natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju tiekties pēc iespējami labākas saskaņošanas attiecībā uz noteikumiem par īpašiem ES fondiem un programmām, saskaņā ar kuriem pilsētu un vietējie attīstības projekti ir piemēroti līdzfinansējuma saņemšanai, lai mazinātu vilcināšanos un iespējamās kļūdas īstenošanā;
Calls on the Commission to aim at the best possible harmonisation of rules for particular EU funds and programmes under which urban and local development projects are eligible for co-financing, in order to minimise red tape and potential errors in implementation;
aicina Reģionu komiteju paust idejas par to, kā labāk veidot nākotnes kohēzijas politikas pilsētu dimensiju;
Invites the Committee of the Regions to elaborate on ideas about how to better shape the urban dimension of future cohesion policy;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūcija par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi ‐ pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība ( 2010/2155(INI) )
European Parliament resolution of 23 June 2011 on Objective 3: a challenge for territorial cooperation – the future agenda for cross-border, transnational and interregional cooperation ( 2010/2155(INI) )
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0356 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0356 .
ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0254 .
having regard to its resolution of 6 July 2010 on the European Union Strategy for the Baltic Sea and the role of macro-regions in the future cohesion policy Texts adopted, P7_TA(2010)0254 .
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam ( COM(2010)0715 ) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju ( SEC(2010)1489 ),
having regard to the Commission Communication of 8 December 2010 entitled ‘European Union Strategy for Danube Region’ ( COM(2010)0715 ) and the indicative action plan that accompanied the strategy ( SEC(2010)1489 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ kohēzijas politikas nākotne (piektais ziņojums par kohēziju) ( COM(2010)0642 ),
having regard to the Commission Communication of 9 November 2010 entitled ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu par ES budžeta pārskatīšanu (COM(2010) 0700) un tā tehniskajiem pielikumiem ( SEC(2010)7000 ),
having regard to the Commission Communication of 19 October 2010 entitled ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ) and the technical annexes thereto ( SEC(2010)7000 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā ”Eiropa 2020' paredzētajā gudrā izaugsmē' – ( COM(2010)0553 ),
having regard to the Commission Communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional Policy contributing to smart growth in Europe 2020’( COM(2010)0553 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu “Kohēzijas politika ‐ 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.-2013. gadā” ( COM(2010)0110 ),
having regard to the Commission Communication of 31 March 2010 entitled ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam ( COM(2009)0248 ) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju ( SEC(2009)0712 /2),
having regard to the Commission Communication of 10 June 2009 entitled ‘European Union Strategy for the Baltic Sea Region’( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan that accompanied the strategy ( SEC(2009)0712 /2),
ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par Eiropas stratēģiju Atlantijas reģionam, kurā minēta 2011. gadā paredzētā Komisijas paziņojuma publicēšana Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0089 .
having regard to its resolution of 9 March 2011 on the European Strategy for the Atlantic Region, which mentioned the publication of a Commission communication scheduled for 2011 Texts Adopted, P7_TA(2011)0089 .
ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 27. janvāra pašiniciatīvas atzinumu “Jaunas perspektīvas ETSG regulas pārskatīšanai”,
having regard to the own-initiative opinion of 27 January 2011 of the Committee of the Regions on ‘New perspectives for the revision of the EGTC Regulation’,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0110/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0110/2011 ),
tā kā pašlaik Eiropas Savienībā ir 27 valstis un 271 reģions;
whereas the European Union currently comprises 27 Member States and 271 regions,
tā kā pierobežas reģionos dzīvo aptuveni 37,5 % no Eiropas iedzīvotājiem;
whereas around 37,5% of Europe's population lives in border regions,
tā kā neformālā sadarbība, eiroreģioni, eirorajoni, ETSG, Eiropas Padomes iniciatīvas, secīgie līgumi un atvasinātie Eiropas Savienības tiesību akti ir veicinājuši ciešāku un ilgtspējīgāku saišu izveidi starp teritorijām;
whereas informal cooperation arrangements, the Euroregions, the Eurodistricts, the EGTCs, Council of Europe initiatives, the successive Treaties and the EU's secondary legislation have all contributed to establishing stronger and more sustainable links between territories,
tā kā, lai gan ir iedibināti teritoriālās sadarbības pamati, joprojām pastāv daudz uzdevumu, un tā kā šo uzdevumu raksturu nosaka vēsturiskie aspekti un sadarbības brieduma pakāpe;
whereas, although the foundations for territorial cooperation have been laid, many challenges still remain, the nature of which depends on the history and degree of maturity of cooperation arrangements,
tā kā ar līgumiem tika “atceltas” robežas, un ir svarīgi mazināt to ietekmi Savienības pilsoņu ikdienas dzīvē;
whereas, having ‘abolished’ borders in the Treaties, what matters is lessening their impact on our people's daily lives,
tā kā ar reģionālo politiku tiek veicināta saskaņota reģionu attīstība, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā;
whereas regional policy aims to promote the harmonious development of regions by strengthening economic, social and territorial cohesion in the European Union,
tā kā kohēzijas politikas ietvaros teritoriālās sadarbības mērķis palīdz “veidot vēl ciešāku Eiropas tautu savienību”, ierobežojot šķēršļus starp teritorijām un reģioniem;
whereas the ‘Territorial Cooperation’ objective, one of the components of cohesion policy, contributes to ‘ever closer union among the peoples of Europe’ by reducing the barriers between territories and regions,
tā kā pie ES ārējām robežām teritoriālās sadarbības mērķis ir viens no pirmspievienošanās procesa un kaimiņattiecību politikas īstenošanas aspektiem un tā kā līdz ar to ir jāuzlabo attiecīgo Kopienas pasākumu saskaņošana;
whereas, at the EU's external borders, the territorial cooperation objective is one aspect of the pre-accession process and of the implementation of neighbourhood policy, and whereas, consequently, coordination of the relevant Community arrangements must be improved,
tā kā teritoriālā sadarbība, t. i., sadarbība starp dažādu reģionu iedzīvotājiem, ir pastāvīgs izziņas process, kas rada vienotu piederības un kopīgas nākotnes sajūtu;
whereas territorial cooperation, i.e. cooperation between the inhabitants of different regions, is an ongoing learning process which creates a feeling of community and of having a shared future,
tā kā teritoriālās sadarbības prioritāšu priekšplānā ir jābūt pilsoņiem un tāpēc būtu jāiestājas par vietai pielāgotu pieeju;
whereas citizens must be placed at the centre of the priorities of territorial cooperation, and therefore a place-based approach should be advocated,
tā kā teritoriālās sadarbības pastiprināšana ir atkarīga no panākumiem integrācijas un koordinācijas jomā Eiropā visās nozarēs, kas veicina Eiropas integrāciju un teritoriālo kohēziju, un tā kā teritoriālā sadarbība pati par sevi ir Eiropas integrācijas eksperimentāla laboratorija;
whereas closer territorial cooperation is dependent on progress made with European integration and coordination in all fields that contributes to European integration and territorial cohesion, and whereas territorial cooperation in itself is a testbed for European integration,
tā kā struktūrfondu pamatregula un Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir ievērojami palielinājusi teritoriālās sadarbības nozīmi;
whereas the basic regulation governing the Structural Funds and the entry into force of the Lisbon Treaty have considerably increased the importance accorded to territorial cooperation,
Stiprināt “teritoriālās sadarbības” mērķi
Strengthening the ‘territorial cooperation’ objective
atgādina, ka teritoriālā sadarbības mērķis ir palīdzēt teritorijām un reģioniem sadarboties, lai vienoti risinātu kopīgos uzdevumus mazināt fiziskos, kultūras, administratīvos un reglamentējošos šķēršļus, kuri kavē šo sadarbību, un mazināt “robežu ietekmi”;
Points out that territorial cooperation aims to help territories and regions to work together in tackling their common challenges, to reduce the physical, cultural, administrative and regulatory barriers to such cooperation and to lessen the ‘border effect’;
ir pārliecināts par teritoriālās sadarbības Eiropas pievienoto vērtību un tās nozīmi iekšējā tirgus un Eiropas integrācijas stiprināšanā vairākās nozaru politikas jomās un prasa, lai teritoriālā sadarbība joprojām būtu viens no kohēzijas politikas pīlāriem;
Is convinced of the European added value of territorial cooperation and the key role it plays in deepening the internal market and fostering closer European integration in several sectoral policies, and calls for territorial cooperation to remain one of the pillars of cohesion policy;
uzsver, ka teritoriālās sadarbības mērķis, pamatojoties uz ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, skar visus ES reģionus tādējādi, ka tas palīdz veicināt saskanīgu Savienības attīstību kopumā;
Stresses that the objective of territorial cooperation, based on the principle of economic, social and territorial cohesion, concerns all the EU's regions in that it helps to promote the harmonious development of the Union as a whole;
uzskata, ka teritoriālā sadarbība ir pierādījusi savu efektivitāti un ka tās potenciāls kā konkurētspējas veicināšanas avots nav pietiekami izmantots, jo tai ir piešķirts pārāk maz līdzekļu; prasa “teritoriālās sadarbības” mērķa budžetu palielināt no 2,5 % pašreizējā plānošanas periodā līdz vismaz 7 % no kopējā kohēzijas politikas budžeta nākamajam plānošanas periodam;
Believes that territorial cooperation has proved its effectiveness and that its potential as a source of competitiveness has so far been insufficiently tapped as a result of the inadequate resources allocated to it; calls for the budget for the ‘territorial cooperation’ objective to increase from 2,5% in the current programming period to at least 7% of the overall cohesion policy budget for the next programming period;
iesaka saglabāt 3. mērķa pašreizējo struktūru, kas paredz sadalījumu trijās sadaļās (pārrobežu (A sadaļa), starpvalstu (B sadaļa) un starpreģionu (C sadaļa)), un saglabāt pārrobežu sadaļas pārsvaru pār pārējām sadaļām, tai piešķirot vismaz 70 % no teritoriālās sadarbības budžeta; atzīmē, ka jābūt taisnīgai un objektīvai programmas līdzekļu sadalei attiecībā uz visiem reģioniem;
Advocates retaining the current structure of Objective 3, which is divided into three components (cross-border (component A), transnational (component B) and interregional (component C)), and the current emphasis on the cross-border component, which receives at least 70% of the territorial cooperation budget; notes that there should be a fair and equitable distribution of funds under the programme for all regions;
uzskata ― ja ir jāsaglabā nošķīrums starp pārrobežu sadaļu (A sadaļa), kas atbilst pierobežas iedzīvotāju dzīves telpas vajadzībām, un starpvalstu sadaļu (B sadaļa), tostarp tā dēvēto makroreģionālo līmeni, kas ļauj sadarboties plašākās stratēģiskās jomās, abi komponenti labāk jāsaskaņo;
Considers that, if a distinction should continue to be made between the cross-border component (component A), which meets the local needs of cross-border population catchment areas, and the transnational component (component B), including the so-called macroregional scale, which facilitates cooperation over wider strategic areas, better coordination between the two components is needed;
turklāt, lai nodrošinātu teritoriālās sadarbības pasākumu saskaņotību un nepārtrauktību, atkarībā no projektu stratēģiskās nozīmes mudina nodrošināt lielāku elastīgumu ERAF regulas 21. pantā sniegto iespēju izmantošanā attiecībā uz vietām, kur notiek pārrobežu un starpvalstu sadarbība, iekļaujot jūras reģionus; šajā sakarībā prasa īstenot zināmu elastību, piemērojot 150 km ierobežojumu piekrastes un jūras reģioniem saistībā ar pārrobežu sadarbību;
Calls furthermore – with a view to ensuring the coherence and continuity of territorial cooperation measures and given the strategic nature of the projects in question – for greater flexibility in exploiting the scope offered by Article 21 of the ERDF Regulation with regard to the location of cross-border and transnational cooperation activities, incorporating maritime regions; to that end, calls for a certain flexibility in the application of the geographical limit of 150 km set for cross-border cooperation programmes for coastal and maritime regions;
tomēr uzskata, ka šādu reģionu iekļaušana un to atvērtība ģeogrāfiskajiem apgabaliem ārpus ES nav un nevar būt vienkārši to ģeogrāfiskā tāluma jautājums, jo vēsturisko, lingvistisko un kultūras saišu bagātība, kas tos saista ar dažādām pasaules daļām, piešķir tiem īpašu nozīmi attiecībā uz šādu attiecību padziļināšanu, uzlabojot ES klātbūtni pasaules mērogā;
Considers, nonetheless, that the integration of such regions with and their opening up to geographical areas outside the EU is not and cannot be simply a function of their geographical remoteness, as the wealth of historical, linguistic and cultural bonds linking them to various parts of the world gives them a key role to play in the deepening of such relations, to the benefit of the EU's global presence;
uzsver teritoriālās sadarbības svarīgo nozīmi, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; prasa tālredzīgi noteikt katra pierobežas reģiona stratēģiskās vajadzības un sadarbības jomu saistībā ar šo stratēģiju un tad ietvert un pielāgot Eiropas teritoriālo sadarbību visos stratēģiskās plānošanas līmeņos, t.i., Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī; prasa Komisijai nekavējoties sniegt sīku informāciju par saviem priekšlikumiem attiecībā uz finansējuma tematisko koncentrāciju, atsaucoties uz stratēģijas “Eiropa 2020” tematiem;
Underlines the crucial role of territorial cooperation in delivering the EU2020 objectives; calls for forward thinking to ascertain the strategic needs of each border region and area of cooperation in connection with this strategy, and, subsequently, for European territorial cooperation to be integrated in, and tailored to, all levels of strategic planning: European, national, regional and local; urges the Commission to clarify, without delay, its proposals on the thematic concentration of funds, with reference to an EU 2020 ‘thematic menu’;
vēlas, lai līdzekļus piešķirtu katrai teritoriālās sadarbības programmai, par pamatu ņemot saskaņotus kritērijus, nolūkā stratēģiski un integrēti apmierināt katras teritorijas vai sadarbības telpas vajadzības un īpašās prasības; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt citus stratēģiskus, izmērāmus, atbilstīgus un teritoriju vajadzībām piemērotus kritērijus, nenodarot kaitējumu vissvarīgākajam, t.i., demogrāfijas kritērijam;
Calls for funds to be allocated for each programme of territorial cooperation on the basis of harmonised criteria so as to provide a strategic, integrated response to the needs and specificities of each territory or area involved; invites in this respect the Commission and the Member States to consider other relevant, strategic and measurable criteria that could reflect the needs of territories without undermining the most important criterion: demography;
atkārtoti apstiprina starpreģionu sadarbības (C sadaļa) nozīmi, taču pauž nožēlu par tās vajadzībām piešķirto līdzekļu trūkumu; tādēļ ierosina atkārtoti pārskatīt ES līdzfinansējuma līmeni šajā sadaļā, pievēršot uzmanību arī tā spējai darboties kā stimulam tiem reģionu dalībniekiem, uz kuriem attiecas “konkurētspējas un nodarbinātības mērķis”, lai palielinātu C sadaļā esošo projektu skaitu, un prasa paplašināt sadarbības tematiskās jomas, lai ietvertu darbības programmu pārvaldību un vadību, kā arī teritoriālo attīstību;
Stresses once again the importance of interregional cooperation (component C), but deplores the lack of funds allocated to it; suggests, therefore, a reconsideration of the EU cofinancing rate limit of this component, devoting attention also to its capacity to act as an incentive, for participants from the regions covered by the ‘competitiveness and employment’ objective in order to raise the number of projects in this component C, and calls for the thematic areas of cooperation to be widened to encompass governance and management of operational programmes as well as territorial development;
mudina reģionus labāk izmantot starpreģionālās sadarbības iespējas, ko ar pamatregulu nodrošina darbības programmas 37. panta 6. punkta b) apakšpunkts.
Encourages also regions to make better use of the scope for interregional cooperation offered within their operational programmes by the basic regulation Article 37(6)(b).
; tādēļ norāda, ka 3. mērķa “starpreģionu” sadaļai jāattiecas arī uz šādu projektu saskaņošanu un darbību, zinātības apkopošanu un labas prakses apmaiņu;
; advocates, therefore, that the ‘interregional’ component of Objective 3 should also cover the coordination and running of such projects, the pooling of know-how and the exchange of good practices;
atgādina, ka reģionālo dalībnieku iesaistīšana ES mērķu sasniegšanā ir priekšnosacījums efektīvai teritoriālās kohēzijas īstenošanai;
Reiterates that involving sub-national actors in the achievement of the EU objectives is a precondition to effectively implement territorial cohesion;
Iekļaut teritoriālo sadarbību kopējā pieejā
Mainstreaming territorial cooperation
mudina dalībvalstis un reģionus ieviest daudzreģionu darbības programmas, ar kurām varētu risināt kopējās teritoriālās problēmas, piemēram, tādas kalnu grēdas vai upes baseina esamību, kas ir raksturīga šai teritorijai;
Encourages the Member States and regions to set up multi-regional operational programmes to address common territorial problems; such as the presence of a mountain range or a river basin which characterises the territory;
mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt politikas saskaņošanu pārrobežu reģionos un darba tirgu, lai nodrošinātu, ka saistībā ar ekonomiskās un teritoriālās integrācijas jautājumiem nerodas jautājumi konkurences izkropļojumiem;
Encourages the Commission and Member States to promote the coordination of policies in cross-border regions and the labour market, so as to ensure that issues of distortion of competition do not arise within the framework of economic and territorial integration;
uzskata, ka pārrobežu sadarbības programmām ir arī svarīgi būt efektīvām un panākt rezultātus attiecībā uz stratēģijām, kas skar nabadzības samazināšanu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu iekļaušanos Eiropas sabiedrības vairākumā; prasa ņemt vērā šo jautājumu, izstrādājot tiesisko regulējumu, un attiecībā uz to nodrošināt, ka nelabvēlīgā situācijā esošos reģionos ir pieejami atbilstīgi pasākumi līdzdalībai Eiropas reģionālās attīstības programmās;
Considers that cross-border cooperation programmes are also important in order to be effective and achieve results with regard to strategies that concern poverty reduction and integration of disadvantaged groups into European mainstream society; calls for this issue to be considered when designing the regulatory framework and for it to be ensured that in disadvantaged regions appropriate measures are available for participation in European regional development programmes;
Pieņemt teritoriālu pieeju citu ES politikas virzienu īstenošanā
Adopting a territorial approach in implementing other EU policies
konstatē, ka pieejas, kas līdzīgas Baltijas jūras stratēģijai, var pastiprināt pārrobežu sadarbību; uzskata, ka makrostratēģijās būtu pilnībā jāņem vērā citas reģionālās sadarbības programmas, lai veidotos sinerģija; norāda, ka Padomes iniciatīva – makroreģionu koncepcija – ir eksperimentāla kopēju un ļoti plašu teritoriju, kam raksturīgas kopējas teritoriālās problēmas, projektu saskaņošanas pieeja, lai izmantotu integrētas, daudznozaru un teritoriālās pieejas priekšrocības, balstoties uz kopīgiem stratēģiskajiem pasākumiem, kurus finansē no pašlaik pieejamiem līdzekļiem;
Notes that approaches along the lines of the Baltic Sea Strategy can enhance cross-border cooperation; considers that macro-strategies should take full account of other regional cooperation programmes in order to generate synergies; points out that the concept of macro-regions, a Council initiative, came into being as an experimental, logical way of coordinating common projects covering a very large territory, characterised by common territorial problems, with a view to making use of the advantages of an integrated, multisectoral and territorial approach based on common strategic actions receiving support from existing funds;
atgādina, ka ar šādām stratēģijām, kas pastāv vai var pastāvēt nākotnē, jānodrošina pamats stratēģiskākai un saskaņotākai pieejai, ko īstenot ar attiecīgajiem teritoriālās sadarbības instrumentiem, taču tās nerada ne ES budžetā papildu līdzekļus, ne vajadzību pēc jaunu iestāžu izveides un jaunu tiesību aktu piemērošanas;
Points out that such strategies as exist or may exist in the future should provide a basis for more strategic and ‘joined up’ approaches to be realised via the relevant territorial cooperation instruments but are not generating new funds in the EU budget, and do not provide for the establishment of new institutions or the application of new legislation;
prasa Komisijai rūpīgi pārbaudīt pirmo īstenoto makroreģionālo stratēģiju rezultātus; uzskata, ka šis process ir izraisījis lielu interesi, un tas būtu jāizmanto, gūstot atziņas par turpmāku jaunu makroreģionālo stratēģiju īstenošanu;
Asks the Commission to conduct an in-depth study of the results of the first macro-regional strategies implemented; believes that the process has met with a level of interest that should be built on, with lessons being learnt for the implementation of future new macro-regional strategies;
norāda, ka teritoriālās sadarbības mērķis var ietvert sadarbību makroreģionu līmenī, jo īpaši attiecībā uz tā starpvalstu jomu;
Points out that the Territorial Cooperation Objective can accommodate cooperation on a macroregional scale, especially within its transnational strand;
ierosina ar starpvalstu programmām atbalstīt šīs teritoriālās stratēģijas, saskaņojot makroreģionālo stratēģiju izstrādi, noteikšanu un vadību, tomēr nepieļaujot, ka tas izraisa ES budžeta struktūru nevajadzīgu dublēšanos, izveidojot noteiktas budžeta pozīcijas dažādiem makroreģioniem;
Advocates the use of transnational programmes to support these territorial strategies by coordinating the work of devising, framing and steering macro-regional strategies, albeit without this leading to unnecessary duplication of the EU's budget structures by creating specific budget lines for different macro-regions;