natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka kritēriju brīvprātīga un valsts līmenī īstenota labāka pielāgošana apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, ir nepieciešama, lai varētu atbilstīgi risināt jautājumus saistībā ar īpašiem ģeogrāfiskiem apstākļiem gadījumā, ja nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti cilvēka iejaukšanās dēļ; tomēr uzsver, ka gadījumā, ja zemes kvalitāte ir uzlabota, ir jāņem vērā ar nepārtrauktu uzturēšanu saistītās izmaksas, piemēram, ūdens novadīšanas un apūdeņošanas izmaksas; ierosina šajā nolūkā izmantot informāciju par saimniecībām (piemēram, saimniecību ieņēmumiem un zemes ražību); tomēr uzsver, ka lēmums par kritērijiem, kuri jāpielāgo, jāpieņem dalībvalstīm, jo daudzas dalībvalstis jau ir izstrādājušas atbilstošu un piemērotu apgabalu diferencēšanas sistēmu, kas būtu jāsaglabā;
Considers a degree of voluntary, national fine-tuning of the criteria for support for areas with natural handicaps to be necessary in order to be able to respond appropriately to particular geographical situations where natural handicaps have been offset by human intervention; emphasises however that where land quality has been improved, the burden of ongoing associated maintenance costs such as drainage and irrigation must be taken into consideration; proposes that farm data (such as farm income and land productivity) be used inter alia for this purpose; emphasises, however, that the decision on the criteria to be used for fine-tuning must lie with the Member States since many Member States have already developed an appropriate and suitable system of differentiation which should be maintained;
uzskata, ka jaunie kritēriji varētu izslēgt noteiktus apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un kuri pašreiz ir atbilstīgi; norāda, ka būtu jānosaka pietiekami ilgs pārejas periods, lai attiecīgajos reģionos varētu pielāgoties jaunajai situācijai;
Considers that the new criteria might exclude certain areas with natural handicaps that are currently eligible; points out that an adequate phasing-out period should be defined, in order to allow for the regions concerned to adapt to the new situation;
uzsver, ka apgabalus, kuros nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti, izmantojot zemes apsaimniekošanas paņēmienus, noteikti nevajadzētu pārvietot, it īpaši, ja tajos joprojām ir zemi lauksaimnieciskie ienākumi vai pavisam maz ražošanas alternatīvu, un aicina Komisiju nodrošināt šiem apgabaliem raitu pārejas posmu;
Underlines that the areas which have overcome the natural disadvantages of the land through farming techniques should not be definitively removed, especially if they still have low agricultural income or very few production alternatives, and calls on the Commission to ensure a smooth transition for these areas;
aicina to tehnisko procedūru sakarībā, kuru mērķis ir kompensēt nelabvēlīgus dabas apstākļus, ņemt vērā ne vien īstermiņa ieguvumus, bet šīs procedūras pārbaudīt arī no ilgtspējības viedokļa;
Calls for technical procedures intended to offset natural handicaps not only to take account of short-term advantages but also to be subject to a Sustainability Impact Assessment;
uzsver dalībvalstu atbildību saistībā ar mērķi noteikt apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, un veidot pārdomātas lauku attīstības programmas; uzsver, ka šajā procesā vajadzīga reģionālo un vietējo iestāžu partnerība; vienlaikus uzsver, ka šie valstu vai reģionu lēmumi ir jādara zināmi Eiropas Komisijai, kurai tie ir jāapstiprina;
Emphasises the responsibility of the Member States in connection with the objective designation of areas with natural handicaps and the formulation of balanced programmes for rural development; underlines the need for partnership with regional and local authorities in this process; stresses at the same time the need for notification and approval of these national or regional decisions by the Commission;
uzsver, ka reforma, kas skar apgabalus ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, veido būtisku Eiropas Savienības kopējās lauksaimniecības politikas turpmākās pilnveidošanas daļu;
Emphasises that the reform concerning areas with natural handicaps forms an essential part of the future development of the European Union's common agricultural policy;
aicina Komisiju viena gada laikā sagatavot atsevišķu normatīvu dokumentu par lauksaimniecību apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem;
Calls on the Commission within one year to draw up a separate legislative text on agriculture in areas with natural handicaps;
prasa pārskatīt mazāk labvēlīgo apgabalu shēmu saskaņā ar visas KLP reformas apspriešanu, lai nodrošinātu konsekvenci, veidojot jaunās lauksaimnieku atbalsta sistēmas, it īpaši saistībā ar jauno vienoto maksājumu saimniecībām;
Calls for the review of the Less Favoured Area Scheme to take place in concert with discussions of CAP reform as a whole, to ensure coherence in design of the new support systems for farmers, especially in relation to the new Single Farm Payment;
apzinās sekas, ko atkārtota vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšana varētu izraisīt attiecībā uz turpmāko KLP atbalsta piešķiršanu, tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā visus sabiedriskās apspriešanas laikā paustos dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un attiecīgo lauksaimnieku grupu viedokļus;
Is aware of the implications that the exercise to re-define intermediate disadvantaged areas could have for the future design of CAP aid, so calls on the Commission to take account of all the standpoints expressed during the public consultation by Member States and by regional and local authorities and the farming groups concerned;
pieprasa aizsargāt Eiropas iemaksas mazāk labvēlīgo apgabalu budžetā un prasa, lai dalībvalstis kā visefektīvāko un svarīgāko lauku attīstības shēmu pilnībā izmantotu mazāk labvēlīgo apgabalu līdzfinansēšanas iespējas;
Demands the protection of the European budget for rural development, and urges Member States to make full use of co-financing opportunities for LFAs, as one of the most effective and important rural development schemes;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par jaunu Eiropas digitālo programmu ‐ 2015.eu ( 2009/2225(INI) )
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu ( 2009/2225(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā.
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Europe's Digital Competitiveness Report.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” ( COM(2009)0557 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU’ ( COM(2009)0557 ),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus ( A7-0066/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Culture and Education ( A7-0066/2010 ),
tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) ienākušas gandrīz katrā dzīves jomā un ir nesaraujami saistītas ar mūsu vēlmi pēc labklājīgas un konkurētspējīgas tautsaimniecības, saglabātas vides un demokrātiskākas, atvērtākas un integrētākas sabiedrības;
whereas Information and Communication Technologies (ICT) permeate virtually all aspects of our lives and are inextricably linked with our desire for a prosperous and competitive economy, for the preservation of our environment, and for a more democratic, open, inclusive society,
tā kā Eiropai būtu jāizvirzās vadībā IST izstrādē un pielietošanā, radot vairāk vērtības iedzīvotājiem un uzņēmumiem; tā kā IST izmantošana veicina pašreizējo strukturālo uzdevumu veikšanu, lai sasniegtu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi;
whereas Europe should play a leading role in creating and applying ICT, bringing more value to its citizens and businesses; whereas the use of ICT contributes to underpinning current structural challenges, achieving a sustainable economic growth,
tā kā Eiropa baudīs digitālās revolūcijas sasniegumus tikai tad, ja jaunajā digitālajā sabiedrībā iesaistīsies un pilnvērtīgi piedalīsies visi iedzīvotāji un politikas darbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēka vajadzībām; tā kā šī digitālā revolūcija vairs nav uzskatāma par industriālās pagātnes tālāku evolūciju, bet gan par radikālas pārveides procesu;
whereas Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society and the person is placed at the core of the policy action; whereas this digital revolution can no longer be thought of as an evolution from the industrial past but rather as a process of radical transformation,
tā kā digitālās sabiedrības attīstības procesam vajadzētu būt integrējošam un pieejamam visiem ES pilsoņiem un tas būtu jāatbalsta ar efektīvu politiku, kuras mērķis ir novērst atšķirības digitālajā jomā ES un vairāk atbalstīt iedzīvotājus e-prasmju apguvē, lai pilnībā būtu iespējams izmantot IST sniegtās iespējas;
whereas the development of the digital society should be inclusive and accessible to all EU citizens and should be supported by effective policies aiming at closing the digital gap within the EU, empowering more citizens with e-skills to fully use the opportunities offered by ICTs,
tā kā platjoslas pieslēgumu, neraugoties uz tā pieejamību vairāk nekā 90 % ES iedzīvotāju, lieto tikai 50 % mājsaimniecību;
whereas, while broadband is available to more than 90% of the EU's population, take-up occurs in only 50% of households,
tā kā sakaru tirgu konkurencei ir svarīga nozīme, lai lietotāji gūtu maksimālu labumu izvēles, kvalitātes un pieejamu cenu ziņā;
whereas competitive communications markets are important in ensuring that users receive maximum benefits in terms of choice, quality and affordable prices,
tā kā Eiropas potenciāls ir nesaraujami saistīts ar tās iedzīvotāju prasmēm, tās darbaspēku un organizācijām; tā kā bez attiecīgām prasmēm IST un infrastruktūras ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība būs ierobežota;
whereas Europe's potential is indissolubly linked with the skills of its population, its workforce, and its organisations; whereas without skills there can only be limited economic and social added value from ICT technologies and infrastructures,
tā kā IST īpaši veiksmīgi var radīt pozitīvu un ilgtspējīgu attīstību pasaules valstīs un palīdzēt izskaust nabadzību un sociālo un ekonomisko nevienlīdzību;
whereas ICT can be an extremely powerful enabler in efforts to bring positive and sustainable development to countries around the globe and to fight against poverty and social and economic inequalities,
tā kā bez pietiekamas uzticēšanās jaunās digitālās telpas tiesiskajam regulējumam iedzīvotāji atturēsies tajā sadarboties, brīvi paust viedokli un veikt darījumus; tā kā pamattiesību garantēšana un īstenošana šajā jomā ir būtisks iedzīvotāju uzticēšanās nosacījums; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību un citu tiesību aizsardzības garantēšana ir būtisks uzņēmēju uzticēšanās nosacījums;
whereas citizens will refrain from interacting, expressing their opinions freely and entering into transactions if they do not have sufficient confidence in the legal framework of the new digital space; whereas the guarantee and enforcement of fundamental rights in this context is an essential condition for confidence on the part of citizens; whereas the guarantee of protection of intellectual property rights (IPR) and other rights is an essential condition for confidence on the part of business,
tā kā ir palielinājies tādu kibernoziegumu skaits kā kūdīšana veikt teroristiskus uzbrukumus, naida izraisīti noziedzīgi nodarījumi un bērnu pornogrāfija un tā kā tas apdraud iedzīvotāju, tostarp bērnu, drošību;
whereas cybercrimes, such as incitation to commit terrorist attacks, hate-based criminal acts, and child pornography, have increased and are endangering individuals including children,
tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir ne vien būtiska nozīme kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un līdzdalības demokrātijas veicināšanā Eiropā, bet tās ir arī galvenais ilgtspējīgas izaugsmes un ekonomikas atveseļošanas virzītājspēks Eiropas Savienībā; tā kā, apspriežot vienota tirgus izveidi radošā satura nozarē, īpaša uzmanība ir jāvelta kultūras un valodas īpatnībām;
whereas Europe's cultural and creative industries not only play an essential role in promoting cultural diversity, pluralism of the media and participative democracy in Europe, but also constitute a major engine of sustainable growth and economic recovery in the European Union; whereas particular attention must be paid to cultural and language specificities in the debate on the establishment of a single market in the creative content sector;
tā kā Eiropas demokrātiskā sabiedrība, iedzīvotāju līdzdalība publiskās diskusijās un piekļuve digitālās pasaules informācijai ir cieši saistīta ar aktīvu un konkurētspējīgu preses nozari ‐ demokrātijas ceturto balstu;
whereas European democratic society, the participation of citizens in public debate and access to information in the digital world depends on a vibrant and competitive press sector as the fourth pillar of democracy,
tā kā panākumu trūkums IST izveidošanā, izplatīšanā un lietošanā kavē attīstību un produktivitāti un tā kā jauniem uzņēmumiem ar lielām attīstības iespējām IST jauninājumu jomā ir grūti iekarot stabilu vietu tirgū;
whereas the lack of progress in creating, disseminating and using ICT is responsible for a delay in growth and productivity, and whereas young businesses with high growth potential working in the area of ICT innovation are hard pressed to establish a sustainable market position,
tā kā privātajam un publiskajam sektoram ir jāiegulda līdzekļi jaunu inovatīvu platformu un pakalpojumu, piemēram, mākoņdatošanas, e-veselības, viedskaitītāju, viedās mobilitātes u. c. izveidošanā; tā kā Eiropas vienotā tirgus nostiprināšana veicinās interesi par ieguldījumiem Eiropas ekonomikā un tirgos un sekmēs turpmākus apjomradītus ietaupījumus;
whereas the private and public sectors need to invest in new innovative platforms and services such as, for example, cloud computing, e-health, smart meters, smart mobility, etc; whereas strengthening the single European market will increase interest in investments in the European economy and markets, and lead to further economies of scale,
tā kā tiešsaistes un sakaru pakalpojumu jomā pilnvērtīga vienotā digitālā tirgus darbība Eiropā vēl nav panākta; tā kā digitālo pakalpojumu un pārrobežu elektroniskās komercijas brīvu apriti patlaban stipri traucē noteikumu sadrumstalotība valstu līmenī; tā kā Eiropas uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem progresīvu IST pakalpojumu un risinājumu izmantošana būs ekonomiskā un sociālā ziņā izdevīga;
whereas we have not yet achieved a fully functioning digital single market for online and communications services in Europe; whereas the free movement of digital services and cross- border e-commerce is today severely hindered by fragmented rules at national level; whereas European companies and public services will gain economic and social benefits from the use of advanced ICT services and applications,
tā kā internets ir visstraujāk augošais mazumtirdzniecības kanāls, tomēr plaisa starp vietējo un pārrobežu elektronisko komerciju ES paplašinās; tā kā Komisijas paziņojumā “Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” ( COM(2009)0557 ) ir atklātas lielas iespējas, kā ES pilsoņi varētu būtiski ietaupīt, izmantojot elektronisko komerciju,
whereas, whilst the Internet is the fastest growing retail channel, the gap between domestic and cross-border e-commerce in the EU is widening; whereas a considerable potential for substantial savings exists through cross-border e-commerce for EU citizens, as identified by the Commission Communication on cross-border business to consumer e-commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
uzsver, cik svarīgi ir turpināt centienus visiem iedzīvotājiem un patērētājiem nodrošināt visuresošu piekļuvi ātrdarbīgiem fiksētās un mobilās platjoslas pakalpojumiem, tostarp saglabājot konkurenci patērētāju interesēs; uzsver, ka tādēļ vajadzīga mērķtiecīga politika, kas atbalsta konkurenci un efektīvus ieguldījumus un jauninājumus jaunās un uzlabotas piekļuves infrastruktūrās, kā arī patērētāju izvēles iespējas saistībā ar piekļuvi internetam, lai ar taisnīgiem nosacījumiem un par konkurētspējīgām cenām to nodrošinātu ikvienam iedzīvotājam neatkarīgi no dzīvesvietas, tādējādi garantējot, lai neviens Eiropas iedzīvotājs netiktu atstumts;
Stresses the importance of continuing efforts towards ubiquitous and high-speed access to fixed and mobile broadband for all citizens and consumers, including by safeguarding competition to the benefit of consumers; emphasises that this requires targeted policies that promote competition and efficient investment and innovation in new and enhanced access infrastructures and consumer choice in delivering access, on fair terms and at competitive prices for all citizens, irrespective of location, thereby ensuring that no European citizen faces exclusion;
uzskata, ka līdz 2013. gadam ikvienā ES mājsaimniecībā vajadzētu būt pieejamam platjoslas interneta pieslēgumam par konkurētspējīgu cenu; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos politikas instrumentus, tostarp Eiropas struktūrfondu un digitālo dividendi, kas nodrošinātu platjoslas pieslēgumu visiem Eiropas iedzīvotājiem un paplašinātu mobilā platjoslas pieslēguma pieejamību un paaugstinātu tā kvalitāti; turklāt aicina dalībvalstis Eiropas ātrdarbīga platjoslas interneta stratēģijai pievērsties sparīgāk, jo īpaši atjauninot valsts mērķus attiecībā uz platjoslas un ātrdarbīga pieslēguma pieejamību;
Believes that every EU household should have access to broadband Internet at a competitive price by 2013; calls upon the Commission and the Member States to promote all available policy instruments to achieve broadband for all European citizens, including the use of the European Structural Funds and of the digital dividend for extending mobile broadband coverage and quality; calls, furthermore, on Member States to impart new impetus to the European high-speed broadband strategy, notably by updating national targets for broadband and high-speed coverage;
atzīmē, ka noteikumos par valsts atbalstu ir dažas neskaidrības, kas var ietekmēt Kopienas atbalstītus platjoslas sakaru pakalpojumus, jo īpaši valsts iestāžu spēju vienoties par prasībām pēc tīkla pakalpojumiem, kas ir pamats jauniem ieguldījumiem; aicina Komisiju steidzami risināt šīs problēmas;
Notes that there are some ambiguities in the State aid rules that may affect Community-supported broadband services, particularly as regards the ability of public authorities to consolidate their own network requirements as the basis for new investment; asks the Commission to deal with these problems urgently;
atgādina, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta lauku apvidiem, teritorijām, kuras ietekmē rūpniecības pārveide, reģioniem, kuriem raksturīgi skarbi un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, it sevišķi attālākiem reģioniem; uzskata, ka atbilstīgs risinājums, kas nodrošinātu platjoslas interneta efektīvu pieejamību šo reģionu iedzīvotājiem pieņemamā laikā un par pieņemamu cenu, ir bezvadu tehnoloģiju, tostarp satelītu, izmantošana, kas nodrošina tūlītēju pieslēgšanos interneta pamatpakalpojumiem;
Recalls that particular attention should be paid to rural areas, areas affected by industrial transition, and regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps, in particular the outermost regions; considers that an appropriate solution to ensure the effective supply of and access to broadband Internet by the citizens of these regions within an acceptable timeframe and at a reasonable cost is through wireless technologies including satellite which enable an immediate ubiquitous connectivity to the Internet backbone;
atgādina, ka universālā pakalpojuma saistībām jābūt atbilstīgām noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimumam, un tiem vajadzētu būt pieejamiem galalietotājiem par pieņemamu cenu, vienlaikus nekropļojot konkurenci un papildus neapgrūtinot patērētājus un operatorus; mudina Komisiju bez kavēšanās iesniegt sen gaidīto pārskatu par universāliem pakalpojumiem;
Recalls that the universal service obligations correspond to the minimum set of services of specified quality to which all end-users should have access at an affordable price without distorting competition and imposing an additional burden on consumers and operators; urges the Commission to produce its long-awaited review of universal service without delay;
aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu, lai pārbaudītu, kā ES iespējams plašā mērogā īstenot numura pārnesamību;
Calls on the Commission to carry out an impact assessment to examine how an EU-wide number portability can be realised;
uzsver, ka Eiropai ir svarīgi uzturēt pasaules mobilo sakaru līderkontinenta reputāciju, līdz 2015. gadam nodrošinot, ka 75 % mobilo sakaru abonentu būtu mobilās platjoslas lietotāji, kuriem būtu piekļuve ātrgaitas bezvadu pakalpojumiem;
Underlines the importance of maintaining Europe as the ‘mobile continent’ in the world and ensuring that 75% of mobile subscribers are mobile broadband users with access to high-speed wireless services by 2015;
atgādina, ka jāpaātrina digitālās dividendes spektra saskaņota ieviešana bez diskriminācijas, nepazeminot pašreizējo raidpakalpojumu kvalitāti, bet to uzlabojot;
Recalls the necessity to accelerate the harmonised deployment of the digital dividend spectrum in a non-discriminatory manner, without compromising existing and enhanced broadcast services;
aicina Komisiju kopā ar Radiofrekvenču spektra komiteju atrisināt praktiskus un tehniskus jautājumus, lai pietiekami elastīgi nodrošinātu spektra savlaicīgu pieejamību, atvieglotu jauno tehnoloģiju un pakalpojumu, tostarp mobilo platjoslas sakaru, ieviešanu; aicina Komisiju ziņot par konkurences un spektra tirgus attīstības gaitu;
Calls on the Commission to address through the Radio Spectrum Committee practical and technical requirements to ensure the timely availability of spectrum, with sufficient flexibility, to enable the deployment of new technologies and services such as mobile broadband; calls on the Commission to report on competition and spectrum market developments;
uzsver, ka arī turpmāk jāizvērtē un jāizpēta frekvenču spektra pašreizējiem un jaunajiem lietotājiem radītie iespējamie traucējumi, lai mazinātu iespējamās negatīvās sekas patērētājiem;
Underlines the need for further assessment and research into potential interference between existing and future users of the spectrum so as to mitigate potential negative consequences for consumers;