natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka valstu pasākumiem būtu jāturpina nodrošināt pašreizējo ES politikas virzienu nepārtrauktību iekšējā enerģijas tirgus jomā un attiecībā uz klimata pārmaiņu apkarošanas pasākumiem tā, lai neradītu izkropļojumus ES iekšējā tirgū, un tādēļ prasa Eiropas Komisijai, Ekonomikas un finanšu padomei un ES valstu un valdību vadītāju sanāksmei izstrādāt kopīgu obligātu standartu un noteikumu kopumu, lai stingri un saskaņoti reaģētu uz pašreizējo cenu paaugstinājumu,
Stresses that national measures should further ensure the continuity of existing EU policies in the field of the internal energy market and in the field of climate change policies and in such a way that they do not to create any distortions in the EU internal market and asks therefore the EU Commission, ECOFIN and the summit of EU Heads of State and Government to establish a set of clear minimum standards and rules for a strong and well-coordinated responses to the current price hikes;
aicina Komisiju un Ekonomikas un finanšu padomi stingri noraidīt populistiskas un neproduktīvas iniciatīvas kā PVN samazināšanu primārās enerģijas precēm, piemēram, naftai un gāzei, un dot priekšroku inteliģentiem un ilgtermiņa strukturāliem pasākumiem kā Lielbritānijas premjerministra priekšlikumam samazināt PVN precēm un pakalpojumiem ar nelielu enerģijas patēriņu;
Calls on the Commission and ECOFIN to vigorously reject populist and counterproductive initiatives, such as calls for reduced VAT on primary energy goods such as oil and gas, and to privilege intelligent and long-term structural measures, such as the proposal for reduced VAT for energy-saving goods and services put forward by the British Prime Minister;
atgādina, ka atjaunojamā enerģija un energoefektivitāte ir vieni no labākajiem veidiem, kā pasargāt gan patērētājus, gan rūpniecību no palielināta enerģijas importa un degvielas cenu paaugstināšanās divkāršās ietekmes; uzsver, ka enerģijas politikas attīstība nedrīkst radīt jaunas sociālas barjeras un ka enerģijas cenām ir jābūt pārredzamām un konkurētspējīgām;
Recalls that renewable energy and energy efficiency are among the best ways to shield both consumers and industry from the dual effects of increased energy imports and rising fuel costs; insists that the development of any energy policy must not create any new social barriers and that energy prices must be transparent and competitive;
atzīst, ka pastāv plašas iespējas rentabli ierobežot enerģijas pieprasījumu; atgādina, ka enerģijas taupības potenciāls ES ir 40 %, taču, lai to sasniegtu, ir jānosprauž saistoši mērķi; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka ES saistībās apkarot klimata pārmaiņas nav noteikti saistoši mērķi attiecībā uz enerģijas taupību un efektivitāti;
Acknowledges that there is a major opportunity to abate energy demand in a cost-effective way; recalls that energy-saving potential is as high as 40% in the EU, but that to reach this goal strict binding targets must be set; regrets, in this regard, that no binding target concerning energy savings and efficiency has hitherto been set as part of the EU commitment to combat climate change;
tādēļ prasa ES un tās dalībvalstīm veikt konkrētus pasākumus, lai samazinātu enerģijas pieprasījumu, un nekavējoties veikt plašus ieguldījumus energoefektīvā ekonomikā, lai ievērojami samazinātu mūsu atkarību no fosilā kurināmā enerģijas un sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokola mērķus; tādēļ aicina Komisiju uzsākt plašu programmu, kas līdz 2020. gadam padarītu ES par energoefektīvāko ekonomiku;
Urges the EU and its Member States, therefore, to take concrete measures towards cutting energy demand and to invest urgently and massively in an energy-efficient economy in order to diminish drastically our dependency on fossil-fuel energy and meet the objectives of the UN Framework Convention on climate change and its related Kyoto Protocol; calls, therefore, on the Commission to launch a vast programme that will make the EU the most energy-efficient economy by 2020;
turklāt uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti kopā ar enerģijas taupības pasākumiem samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un līdz ar to ierobežo politisko un ekonomisko risku, ko rada šāds imports;
Stresses furthermore that renewable energy sources combined with energy conservation measures reduce Europe’s dependence on energy imports and thus diminish the political and economic risks resulting from these imports;
aicina Komisiju, izstrādājot turpmāko ES enerģētikas politiku, it īpaši saistībā ar Stratēģisko enerģētikas pārskatu, nodrošināt, ka enerģijas taupībai, energoefektivitātei un atjaunojamai enerģijai tiek piešķirta prioritāte kā ilgtspējīgiem risinājumiem, lai samazinātu ES atkarību no fosilajām degvielām;
Calls on the Commission to ensure that energy saving, energy efficiency and renewable energies are prioritised in the design of future EU energy policy, in particular under the upcoming Strategic Energy Review, as truly sustainable solutions for reducing the EU’s dependency on conventional fuels;
uzsver nepieciešamību sekmēt jauninājumus attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no fosilā kurināmā, piemērojot elektrostacijām, kuras izmanto fosilo kurināmo, tehnoloģiski neitrālu siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumu;
Stresses the need for boosting innovation in the field of energy from fossil fuels by imposing a technology-neutral greenhouse-gas-emissions limit on fossil-fuel power plants;
par Eiropas Parlamenta prioritātēm attiecībā uz Komisijas likumdošanas un darba programmu 2009. gadam
on the European Parliament's priorities for the Commission’s Legislative and Work Programme for 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par Eiropas Parlamenta prioritātēm attiecībā uz Komisijas likumdošanas un darba programmu 2009. gadam
Motion for a European Parliament resolution on the European Parliament's priorities for the Commission’s Legislative and Work Programme for 2009
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februārī pieņemto paziņojumu “Ikgadējā politikas stratēģija 2009. gadam”, kuru iesniedza Komisija un Parlaments apsprieda 2008. gada marta sesijā,
having regard to the Commission Communication on the Annual Policy StPersonNamerategy for 2009 (COM(2008) 72), adopted on 13 February 2008, and presented by the Commission and debated at Parliament's March 2008 part-session,
ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences 2008. gada 9. jūlija kopsavilkuma ziņojumu,
having regard to the summary report by the Conference of Committee Chairmen of 9 July 2008,
tā kā Komisijas likumdošanas un darba programma 2009. gadam ir jāskata Eiropas Parlamenta vēlēšanu, pašreizējā Komisijas sastāva pilnvaru beigu un jauna Komisijas sastāva iecelšanas kontekstā;
whereas the Commission's Legislative and Work ProgPersonNameramme for 2009 must be seen in the context of the elections to the European Parliament, the end of the current Commission's mandate and the appointment of a new Commission,
tā kā politika, ar kuru plāno ES padarīt par “konkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību pasaulē”, ir jāveido tā, lai negatīvi neietekmētu citus mērķus, pēc kuriem tiecas ES, galvenokārt, cīņu pret klimata pārmaiņām, kļūšanu par sabiedrību, kurā enerģiju izmanto visefektīvāk pasaulē un palīdzību Tūkstošgades mērķus sasniegšanā;
whereas the policies intended to develop the EU into 'the most competitive knowledge society in the world' should be designed in such a way as to avoid doing harm to other ovePersonNamerarching objectives that the EU strives for, in particular fighting climate change, becoming the most energy-efficient society in the world and helping achieve the Millennium Goals,
tā kā Komisijai, izmantojot iniciatīvas tiesības un uzraugot Līgumu izpildi, ir īpašs uzdevums un tās pienākums, ierosinot jaunu politiku un likumdošanas aktus, ir rast tādus instrumentus, kas ir proporcionāli un samērīgi ar mērķiem, un ierosināt visām pusēm izdevīgus risinājumus, dažreiz pārvarot šķietami pretrunīgus mērķus un intereses,
whereas the Commission, through its right of initiative and as guardian of the Treaties, has a special role and obligation when proposing new policies and legislation to search for those instruments that are proportionate to and commensuPersonNameraPersonNamete with the goals and bring about win-win situations, overcoming sometimes seemingly contradictory aims and interests,
Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa
Climate change and sustainable placeEurope
atzinīgi vērtē ES apņemšanos turpināt uzņemties vadību starptautiskajās sarunās un papildināt šos centienus ar konkrētiem, Eiropā īstenotiem pasākumiem; tomēr ar bažām atzīmē, ka, ņemot vērā pašreizējos priekšlikumus, izvirzītais mērķis par ierobežojuma panākšanu pat 30 % apmērā līdz 2020. gadam neatbilst zinātnieku ieteikumiem ierobežot klimata pārmaiņas +2ºC robežās, ja tiek saglabāts pieļaujamais ārējo kredītu ieskaita līmenis; tādēļ prasa Komisijai sarunu laikā par klimata paketi nodrošināt, lai centieni, kuriem piekrīt arī Eiropadome, tiktu īstenoti ātrāk un šī pakete sekmētu starptautiskās sarunas par tāda līguma noslēgšanu saistībā ar klimatu, kurš atbilstu mērķim ierobežot klimata pārmaiņas +2ºC robežās;
Welcomes the commitment to continued EU leadership in international negotiations and to matching this ambition with concrete measures within Europe; notes with concern, however, that regarding current propoPersonNamesals even the 30% target by 2020 is not compatible with scientific recommendations to limit climate change to +2°C if the level of allowed offsetting with external credits is maintained; calls for the Commission, therefore, to ensure during the negotiations on the climate package that ambition as agreed by European Council is stepped up, and that the package contributes to the international negotiations for a future climate agreement which is consistent with the +2°C objectives;
uzstāj, ka visi ieņēmumi, kas gūti ES ETS izsolēs, jāizmanto, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas Eiropā vai jaunattīstības valstīs; iebilst pret priekšlikumiem izmantot ar ES ETS saistītās kvotas, lai subsidētu noteiktus tehniskus paņēmienus; uzskata, ka galvenais instruments, ar ko virzīt tehniskos paņēmienus tirgū, ir oglekļa iepriekšnosakāmā cena;
Insists that all EU ETS auction revenues must be used to address climate change, within Europe or in developing countries; is against propoPersonNamesals to use EU ETS allocation to subsidise particular technologies; considers that predictable carbon prices should be the main instrument to drive technologies to the market;
uzskata, ka ES steidzami jāsakopo ES līmeņa finansiālās iespējas, lai izpildītu saistības, kas jāuzņemas saskaņā ar gaidāmo nolīgumu klimata pārmaiņu jomā, proti, tās galvenokārt būs saistības, kuras attiecas uz ārējās emisijas samazināšanu, atlīdzību izmaksāšanu par atturēšanos izcirst mežus un mežu degradācijas nepieļaušanu un palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās pielāgotos klimata pārmaiņām; prasa, lai Komisija iesniedz priekšlikumus saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) 4. novērtējuma ziņojumā izklāstītajiem zinātniskajiem atzinumiem un finansējuma vajadzībām, kas noteiktas, sagatavojot ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokolu;
Considers that the EU urgently needs to prepare EU-level financial capacity for commitments to be made under the future climate agreement, in particular as regards external emissions reductions and rewards for avoiding deforestation and degPersonNameraPersonNamedation, as well as assistance to adaptation to climate change in developing countries; calls for the Commission to makePersonName proposals in line with the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) Fourth Assessment Report's scientific findings and the financing needs identified in the fPersonNameramework of UN Framework Convention on Climate Change/Kyoto Protocol (UNFCCC/KP) prepaPersonNamerations;
ņemot vērā ES mērķus saistībā ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un klimata pārmaiņu mazināšanu, pauž sašutumu par kavēšanos iesniegt priekšlikumu par aizliegumu tirgoties ar nelikumīgi iegūtiem kokmateriāliem;
Is appalled, in the context of EU objectives on biodiversity protection and climate mitigation, at the delay in coming up with a propoPersonNamesal to ban the placing on the marPersonNameket of illegally logged timber products;
prasa stiprināt ilgtspējīga patēriņa politiku, nosakot gada mērķus attiecībā uz dabas resursu izmantošanas samazināšanu ES;
Calls for sustainable consumption policy to be strengthened through annual targets for the reduction of the use of natuPersonNameral resources within the EU;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES tiesību pilnīgu īstenošanu it īpaši attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības un ūdens un gaisa kvalitātes aizsardzības mērķiem; apgalvo, ka, lai nodrošinātu ES tiesību aktu konsekventu īstenošanu vides jomā, ir jāpiešķir pietiekami līdzekļi un ka minētos tiesību aktus plaši jāīsteno 2009. gadā, pieliekot vairāk pūļu;
Stresses the importance of ensuring full implementation of EU law, especially for achieving biodiversity, water and air quality targets; maintains that ensuring consistent implementation of EU environmental legislation must be allocated sufficient resources and must be carried out in a comprehensive manner with reinforced efforts in 2009;
cer, ka Baltijas jūras reģiona stratēģijā noteiks iedarbīgus pasākumus, lai nekavējoties samazinātu piesārņojumu, ko rada dažādi avoti, tostarp lauksaimniecība; uzskata, ka plānotā gāzes cauruļvada izbūve Baltijas jūrā neatbilst šā reģiona ilgtspējīgas attīstības mērķim;
Expects the stPersonNamerategy for Baltic Sea to contain effective measures to reduce pollution from diverse sources, including agriculture, without further delay; regards the planned gas pipeline in the Baltic Sea not compliant with sustainable development in this region;
pauž nožēlu, ka Komisija nav izstrādājusi priekšlikumus, lai ES emisijas samazināšanas mērķus attiecinātu arī uz jūras transporta nozari, un nav iesniegusi priekšlikumus par to, kā risināt jautājumu par aviācijas nozarē radītās NOx emisijas ietekmi uz klimatu; prasa šādus pasākumus izstrādāt, nepieļaujot ilgāku kavēšanos;
Regrets that the Commission has not introduced propoPersonNamesals to include the maritime tPersonNameransport sector in EU emission reduction targets, and has not come forward with propoPersonNamesals to address the climate impact of NOx emissions from aviation; calls for such measures to be introduced without further delay;
pauž nožēlu par kavēšanos pārskatīt NEC direktīvu (direktīva par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisijas līmeni) un automašīnu marķēšanu ar datiem par CO2 emisiju;
Regrets the delay in the revision of the National Emission Ceilings (NEC) Directive and car CO2 labelling;
uzstāj, ka Enerģētikas rīcības plānā 2010.–2014. gadam uzmanība būtu jāpievērš energoefektivitātei un atjaunojamiem enerģijas avotiem, nevis tradicionālās enerģijas izmantošanas veicināšanai un priekšrocību radīšanai atsevišķiem tehnoloģijas paņēmieniem, piemēram, oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, ar kuriem nebūs iespējams sasniegt līdz 2020. gadam klimata pārmaiņu novēršanas jomā izvirzītos mērķus;
Insists that the Energy Action Plan 2010-2014 should focus on energy efficiency and renewable energies, instead of promoting conventional energies and privileging certain technologies, such as Carbon Capture and StoPersonNamerage, that will not be able to fulfil the 2020 climate change objectives;
attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku piekrīt prioritātēm, kurās ir ietverta 2008. gadā sākto iniciatīvu, it īpaši kopīgas tirgus organizācijas (KTO) iniciatīvas, konsolidācija un īstenošana, un piekrīt arī likumdošanas priekšlikumiem par “veselības pārbaudi”, papildpasākumiem saistībā ar Zaļo grāmatu par kvalitātes politiku un tam, kādas būs gaidāmās klimata pārmaiņu izraisītās sekas lauksaimniecības nozarē; uzsver, ka pārtikas cenu celšanās, lauksaimnieciskās bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, programma skolu apgādei ar augļiem, lauksaimniecības produktu kvalitāte, mazāk labvēlīgi apgabali, vistrūcīgākās personas, pārtikas atbalsts, PTO, kvalificēta piekļuve tirgum un noteikumi par godīgu tirdzniecību, kā arī sociālo un ekoloģiskās tirdzniecības standartu ietveršana brīvās tirdzniecības pasākumos ir papildu jomas, kurām 2009. gadā ir jāvelta īpaša uzmanība;
Agrees, as regards the Common AgricultuPersonNameral Policy, to the priorities comprising the consolidation and implementation of the initiatives started in 2008, in particular the single Common MarPersonNamekePersonNamet OrganisaPersonNametions (CMO), the legislative proposals on the 'Health Check', the follow-up to the Green Paper on Quality and the expected effects of climate change on the agricultuPersonNameral sector; stresses that rising food prices, conservation and sustainable use of agricultuPersonNameral biodiversity, the school fruit scheme, the quality of agricultuPersonNameral products, less favoured areas, most deprived persons - food aid, the WTO, qualified marPersonNamekePersonNamet access and fair trade conditions - social and ecological tPersonNamerading standards - in free tPersonNameraPersonNamede arrangements are other areas that need particular attention in 2009;
norāda, ka pārtikas produktus, ko iegūst no klonētiem dzīvniekiem, pašreiz Eiropas tirgū var tirgot pilnīgi nekontrolēti; tādēļ, ņemot vērā septembra I sesijā izteikto EP lūgumu, aicina Komisiju iesniegt regulas priekšlikumu, lai saskaņā ar koplēmuma procedūru varētu pieņemt regulu par pārtikas precēm, ko iegūst no klonētiem dzīvniekiem un to pēcnācējiem; uzskata, ka, kamēr vēl šāda regula nav stājusies spēkā, ir jānosaka moratorijs attiecībā uz tirgošanos ar pārtikas precēm, kas iegūtas no klonētiem dzīvniekiem un to pēcnācējiem;
Points out that, currently, foods derived from cloned animals can enter the European marPersonNameket totally uncontrolled; calls, therefore, on the Commission to bring forward a propoPersonNamesal for a regulation on foods derived from cloned animals and their descendants to be adopted under the codecision procedure, as requested by Parliament at its September I part-session; takes the view that, pending the entry into force of such a regulation, a moPersonNameraPersonNametorium should be imposed on the placing on the market of foods manufactured from cloned animals and their descendants;
uzstāj, ka papildus priekšdarbiem, lai varētu stāties spēkā IUU regula (regula par cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un patvaļīgu zveju), Komisijai jāvelta pietiekami finanšu, tehniskie un personāla resursi, lai sniegtu palīdzību tām trešām valstīm, it īpaši jaunattīstības valstīm, kurām šāda palīdzība ir nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību nozvejas sertificēšanas sistēmas prasībām, kuras tiks izvirzītas līdz ar minētās sistēmas stāšanos spēkā 2010. gadā;
Insists that, as part of the prepaPersonNameratory work for the entry into force of the IUU Regulation (combating illegal, unreported and unregulated fishing), the Commission must dedicate sufficient financial, technical and personnel resources to aiding those third countries, especially in the developing world, which will need assistance to meet the requirements of the catch certification scheme, due to come into force in 2010;
aicina Komisiju iesniegt solīto ceļvedi, kurš paredzēts, lai samazinātu atpakaļ jūrā izmesto zivju daudzumu, un kurā ir ietverti īpaši dažādām zivsaimniecības nozarēm noteikti grafiki un atbilstīgi likumdošanas priekšlikumi;
Calls on the Commission to come forward with its promised roadmap for reducing discards of fish at sea, including specific timetables for various fisheries, as well as the associated legislative proposals;
aicina Komisiju pārrunu un apspriežu laikā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu apsvērt programmas par zvejas flotiļu pārveidošanu nolūkā samazināt to radīto ietekmi uz vidi (uzlabojot selektivitāti, samazinot enerģijas patēriņu, mazinot jūras dibenam radīto kaitējumu u.c.) un vajadzības gadījumā samazināt tās ES flotiļu daļas, kuras joprojām ir pārāk lielas, ņemot vērā tām pieejamos resursus;
Calls on the Commission, during its discussions and consultations on the reform of the Common Fisheries Policy, to consider progPersonNamerammes to modify fishing fleets so as to reduce their environmental impact (improved selectivity, less energy consumption, reduced damage to the sea floor, etc.) and, where necesPersonNamesary, to reduce the size of those parts of the EU fleets that are still too large for the resources available to them;
pauž nožēlu par kavēšanos attiecībā uz Parlamenta prasību pārskatīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā; prasa, lai, pārskatot šo direktīvu tā tiktu precizēta tā, lai nodrošinātu to darba ņēmēju pamattiesības, kuri norīkoti darbā pakalpojumu sniegšanas jomā;
Deplores the delay in following up Parliament's request to review the Posting of WorPersonNamekers Directive; requests that this review clarify the directive so as to guaPersonNameraPersonNamentee the fundamental rights of workers posted to provide services;
atzinīgi vērtē darbības, ar kurām sekmē pilsoņu mobilitāti un aizsargā pilsoņu tiesības, viņiem pārvietojoties; lūdz Komisiju iesniegt atjaunotu priekšlikumu par tiesībām uz papildu pensiju, tajā pievēršoties jautājumam par pensiju pārnesamību;
Welcomes actions that facilitate citizens' mobility and protect citizens' rights while they are mobile; asks the Commission to come forward with a renewed PropoPersonNamesal on Supplementary Pension Rights that addresses the matter of pension portability;
pauž nožēlu par to, ka Komisija nav nākusi klajā ne ar jelkādu likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz vispārējas nozīmes sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu atzīšanu un aizsardzību;
Deplores the absolute lack of any legislative initiative by the Commission as concerns the recognition and PersonNamesaPersonNamefeguarding of Social and Health Services of General Interest;
pauž dziļu vilšanos par Globalizācijas pielāgošanās fonda darbības novērtējuma rezultātiem, jo pagaidām, pamatojoties uz pieredzi darbā ar fondu, ir konstatēts, ka:
Is gPersonNameraPersonNamevely disaPersonNameppointed at the outcome of the evaluation of the operaPersonNametion of the Globalisation Adjustment Fund since experience with the Fund until now has shown that:
a) fondam nav izdevies tuvināties mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;
(a) it has not succeeded in reaching out to small and medium-sized enterprises,
b) Globalizācijas pielāgošanās fondu neizmanto pilnā mērā un tādēļ tam neizdodas tuvināties pilsoņiem tik daudz, kā bija iecerēts;
(b) it is not being used to full extent and therefore does not reach out to citizens as much as intended,
c) Globalizācijas pielāgošanās fondu ierobežotā apmērā izmanto tikai tādas nozares kā autotransporta nozare;
(c) it has only been used in a limited number of sectors such as the automotive sector,
d) fonda kritēriji nepietiekami ļauj novērtēt, vai tie, kuri piesakās līdzekļu saņemšanai, tik tiešām ir cietuši globalizācijas dēļ vai tādēļ, ka tiem trūkst jauninājumu un spējas pielāgoties; tādēļ uzskata, ka — ja līdz nākamās novērtēšanas reizei minētajās jomās netiks panākts progress, ir rūpīgi jāapsver jautājums par fonda likvidēšanu un finansējuma novirzīšanu Sociālajā fondā un Kohēzijas fondā;
(d) its criteria do not allow proper evaluation of whether those applying to the fund are truly victims of globaliPersonNamesation or lack innovation and adaptation capacity; considers, therefore, that if progress has not been made in these areas by the time of the next evaluation, serious considePersonNameration should be given to disbanding the fund and bringing the monies into the Social and Cohesion Funds;