately stop illegal commercial practices;
uzsver, ka patēriņa tirgi strauji attīstās un izpildiestādēm jābūt spējīgām tikt galā ar jaunajām problēmām, ko rada ekonomikas un tehnoloģijas attīstība, lai tās spētu efektīvi darboties pārrobežu vidē, piemēram, iekšējā tirgū, un lai to panāktu, ir jāapvieno centieni, nodrošinot efektīvu un konsekventu tiesību normu izpildi visā ES teritorijā; uzskata, ka arī regulāri ir jāpārskata reglamentējošie noteikumi, lai novērstu ikvienu tiesību aktu nepilnību;
Stresses that consumer markets evolve rapidly and enforcement authorities must be able to face the new challenges that economic and technological changes bring to their ability to be effective in a cross-border environment such as the internal market, and, in order to achieve this, efforts must be combined to make enforcement effective and consistent throughout the EU; considers that a review of the regulatory framework is also necessary to fill any regulatory gaps;
mudina visās dalībvalstīs izveidot neatkarīgas patērētāju tiesību aizsardzības aģentūras, kas sniedz informāciju un ierosina tiesas procesus, lai aizsargātu patērētāju intereses; attiecīgi mudina patērētāju tiesību aizsardzības aģentūras visās dalībvalstīs uz sadarbību;
Encourages the establishment in all Member States of independent consumer protection agencies to provide information and bring proceedings before national courts in order to protect consumers‘ interests; encourages, accordingly, cooperation between consumer protection agencies in all Member States;
mudina visas dalībvalstis apsvērt priekšrocības, kādas varētu būt patērētāju tiesībsarga iestādei; norāda, ka atsevišķās dalībvalstīs šāda iestāde jau pastāv kā ārpustiesas instance mierizlīguma panākšanai attiecībā uz konfliktiem patērētāju tiesību jomā un arī kā konsultatīva iestāde, kas kopā ar valsts iestādēm palīdz risināt tās kompetencē esošas problēmas;
Urges all Member States to consider the benefits of introducing a Consumer Ombudsman; points out that this institution exists in some Member States as an extrajudicial body for the amicable settlement of consumer disputes and also as a consultative body working alongside the State to resolve problems falling within its remit;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka tādi alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi kā starpniecība un šķīrējtiesa vai izšķiršana ārpustiesas kārtībā var būt lietderīga un pievilcīga alternatīva patērētājiem, kuriem nav izdevies neformāli atrisināt strīdu ar pārdevēju vai valsts organizāciju, kas sniedz pakalpojumus; mudina dalībvalstis veicināt strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izstrādi, lai celtu patērētāju aizsardzības līmeni un maksimāli nodrošinātu tiesību aktu ievērošanu, tomēr uzsver, ka šādiem mehānismiem būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj tiesiskie vai administratīvie izpildes līdzekļi; arī uzskata, ka konkrēta termiņa noteikšana iestādēm un uzņēmumiem atbildes sniegšanai par sūdzībām varētu būt svarīgs atbalsts patērētājiem, kas ir gatavi rīkoties, lai atrisinātu kādu konfliktu;
Shares the Commission's view that alternative dispute-resolution mechanisms, such as mediation and arbitration or out-of-court settlements, can be an expedient and attractive option for consumers who have been unsuccessful in informally resolving their dispute with a trader or a publicly owned organisation providing services; urges Member States to encourage the development of alternative dispute-resolution mechanisms to enhance the level of consumer protection and maximise compliance with legislation, but emphasises that such mechanisms should complement, rather than replace, judicial or administrative means of enforcement; considers also that the setting of fixed deadlines for replies from agencies and undertakings in respect of practices reported could significantly help consumers who plan to take action to resolve a dispute;
atgādina, ka fakti liecina par to, ka dalībvalstīs pastāv lielas atšķirības un iespējas uzlabot kompensācijas mehānismus; atgādina, ka 13 dalībvalstīs jau pastāv kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmas, un aicina Komisiju, cik vien ātri iespējams, veikt darbības, kas izriet no 2008. gada 27. novembra Zaļās grāmatas par patērētāju kolektīvo tiesisko aizsardzību ( COM(2008)0794 );
Recalls that evidence shows major differences between Member States and room for improvement in terms of redress mechanisms; recalls that judicial collective redress systems currently exist in 13 Member States and calls on the Commission to provide follow-up to its Green Paper of 27 November 2008 on Consumer Collective Redress ( COM(2008)0794 ) as quickly as possible;
uzsver nepieciešamību pēc atbilstīgas ierēdņu un tiesu iestāžu darbinieku apmācības un izglītošanas ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu jomā;
Stresses the need for proper training and education of civil servants and judicial authorities as regards EU consumer protection rules;
norāda, ka Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla pārskats liecina, ka iestādēm, kuras izskata pārrobežu lietas, grūtības rada nepietiekams finansējums; aicina Komisiju apsvērt iespējas nodrošināt atbilstīgu finansējumu, lai izpildītu saistības, kas paredzētas regulā par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā;
Notes that the Consumer Protection Cooperation Network review indicates that the authorities handling cross-border cases are experiencing difficulties due to lack of resources; calls on the Commission to examine ways of securing adequate resources in order to comply with existing obligations under the Regulation on consumer protection cooperation;
pauž atbalstu saskaņotām izpildes darbībām (pārbaudēm), kuru laikā valsts iestādes vienlaikus pārbauda, kā konkrētā nozarē tiek ievēroti ES tiesību akti; uzsver, ka šādas darbības ir jāveic biežāk (divas reizes gadā), izmantojot vienotu metodiku un kopā ar citiem instrumentiem;
Expresses its support for concerted enforcement actions (sweeps), in which national authorities simultaneously screen a targeted sector for compliance with EU legislation; stresses that such actions should be carried out more frequently (twice yearly), on the basis of a common methodology, and should be combined with other tools;
apzinās, cik juridiski sarežģīti ir publicēt tirgus uzraudzības un izpildes pasākumu rezultātus un to, ka bieži vien izmeklēšana ir saistīta ar stingriem konfidencialitātes noteikumiem, tomēr uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm šos rezultātus vajadzētu publiskot, minot arī atsevišķus uzņēmumus, ja nelikumības ir atklātas atkārtoti; uzskata, ka tādējādi tiks nodrošināta lielāka pārredzamība, sabiedrība tiks informēta par valsts iestāžu izpildes pasākumiem un patērētājiem būs iespēja veikt apzinātu izvēli;
Recognises the legal complexity surrounding the publication of the results of market surveillance and enforcement activities, and the fact that investigative work is often subject to strict confidentiality rules, but holds the view that the Commission and the Member States should make such results public, providing a breakdown by individual company, in cases where a recurrence of illegal practices has been identified; considers that this will ensure greater transparency, give more visibility to the national authorities‘ enforcement work and enable consumers to make well-informed choices;
šajā sakarībā aicina Komisiju stingrāk kontrolēt to, kā dalībvalstis piemēro regulas par tirgus uzraudzību, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 765/2008, un vajadzības gadījumā ātri uzsākt pārkāpumu izmeklēšanas procedūru;
Calls on the Commission, in this connection, to do more to monitor the Member States‘ implementation of the market surveillance regulations, particularly Regulation (EC) 765/2008, and, if necessary, to bring infringement proceedings without delay;
atgādina, ka Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centru tīklam ir neieciešams atbilstīgs finansējums, lai tas varētu veicināt patērētāju uzticību, sniedzot pilsoņiem padomus par patērētāju tiesībām un nodrošinot vieglu pieeju pārsūdzībai pārrobežu strīdu gadījumos;
Recalls that the European Consumer Centres Network needs appropriate funding in order to promote consumer confidence by advising citizens on their rights as consumers and by providing easy access to redress in cases where consumers have made cross-border purchases;
norāda, ka, aizvien pieaugot Eiropas Savienībā no trešām valstīm ievesto preču daudzumam, muitas iestādēm ir liela nozīme, lai aizsargātu patērētājus no ievestajām nedrošajām precēm, un ka tādēļ ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp tirgus uzraudzības un muitas iestādēm, kā arī starp dažādu dalībvalstu muitas iestādēm;
Points out that, given the ever-growing volume of imports into the EU from third countries, customs authorities have an important role in protecting consumers from imported unsafe products, and that ever-closer cooperation is therefore required between market surveillance and customs authorities and also between the customs authorities of different Member States;
uzsver, ka, lai nodrošinātu iekšējā tirgū apgrozībā esošo ražojumu drošību, ir jāsadarbojas ar trešo valstu iestādēm; tādēļ pauž atbalstu Komisijas ierosmei stiprināt starptautisko sadarbību un noslēgt oficiālus nolīgumus ar trešo valstu, jo īpaši Ķīnas, ASV un Japānas, izpildiestādēm; norāda, ka pastāvīgas sarunas un informācijas apmaiņa par ražojumu drošību ir visu iesaistīto pušu interesēs un tam ir liela nozīme patērētāju uzticības veidošanā; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par tās sarunām ar trešām valstīm;
Stresses that ensuring the safety of products circulating within the internal market necessitates combining efforts with third-country authorities; supports, therefore, the Commission's initiative to step up international cooperation and pursue formal agreements with enforcement authorities in third countries, in particular China, the USA and Japan; notes that continued dialogue and information-sharing on product safety is in the interest of all parties and central to building consumer confidence; calls on the Commission to report back to Parliament on its dialogue with third countries at regular intervals;
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 7. decembra Ieteikumu par
having regard to the Commission Recommendation of 7 December 2001 on principles for using ‘SOLVIT’ – the Internal Market Problem Solving Network OJ L 331, 15.12.2001, p.
, cita starpā pilnveidojot Komisijas atbalstītos informācijas un atbalsta tīklus,
by streamlining information and assistance networks supported by the Commission,
ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 8. maija darba dokumentu attiecībā uz rīcības plānu par integrētu pieeju vienotā tirgus atbalsta pakalpojumu sniegšanai pilsoņiem un uzņēmumiem SEC(2008)1882 .
having regard to the Commission staff working paper of 8 May 2008 on an Action plan on an integrated approach for providing Single Market Assistance Services to citizens and business SEC(2008)1882 .
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu Nr. 19 SEC(2009)1007 .
having regard to the Commission staff working paper on Internal Market Scoreboard No 19 SEC(2009)1007 .