natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2009. gada 28. oktobris)
(28 October 2009)
Temats: Krievu valodas popularizēšana Eiropas medijos
Subject: Popularisation of Russian in the European media
Krievu valoda nav viena no oficiālajām ES valodām, tomēr šķiet, ka tieši šī valoda Eiropas Savienībā tiek atbalstīta vairāk nekā tās oficiālās valodas.
Russian is not an official language of the EU, yet it seems that this of all languages is receiving more support in the European Union than any official language.
Ievērojami mediju kanāli, kā Euronews, Eurosport un pat BBC, izvēlas raidīt un publicēt ziņas krievu valodā.
Important media channels such as Euronews, Eurosport and even the BBC have chosen to show and publish news in Russian.
Vēl jo vairāk ― Baltijas valstīs, piemēram, Latvijā, Euronews un Eurosport automātiski pārraida krievu, nevis latviešu valodā.
Moreover, in the Baltic States, for example in Latvia, Euronews and Eurosport automatically broadcast in Russian, not Latvian.
Tas pats attiecas arī uz rakstiskajiem ES medijiem.
The same applies to the print media in the EU.
Ar šādu rīcību tiek sniegta priekšrocība Latvijā dzīvojošajiem krieviski runājošajiem, nostādot latviešus ― jo īpaši krieviski nerunājošo jaunāko paaudzi ― pazemojošā stāvoklī.
This approach privileges Russian-speakers living in Latvia, while placing Latvians — especially the younger generation who do not speak Russian — in a humiliating position.
Minētā Eiropas mediju rīcība arī iedrošina plašāku krievu valodas lietojumu Latvijas medijos.
This approach on the part of the European media also ensures more widespread use of Russian in the Latvian media.
Vairs tikai viens no pieciem Latvijas TV kanāliem pārraida latviešu valodā; trīs TV kanāli strādā gan latviešu, gan krievu valodā, bet viens ― tikai krieviski.
Only one of the five Latvian TV channels now broadcasts solely in Latvian; three use both Latvian and Russian while one broadcasts only in Russian.
Dažādi politiskie pētījumi nepārprotami liecina, ka Krievijas mērķis ir saglabāt ietekmi bijušajā Padomju Savienības teritorijā, jo īpaši Baltijas valstīs, kam, par spīti aktīvai Krievijas pretestībai, tomēr izdevās iestāties ES.
Various political studies indicate unambiguously that Russia's aim is to preserve its influence over former Soviet territory, especially in the Baltic States, which, despite active opposition from Russia, succeeded in joining the EU.
Šī mērķa sasniegšanai Krievija ir gatava veltīt visus politiskos u. c. līdzekļus.
Russia is ready to resort to the use of all available political and other means in order to achieve this aim.
Mediji nepārprotami ir viens no spēcīgākajiem ieročiem.
The media, incontestably, are one of the strongest weapons.
Ir neoficiāli zināms, ka Krievija pārpērk ES valstu medijus, ko tālāk izmanto savu politisko, ideoloģisko mērķu sasniegšanai un tiem atbilstošas informācijas izplatīšanai, kā arī krievu valodas ietekmes palielināšanai.
It is known unofficially that Russia is buying up media in EU countries, which it then uses to attain its political, ideological objectives, and to disseminate information corresponding to them, as well as to increase the influence of the Russian language.
Tas atstāj nopietnas sekas uz Latvijas un citu ES dalībvalstu iekšpolitisko stāvokli, pat nerunājot par lingvistisko apdraudējumu.
This has a serious impact on the domestic political situation in Latvia and other EU Member States, to say nothing of the linguistic threat.
ES ir stipra, pateicoties tās institūcijām, taču šo spēku veido katra dalībvalsts atsevišķi.
The EU is strong thanks to its institutions, but each Member State separately is the source of this strength.
Kāda ir EK pozīcija attiecībā uz trešo valstu kontroli pār ES medijiem?
What is the Commission's position regarding third-country control over the media in the EU?
Vai Komisijai nešķiet, ka būtu jāsaudzē ES valstu oficiālās valodas un jārūpējas par to izdzīvošanu?
Does it not seem to the Commission that the EU's official languages ought to be preserved and measures taken to promote their survival?
Kādēļ ES teritorijā minētie TV kanāli raida krievu, nevis latviešu, igauņu un lietuviešu valodā?
Why do the abovementioned TV channels broadcast within EU territory in Russian rather than Latvian, Estonian and Lithuanian?
Vai var uzskatīt par normālu situāciju, kurā ES oficiālajai valodai tiek piešķirta mazāk nozīmīga loma nekā kādai trešās valsts valodai?
Can it be regarded as a normal situation if an EU official language is assigned a less important role than the language of some third country?
Kas veido Euronews finansējumu?
Who finances Euronews?
Ja ir tiesa, ka tajā ir ieguldījusi arī ES, vai ir atbilstoši un pieņemami, ka tie ES teritorijā pārraida ES nepiederošu valstu valodā?
If it is true that the EU has also invested in it, is it appropriate and acceptable that it broadcasts within EU territory in the language of a country which does not belong to the EU?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Leonard Orban
Answer given by Mr Orban on behalf of the Commission
(2009. gada 10. decembris)
(10 December 2009)
Komisijas stratēģija ir veicināt daudzvalodību Eiropas Savienībā, un šī stratēģija attiecas uz visām valodām, kurās runā Kopienā, — uz oficiālajām, reģionālajām, minoritāšu un trešo valstu valodām.
The Commission pursues a strategy to promote multilingualism in the European Union which covers all languages spoken in the Community, official, regional, minority, migrant and third country languages.
Komisijas skatījumā visas valodas ir vienlīdz vērtīgas.
For the Commission all languages are equal in value.
Tomēr Komisijas politika ir rūpēties par vismazāk lietoto Eiropas valodu pastāvēšanu, un Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, lai sekmētu izpratni par nepieciešamību aizsargāt šīs valodas.
However, the Commission has a policy to promote the less used European languages and works in close cooperation with the Member States to raise awareness to the need to safeguard these languages.
Dalībvalstis pašas pieņem lēmumus par valodas politiku savā valstī.
The Member States remain the decision-makers with respect to their internal language policy.
Euronews ir privāta sabiedrība, kuras akcionāri ir sabiedriskās telesabiedrības, Eiropas Raidorganizāciju savienības ( EBU ) biedres.
Euronews is a private company with public service televisions — members of the European Broadcasting Union (EBU), as share-holders.
Saistībā ar to, ka Komisija atbalsta informācijas izplatīšanu par Eiropas Savienību, Komisijai ir līgums ar Euronews par ES jautājumiem veltītu raidījumu producēšanu un apraidi.
Within the framework of its support to the dissemination of information on the European Union, the Commission has a contract with Euronews for the production and broadcast of programmes on EU affairs.
Euronews pilda savus uzdevumus kā pilnībā redakcionāli neatkarīga sabiedrība.
Euronews fulfils its mission in full editorial independence.
Komisija nevar ietekmēt šā mediju kanāla organizāciju vai stratēģiju (ne redakcionālo, ne finansiālo), — tas darbojas, ievērojot pats savus vadības noteikumus, ko definējusi tā administratīvā padome.
The Commission has no say in the organisation or in the strategy (being editorial or financial) of the channel which works following its own governance rules as defined by its Council of administration.
Tas attiecas arī uz valodas politiku.
This includes the language policy.
Euronews iekļauj apraidē jaunas valodas tad, ja kāda raidsabiedrība nolemj kļūt par Euronew s akcionāru un piekrīt apmaksāt jaunās valodas versijas izmaksas.
Languages are included in Euronews broadcasting if an operator decides to become Euronews' share-holder and is willing to pay for the costs of the new linguistic version.
Tā ir noticis ar krievu valodu, jo RTR-Russia ir viens no galvenajiem Euronews akcionāriem.
It is what happened for the Russian, RTR-Russia being one of the main shareholders of Euronews.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS E-5447/09
WRITTEN QUESTION E-5447/09
(2009. gada 4. novembris)
(4 November 2009)
Temats: Kritiska budžeta situācija saistībā ar augstāko izglītību Latvijā
Subject: Critical budgetary situation in higher education in Latvia
Pēc ievērojamas ekonomikas lejupslīdes Latvijas valdība cenšas atgriezt valsti uz ekonomikas izaugsmes un attīstības ceļa.
Following the deep recession, the Latvian Government is struggling to return the country to the path of economic growth and development.
Valdības darbu pārrauga vairākas starptautiskas iestādes, tai skaitā Eiropas Komisija, tomēr vairāki lēmumi rada nopietnas bažas par to negatīvo ietekmi uz Latvijas ekonomiku.
Its work is supervised by several international institutions, including the Commission, yet a number of decisions are causing serious concern as a result of their negative effect on the Latvian economy.
Latvijas valdība par prioritāti ekonomikas izaugsmei ir noteikusi izglītības jomu.
The Latvian Government has declared education one of its priorities for economic growth.
Tomēr tās vārdi nesaskan ar darbiem.
Yet, its actions are at odds with its words.
Jau 2008. gadā valsts budžets augstākajai izglītībai un pētniecības darbam bija bīstami zemā līmenī — 0,74 % no IKP.
In 2008 the state budget for higher education and research was already at a dangerously low level — 0.74 % of GDP.
Tomēr 2009. gadā tas tika samazināts vēl par 48 % augstākajai izglītībai un vairāk par 50 % pētniecības darbam.
Nonetheless, in 2009 it was cut by a further 48 % for higher education and by over 50 % for research.
Kā redzams, nopietni postījumi ir nodarīti nozarei un tās produktīva ieguldījuma un attīstības izredžu iespējām, tās spējai veicināt ekonomikas atveseļošanos un vispārējai Latvijas un Eiropas Savienības konkurētspējai kopumā.
Evidently, serious damage has been caused to the sector and to its chances of productive input and development and its capacity to contribute to the economic recovery and overall competitiveness of Latvia and the European Union as a whole.
Turklāt šķiet, ka valdība plāno vēl vairāk samazināt finansējumu augstākajai izglītībai — vairāk par 30 % 2010. gadā, atstājot augstākajai izglītībai 35 % no tās sākotnējā budžeta, kas ir 0,56 % no IKP.
Furthermore, it seems that the Government plans to cut funding for higher education yet again — by more than 30 % in 2010, leaving it with only 35 % of its initial budget, or 0.56 % of GDP.
Eiropas valstu vidējais finansējums augstākajai izglītībai ir 1,5 %—2 % no IKP.
Average European state financing for higher education is 1.5 % to 2 % of GDP.
Tas nav mainījies pat krīzes laikā, kad investīcijas augstākajā izglītībā, zinātnē vai pētniecības darbā ir starptautiski atzītas kā izšķirošas jebkādai sekmīgai ekonomikas atveseļošanai un valstu iespējām nākotnē konkurēt globālajā tirgū.
That has not changed even in times of crisis, when investment in higher education, science and research has been internationally acknowledged as crucial to any healthy economic recovery and to states’ chances of future competitiveness in the global marketplace.
Ja valsts finansējums augstākajai izglītībai Latvijā netiks saglabāts vismaz 2009. gada līmenī, tās pamatfunkcijas tiks būtiski apdraudētas.
If state funding for higher education in Latvia does not remain at least at the level of 2009, the very existence of its core functions will be endangered.
Eiropas Ekonomikas un monetāro lietu komisārs aktīvi sadarbojas ar Latvijas valdību un bieži apmeklē šo valsti, lai apspriestu tās budžetu.
The European Commissioner for Economic and Monetary Affairs is actively involved with the Latvian Government and frequently visits the country to discuss its budget.
Vai mēs varam sagaidīt aktīvu Eiropas Izglītības, apmācības, kultūras un jaunatnes lietu komisāra iesaistīšanos notiekošajās budžeta apspriedēs ar Latviju ar mērķi atrisināt pašreizējo situāciju?
Can we also expect more active involvement in the ongoing budgetary discussions with Latvia by the European Commissioner for Education, Training, Culture and Youth, with a view to correcting the current situation?
Vai Komisija plāno paust tās nostāju attiecībā uz augstāko izglītību Latvijā?
Does the Commission plan to formulate a position on higher-education funding in Latvia?
Kāds ir Komisijas viedoklis par pašreizējo Latvijas politiku attiecībā uz augstāko izglītību un pētniecības darbu?
What is the Commission’s opinion of the current Latvian policies on higher education and research?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza M. Šefčovič
Answer given by Mr Šefčovič on behalf of the Commission
(2010. gada 13. janvāris)
(13 January 2010)
Lai tiktu atjaunota starptautiskā uzticēšanās Latvijai un lai tā beidzot pati bez starptautiska atbalsta varētu finansēt savas vajadzības, Latvijai jāpanāk, ka valsts finansēm atkal tiek nodrošināts stabils pamats.
Latvia needs to put its public finances back on a sound footing in order to restore international confidence and eventually be able to finance itself without international assistance.
Latvijas valdība pēc saviem ieskatiem veic pasākumus, lai ieviestu fiskālās korekcijas, kuras jāveic ekonomikas krīzes dēļ, un izvirza prioritātes valsts izdevumu jomā.
The measures to implement fiscal adjustment efforts due to economic crisis and the priorities for public expenditure are at the discretion of the Latvian government.
Valdības saistības 2010. gada budžeta kontekstā nosaka nepieciešamību pēc vairākām sarežģītām korekcijām ne tikai augstākās izglītības un pētniecības jomā vien.
The commitments being undertaken by the government in the context of the 2010 budget require a number of difficult adjustments — not only in the fields of higher education and research.
Turklāt Komisija vēlas uzsvērt, ka atbildība par augstākās izglītības politiku, plānošanu un finansēšanu pilnībā gulstas uz dalībvalstīm.
The Commission would also like to stress that as regards the responsibility for higher education policy, planning and funding lies fully with the Member States.
Tomēr Komisija ir pārliecināta, ka ieguldījumi izglītībā un pētniecībā ir izšķirīgs faktors, lai nodrošinātu ilgtermiņa izaugsmi un produktivitāti.
However, the Commission is convinced that investments in education and research are crucial to secure long term growth and productivity.
Lai Eiropā varētu notikt ilgtspējīga ekonomikas atveseļošanās, izšķiroša nozīme, ņemot vērā globalizētās zināšanu ekonomikas uzdevumus, ir pienācīgu resursu nodrošināšanai izglītībā un apmācībā un jaunu cilvēku atbalstam, kurus bezdarbs skāris īpaši smagi.
Given the challenges of the globalised knowledge economy, ensuring appropriate resources for education and training, and supporting young people who are especially hard hit by unemployment, is crucial for Europe's sustainable economic recovery.
Reaģējot uz ekonomikas krīzi, Komisijas 2008. gada novembrī sagatavotajā Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānā ir secināts, ka dalībvalstīm un privātajam sektoram jāpalielina plānotie ieguldījumi izglītībā un pētniecībā, lai rosinātu izaugsmi un produktivitāti.
In response to the economic crisis, the Commission's European Economic Recovery Plan of November 2008 concluded that Member States and the private sector should increase planned investments in education and research to stimulate growth and productivity.
Turklāt saskaņā ar plānu dalībvalstis ir aicinātas saglabāt ieguldījumus, lai uzlabotu izglītības kvalitāti.
The Plan also asks Member States to maintain investments to increase the quality of education.
Atveseļošanas plānam atbalstu nodrošina Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds un Eiropas Investīciju banka.
The Recovery Plan is supported by the European Social Fund, the European Globalisation Adjustment Fund and the European Investment Bank.
Patlaban Komisija atbalsta vairākas iniciatīvas, ar kurām dalībvalstis var iegūt informāciju par augstākās izglītības finansēšanas iespējām, tostarp par savstarpēju mācīšanos ( peer learning ) dalībvalstīs, pētījumiem par augstākās izglītības finansēšanas reformu un īpašiem finansēšanas politikas aspektiem, piemēram, augstākajā izglītībā veikto ieguldījumu atdeves privātajiem un sociālajiem rādītājiem.
The Commission is currently supporting several initiatives which can inform Member States about higher education funding choices, including peer learning between Member States and research studies on higher education funding reform and on specific aspects of funding policy such as the private and social rates of return to investment in higher education.
Turklāt Komisija uzskata, ka jāpastiprina struktūrfondu līdzekļu apguve un administrēšana.
The Commission is also of the view that the absorption and governance of structural funds should be strengthened.
Liela daļa šo fondu līdzekļu ir paredzēta tam, lai atbalstītu projektus izglītības un apmācības, pētniecības un attīstības, kā arī jauninājumu jomā.
A significant share of these funds is foreseen for projects supporting education and training, research and development and innovation.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS E-2029/10
WRITTEN QUESTION E-2029/10
(2010. gada 22. marts)
(22 March 2010)
Temats: Politiski nekorekts valodu lietojums EK izplatītajos materiālos presei
Subject: Politically incorrect use of language in material distributed to the press by the Commission
8. marta preses konferencē par dzimumu līdztiesības situāciju Eiropas Savienībā Eiropas Komisijas izplatītie informatīvie materiāli bija pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, taču Latvijas un Igaunijas valstu žurnālistiem paredzētie materiāli bija pieejami ne tikai igauņu un latviešu, bet arī krievu valodā.
At a press conference on the gender equality situation in the European Union held on 8 March, the information material distributed by the Commission was available in all the official languages of the EU, but the material provided for journalists from Latvia and Estonia was made available not only in Latvian and Estonian but also in Russian.
Informācija par Eiropas Komisijas politiku šajā jomā un jaunākie dati materiālos krievu valodā bija publicēti kopā ar Igaunijas un Latvijas karogiem un Eiropas Savienības simboliku.
In the material in Russian, information about the Commission's policy in this regard and the latest data were published together with the flags of Latvia and Estonia and the European Union's logo.
Arī Eiropas Savienības oficiālā pētījumu centra “Eurobarometer” interneta mājas lapā 8. martā nesenais nabadzības un sociālās atstumtības ziņojums abām dalībvalstīm bija publicēts latviešu, igauņu un arī krievu valodā.
On the homepage of Eurobarometer, the European Union's official public opinion survey centre, too, on 8 March the recent report on poverty and social exclusion in these two Member States was published in Latvian, Estonian and Russian.
Nevienai citai dalībvalstij šie fakti nav publicēti valodās, kas nav to oficiālās valodas, lai gan tiek plaši lietotas to teritorijās — nedz Vācijas un Francijas žurnālistiem krievu vai turku valodā (šīm valodām šajās dalībvalstīs ir daudz lietotāju), nedz arī spāņu žurnālistiem basku vai katalāņu valodā.
For no other Member State were these data published in languages which were not their official languages, even though they might be widely spoken within their territory — neither in Russian or Turkish for journalists from Germany and France (these languages are used by many people in their Member States) nor in Basque or Catalan for journalists from Spain.
Esmu pārliecināta, ka Komisija un tās darbinieki ir informēti par Baltijas valstu rusifikāciju padomju okupācijas 50 gadu periodā, kā arī tās radītajām sekām un problēmām, kuras Latvijas sabiedrība turpina risināt vēl šodien.
I am convinced that the Commission and its staff know about the Russification of the Baltic States during the 50 years of Soviet occupation, as well as the consequences and problems which it caused, which Latvian society is still in the process of resolving today.
Lai gan latviešu valoda ir valsts valoda, liela daļa Latvijas iedzīvotāju, kuri Latvijā ieradās okupācijas periodā, joprojām atsakās apgūt valsts valodu, jo uzskata, ka viņi bez tās var iztikt, taču visiem latviešiem jāprot krievu valoda.
Although Latvian is the national language of Latvia, many residents of the country who moved there during the occupation still refuse to learn the country's language, considering that they can manage without it, and yet that all Latvians must know Russian.
Kāpēc informācija, kas bija domāta Latvijas un Igaunijas žurnālistiem, tika publicēta arī krievu valodā, kas nav Eiropas Savienības oficiālā valoda?
Why was information intended for journalists from Latvia and Estonia also published in Russian, which is not an official language of the European Union?
Kāds ir līdzekļu apjoms, kas ticis iztērēts šo un citu materiālu tulkošanai un izdošanai krievu valodā un kurš par to atbildīgs?
How much was spent on translating this and other material into Russian and publishing it in that language, and who was responsible for this?
Vai Komisijai ir labāki priekšlikumi Latvijas sabiedrības integrēšanai nekā Latvijas valdības lēmums integrēt sabiedrību uz latviešu valodas bāzes?
Does the Commission have any better proposals for integrating Latvian society than the Latvian Government's decision to integrate society on the basis of the Latvian language?
Vai šī ir jauna Komisijas iniciatīva, kas nav saskaņota ne ar Latvijas valdību, ne Latvijas sabiedrību?
Is this a new Commission initiative, which has not been agreed either with the Latvian Government or with Latvian society?
Vai Komisija piekrīt, ka informatīvās telpas sadalīšana divās valodās vairāk šķeltu nekā integrētu Latvijas sabiedrību?
Does the Commission agree that dividing information fora into two languages would divide Latvian society more than it would integrate it?
Vai Komisija arī turpmāk vēlas īstenot politiku, kas ir pretrunā ar Latvijas tautas interesēm sabiedrības integrēšanas jomā?
Does the Commission also in the future intend to pursue a policy which is contrary to the interests of the Latvian people as regards integration of society?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Viviane Reding
Answer given by Ms Reding on behalf of the Commission
(2010. gada 17. maijs)
(17 May 2010)
Standard Eurobarometer pamatlīgumā paredzēts, ka pilnīgus ziņojumus izstrādā un Eiropas mēroga Eurobarometer apsekojumu rezultātus apkopo angļu (EN), franču (FR) vai vācu (DE) valodā.
The Standard Eurobarometer Framework contract foresees the production of full reports and Europe- wide Eurobarometer surveys in English (EN), French (FR) or German (DE).
Lai Eurobarometer apsekojumu rezultāti sasniegtu plašāku interesentu loku, var tikt izveidotas arī valstu lapas, kurās grafiski parādīti svarīgākie rezultāti un iezīmēti rezultāti valstī salīdzinājumā ar vidējo rādītāju ES.
In order to further disseminate results of Eurobarometer surveys, country fiches with a graphic presentation of the key results highlighting the country results in comparison to the EU average, can also be prepared.
Šo lapu veidošana ir brīvprātīga, proti, tās netiek veidotas sistemātiski kopā ar apsekojuma rezultātiem.
These fiches are optional, i.e. not systematically provided with the survey results.
Valstu lapas izstrādā angļu, franču vai vācu valodā.
They are produced in EN, FR or DE.
Ja kāds Eurobarometer apsekojums ir īpaši interesants konkrētai dalībvalstij, valstu lapas var pārtulkot arī citās oficiālās valodās, kas paredzētas pamatlīgumā.
If a given Eurobarometer has a particular interest in the Member States, country fiches may also be translated into other official languages, which are covered by the framework contract.
Valstu lapu mērķauditorija ir iedzīvotāji, žurnālisti, lēmumu pieņēmēji attiecīgajā valstī, un to mērķis ir izplatīt informāciju par Eurobarometer apsekojuma rezultātiem šajā valstī.
The target audience of the country fiches are citizens, journalists, decision-makers of the country concerned and the objective is to share knowledge of Eurobarometer results in this country.
Tādēļ saziņa vietējās valodās ir lietderīga.
Hence the usefulness of communication in the local languages.
Standard Eurobarometer pamatlīgumā nav paredzēta ziņojumu tulkošana dalībvalstīs lietotās valodās, kuras nav oficiālās valodas.
The Standard Eurobarometer Framework contract does not foresee that reports are translated into non-official languages spoken in Member States.
Jebkuras valsts lapas izstrādes izmaksas ir EUR 440.
The cost of the production of any country fiche is EUR 440.