natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž vēlmi, lai ANO tiktu uzsāktas sarunas, kuru rezultātā tiktu noslēgts starptautisks līgums, kurā atzītas piekļuves tiesības dzeramajam ūdenim, prasa ES dalībvalstīm, kā arī Eiropas Savienības prezidentūrai Ģenerālajā asamblejā, kā arī ANO Cilvēktiesību padomē uzsākt politisku un diplomātisku iniciatīvu šajā virzienā;
Wishes to see the opening of negotiations, under United Nations auspices, on an international treaty recognising the right of access to drinking water; calls on the EU Member States and the Union Presidency to take political and diplomatic initiatives in this direction in the UN General Assembly and Human Rights Council;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK – ES Ministru padomei, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules nolīguma par ūdeni komiteju ģenerālsekretariātam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ACP-EU Council of Ministers, the United Nations Secretary-General and the general secretariat of the International Committee for the Global Water Contract.
ņemot vērā Apvienoto Nāciju organizācijas 2000. gada 18. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,
having regard to the Millennium Declaration of the United Nations of 18 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established collectively by the international community for the elimination of poverty,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. oktobra paziņojumu "Kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus ‐ Eiropas Savienības ieguldījums" ( COM(2005)0132 ),
having regard to the Commission Communication of 7 October 2005 entitled "Speeding up progress towards the Millennium Development Goals – The European Union's contribution" ( COM(2005)0132 ),
ņemot vērā Rīcības programmu, kuru pieņēma 1994. gada starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību A/COFN.171/13/Rev.1
having regard to the Programme of Action adopted in 1994 by the International Conference on Population and Development A/CONF.171/13/Rev.1.
ņemot vērā 2007.–2013. gada tematiskās programmas stratēģijas dokumentu "Ieguldījumi cilvēkos", kas pamatojas uz Regulu (EK) 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā,
having regard to the Strategy Paper for the Thematic Programme 2007–2013 entitled "Investing in People", based on Regulation (EC) 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation,
ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2008. gada Pasaules Veselības ziņojumu par nepieciešamību aktīvi atbalstīt primārās veselības aprūpes attīstību,
having regard to the World Health Organisation (WHO) World Health Report 2008 entitled "Primary Health Care – Now More Than Ever",
un pirms 2008. gada 25. septembra ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem 2008. gada 4. septembrī pieņemto rezolūciju par māšu mirstību Pieņemtie teksti P6_TA(2008)0406 .
and its resolution of 4 September 2008 on Maternal Mortality ahead of the UN High Level Event on the Millennium Development Goals, 25 September 2008 Texts adopted: P6_TA(2008)0406 .
ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru sniedz mutisku atbildi B6-0030/2009 attiecībā uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 par EK sniegto atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā ( O-0030/2009 - B6-0016/2009 ),
having regard to Oral Question B6-0030/2009 to the Commission on Court of Auditors report No 10/2008 on EC Development Assistance to Health Services in sub-Saharan Africa ( O-0030/2009 - B6-0016/2009 ),
tā kā EK finansējums veselības aprūpes nozarei kopš 2000. gada nav palielinājies proporcionāli vispārējās attīstības palīdzības apjomam, kaut gan Komisija ir apņēmusies iesaistīties TAM sasniegšanā un risināt veselības aprūpes jomas krīzi Subsahāras Āfrikā;
whereas EC funding for the health sector has not increased as a proportion of its total development assistance since 2000 despite the Commission's commitment to the MDGs and the health crisis in sub-Saharan Africa,
tā kā vispārējā budžeta atbalstā pašreizējā formā ir paredzēta saikne ar veselības aprūpes nozari, taču budžeta īstenošanā šī saikne netika pietiekami izmantota un pietiekamā apjomā netika risinātas nabadzīgāko iedzīvotāju grupu vajadzības;
whereas, while the current design of general budget support includes links to the health sector, its implementation has not gone far enough in exploring those links and addressing the needs of the poorer sections of the population,
tā kā Subsahāras Āfrikā Komisija maz izmantoja nozares budžeta atbalstu, kurš ir tieši vērsts uz palīdzību veselības aprūpes nozarei;
whereas sector budget support, which focuses on the health sector, has been little used by the Commission in sub-Saharan Africa,
tā kā puse Subsahāras Āfrikas iedzīvotāju vēl arvien mīt nabadzībā un tā kā Āfrika ir vienīgais kontinents, kuram nav panākumu virzībā uz TAM sasniegšanu, bet jo īpaši virzībā uz triju ar veselības aprūpi saistīto TAM sasniegšanu, proti, bērnu un māšu mirstības jomā un cīņā ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi, turklāt tieši šie mērķi ir īpaši svarīgi nabadzības mazināšanā, taču to sasniegšana līdz 2015. gadam ir maz ticama;
whereas half the population of sub-Saharan Africa is still living in poverty, and whereas Africa is the only continent that is not progressing towards the MDGs, especially the three health-related MDGs – on infant mortality, maternal mortality and the fight against HIV/AIDS, tuberculosis and malaria – which are crucial to addressing poverty but are the least likely to be achieved by 2015,
tā kā, par spīti ilgtspējas problēmām, kādas bijušas vērojamas ar veselības aprūpi saistītos projektos, ir pierādījies, ka šī palīdzības sniegšanas metode ir lietderīga Subsahāras Āfrikas veselības aprūpes nozares atbalstīšanai;
whereas, despite sustainability problems observed in health-related projects, this aid delivery method has proved useful in supporting the health sector in sub-Saharan Africa,
tā kā ik gadu 3,5 miljoni bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirst no caurejas un pneimonijas,
whereas every year 3,5 million children die before their fifth birthday as a result of diarrhoea and pneumonia,
uzskata, ka vājas veselības aizsardzības sistēmas, tostarp cilvēkresursu krīze ir nopietns šķērslis TAM sasniegšanai veselības aprūpes jomā, un pauž viedokli, ka veselības aprūpes sistēmas nostiprināšanai vajadzētu kļūt par svarīgu elementu nabadzības samazināšanā; uzskata, ka veselības aprūpes TAM sasniegšanai ir nepieciešams stabils ilgtermiņa finansējums veselības aprūpes pamatstruktūrām;
Considers that weak health systems, including the human resources crisis, are a major barrier to the achievement of the health-related MDGs, and stresses that strengthening health systems should be an essential element in poverty reduction; believes that basic healthcare infrastructure needs stable, long-term financial support if the health-related MDGs are to be delivered;
uzskata, ka nepieciešama kopīga apņemšanās, lai sasniegtu labākus rezultātus veselības aprūpes jomā un panāktu tos veselības attīstības mērķus, par kuriem panākta starptautiska vienošanās; šajā sakarā atzinīgi vērtē jaunattīstības valstu apņemšanos strādāt, lai sasniegtu noteikto mērķi un 15 % valsts budžeta atvēlētu ieguldījumiem veselības aizsardzībā, saskaņā ar saistībām, ko uzņēmušies Āfrikas vadītāji 2001. gada aprīļa augstākā līmeņa sanāksme Abudžā, Nigērijā (Abudžas 15% mērķis); pauž nožēlu, ka EK veselības aprūpei piešķīrusi tikai 5,5 % palīdzības no devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem;
Considers that, with a view to reaching better health outcomes and attaining the internationally agreed health development goals, a common commitment is needed; in this context, welcomes the commitment on the part of the developing countries to work towards the target of 15 % of national budgets as investment for health in accordance with the commitments made by African leaders in Abuja, Nigeria, in April 2001 (the Abuja 15 % target); regrets that the EC allocated only 5,5 % of total assistance under the ninth European Development Fund (EDF) to health;
mudina Komisiju aktīvāk atbalstīt veselības pakalpojumus Subsahāras Āfrikā un pārskatīt ES finansējuma piešķiršanu, lai lielākus līdzekļus atvēlētu veselības aprūpes sistēmas atbalstīšanai;
Urges the Commission to strengthen its support for health services in sub-Saharan Africa and to review the balance of the EC funding with a view to prioritising health system support;
uzsver, ka konsekvences dēļ arī uz visiem citiem Eiropas attīstības politikas izdevumiem (tostarp uz EAF) ir jāattiecina tādas pašas saistības, kādas attiecībā uz attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instrumentu, proti, līdz 2009. gadam 20 % līdzekļu atvēlēt veselības aprūpei un pamatizglītībai; aicina Komisiju līdz 2009. gada 10. aprīlim informēt Parlamenta atbildīgās komitejas par to, cik lielu procentuālo daļu no tiem attīstības palīdzības līdzekļiem, kuri piešķirti Subsahāras Āfrikai katrā valstī atvēlēs pamatizglītībai, vidējai izglītībai un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem;
Stresses that the undertaking given in the context of the Development Cooperation Instrument (DCI) to devote 20 % of funds to health and basic education by 2009 should apply to all European development policy spending, including the EDF, in order to be coherent; asks the Commission to inform Parliament's competent committees, by 10 April 2009, what percentage, broken down by country, of the total development assistance allocated to sub-Saharan Africa was committed for basic and secondary education and basic health;
aicina Komisiju nodrošināt pietiekamas specializētas zināšanas, lai aktīvi varētu piedalīties dialogā veselības aprūpes nozarē, cenšoties nodrošināt, ka veselības jomas speciālisti ir visās pārstāvniecībās, kurās veselības aprūpe ir svarīgākā joma, pēckonflikta valstīs ciešāk sadarbojoties ar Eiropas Kopienas Humanitārās palīdzības biroja padomniekiem veselības aprūpes jautājumos, veidojot ciešākas partnerattiecības ar PVO, lai izmantotu tās pieredzi, un noslēdzot oficiālus nolīgumus ar ES dalībvalstīm, lai liktu lietā arī to pieredzi; aicina Komisiju līdz 2009. gada 10. aprīlim informēt Parlamenta atbildīgās komitejas par to, cik daudz veselības un izglītības jomas ekspertu reģionā ir pieejami gan delegāciju, gan centrālo dienestu līmenī, kā arī sniegt precīzu grafiku/pārskatu 2009. un 2010. gadam par to, kā paredzēts palielināt šo skaitu un kur šo personālu izvietos, tādējādi Komisijas atbildes varēs ņemt vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā;
Urges the Commission to ensure that there is sufficient health expertise to play an effective role in the health sector dialogue by seeing to it that all delegations where health is a focal sector have health specialists, by working more closely in post-conflict countries with European Community Humanitarian Aid department (ECHO) health advisers, by forming closer partnerships with the WHO in order to draw on their expertise, and by entering into formal agreements with the EU Member States to use their expertise; asks the Commission to send to Parliament's competent committees, by 10 April 2009, an overview of the respective number of health and education experts it has made available in the region, at delegation level as well as in its headquarters, and a precise timetable/overview for 2009 and 2010 indicating how it intends to increase this number and where those persons will be located, so that the Commission replies can be taken into account in the discharge procedure for 2007;
mudina Komisiju aktīvāk izmantot vispārējā budžeta atbalstu veselības aprūpes stiprināšanai, nosakot izpildes rādītājus attiecībā uz Abudžas sanāksmē panākto vienošanos par 15 % līdzekļu atvēlēšanu un pārraugot īstenošanas pakāpi (specifiskas nepilnības valsts finanšu pārvaldē un ar veselības aprūpes nozari saistītajās iepirkuma procedūrās), sniedzot tehnisko palīdzību politikas dialogam veselības nozarē un pienācīgu statistikas sistēmu izstrādei;
Urges the Commission also to make greater use of general budget support for strengthening healthcare with performance indicators of progress towards the Abuja 15 % target and execution rates (specific public finance management and procurement weakness), technical assistance on health-sector policy dialogue and sound statistical systems;
pauž pārliecību, ka ar TAM līgumiem var nodrošināt ilgtspējīgus ilgtermiņa ieguldījumus jaunattīstības valstu veselības aprūpes nozarē un palīdzēt tām sasniegt TAM, taču tikai tad, ja Komisija nodrošina, ka TAM līgumi galvenokārt attiecas uz veselības aprūpes un izglītības jomu; tomēr uzsver, ka TAM līgumi ir tikai daļa no risinājuma attiecībā uz palīdzības efektivitātes uzlabošanu un ātrāku veselības aprūpes jomas TAM sasniegšanu; mudina Komisiju arī izstrādāt alternatīvu pieeju, jo īpaši attiecībā uz tām valstīm, kuras vēl nav piemērotas TAM līgumu slēgšanai, kuras ir ļoti tālu no TAM sasniegšanas veselības aprūpes jomā un kurām ir vislielākā nepieciešamība saņemt lielāku attīstības palīdzību;
Confirms that MDG contracts have the potential to ensure sustainable, long-term investment in health in developing countries and to help them achieve the MDGs, but only if the Commission ensures that MDG contracts concentrate primarily on the health and education sectors; underlines, however, that the MDG contracts are only part of the solution when it comes to improving aid effectiveness and accelerating progress towards achievement of the health MDGs; urges the Commission also to develop alternative approaches, especially for those countries not yet eligible for MDG contracting, which are often further away from achieving the health MDGs and have the greatest need for increased development aid;
aicina palielināt veiktspēju visās ministrijās, lai ar budžeta atbalstu nodrošinātu veselības aprūpes jomas lielāku efektivitāti, jo valstu līdzatbildība pārāk bieži ir vienīgi finanšu ministriju ziņā;
Calls for capacity-building in all ministries with a view to ensuring greater effectiveness in the area of health through budget support spending, as country ownership is too often limited to ministries of finance;
aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Revīzijas palātu noskaidrot, kā varētu novērst Revīzijas palātas ziņojumā minētos trūkumus un par šo pārrunu rezultātiem līdz 2009. gada beigām informēt Parlamenta atbildīgās komitejas;
Calls on the Commission, in close cooperation with the Court of Auditors, to identify how the weaknesses noted in the Court of Auditors Report can be addressed and to report on the outcome of these discussions to Parliament's competent committees by the end of 2009;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Revīzijas palātai, kā arī visu attiecīgo Āfrikas valstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Court of Auditors, and the governments and parliaments of the African countries concerned.
ņemot vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2006. gada 4. maija kopīgo paziņojumu par vienoto euro maksājumu telpu,
having regard to the joint statement from the Commission and the European Central Bank of 4 May 2006 on the Single Euro Payments Area,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada augusta īpašo dokumentu Nr. 71 par vienotās euro maksājumu telpas ietekmi uz ekonomiku,
having regard to the European Central Bank Occasional Paper No 71 of August 2007 on the economic impact of the Single Euro Payments Area,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Kopienā ( COM(2008)0640 ),
having regard to the Commission proposal of 13 October 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on cross-border payments in the Community ( COM(2008)0640 ),
Eiropas Parlamenta 2009. gada 12. marta ieteikums Padomei par Eiropas Savienības un Brazīlijas stratēģisko partnerību ( 2008/2288(INI) )
European Parliament recommendation to the Council of 12 March 2009 on the European Union-Brazil Strategic Partnership ( 2008/2288(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Gatavošanās ES un Brazīlijas partnerības izveidei" ( COM(2007)0281 ),
having regard to the Commission Communication entitled "Towards an EU-Brazil Strategic Partnership" ( COM(2007)0281 ),
ņemot vērā ES un Brazīlijas pirmās augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo paziņojumu Lisabonā 2007. gada 4. jūlijā,
having regard to the Joint Statement issued by the First EU-Brazil Summit in Lisbon on 4 July 2007,
ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0177 .
having regard to its resolution of 24 April 2008 on the Fifth Latin America and Caribbean-European Union Summit in Lima Texts adopted, P6_TA(2008)0177 .
ņemot vērā Limas deklarāciju, ko pieņēma Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa piektajā sanāksmē Limā, Peru 2008. gada 16. maijā,
having regard to the Lima Declaration issued at the Fifth Latin America and Caribbean (LAC)-European Union Summit in Lima, Peru, on 16 May 2008,
ņemot vērā kopīgo paziņojumu, ko pieņēma ES un Brazīlijas otrajā augstākā līmeņa sanāksmē Riodežaneiro 2008. gada 22. decembrī,
having regard to the Joint Statement issued by the Second EU-Brazil Summit in Rio de Janeiro on 22 December 2008,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6–0062/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Development ( A6-0062/2009 ),
tā kā Brazīlija ir aizvien nozīmīgāka reģionālā un globālā dalībniece un ir kļuvusi par ļoti svarīgu ES sarunu partneri;
whereas Brazil has become an increasingly significant regional and global player and has emerged as a key interlocutor for the EU,
tā kā Brazīlija un Eiropas Savienība ir partneres ar kopīgu pasaules redzējumu un tās var veicināt pārmaiņas un risinājumus visā pasaulē;
whereas Brazil and the European Union are partners who share the same world vision, and can promote changes and solutions worldwide,
tā kā ES un Brazīlijas pirmajā augstākā līmeņa sanāksmē tika uzsākta ES un Brazīlijas stratēģiskā partnerība, pamatojoties uz pušu ciešajām vēsturiskajām, kultūras un ekonomiskajām saiknēm, un otrajā ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemts kopīgs rīcības plāns, kas būs pamatā stratēģiskās partnerības darbībām nākamajos trīs gados;
whereas the First EU-Brazil Summit launched the EU-Brazil Strategic Partnership, on the basis of the parties' close historic, cultural and economic links, and the Second EU-Brazil Summit adopted a Joint Action Plan to be a framework for action in their Strategic Partnership over a three-year period,
tā kā partnerēm ir kopīgas pamatvērtības un principi, piemēram, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšana, kā arī tirgus ekonomika un sociālā kohēzija, kas ir galvenie priekšnosacījumi, lai izveidotu stratēģisko partnerību;
whereas the partners share fundamental values and principles such as democracy, the rule of law, the promotion of human rights and fundamental freedoms, a market economy and social cohesion, which constitute basic pre-conditions for developing the Strategic Partnership,
tā kā darba kārtības prioritātes abos reģionos ir mainījušās, cita starpā politiskās un ekonomiskās integrācijas procesu, ekonomiskās globalizācijas pieauguma dēļ, kā arī palielinoties tādu jautājumu nozīmībai kā demokrātija, cilvēktiesības un vide;
whereas priorities on the agendas of both regions have been changed by, inter alia, political and economic integration processes, the increasing rate of economic globalisation and the importance of the debate on democracy, human rights and the environment,
tā kā stratēģiskā partnerība nozīmīgi veicinās Eiropas un Latīņamerikas globālās starpreģionālās partnerības telpas izveidi līdz 2012. gadam, kuru ierosināja Parlaments tā iepriekš minētajā 2006. gada 27. aprīļa rezolūcijā;
whereas the Strategic Partnership will provide a significant boost to the establishment, by the year 2012, of the Euro-Latin American area of global interregional partnership proposed by Parliament in its above-mentioned resolution of 27 April 2006,
stratēģiskajai partnerībai jābūt daļai no divpusējās reģionālās pieejas un vispārējās nostājas par attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģiona valstīm, kas ir šo abu reģionu stratēģiskās asociācijas pamatā, par ko lēma Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmēs;
the Strategic Partnership should form part of the bi-regional approach to, and of the global view of, relations between the European Union and Latin America and the Caribbean (LAC), which are the basis of the Bi-Regional Strategic Association decided on at the EU-LAC summits;
īpašajiem mehānismiem, kas izstrādāti saskaņā ar stratēģisko partnerību notiekošā politiskā dialoga vajadzībām, jāveicina attiecības ar dažādiem reģionālās integrācijas procesiem, kā arī starp tiem, lai sargātu šīs stratēģiskās partnerības vērtības un intereses, kā arī jāstiprina daudzpusīgums starptautiskajās attiecībās;
the privileged mechanisms for political dialogue arising from the Strategic Partnership should provide a boost for relations with and between the various regional integration processes, with a view to safeguarding the values of the Strategic Partnership and strengthening multilateralism in international relations;
labākais veids, kā risināt pasaules mēroga problēmas, ir efektīva daudzpusība atbilstīgi ANO sistēmai; partnerēm jācenšas tuvināt savas nostājas, ciešāk sadarbojoties un sistemātiski apspriežoties pirms ANO un citu starptautisku organizāciju (piemēram, PTO) sanāksmēm un forumiem (piemēram, G20);
effective multilateralism focused on the UN system is the most efficient way to tackle global issues; the partners should seek to align their positions by means of close cooperation and systematic consultation prior to UN meetings and those of other international bodies (e.g. the WTO) and fora (e.g. the G20);
stratēģiskajā partnerībā jāuzsver, cik nozīmīgi ir īstenot notiekošo reformu procesu, ko pieņēma ANO augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gadā, tostarp šīs organizācijas galveno struktūru reformu procesu;
the Strategic Partnership should underline the importance of implementing the ongoing reform process adopted at the UN Summit in 2005, including the reform of its main bodies;
partnerēm jācenšas veicināt ANO iespējas konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā reģionālās organizācijās un starpvalstu līmenī, kā arī jācenšas koordinēt centienus ANO miera uzturēšanas un stabilizācijas operācijās;
the partners should endeavour to strengthen the conflict prevention and crisis management capabilities at the UN, in regional organisations and at bilateral level, and to coordinate efforts in UN peace-keeping and stabilisation operations;
stratēģiskajai partnerībai jābūt līdzeklim demokrātijas un cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldes veicināšanā pasaules līmenī; partnerēm vairāk jāsadarbojas ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā, lai veicinātu cilvēktiesības visā pasaulē;
the Strategic Partnership should be a tool to promote democracy and human rights, the rule of law and good governance at global level; the partners should further cooperate in the UN Human Rights Council and the Third Committee of the UN General Assembly to promote worldwide human rights;