natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir svarīgi internalizēt ar klimata pārmaiņām saistītās izmaksas; aicina uzskaites procesā izmantot vides dzīves cikla izmaksu aprēķināšanas pieeju, lai efektīvi novērtētu pieejamās enerģijas apgādes alternatīvas;
Emphasises the importance of internalising the costs related to climate change; calls for the Environmental Life Cycle Costing approach to be used in the accounting process, so as to effectively evaluate the available energy alternatives;
uzsver nepieciešamību dažādot enerģijas apgādes risinājumus, ņemot vērā problēmas, kuras izraisa pārmērīga paļaušanās uz vienu enerģijas avotu, piemēram, enerģijas ražošanai paredzētu importētu fosilo kurināmo vai hidroelektrostacijām (kuru gadījumā pēc ilgstošiem sausuma periodiem ūdens krātuves ir tukšas un tas būtiski samazina elektroenerģijas ražošanas iespējas); prasa, lai Pasaules Banka palielinātu ieguldījumus atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas un energoefektivitātes projektos, bet atturētos no ieguldījumiem liela apjoma hidroelektrostaciju projektos, kuru negatīvā ietekme uz sociālo un vides jomu, tostarp dēļ siltumnīcefekta gāzu emisijas no krātuvēm, ir pienācīgi jānovērtē pirms finansējuma piešķiršanas; uzsver, ka mazu hidroelektrostaciju aizsprosti ir ilgtspējīgāks un ekonomiski dzīvotspējīgāks risinājums nekā lielas hidroelektrostacijas;
Stresses the need to diversify the energy portfolio, given the problems arising from over-reliance on one energy source for power generation, such as imported fossil fuels or hydropower (where prolonged drought means empty reservoirs that dramatically reduce generating capacity); urges the World Bank to scale up its investment in renewable energies and energy efficiency, but to refrain from investing in large hydroelectric projects, whose negative social and environmental impact resulting inter alia from greenhouse gas emissions from reservoirs must be properly assessed prior to their financing; underlines that small hydropower dams are more sustainable and economically viable than large hydropower facilities;
pauž nožēlu, ka Pasaules Banka galvenokārt atbalsta liela apmēra un uz eksportu orientētu energoapgādes modeli, nevis maza apmēra decentralizētus energoapgādes projektus, kuri bieži vien ir vairāk piemēroti un efektīvāki lauku apvidu iedzīvotāju pamatvajadzību apmierināšanai; prasa, lai Pasaules Banka atbalstītu alternatīvus, maza apmēra decentralizētus energoapgādes projektus, kuros ņem vērā vietējo kopienu vajadzības un dažādu valstu ekonomikas situāciju, un noteiktu īpašus mērķus un uzraudzības pamatnostādnes nolūkā nodrošināt, lai no aizdevumiem energoapgādes projektiem gūtu labumu nabadzīgie iedzīvotāji;
Regrets that the World Bank mainly promotes a large-scale and export-oriented energy model rather than supporting small-scale decentralised energy projects that are often more appropriate and effective in meeting basic needs in rural areas; urges the World Bank to support alternative, small-scale decentralised energy projects which take account of the needs of local communities and the economic realities of different countries, and to set specific targets and monitoring guidelines to ensure that energy lending will benefit the poor;
uzskata, ka labākais, kā panākt kompromisu minētajā jomā, ir izvērtēt apgādes drošību, ietekmi uz veselību un vidi, ekonomisko ietekmi uz vietējām kopienām, kā arī valsts un vietējā līmenī nepieciešamu tehnoloģiju izstrādi un nodošanu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tehnoloģiju un atjaunojamo enerģijas avotu pieejamību;
Considers that the best way to resolve potential trade-offs is to examine supply security, health, environmental and economic impacts on local communities and the development and transfer of technology needed both at national and local level in order to guarantee access to sustainable technologies and renewable energy sources;
uzsver nepieciešamību izstrādāt pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas noteikumus, ar ko varētu nodrošināt maksimālo iespējamo pārredzamību; uzstāj, lai Pasaules Banka pirms finansējuma piešķiršanas skaidri noteiktu un publiski izziņotu īpašos ieguvumus no attīstības projektiem; pauž bažas par to, ka Pasaules Finanšu korporācijas darbības standartu sistēmā nav atzīts brīvas, iepriekšējas un uz informāciju balstītas piekrišanas princips, kas paredzēts ANO deklarācijā par pamatiedzīvotāju tiesībām;
Stresses the need to develop reporting and disclosure rules that allow maximum transparency; insists that the World Bank clearly identify and publicly disclose the specific development benefits before financing is committed; expresses its concern at the fact that the principle of ‘free, prior, and informed consent’ (FPIC), as embedded in the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples, is not recognised in the IFC's performance standards framework;
aicina Pasaules Banku tās enerģētikas stratēģiju virzīt tā, lai padarītu ilgtspējīgu tehnoloģiju projektus komerciāli izdevīgus un konkurētspējīgus, izmantojot inovatīvu finansēšanas sistēmu un institucionālas attīstības programmas nolūkā sekmēt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju kā dzīvotspējīgu un pievilcīgu iespēju;
Encourages the World Bank to focus its energy strategy on making sustainable technology projects commercial and competitive through innovative financing and institutional development programmes, in order to promote a combination of energy efficiency and renewable energy as a viable and attractive option;
atzīmē, ka tīru tehnoloģiju attīstība nabadzīgajās valstīs ir saistīta ar tehnoloģiju nodošanu un tādēļ ir jānosaka būtiskākie šķēršļi “zaļo” tehnoloģiju izplatībai jaunattīstības valstīs, lai spētu risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, un jāapsver jaunas iespējas intelektuālā īpašuma tiesību jomā;
Points out that the development of clean technologies in poor countries is linked to technology transfer, which requires the main barriers to the dissemination of green technologies in developing countries to be identified in order to address climate change, as well as though to be given to new flexibilities with regard to intellectual property rights;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Pasaules Bankai, Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the World Bank, the Council and the Commission.
B7-0097 , 0098 , 0102 , 0105 un 0109/2011
B7-0097 , 0098 , 0102 , 0105 and 0109/2011
ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus, ko tā pieņēma pēc Eiropadomes 2010. gada 17. un 18. jūnija sanāksmes,
having regard to the Presidency conclusions following the European Council meeting of 17-18 June 2010,
ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc Eiropadomes sanāksmēm 2000., 2001., 2005., 2006., 2007. gada martā un 2009. gada decembrī,
having regard to the Presidency conclusions following the European Council meetings held in March 2000, 2001, 2005, 2006 and 2007, and December 2009,
ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi ‐ ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 on the financial, economic and social crisis: recommendations concerning measures and initiatives to be taken (mid-term report) Texts adopted, P7_TA(2010)0376 .
ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par pastāvīga krīzes pārvaldības mehānisma izveidi, lai saglabātu euro zonas finansiālo stabilitāti Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0491 .
having regard to its resolution of 16 December 2010 on establishing a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area Texts adopted, P7_TA(2010)0491 .
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. pantu,
having regard to Article 3 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. jūlijā pieņemto ieteikumu par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai,
having regard to the Council recommendation on the Broad Economic Policy Guidelines of the Member States and of the Union, adopted on 7 July 2010,
ņemot vērā Padomes lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm,
having regard to the Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States,
tā kā stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atlabt pēc krīzes un kļūt stiprākai, ar jaunām darba vietām un viedu, ilgtspējīgu un iesaistošu izaugsmi, kuras pamatā būtu pieci ES galvenie mērķi ‐ veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus jauninājumu, pētniecības un izstrādes jomā, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību;
whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and come out stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth based on five EU headline targets as regards promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting our climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
Jāpastiprina stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldība
Governance of the Europe 2020 Strategy should be strengthened
uzsver, ka visu Eiropas iedzīvotāju nākotnes izredžu labad ļoti svarīga nozīme ir stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajām darbībām, kas veicina ilgtspējīgu darbavietu radīšanu, ilgtermiņa ekonomisko izaugsmi un sociālo progresu; baiļojas, ka vājas pārvaldības struktūras dēļ nebūs iespējams izpildīt stratēģijā “Eiropa 2020” ietvertos solījumus, un tādēļ uzstājīgi mudina Padomi nostiprināt Kopienas metodi; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi ekonomikas pārvaldības sistēmā integrēt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, un prasa ietvert “Eiropas pusgadu” pārvaldības tiesību aktu kopumā, vienlaikus jau agrīnā posmā iesaistot dalībvalstu parlamentus un sociālos partnerus, lai veicinātu demokrātisku pārskatatbildību, piederību un leģitimitāti; uzsver, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu izpilde ir svarīgs un obligāts uzdevums;
Underlines that the Europe 2020 actions are of crucial importance to the future prospects of all European citizens, delivering sustainable jobs, long-term economic growth, and social progress; fears that the Europe 2020 strategy will not be able to deliver on its promises due to its weak governance structure, and strongly urges the Council, therefore, to strengthen the Community method; reiterates the importance of integrating the EU 2020 goals into the economic governance framework and calls for the European Semester to be part of the legislative governance package, while including national parliaments and social partners at an early stage in order to foster democratic accountability, ownership and legitimacy; stresses that the achievement of Europe 2020 is essential and not optional;
uzskata, ka gada izaugsmes pētījums un “Eiropas pusgads” ļoti svarīgi līdzekļi ekonomikas politikas kvalitatīvākai koordinēšanai; tomēr uzsver, ka ar tiem nebūtu jāaizstāj vai svarīguma ziņā jāpazemina tādi pašreizējie Līgumā paredzētie instrumenti, jo īpaši ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un dalībvalstu vispārējās pamatnostādnes par nodarbinātību, ar kuriem Parlaments ir cieši saistīts un par kuriem ar to apspriežas; uzsver ‐ lai nodrošinātu stratēģijas sekmīgu īstenošanu, ir jāpanāk konsekvence attiecībā uz to piecu stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto pamatmērķu sasniegšanu, par kuriem vienojās Eiropadome un Komisija;
Considers the Annual Growth Survey and the framework of the European Semester as crucial tools for an enhanced coordination of economic policies; stresses, however, that they should not replace nor diminish the importance of the existing tools provided by the Treaty, in particular the broad economic policy guidelines and employment guidelines of Member States, in which Parliament is strongly involved and consulted; underlines the need for consistency with the achievement of the five headline targets for the Europe 2020 strategy agreed by the European Council and Commission with a view to ensuring its success;
ES budžetā un dalībvalstu budžetos labāk jāatspoguļo stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi
EU budget and national budgets should better reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy
uzsver, ka, īstenojot stratēģiju “Eiropa 2020”, pieejamiem resursiem un izmantotajai metodoloģijai ir jābūt adekvātai tajā noteiktajiem mērķiem; prasa, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) tiktu atspoguļoti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi; aicina Komisiju precizēt pamatiniciatīvu budžeta aspektu, jo šie prioritārie rīcības plāni attiecas uz visām politikas jomām, kuras finansē no ES budžeta; apņēmīgi mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus par jaunu pašu resursu izveidi, lai nodrošinātu Savienību ar reāliem un autonomiem finanšu resursiem;
Stresses that the Europe 2020 strategy must close the gap between its declared ambitions, the resources available and the methodology used; calls for the next Multiannual Financial Framework (MFF) to reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the Flagship Initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget; strongly urges the Commission to make proposals on the establishment of new own resources so as to provide the Union with real and autonomous financial resources;
uzsver, ka līdz ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir nepieciešamas reformas un vērienīgi, agrīnā posmā veikti valsts un privātā sektora ieguldījumi dažādos projektos; norāda, ka šajā nolūkā ir jāizmanto gan pašreizējie un jaunie novatoriskie instrumenti, gan ieņēmumi;
Emphasises that Europe 2020 requires reforms and very substantial and early public and private investments in a wide range of projects; notes that these require the mobilisation of both existing and new innovative instruments and revenues;
prasa, lai Komisija un dalībvalstis izveidotu ticamu finansēšanas sistēmu un lai Eiropadome, veicot ekonomikas pārvaldības pārskatu, apsvērtu finansējuma vajadzības; uzskata, ka saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” finansējumu ir nepieciešams politisku iniciatīvu saskaņots kopums, to sagatavošanā iesaistot tādas Eiropas iestādes kā EIB un ERAB; turklāt uzsver, ka būs nepieciešams finansējums no privātā sektora un ka tam ir vajadzīgs tāds tiesiskais regulējums, kurā tiktu risināti jautājumi par ilgtermiņa risku, kas saistīts ar šo finansējumu;
Demands that the Commission and Member States produce a credible funding framework and that the European Council consider the funding needs as part of its economic governance review; considers that funding Europe 2020 demands a concerted set of policy initiatives, engaging European institutions, such as the EIB and the ERBD; emphasises, in addition, that private sector funding will be indispensable and requires legal frameworks that will address the long-term risks involved;
pauž pārliecību, ka ar pareizām politikas pamatnostādnēm un pienācīgiem budžeta resursiem lauksaimniecībai un mežsaimniecībai var būt svarīga loma Eiropas kopējās stratēģijas īstenošanā, kuras mērķis ir nodrošināt ekonomikas atlabšanu, un vienlaikus tās var palīdzēt uzlabot ES un pasaules nodrošinātību ar pārtiku, saglabāt lauku ainavu, kas veido 90 % ES teritorijas, kā arī nostiprināt ieguvumus vides jomā un būtiski palīdzēt alternatīvu enerģijas avotu meklējumos;
Is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in an overall European strategy designed to secure economic recovery, while at the same time contributing to EU and global food security, preserving the rural landscape which accounts for 90% of the EU's territory, securing environmental benefits and making an important contribution to the search for alternative energy sources;
uzskata, ka intensīvai un pienācīgi finansētai kohēzijas politikai, kas attiektos uz visiem Eiropas reģioniem, ir jābūt stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajam papildinošajam elementam; uzskata, ka šī politika tās horizontālās pieejas dēļ ir priekšnoteikums sekmīgai stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas panākšanai;
Considers that a strong and well-financed cohesion policy embracing all European regions must be a key complementary element of the Europe 2020 strategy; takes the view that this policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for a successful delivery of the Europe 2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion;
Vienotā tirgus akts un Mazās uzņēmējdarbības akts ‐ dokumenti, kuru mērķis ir radīt darbavietas
A bold Single Market and Small Business Act to create jobs
uzskata, ka dalībvalstis būtu jāmudina savās nacionālajās reformu programmās piešķirt vislielāko prioritāti tādu problēmu risināšanai kā bezdarbs un ilgtermiņa izstumšanas no darba tirgus novēršana; uzskata, ka šīs darbības jāapvieno ar pasākumiem, kas paredzēti, lai veidotu vairāk darbavietu, labākas darbavietas un augstu kvalitatīvas nodarbinātības līmeni gan vidējā termiņā, gan ilgākā termiņā;
Considers that Member States should be encouraged to give the highest priority to tackling unemployment and preventing long-term exclusion from the labour market in their National Reform Programmes; believes that this should be combined with measures to ensure more job creation, better jobs and high levels of high quality employment in the medium and longer term;
uzsver, ka vienotā tirgus darbības stiprināšanā svarīga loma ir holistiskai pieejai, lai uzlabotu ekonomikas sniegumu, nostiprinātu sociālo dimensiju un lai vienlaikus atjaunotu iedzīvotāju uzticību, nosakot, ka tieši iedzīvotāji ir vienotā tirgus svarīgākais elements; uzskata, ka būtiska nozīme vienotā tirgus darbības stiprināšanā ir plašai pārvaldībai augstākajā politikas līmenī un Eiropadomes atbalstam;
Stresses the vital role of a holistic approach to the re-launch of the Single Market to ensure better economic performance and a strengthened social dimension while restoring confidence by putting citizens at the heart of the Single Market; believes that comprehensive guidance from the highest political level and buy-in from the European Council is crucial for success the re-launch of the Single Market;
vērš uzmanību uz lietpratīga regulējuma nozīmi to reglamentējošo noteikumu uzlabošanā, kuri jāievēro uzņēmējdarbībā; uzskata, ka šie priekšlikumi ļauj stiprināt uzņēmējdarbības vidi, kas veicina izaugsmi un jaunradi, tomēr norāda, ka visiem likumdošanas procesā iesaistītajiem dalībniekiem jāuzņemas atbildība par iedarbīgāku un mazāk apgrūtinošu noteikumu izstrādi;
Draws attention to the role that Smart Regulation can play in improving the regulatory framework in which businesses operate; believes that the proposals contained therein can help deliver a strong business environment conducive to growth and innovation, but notes that all partners in the legislative process must take responsibility for producing more effective and less burdensome regulations;
pauž vilšanos, ka divus gadus pēc Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas Komisija ierosinājusi pārāk maz konkrētu darbību un iniciatīvu; mudina Komisiju un Padomi sekmēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem draudzīgāku vidi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ar jauninājumiem un videi nekaitīgu tehnoloģiju saistīto publisko iepirkumu pārredzamību pirmskomercializācijas posmā;
Expresses its disappointment that two years after the adoption of the Small Business Act the Commission is lacking in concrete actions and initiatives; urges the Commission and the Council to promote a more SME-friendly environment; calls on the Commission and Member States to promote transparent use of pre-commercial public procurement for innovative and green technologies;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot sadarbību Eiropas patenta izveides jomā un prasa Parlamentam un Padomei steidzami pieņemt šo priekšlikumu;
Welcomes the Commission proposal for enhanced cooperation regarding the establishment of a European patent and calls for quick adoption by Parliament and the Council;
uzstāj, ka dzimumu līdztiesība ir galvenais mērķis, lai sasniegtu stratēģijas “ES 2020” uzstādījumu; tāpēc aicina nodrošināt sieviešu pilnīgu iekļaušanos darba tirgū un strādnieču pilnvērtīgu iesaistīšanu profesionālajā apmācībā; aicina arī izstrādāt darba kārtību, lai novērstu esošo atšķirību darba samaksā sievietēm un vīriešiem;
Insists that gender equality is a key target to achieve the EU 2020 ambition ; calls therefore on the full participation of women in the labour market and the full inclusion of female workers into vocational training; calls also for an agenda to eradicate the existing pay gap between women and men;
uzsver, ka pašreizējais stratēģijas “Eiropa 2020” saturs ‐ galvenie mērķi, ierosinājumi par pamatiniciatīvām, vājās vietas un radītāji ‐ joprojām ir ļoti vispārīgs; uzsver, ka šo iniciatīvu kopumu varētu īstenot vienīgi tad, ja dalībvalstis savās nacionālajās reformu programmās ietvertu noteiktas saistības un ja tiktu izstrādāti konkrēti un saskaņoti tiesību aktu priekšlikumi;
Stresses that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature; underlines that this set of initiatives could only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes and concrete and consistent legislative proposals;
Pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība”
Flagship ‘Innovation Union’
atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu “Inovācijas Savienība”, kura ir svarīgs dzinulis stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā un kurā ir risināti tādi sabiedrībai būtiski jautājumi kā nodrošinātība ar enerģiju un pārtiku, klimata pārmaiņas, veselības aprūpe un sabiedrības novecošana; atgādina, ka noteiktais 3 % mērķis sastāv no 2 % (privātā sektora izdevumu) un 1 % (publiskā sektora izdevumu) daļas; atzīmē, ka privāto pētniecības izdevumu jomā vēl arvien ir lielas nepilnības un ka tās novērst var tikai tad, ja tiek attiecīgi pielāgota uzņēmumu, tostarp MVU, darbības normatīvā vide; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot pamatnosacījumus attiecībā uz uzņēmējdarbības centieniem jauninājumu jomā, jo īpaši saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām;
Welcomes the flagship initiative on ‘Innovation Union’ as a key driver to achieve Europe 2020 objectives, which addresses the major societal challenges like energy and food security, climate change, health and an ageing population; recalls that the 3% target is composed of a 2 % (private expenditure) share and a 1 % (public expenditure) share; notes that there are still particular shortcomings in the field of private research spending which can only be overcome by adapting the regulatory environment for companies, including SMEs; welcomes, therefore, the Commission's intention to improve framework conditions for business to innovate, in particular with respect to intellectual property rights;
Pamatiniciatīva “Jaunatne kustībā”
Flagship ‘Youth on the Move’
atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā”; uzsver, ka atbilstošas izglītības kvalitāte un pieejamība ir nemainīgs ilgtspējīgas sociālā tirgus ekonomikas priekšnosacījums; tāpēc uzsver ‐ ja dalībvalstu mērķis ir sasniegt kopējus ekonomiskās attīstības un izglītības mērķus, būtiska nozīme būs atbilstošam ieguldījumam dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmās, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā; tomēr pauž nožēlu, ka pamatiniciatīvā nav aplūkoti tādi būtiski jautājumi kā līdzdalība sabiedrības dzīvē un jauniešu nabadzība; prasa iesniegt pamatotākus priekšlikumus attiecībā uz integrāciju;
Welcomes the initiative of the flagship ‘Youth on the Move’; insists that quality of and access to relevant education is a constant prerequisite for a sustainable social market economy; underlines, consequently, that, if Member States aim to achieve the common targets of economic development and those set for education, proper investment will be crucial in their educational and training systems, including in vocational education and training; regrets, however, that the flagship leaves core subjects, such as participation in society or youth poverty, unaddressed; calls for stronger proposals on inclusion;