natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka, lai panāktu vides un bioloģiskās daudzveidības efektīvu aizsardzību, ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis un kuras atrodas stratēģijas interešu teritorijā, ir jāpanāk vienošanās par tādām pašām vērtībām, pienākumiem un tiesībām, kādas noteiktas attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos;
Believes that in order to achieve an effective protection of the environment and of biodiversity, agreements should be reached with the non-EU states that are part of the functional areas interested by the strategies, so that they can share the same values, rights and duties contained in the relevant European Union legislation;
uzskata, ka sadarbība Baltijas jūras reģionā jāpadara par prioritāti un tai jānotiek augstākajā politiskajā līmenī (valdību un valstu vadītāju līmenī), jo tas ir izšķirīgi Baltijas jūras valstu sadarbības veicināšanai un politisko mērķu sasniegšanai; vēlas, lai Baltijas jūras reģiona valstu un valdību vadītāji regulāri tiktos, tā cenšoties šo mērķi īstenot;
Considers that Baltic Sea Region Cooperation should be prioritised and should take place at the highest political level of Heads of State and Government, since it is crucial in driving forward cooperation between the Baltic Sea countries and ensuring that political ambitions are realised; looks to see regular meetings between the Heads of State and Government in the Baltic Sea region seeking to achieve this;
uzsver, ka enerģētikas infrastruktūras projektiem (pašlaik īstenojamiem un turpmākiem) jāveic ietekmes uz vidi novērtējums, jo īpaši ņemot vērā starptautiskās konvencijas; aicina Komisiju izstrādāt piemērotu reaģēšanas plānu tehniskiem negadījumiem un citām iespējamām katastrofām, šādiem gadījumiem paredzot risinājumus arī no ekonomiskā viedokļa; uzsver, ka tāda pati pieeja jāizmanto ikvienā turpmākā projektā, lai netiktu apdraudēta citās turpmākās makroreģionālās stratēģijās iesaistīto Baltijas jūras krasta valstu drošība, vide un kuģošanas apstākļi; uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības un videi saudzīgas izaugsmes interesēs ir panākt spēcīgu vides aizsardzību visos makroreģionos, turklāt vides aizsardzībai, tūrismam un citiem aspektiem pievēršot vienlīdzīgu vērību;
Emphasises the need for an environmental impact assessment of energy infrastructure projects (currently under construction and in the future), taking into account, in particular international conventions; calls on the Commission to design an adequate reaction plan for technical accidents and any other possible catastrophes, providing also for ways of dealing with these events from an economic point of view; underlines that the same approach must be taken for any future project, so that the security of countries around the Baltic Sea involved in other future macro-regional strategies, environment and shipping conditions is not endangered; considers it is in the interests of sustainable development and green growth to achieve strong environmental protection in all macro-regions, as well as equal consideration for environmental protection, travel and other aspects;
uzsver nepieciešamību izveidot Baltijas jūras vides uzraudzības centru, trauksmes sistēmu brīdināšanai par negadījumiem un nopietnu pārrobežu piesārņojumu un kopīgas rīcības grupu šādu situāciju risināšanai;
Emphasises the need to establish a Baltic Sea Environmental Monitoring Centre, an early-warning system for accidents and serious cross-border pollution, and a joint action force to deal with such situations;
vērš uzmanību uz Baltijas jūras reģiona stratēģisko nozīmi, izstrādājot kopīgus enerģijas infrastruktūras projektus, kas sekmē enerģijas ražošanas un piegādes daudzveidību, īpašu uzmanību veltot atjaunojamās enerģijas projektiem, piemēram, vēja ģeneratoru parkiem (jūrā vai uz sauszemes), ģeotermiskās enerģijas stacijām vai biogāzes stacijām, kurās izmanto reģiona biodegvielu;
Draws attention to the strategic significance of the Baltic Sea region for the development of joint projects on energy infrastructure that improve diversification of energy production and supply, with a special emphasis on renewable energy projects such as wind farms (onshore or offshore) , geothermal energy or biogas plants using biofuels available in the region;
vērš uzmanību uz efektīvo sadarbību, kas enerģētikas un klimata nozarē jau panākta starp Baltijas jūras valstu padomi un Ziemeļu padomi saistībā ar Ziemeļu dimensiju;
Draws attention to the effective cooperation already achieved in the energy and climate sector between the Council of the Baltic Sea States and the Nordic Council in the context of the Northern Dimension;
uzsver, ka, ņemot vērā paredzēto kodolenerģijas lietošanas izvēršanu Baltijas jūras reģionā, ES valstīm jāievēro visstingrākie drošības un vides standarti un Eiropas Komisijai ir jāvēro un jāuzrauga, vai tāda pati pieeja tiek īstenota un starptautiskās konvencijas tiek ievērotas kaimiņvalstīs, jo īpaši valstīs, kurās plānots netālu no ES ārējām robežām būvēt kodolspēkstacijas;
Emphasises that, in view of the intended expansion of nuclear energy in the Baltic Sea region, EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the European Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in the neighbouring countries, especially in those which are planning to build nuclear power plants near external EU borders;
uzsver, ka ir jāievieš visām dalībvalstīm kopīga piesārņojuma avotu uzskaitīšanas metode un to pakāpeniskas likvidēšanas plāns;
Emphasises the need to introduce a method common to all Member States for drawing up an inventory of sources of pollution and a plan for their gradual elimination;
atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģijā Baltijas jūras reģionam un tai pievienotajā rīcības plānā vides ilgtspējība ir iekļauta kā viens no galvenajiem pīlāriem;
Welcomes the inclusion of environmental sustainability as a central pillar in the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the accompanying action plan;
uzskata, ka Baltijas jūras reģiona stratēģijas mērķu īstenošanā viens no lielākajiem šķēršļiem ir nepietiekama saskanība ar citām ES politikas jomām, piemēram, KLP, kas veicina eitrofikāciju, un kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), kas nav vides ziņā ilgtspējīga; uzskata, ka KLP un KZP ir jāreformē tādā veidā, lai tās palīdzētu sasniegt mērķi ‐ Baltijas jūras baseina ilgtspējību;
Considers that one of the most serious obstacles to realising the objectives of the Baltic Sea Strategy is the lack of consistency with other policy areas within the EU such as the CAP which exacerbates eutrophication, and the Common Fisheries Policy (CFP) which is not environmentally sustainable; considers that reforms to the CAP and the CFP must be made in such a way that they contribute to achieving the objective of an environmentally sustainable Baltic Sea area;
uzskata, ka visu veidu transporta savienojumu uzlabošana ir būtisks ieguldījums spēcīgākas, integrētākas ekonomikas attīstībā Baltijas jūras reģionā;
Considers enhanced connections, involving all modes of transport, to represent an essential contribution to the development of a stronger, more cohesive economy in the Baltic Sea Region;
uzsver īpašo stāvokli Baltijas valstīs, kuras šobrīd lielā mērā atrodas ārpus Eiropas transporta tīkla, un uzskata, ka, lai Baltijas jūras reģionā izveidotu visaptverošu vairākveidu transporta sistēmu, ar šīs stratēģijas palīdzību jārisina arī piemērotas infrastruktūras un piekļūstamības trūkuma problēma, kā arī jānovērš valstu transporta tīklu sliktā sadarbspēja, ko veicina dažādu tehnisku sistēmu izmantošana un administratīvi šķēršļi;
Stresses the specific situation of the Baltic States, which to a large extent are currently isolated from the European transport network, and takes the view that this strategy should, inter alia, help to address the lack of appropriate infrastructure and accessibility, as well as low interoperability between various national transport networks owing to different technical systems and administrative barriers, in order to develop a comprehensive multimodal transport system across the Baltic Sea Region;
uzsver, ka ir svarīgi palielināt Baltijas jūras reģiona pārvadājumu jaudu austrumu virzienā, jo īpaši, lai veicinātu transporta veidu sadarbspēju (it sevišķi dzelzceļa transportā) un paātrinātu kravu pārvadājumu tranzītu uz Eiropas Savienības robežām;
Stresses that it is important to enhance the Baltic Sea Region's transport capacity towards the east, in particular in order to promote transport interoperability, especially for railways, and to speed up freight transit at the borders of the European Union;
uzskata, ka īpaša prioritāte jāpiešķir ostu un iekšzemes reģionu savienojumiem, tostarp ar iekšējiem ūdensceļiem, nodrošinot, ka jūras kravu transporta izaugsme dod labumu visām reģiona daļām;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
šajā saistībā uzsver, ka ilgtspējīgākas vairākveidu transporta sistēmas izveidošanai ir nepieciešama efektīva pārrobežu saskaņošana un sadarbība starp dzelzceļa transportu, jūras un iekšējām ostām, iekšzemes termināliem un loģistiku;
Stresses, in this regard, the need for effective cross-border coordination and cooperation between rail, seaports, inland ports, hinterland terminals and logistics in order to develop a more sustainable intermodal transport system;
atzinīgi vērtē to, ka Komisijas rīcības plānā iekļauts mērķis padarīt Baltijas jūras reģionu par videi nekaitīgas kuģošanas paraugreģionu un par līderi kuģošanas drošības jomā visā pasaulē; uzskata, ka šādi mērķi ir izšķirīgi, lai reģionā uzturētu un vairotu tūrisma potenciālu;
Welcomes the inclusion in the Commission's action plan of the objective of making the Baltic Sea a model region for clean shipping and a world leader in maritime safety and security; considers these objectives to be crucial to maintaining and enhancing the region's potential for tourism;
atzīst, ka šis mērķis jāatbalsta ar konkrētiem pasākumiem, tostarp sarežģītākajos šaurumos un ostās izmantojot ločus vai jūrniekus, kuru pieredze ir pienācīgi apliecināta, un iedibinot drošas finansēšanas shēmas kuģu ilgtspējīgas ekspluatācijas izpētei un izstrādei;
Recognises the need for specific measures in support of this objective, including the appropriate use of nautical pilots or demonstrably experienced seafarers for the most challenging straits and ports and the establishment of reliable financing schemes for research and development on the sustainable operation of ships;
uzsver, ka Baltijas jūras reģiona Hanzas savienības pilsētu pievilcība piedāvā izcilas ilgtspējīga tūrisma iespējas; turklāt atbalsta pārrobežu velotūrisma veicināšanu, kurš labvēlīgi ietekmē gan vidi, gan arī mazos un vidējos uzņēmumus;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
uzskata, ka reģiona kā tūrisma galamērķa attīstībā liels potenciāls ir, piemēram, ūdenssportam, fiziskās labsajūtas un kūrortu tūrismam, kultūras mantojumam un ainavām; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt piekrastes dabas zonas, ainavas un kultūras mantojumu, jo šie ir daži no resursiem, kas nākotnē nodrošinās Baltijas jūras reģiona valstu ekonomikas ilgtspēju;
Considers themes such as water sports, wellness and spa tourism, the cultural heritage and landscapes to offer great potential for developing the region's profile as a tourist destination; stresses, therefore, the need to protect natural coastal areas, landscapes and the cultural heritage as a resource for ensuring a sustainable economy in the Baltic Sea Region in the future;
uzskata, ka transporta savienojumu uzlabošana un sastrēgumu likvidēšana nav mazāk svarīga, un norāda, ka, lai nodrošinātu raitu preču kravu plūsmu Baltijas jūras reģionā, ar šīs stratēģijas palīdzību robežpārejas punktos pie ES austrumu robežām ar Krievijas Federāciju varētu atrisināt robežšķērsošanas problēmas, kas rada garas smago kravas automobiļu rindas un apdraud vidi, sociālo saskaņu, satiksmes un autovadītāju drošību;
Regards improvements in transport links and the elimination of bottlenecks to be of no less importance, and notes that border-crossing difficulties at checkpoints on the EU's eastern border with the Russian Federation, which cause long queues of lorries and pose threats to the environment, social harmony, traffic safety and drivers’ safety, could be solved via this strategy in order to ensure the smooth flow of goods through the Baltic Sea Region;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Krievijas Federācijas, Baltkrievijas un Norvēģijas valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, national parliaments, and the governments of the Russian Federation, Belarus and Norway.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūcija par ES reģionālās politikas ieguldījumu finanšu un ekonomikas krīzes apkarošanā, īpaši atsaucoties uz 2. mērķi ( 2009/2234(INI) )
European Parliament resolution of 6 July 2010 on the contribution of EU regional policy towards fighting the financial and economic crisis, with a special reference to Objective 2 ( 2009/2234(INI) )
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu ’Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam’ ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission working document ’Consultation on the future ’EU 2020’ strategy’ ( COM(2009)0647 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Kohēzijas politika ‐ 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā’ ( COM(2010)0110 ),
having regard to the Commission Communication ’Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
ņemot vērā Komisijas Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2009)0295 ),
having regard to the Sixth progress report from the Commission on economic and social cohesion ( COM(2009)0295 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Impulsi Eiropas atveseļošanai’ ( COM(2009)0114 ),
having regard to the Commission Communication ’Driving European recovery’ ( COM(2009)0114 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Kohēzijas politika: ieguldījums reālajā ekonomikā’ ( COM(2008)0876 ),
having regard to the Commission Communication ’Cohesion Policy: investing in the real economy’ ( COM(2008)0876 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns’ ( COM(2008)0800 ),
having regard to the Commission Communication ’A European Economic Recovery Plan’ ( COM(2008)0800 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ’No finanšu krīzes augšupejai: Eiropas rīcības programma’ ( COM(2008)0706 ),
having regard to the Commission Communication ’From financial crisis to recovery: a European framework for action’ ( COM(2008)0706 ),
ņemot vērā Padomes ieteikumu par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu ( COM(2009)0034 ),
having regard to the Council Recommendation on the 2009 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies ( COM(2009)0034 ),
ņemot vērā dalībvalstu 2009. gada stratēģiskos ziņojumus,
having regard to the National Strategic Reports from the Member States for 2009,
ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 11. marta priekšlikumu rezolūcijai par Kohēzijas politiku: ieguldījums reālajā ekonomikā Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0124 .
having regard to its motion for a resolution of 11 March 2009 on Cohesion Policy: investing in the real economy Texts adopted, P6_TA(2009)0124 .
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Komisijas Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju (COTER–IV–027),
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on the Sixth progress report from the Commission on economic and social cohesion (COTER-IV-027),
ņemot vērā Eiropas ekonomikas prognozes ‐ 2009. gada rudens/Eiropas ekonomika 10/2009 ‐ Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts,
having regard to the European Economic Forecast – Autumn 2009/ European Economy 10/2009 – DG Economic and Financial Affairs-European Commission,
ņemot vērā ceturkšņa ziņojumu par euro zonu ‐ 8. sējums, Nr.4 (2009) ‐ Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts,
having regard to the Quarterly Report on the Euro Area - Volume 8 No 4 (2009) – DG Economic and Financial Affairs – European Commission,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0206/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0206/2010 ),
tā kā laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam 2. mērķa jomas attiecās uz 15,2 % Eiropas iedzīvotāju (69,8 miljoni cilvēku) un viņi saņēma finansējumu 22,5 miljardu euro kopsummā (9,6 % no kopējiem līdzekļiem), tika izveidotas 730 000 ’bruto’ darba vietas un vairums rādītāju liecināja par augstiem izpildes līmeņiem (nodarbinātība, inovācija, pētniecība un izstrāde (R&D), cilvēku kapitāla noslodze, izglītība un apmācība, mūžizglītība), tomēr, no otras puses, citi rādītāji (ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI), produktivitāte) uzrādīja zemākus izpildes līmeņus nekā tie, kas konstatēti konverģences reģionos; un, kas attiecas uz IKP izaugsmi uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar vidējo rādītāju ES, attiecīgie reģioni ievērojami apsteidz (122 %) konverģences reģionus (59 %), tomēr šajā periodā konstatēts 4,4 % samazinājums;
whereas between 2000 and 2006 15.2% of Europeans (69.8 million) lived in Objective 2 areas and benefited from total financing of EUR 22.5 billion (9.6% of total resources), with 730 000 ’gross’ jobs being created, and most indicators showing high performance levels (employment, innovation, research and development (R&D), human capital intensity, education and training, lifelong learning) while, on the other hand, other indicators (foreign direct investment (FDI), productivity) show lower performance levels than those of the convergence regions, and, as regards growth of per capita GDP compared with the EU average, the regions in question are quite a long way ahead (122%) of the convergence regions (59%) but nevertheless show a fall of 4.4% over that period,
norādot, ka līdz ar 2006. gada reformu 2. mērķis tagad attiecas uz reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības palielināšanu 19 dalībvalstu 168 reģionos, t.i., ietver 314 miljonus iedzīvotāju, un kopējais finansējums ir 54,7 miljardi euro (nedaudz mazāk kā 16 % no kopējiem līdzekļiem), un jāmin, ka apmēram 74 % no šā daudzuma piešķirti zināšanu uzlabošanai un inovācijai (33,7 %) un vairāk un labākām darba vietām (40 %);
noting that, with the 2006 reform, Objective 2 now concerns strengthening regional competitiveness and employment in a total of 168 regions in 19 Member States, i.e. 314 million inhabitants, with total financing for 2007-2013 of EUR 54.7 billion (just under 16% of overall resources), and, it is worth pointing out, around 74% of that amount is earmarked for improving knowledge and innovation (33.7%) and for more and better jobs (40%),
ā kā, pamatojoties uz Komisijas jaunākajām prognozēm (2009.–2011. gads), situācija darba tirgū joprojām būs nelabvēlīga, bezdarba līmenis ES sasniegs 10,25 % un darba vietu skaits samazināsies par 2,25 % 2009. gadā un par 1,25 % 2010. gadā, citā starpā pieaugot sociālajai sadrumstalotībai dalībvalstīs; tā kā pamatnozaru dati ES reģionos liecina, ka a) pieaug jaunu pasūtījumu skaits un uzticība, kā arī uzlabojas ES rūpniecības kopaina, lai gan ražošanas apjoms ir par 20 % zemāks nekā 2008. gada sākumā, b) joprojām samazinās darbība rūpniecības sektorā un c) MVU joprojām ir sarežģīti saņemt mikrokredītus/finansējumu;
whereas, based on the latest Commission forecasts (2009-2011), the labour market situation will remain unfavourable and the unemployment rate will reach 10.25% in the EU, with the loss of 2.25% of jobs for 2009 and 1.25% for 2010 and entailing inter alia an increase in social breakdown in the member countries; whereas the key sectors in the EU region show: (a) an increase in new orders and confidence, with an improvement in the overall EU industrial picture, although at a rate of production 20% lower than at the start of 2008, (b) continued decline in activities in the manufacturing sector, and (c) continued difficulty for SMEs in accessing micro-credit/financing,
tā kā, pat ja krīze sākotnēji galvenokārt skāra vīriešus, faktiski darba vietu likvidēšanas temps bija identisks gan vīriešiem, gan sievietēm, kuru skaits darba tirgū ir salīdzinoši mazāks vairumā Eiropas Savienības dalībvalstu; tā kā citas krīzes ir mums parādījušas, ka sievietes vairāk ir pakļautas riskam neatrast jaunu darbu pēc iepriekšējā zaudēšanas un vīriešu un sieviešu līdztiesības ievērošana labvēlīgi ietekmē produktivitāti un ekonomikas izaugsmi, kā arī sieviešu līdzdalībai darba tirgū ir daudz sociālo un ekonomisko priekšrocību;
whereas although it is true that initially the crisis affected men more, currently the rate of job loss is similar for men and women, and women's presence in the labour market is lower than that of men in most countries of the EU; whereas we have learned from other crises that women who lose their jobs are more likely to be unable to find other work; whereas equality between men and women has a positive impact on productivity and economic growth, and participation of women in the labour market has many social and economic benefits,
uzsverot, ka, pamatojoties uz dalībvalstu 2009. gada stratēģiskajiem ziņojumiem un Komisijas 2010. gada stratēģisko ziņojumu par kohēzijas politiku un programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā, dalībvalstis visai atšķirīgā veidā ir izmantojušas instrumentus, līdzekļus un metodes, lai īstenotu Komisijas ierosināto kohēzijas politiku nolūkā apkarot krīzi un palielināt faktiskos izdevumus, proti, tādi pasākumi kā darba programmu stratēģisko pamatnostādņu, virzienu un finansējuma izmaiņas un reaģēšana saistībā ar īstenošanas procedūru vienkāršošanu;
stressing the fact that, based on the National Strategic Reports for 2009, and the Strategic Report 2010 of the Commission regarding cohesion policy and the implementation of the programmes 2007-2013, the Member States appear to have made rather different uses of the instruments, means and methods for facilitating cohesion policy proposed by the Commission to combat the crisis and increase actual expenditure, such as changes to the strategic guidelines, the axes and financing for the operational programmes and the response to the simplification of implementing procedures,
uzsverot, ka kopš 2008. gada oktobra Komisija ir ierosinājusi vairākus pasākumus, kuru mērķis ir paātrināt kohēzijas politikas 2007.–2013. gadam programmu īstenošanu, lai mobilizētu visus tās resursus un līdzekļus nolūkā nekavējoties un efektīvi atbalstīt ekonomikas atveseļošanās centienus gan dalībvalstu, gan reģionālā mērogā;
stressing that from October 2008 onwards the Commission proposed a series of measures aimed at speeding up implementation of programmes under the cohesion policy 2007-2013 in order to mobilise all its resources and means to provide immediate and effective support for recovery efforts at national and regional level,