natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ar pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā” vien nevarēs atrisināt satraucošo jaunatnes bezdarba problēmu visā Eiropā; prasa, lai visas dalībvalstis nacionālajās reformu programmās ietver valsts stratēģijas izstrādi jaunatnes bezdarba problēmas risināšanai un jauniešu piekļuves izglītībai un apmācībai nodrošināšanai; uzsver, ka jaunatnes politika jāapskata saistībā ar politiku izglītības, nodarbinātības un sociālās integrācijas jomā; stingri atbalsta priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas Jauniešu nodarbinātības garantiju un mudina Padomi to pieņemt pēc iespējas drīz;
Underlines that Youth on the Move cannot alone tackle the alarming youth unemployment all over Europe; calls for all Member States to set up, as part of their National Reform Programmes, a national strategy to tackle youth unemployment and secure young people access to education and training; underlines that youth policies must be seen in connection with policies on education, employment and social inclusion; strongly supports the proposal for a Council Recommendation on a European Youth Guarantee and urges the Council to adopt it as soon as possible;
Pamatiniciatīva “Digitālā programma Eiropai”
Flagship ‘A digital agenda for Europe’
atzinīgi vērtē mērķtiecīgos priekšlikumus par digitālo programmu, tomēr mudina paātrināt ar vienotu digitālo tirgu saistītu priekšlikumu pieņemšanu, piemēram, priekšlikumus par elektronisko komerciju, intelektuālo īpašumu, uzticēšanos un drošību tiešsaistē, viesabonēšanu, elektronisko autentifikāciju; aicina visas puses pabeigt pirmās radiofrekvenču spektra politikas izstrādi; uzsver nepieciešamību pilnveidot “piekto brīvību”, t. i., satura un zināšanu brīvu apriti;
Welcomes the ambitious proposals on the ‘Digital Agenda’, but urges the Commission to speed up the adoption of proposals related to the digital single market, such as e-commerce, intellectual property, trust & security online, roaming and e-authentification; calls on all parties to make the first radio spectrum policy a reality; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the ´fifth freedom`;
uzsver, ka plurālistiski un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir Eiropas demokrātijas pīlārs, mudina Komisiju aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu; uzskata, ka privātuma aizsardzība ir galvenā vērtība, un prasa pielāgot Datu aizsardzības direktīvu pašreizējai digitālajai videi, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu iespēju kontrolēt savus personas datus;
Stresses that pluralist and independent media are a pillar of European democracy; urges the Commission to safeguard media pluralism; believes that protection of privacy constitutes a core value and calls for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment to make sure that all citizens have control of their personal data;
Pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa”
Flagship ‘Resource-efficient Europe’
atzinīgi vērtē stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu par resursu ziņā efektīvu Eiropu un mudina Komisiju turpināt darbu pie konkrētas politikas izstrādes, lai nodrošinātu pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kuras pamatā būtu atjaunojamie enerģijas avoti; aicina Komisiju izstrādāt konkrētus kritērijus un nodrošināt noteikto mērķu izpildi, kā arī iespēju tos uzraudzīt saskaņā ar stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu; uzsver, ka steidzami jāmodernizē un jāuzlabo Eiropas enerģētikas infrastruktūra, jāizstrādā enerģētikas viedtīkli un jāveido starpsavienojumi, kuri ir nepieciešami, lai īstenotu enerģijas iekšējo tirgu, uzlabotu piegādes drošību un sasniegtu Eiropas mērķus enerģētikas un klimata jomā, kā arī uzsver, ka jāpaātrina atļauju piešķiršanas procedūras;
Welcomes the Europe 2020 flagship initiative on a resource-efficient Europe and urges the Commission to continue its work on formulating concrete policies to ensure a switch to a resource-efficient and renewable-based economy; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be monitored within the framework of the Europe 2020 European Semester of policy coordination; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections, which are necessary for realising the internal energy market, enhancing security of supply, and to meet our energy and climate targets and speed up authorisation procedures;
pauž nožēlu, ka šajā pamatiniciatīvā nav pievērsta pietiekama uzmanība resursu izmantošanas efektivitātes noteikšanai par , kas ir ES politikas galveno prioritāti; uzsver, ka ES jāpāriet uz otrreizējas pārstrādes ekonomiku, nodrošinot atkritumu rašanās samazinājumu, un uzsver atkārtoti izmantojamu resursu vērtību; uzsver, ka vides ilgtspēja ir atkarīga no resursu izmantošanas samazinājuma; aicina Komisiju šim nolūkam ierosināt rādītāju kopumu, lai tos varētu apsekot nacionālajās reformu programmās;
Regrets that this flagship communication does not attribute enough importance to resource efficiency as an overarching EU policy priority; insists that the EU needs to start moving towards a recycling economy, ensuring reduction in waste production, and the value of reusing resources; stresses that environmental sustainability depends on a reduction in resource use; calls on the Commission to come up with a set of indicators so that they can be monitored in the National Reform Programmes;
Pamatiniciatīva “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”
Flagship ‘An industrial policy for the globalisation era’
Pamatiniciatīva “Jaunu prasmju un darbavietu programma”
Flagship ‘An agenda for new skills and jobs’
uzsver, ka ilgstošas izslēgšanas novēršanā būtiska nozīme ir spēcīgām sociālās aizsardzības sistēmām; uzstāj, ka bezdarba mazināšanā svarīga loma ir ieguldījumiem aktīvā darba tirgus politikā un visiem pieejamā izglītībā un apmācībā, lai iegūtu jaunas iemaņas; šajā sakarībā uzsver MVU nozīmi un vienotā tirgus darbības stiprināšanu; jo īpaši atbalsta Eiropas kvalifikācijas sistēmas īstenošanu un plānoto likumdošanas iniciatīvu par profesionālo kvalifikāciju reformēšanu, lai nodrošinātu profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu;
Highlights the fact that strong social protection systems prevent long-term exclusion; insists that investment in active labour market policies, education and training opportunities for all to acquire new skills are essential to reduce unemployment; stresses the importance of SMEs and the relaunch of the Single Market in this respect; supports, in particular, the implementation of the European qualifications framework and the planned legislative initiative reforming the professional qualifications to ensure mutual recognition of professional qualifications;
atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu “Jaunu prasmju un darbavietu programma”; norāda, ka dažās valstīs elastdrošība ir ieviesta sekmīgi, tomēr brīdina, ka elastdrošības koncepcijas nevar izvērst dalībvalstīs, kurām budžeta ierobežojumu un makroekonomiskās nelīdzsvarotības dēļ nav lielu iespēju nostiprināt sociālās aizsardzības sistēmas, un uzskata, ka darba tirgus sadrumstalotība jāsamazina, nodrošinot darba ņēmējiem, jo īpaši mazaizsargātajām grupām, pietiekamu drošību ar visāda veida līgumu palīdzību; atgādina Komisijai neizturēties nevērīgi pret nepieciešamību nodrošināt sociāli taisnīgu pāreju uz ilgtspējīgāku darba tirgu, kā arī atgādina par milzīgo potenciālu, kāds piemīt ilgtspējīgām darbavietām; uzsver, ka jebkādas darba tirgus reformas var sekmīgi ieviest vien tad, ja tiek panākta augsta sociālās vienprātības pakāpe, slēdzot nolīgumus ar sociālajiem partneriem;
Welcomes the ‘Agenda for New Skills and Jobs’; notes that flexicurity has been successfully implemented in certain countries, but warns that flexicurity concepts cannot deploy their potential in Member States with low possibilities of strengthening social protection systems due to budget restrictions and macroeconomic imbalances, and considers that reducing labour market segmentation must be achieved by providing adequate security for workers under all forms of contracts, especially vulnerable groups; reminds the Commission not to neglect the need to ensure a socially just transition to a more sustainable labour market and the huge potential of sustainable jobs; stresses that any labour market reforms can only be successfully introduced by reaching a high degree of social consensus through agreements with the social partners;
Pamatiniciatīva “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”
Flagship ‘European platform against poverty and social exclusion’
atgādina, ka stratēģijā “Eiropa 2020” ir ietverts mērķis palīdzēt vismaz 20 miljoniem cilvēku, kuri dzīvo nabadzībā vai kurus apdraud nabadzība un izstumšana no sabiedrības, izkļūt no šādas situācijas; mudina Komisiju un Padomi nodrošināt pilnīgu atbilstību Pamattiesību hartai un “horizontālajai sociālajai klauzulai” (LESD 9. pants), lai panāktu, ka visas politikas nostādnes sekmē, nevis kavē sasniegt mērķi izskaust nabadzību;
Recalls that the Europe 2020 strategy includes a target to lift at least 20 million people who are in, or at risk of, poverty and social exclusion out of this state; urges the Commission and the Council to ensure full compliance with the Charter of Fundamental Rights and the Horizontal Social Clause (Article 9 TFEU) in order to ensure that all policies contribute to rather than undermine that poverty-reduction goal;
aicina dalībvalstis apņemties risināt bērnu nabadzības problēmu, veicot attiecīgus pasākumus, lai netiktu ierobežota bērnu personas attīstība un, uzsākot darba dzīvi, viņi nenonāktu mazāk priviliģētā situācijā;
Calls on Member States to be committed to tackling child poverty through appropriate measures so that children are not restricted in their personal development and are not underprivileged when entering professional life;
atzinīgi vērtē priekšlikumus par “Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, taču prasa konkrētāk rīkoties, lai nodrošinātu sociālo integrāciju, jo īpaši nostiprinot sociālo atklātās koordinācijas metodi kā integrētu stratēģiju, kurā iesaistītas dalībvalstu un vietēja līmeņa ieinteresētās personas, tostarp cilvēki, kuri nonākuši nabadzībā un sociālajā atstumtībā; atkārtoti uzsver prasību izstrādāt plašāku programmu, lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, nodrošinātu darba ņēmēju tiesības visā Eiropā un uzlabotu darba apstākļus, risinātu nevienlīdzības un diskriminācijas problēmu un izskaustu nodarbinātu personu nabadzību;
Welcomes the proposals for a European Platform against Poverty and Social Exclusion, but calls for more concrete actions to deliver social inclusion, in particular by strengthening the Social Open Method of Coordination, as an integrated strategy involving national and local stakeholders, including people who experience poverty and social exclusion; reiterates its call for a broader agenda to promote decent work, ensure workers' rights throughout Europe and improve working conditions, tackle inequality and discrimination, and combat in-work poverty;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the European Council and the Commission.
ņemot vērā 2010. gada 8. septembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm: stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0309 .
having regard to its position of 8 September 2010 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines Texts adopted, P7_TA(2010)0309 .
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. janvāra paziņojumu “Gada izaugsmes apskats: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” ( COM(2011)0011 ) un tam pievienoto vienoto nodarbinātības ziņojuma projektu,
having regard to the Communication from the Commission of 12 January 2011 on the Annual Growth Survey: advancing the EU's comprehensive response to the crisis ( COM(2011)0011 ), and the Draft Joint Employment Report annexed thereto,
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. janvāra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm ( COM(2011)0006 ),
having regard to the Commission proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States of 12 January 2011 ( COM(2011)0006 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 148. pantu,
having regard to Article 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
tā kā pēc gada izaugsmes apskata pieņemšanas Komisija ierosināja 2010. gadā pieņemtās nodarbinātības politikas pamatnostādnes turpināt īstenot arī 2011. gadā;
whereas, following the adoption of the Annual Growth Survey, the Commission proposed that the employment policies guidelines adopted in 2010 should be retained for 2011,
tā kā pašreizējā ekonomikas krīze turpina radīt problēmas, aizvien vairāk palielinot bezdarbu un sociālo atstumtību;
whereas the current economic crisis continues to pose challenges in the form of increasing unemployment and social exclusion,
tā kā ekonomikas atveseļošana un izaugsme, nodarbinātība, nabadzības apkarošana un sociālā integrācija ir sasvstarpēji cieši saistītas;
whereas there is a strong interrelationship between economic recovery and growth, employment, the fight against poverty and social inclusion,
tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija un dalībvalstu nodarbinātības politika ir vieni no būtiskākajiem instrumentiem, kas izveidoti, lai vērstu ES un dalībvalstu politiku uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;
whereas the European Employment Strategy and the guidelines for the employment policies of the Member States are among the main instruments designed to steer EU and Member State policies towards efforts to achieve the Europe 2020 objectives and targets,
tā kā pastāv neatliekama vajadzība pastiprināt centienus visos līmeņos, iesaistot sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu, ka nodarbinātības pamatnostādnes tiek pienācīgi īstenotas nolūkā palielināt līdzdalību darba tirgū, izveidot kvalificētu darbaspēku un uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti un darbības rezultātus;
whereas there is an urgent need to step up efforts at all levels, with the involvement of social partners and other stakeholders, to ensure that the employment guidelines are properly implemented, with a view to increasing labour market participation, developing a skilled workforce, and improving the quality and performance of education and training systems,
Stiprināt pārvaldību un pieņemt vērienīgāku pieeju stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai
Strengthen governance and raise ambitions in pursuing the Europe 2020 goals
uzskata, ka, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu turpināt īstenot 2010. gadā pieņemtās nodarbinātības pamatnostādnes arī 2011. gadā, valstu reformu programmas ir kļuvušas par galveno makroekonomikas uzraudzības un virzīšanas līdzekli; pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav iesaistīts šajā procesā un par to nenotiek debates;
Considers that, in the light of the Commission's proposal to retain the employment policy guidelines adopted in 2010 for 2011, the recommendations on the National Reform Programmes have become the main macroeconomic surveillance and orientation tool; deplores the failure to involve Parliament in this process and the lack of debate concerning it;
uzskata, ka galvenās problēmas, ar kurām nodarbinātības un bezdarba jomā saskaras ES un dalībvalstis, būtu arī pienācīgi jāņem vērā turpmākajā procesā attiecībā uz makroekonomikas nelīdzsvarotību Eiropas nodarbinātības pamatnostādņu politikas ietvaros;
Considers that the major challenges faced by the EU and the Member States with regard to employment and unemployment should also be duly reflected in the future process on macroeconomic imbalances, within the policy framework of the European employment guidelines;
uzskata, ka gada izaugsmes apskats un sistēma, kas paredzēta Eiropas pusgadā, ir ļoti būtiski līdzekļi, lai pastiprinātu ekonomikas politikas saskaņošanu, un līdz ar to nozīmīgs aspekts Eiropas reaģēšanā uz krīzi; tomēr norāda, ka šos līdzekļus vajadzētu izmantot saskaņā ar demokrātisko procesu un atbalsta nepieciešamību un ka tos nevajadzētu izmantot, lai aizstātu Līgumā paredzētos pašreizējos līdzekļus vai mazinātu to nozīmi, jo īpaši attiecībā uz vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un dalībvalstu ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kurās Parlamentam ir jābūt cieši iesaistītam un par kurām dalībvalstu ekonomikas pamatnostādņu gadījumā ar Parlamentu ir jāapspriežas; aicina ietvert šos līdzekļus Eiropas pusgadā un pievērst īpašu uzmanību tam, lai tiktu nodrošināts, ka to ietekme nesamazinās, nolūkā īstenot Komisijas un Padomes pausto mērķi palielināt atbildību un demokrātisko pārskatbildību;
Considers that the Annual Growth Survey and the framework provided by the European Semester are crucial tools for the enhanced coordination of economic policies and, therefore, an important part of the Union's response to the crisis; notes, however, that these tools should be employed in a manner consistent with the need for democratic processes and support, and not serve to replace or diminish the importance of the existing tools provided for under the Treaty, in particular the broad economic policy guidelines and the guidelines for the employment policies of the Member States, with which Parliament must be closely involved and, on the latter, consulted; calls for these tools to be integrated into the framework of the European Semester and for particular attention to be paid to ensuring that their importance does not diminish, with a view to delivering on the Commission and Council's stated objective of increasing ownership and democratic accountability;
aicina Padomi un Komisiju, sniedzot politiskas konsultācijas dalībvalstīm, ievērot subsidiaritātes un sociālā dialoga principus algu un pensiju jomā, kā arī saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu ievērot dalībvalstu un sociālo partneru kompetences atbilstīgi valstu praksei šajās jomās;
Calls on the Council and the Commission, when providing policy advice to Member States, to respect the principles of subsidiarity and social dialogue in the field of wages and pensions as well and, in keeping with Article 153(5) TFEU, to respect the competences of the Member States and social partners, in accordance with national practices, in these areas;
prasa Eiropadomei, Padomei un Komisijai nodrošināt, lai stratēģija “Eiropa 2020” un pastiprinātā Eiropas ekonomikas pārvaldības sistēma būtu efektīva un demokrātiski leģitīma; uzsver, ka tas padara īpaši būtisku Parlamenta patiesu un savlaicīgu iesaistīšanos visās uzraudzības un politikas koordinācijas procedūrās; pauž nožēlu par to, ka gada izaugsmes apskatā ierosinātajā grafikā nav minēta Parlamenta loma šajā procesā;
Urges the European Council, the Council and the Commission to ensure that the Europe 2020 strategy and the strengthened European economic governance system are effective and democratically legitimate; emphasises that this makes the genuine and timely involvement of Parliament throughout the surveillance and policy coordination procedures essential; deplores the lack of a reference to Parliament's role in the process in the timeline proposed in the Annual Growth Survey;
aicina dalībvalstis ciešāk iesaistīt valstu parlamentus, sociālos partnerus, reģionālas un vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību un regulāri ar tiem apspriesties; uzskata, ka ir jānovērš pašreizējais informācijas trūkums par apspriežu procedūrām valstu reformu programmās;
Calls on the Member States to involve more closely and regularly consult the national parliaments, the social partners, regional and local authorities and civil society; considers that the current lack of information on the consultation procedures in the National Reform Programmes should be addressed;
pieņem zināšanai pirmās norādes uz dalībvalstu nodarbinātības mērķiem; pauž dziļas bažas par vēriena trūkuma šajā jomā un jo īpaši to, ka labākajā gadījumā kopējo rezultātu sasniegšanai pietrūks 2 %, lai sasniegtu ES pamatmērķi un apņemšanos līdz 2020. gadam panākt 75 % nodarbinātības līmeni;
Notes the preliminary indication of the Member States' national employment targets; expresses deep concern at the lack of ambition in this regard, and in particular at the fact that in the best-case scenario the estimated collective outcome would fall short, by more than 2 percentage points, of the EU headline target and the commitment to reach an employment rate of 75% by 2020;
aicina dalībvalstis pārskatīt savus valsts nodarbinātības mērķus tā, lai varētu īstenot ES pamatmērķi, un attiekties pret tiem tikpat nopietni kā pret saviem fiskālās konsolidācijas mērķiem;
Calls on the Member States to reconsider their national employment targets, so that the EU headline target can be met, and to take these targets as seriously as their fiscal consolidation ones;
turklāt aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību valsts mērķiem un noteikt tos īpašām apakšgrupām kā, piemēram, jauniešiem, sievietēm, cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma darba ņēmējiem;
Calls, further, on the Member States to pay special attention to, and set national targets for, specific sub-groups, such as young people, women, people with disabilities and older workers;
aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, noteikt savus valsts mērķus sociālās integrācijas un nabadzības apkarošanas jomā un risināt nabadzīgo darba ņēmēju problēmu; aicina dalībvalstis šajā jomā nodrošināt to, lai tiktu īstenots vērienīgais mērķis, par kuru tika panākta vienošanās Eiropadomē, un lai tiktu pienācīgi ņemta vērā saikne starp mērķiem, jo īpaši nodarbinātības, izglītības, mācību, sociālās integrācijas un nabadzības jomā;
Calls on those Member States which have not yet done so to set their national targets on social inclusion and the fight against poverty and to address the increasing problem of the working poor; invites the Member States, when doing so, to ensure that the ambitious target agreed by the European Council is met and that interaction between the targets, especially those on employment and education and training and on social inclusion and poverty, is duly taken into account;
norāda, ka vājās ekonomiskās izaugsmes perspektīvas ierobežo darba vietu izveides un nodarbinātības iespējas;
Notes that weak economic growth prospects limit the possibilities for job creation and employment;
aicina Eiropadomi, izskatot Komisijas ieteikumus attiecībā uz gada izaugsmes apskatu, nepiešķirt nodarbinātības jautājumiem otršķirīgu nozīmi, lai padarītu stingru fiskālo konsolidāciju par galveno prioritāti 2011.–2012. gadā;
Calls on the European Council not to make employment issues secondary concerns when considering the Commission's recommendation in the Annual Growth Survey to make rigorous fiscal consolidation the first priority for the 2011/2012 period;
uzsver, ka dalībvalstīm ir nekavējoties jāpieliek lielākas pūles, lai izpildītu apņemšanās visās prioritārajās jomās, tostarp attiecībā uz nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un bezdarba samazināšanu, jaunas ekonomikas, kas rada zemas oglekļa emisijas, nodarbinātības potenciālu, kvalificēta darbaspēka izveidi, darba kvalitātes un mūžizglītības veicināšanu un darba un personīgās dzīves līdzsvara uzlabošanu; uzskata, ka šie centieni būtu jāatspoguļo galīgajās valsts reformu programmās;
Emphasises the urgent need for the Member States to step up their efforts to deliver in all priority areas, including increasing employment levels and reducing unemployment, exploiting the job potential of a new low-carbon economy, developing a skilled workforce, promoting job quality and lifelong learning, and facilitating the work-life balance; considers that these efforts should be reflected in the final National Reform Programmes;