natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka pakāpeniska, obligāta pretbloķēšanas sistēmu ieviešana visos jaunajos transportlīdzekļos ir svarīgs pasākums, kas varētu būtiski samazināt motociklu smago negadījumu skaitu;
Regards the phased, mandatory introduction of anti-brake-locking systems on all new motorcycles as an important measure which could substantially reduce the number of serious motorcycle accidents;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka kravas automobiļiem noteiktās prasības tiek pastiprinātas atbilstoši tehniskajiem nosacījumiem, piemēram, attiecībā uz nogurumu un uzmanības zuduma brīdinājuma ierīcēm;
Calls on the Member States to take steps to ensure that the requirements imposed on commercial vehicles are stepped up in line with technical conditions, e.g. regarding tiredness- and distraction-warning devices;
iesaka aprīkot ar gaisa kondicionēšanas iekārtām visus jaunākā parauga tālsatiksmes kravas automobiļus un vecākos modeļus atkarībā no tehniskajām iespējām; uzskata, ka šīm sistēmām būtu jādarbojas arī tad, kad motors ir izslēgts, šādi nodrošinot vadītājam, kurš atrodas transportlīdzeklī, pietiekamu atpūtu; aicina Eiropas Komisiju paskaidrot terminu “guļamvieta” attiecībā uz Regulas 561/2006 8. panta 8. punktu;
Recommends the fitting of air conditioning systems to all newer types of long-distance lorries and to older types on the basis of technical feasibility; takes the view that these systems should also work when the motor is at rest, in order to guarantee appropriate rest for the driver in the vehicle; calls on the European Commission to clarify the term ‘suitable sleeping facilities’ in regard to Article 8.8 of Regulation 561/2006.
atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par “eCall” sistēmas ieviešanas paātrināšanu un aicina Komisiju turpmākajos divos gados pārbaudīt minētās sistēmas lietošanu motociklos, smagajos kravas automobiļos un autobusos, īpaši ievērojot invalīdu īpašās vajadzības, un pozitīva rezultāta gadījumā ierosināt sistēmas lietošanu arī minētajos transportlīdzekļos;
Welcomes the Commission's announcement that it intends to speed up the introduction of ‘eCall’, and calls on the Commission, over the next two years, to consider whether it should be extended to cover motorcycles, heavy goods vehicles and buses, with particular regard to the special needs of persons with disabilities, and, if appropriate, make corresponding proposals;
aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai atbalstītu un aizsargātu glābšanas dienestu darbiniekus negadījuma apstākļos, piemēram, nodrošinot iespēju noteikt vai iegūt uz vietas informāciju par transportlīdzekļa dzinēja tipu, pasīvās drošības aprīkojumu, piemēram, gaisa spilveniem, vai īpaša materiāla izmantošanu, kā arī visu pārējo attiecīgo tehnisko glābšanai vajadzīgo informāciju par katru automobiļa modeli, lai paātrinātu glābšanas operāciju;
Calls on the Commission to draw up measures to support and protect members of the rescue services in the event of accidents, such as the possibility of identifying or retrieving on-the-spot information about the engine type of the vehicle, passive safety equipment such as airbags, or the use of specific material, as well as all other relevant technical rescue information on each car model, in order to accelerate the rescue operation;
Mazāk aizsargāto satiksmes dalībnieku aizsardzība
Protecting vulnerable road users
aicina pievērst vairāk uzmanības mazāk aizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, proti, motociklistiem, gājējiem, ceļu remontstrādniekiem, riteņbraucējiem, bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar īpašām vajadzībām, šo personu aizsardzību atzīstot par neatņemamu satiksmes drošības daļu, cita starpā izmantojot novatoriskas tehnoloģijas attiecībā uz transportlīdzekļiem un infrastruktūrām; aicina veltīt pastiprinātu uzmanību tam, kādas vajadzības ir tādiem ceļu satiksmes dalībniekiem, kuri ir vecāka gadagājuma cilvēki vai personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām; šajā saistībā aicina dalībvalstis izstrādāt programmas, kas novērš ar personas vecumu saistītu negadījumu risku un atvieglo vecāka gadagājuma cilvēku aktīvas dalības saglabāšanu ceļu satiksmē; iesaka izmantot ceļa barjeras ar gludām virsmām un izveidot īpašas joslas mazāk aizsargātajiem ceļu satiksmes dalībniekiem;
Calls for greater account to be taken of the protection of vulnerable road users such as motorcyclists, pedestrians, road maintenance workers, cyclists, children, elderly people and people with disabilities as an integral aspect of road safety, for example through the use of innovative vehicle and infrastructure technologies; calls for greater attention to be paid to the needs of elderly people and people with reduced mobility as road users; calls, in that connection, on Member States to develop programmes which forestall old-age-related accident risks and make it easier for elderly people to remain active road users; recommends the use of road safety barriers with smooth surfaces and the introduction of special lanes for vulnerable users;
aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās pašvaldības iestādes veicināt tādas shēmas kā “drošais ceļš uz skolu”, lai palielinātu bērnu drošību; norāda, ka līdztekus ātruma ierobežojumu ieviešanai un skolas satiksmes policijas izveidošanai ir jāpārliecinās arī par transportlīdzekļu piemērotību, kurus izmanto kā skolas autobusus, un par autovadītāju profesionālajām zināšanām;
Invites the Commission, the Member States and local authorities to promote ‘safe routes to school’ schemes in order to increase the safety of children; indicates that, in addition to the introduction of speed limits and the establishment of a school traffic police, the suitability of vehicles used as school buses and the professional skills of drivers must also be assured;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt riteņbraukšanu un iešanu kājām kā pārvietošanās veidus pašus par sevi un kā visu transporta sistēmu neatņemamu sastāvdaļu;
Calls on the Commission and the Member States to support cycling and walking as mode of transport in their own right and an integral part of all transport systems;
aicina dalībvalstis:
Calls on the Member States:
noteikt par obligātu, ka visām personām, kas pārvietojas transportlīdzeklī, jābūt brīdinājuma vestēm, un
to make the carrying of warning jackets for all vehicle occupants compulsory and
mudināt, lai riteņbraucēji, jo īpaši naktī un ārpus apbūves rajoniem, lietotu aizsargķiveri un būtu uzvilkuši brīdinājuma vesti vai tamlīdzīgu apģērbu, kas ļauj viņus labāk saskatīt;
to encourage cyclists, especially at night outside built-up areas, to use crash helmets and wear warning jackets or comparable clothing as a means of improving their visibility;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kas velosipēdu ražotājiem paredz saistošas minimālās prasības attiecībā uz velosipēdu apgaismojumu un atstarojošiem elementiem;
Calls on the Commission to submit a proposal laying down minimum requirements in respect of lights and reflective devices which must be met by bicycle manufacturers;
iesaka bērnus līdz trīs gadu vecumam sēdināt bērnu sēdeklītī, kas novietots pretēji braukšanas virzienam;
Recommends that children up to the age of three travelling in vehicles should be secured in rear-facing child seats;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūcija par finansējuma piešķiršanu aizsprostu infrastruktūras stiprināšanai jaunattīstības valstīs ( 2010/2270(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on financing of reinforcement of dam infrastructure in developing countries ( 2010/2270(INI) )
ņemot vērā tā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Pasaules Bankas enerģētikas stratēģiju jaunattīstības valstīm Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0067 .
having regard to its resolution of 17 February 2011 on the World Bank's energy strategy for developing countries Texts adopted, P7_TA(2011)0067 .
ņemot vērā “2010. gada Ziņojumu par pasaules attīstību ‐ Attīstība un klimata pārmaiņas”,
having regard to the ‘World Development Report 2010: Development and Climate Change’,
ņemot vērā ANO 2009. gada Ziņojuma par ūdens attīstību pasaulē 3. izdevumu,
having regard to the 3rd UN World Water Development Report, 2009,
ņemot vērā Pasaules Aizsprostu komisijas 2000. gada 16. novembra nobeiguma ziņojumu “Aizsprosti un attīstība ‐ jauns lēmumu pieņemšanas pamats”,
having regard to the World Commission on Dams Final Report, entitled ‘Dams and Development: a new framework for decision-making’, of 16 November 2000,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0213/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0213/2011 ),
tā kā pēc pašreizējām aplēsēm pasaulē ir vairāk nekā 50 000 lielu dambju, 100 000 mazāku dambju un 1 miljons mazu dambju,
whereas by current estimates there are more than 50 000 large dams, 100 000 smaller dams and 1 million small dams worldwide,
tā kā atbilstīgi starptautiskajiem standartiem par lielu aizsprostu uzskata aizsprostu, kura augstums pārsniedz 15 metrus, bet par mazu aizsprostu parasti uzskata aizsprostu, kura augstums nepārsniedz 15 metrus;
whereas international standards define a large dam as higher than 15 metres, and a small dam, generally, as lower than 15 metres,
tā kā laika posmā no 1999. līdz 2001. gadam Āzijā tika uzbūvēti apmēram 589 lieli aizsprosti un 2006. gadā bija plānoti vai tika būvēti 270 aizsprosti 60 metru platumā vai lielāki,
whereas some 589 large dams were built in Asia from 1999 to 2001 and, as of 2006, 270 dams of 60 metres or larger were planned or under construction,
tā kā Eiropas Investīciju banka ir iesaistījusies vairāku lielu aizsprostu būvniecības projektos, tai skaitā Āzijā (tādās valstīs kā Laosa un Pakistāna);
whereas the European Investment Bank has been involved in a number of large dam projects, including in Asia (in countries such as Laos and Pakistan),
tā kā ūdens ir svarīgs resurss lauksaimniecībai, tikai 5 % kultivēto zemes platību Āfrikā ir apūdeņotas, tiek izmantoti mazāk nekā 10 % no hidroenerģijas potenciāla un tikai 58 % afrikāņu ir piekļuve uzturā droši lietojamam dzeramajam ūdenim;
whereas water is vital for agriculture, only 5% of Africa's cultivated land is irrigated, less than 10% of the potential of hydropower has been tapped and only 58% of Africans have access to safe drinking water,
tā kā Āfrikas ūdens resursu vājās pārvaldības dēļ ir notikusi pārmērīga augsnes erozija, palielinājušās ūdens attīrīšanas izmaksas, strauji aizsērējušas ūdenskrātuves, pasliktinājusies ekonomika un tiek traucēta ūdens piegāde;
whereas poor water resource management in Africa has led to excessive soil erosion, increased costs of water treatment, rapid siltation of reservoirs, decline in economic life and disruption of water supplies,
tā kā lieliem hidroenerģijas projektiem tiek izmantoti 25 % no tīras attīstības mehānismā ierosinātajām emisiju samazināšanas kvotām;
whereas large hydropower projects account for 25% of the proposed emissions reduction credits under the Clean Development Mechanism (CDM),
tā kā decentralizētas ūdens infrastruktūras attīstība ir priekšnoteikums ūdens drošībai Āfrikā un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; tā kā ir jāuzlabo ūdens uzglabāšanas metodes, lai sausuma periodos nodrošinātu uzticamu ūdens piegādi un plūdu laikā uzglabātu lieko ūdeni; tā kā vidējā ūdenskrātuvju ietilpība uz vienu iedzīvotāju Āfrikā ir aptuveni 200 kubikmetri, un tas ir daudz mazāk nekā jaunattīstības valstīs citos reģionos;
whereas development of decentralised water infrastructure is a prerequisite for water security in Africa and for meeting the targets of the Millennium Development Goals; whereas improvement of storage methods is needed to enable reliable water supply during droughts and to retain excessive water during periods of flooding; whereas average per capita storage capacity in Africa is about 200 cubic meters a year, much less than that of developing countries in other regions,
tā kā no 2007. līdz 2008. gadam ievērojami pieauga (līdz 75 %) atbalsts ar tirdzniecību saistītai infrastruktūrai un, kaut gan saistības šajā jomā ir plaši svārstījušās, 2008. gada skaitlis, gandrīz EUR 5 miljardi, kopumā ir rekordaugsts,
whereas, from 2007 to 2008, support for trade-related infrastructure (TRI) increased strongly (up 75%) and, although commitments have fluctuated extensively in this area, the 2008 figure of close to EUR 5 billion in total is a record high,
tā kā Pasaules Banka ir lielākais ārējais finansētājs ūdens resursu jomā un tās atbildības jomā ietilpst ar ūdeni saistīti projekti, kuriem ir paredzēti 20 miljardi ASV dolāru un kas tiek īstenoti vairāk nekā 100 valstīs;
whereas the World Bank is the largest external financier in the water sector, with a portfolio of USD 20 billion in water-related projects under implementation in more than 100 countries,
tā kā aizsprosti, kas būtiski izmaina upes un dabas resursu lietošanu, nopietni ietekmē cilvēku kopienas, upes un mitrzemju ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību;
whereas dams, that fundamentally alter rivers and the use of natural resources, have a significant impact on human communities, riverine and wetland ecosystems and biodiversity,
tā kā Pasaules Aizsprostu komisijas 2000. gada 16. novembra ziņojumā ir secināts ‐ izbūvējot lielus aizsprostus, nav saražots plānotais elektrības apmērs, nav nodrošināts plānotais ūdens daudzums un nav panākta plānotā plūdu nodarīto kaitējumu ierobežošana, bet lieli aizsprosti ir radījuši nopietnas sekas sociālajā un vides jomā un pasākumi šo seku mazināšanai lielākoties ir bijuši neveiksmīgi;
whereas the report of the World Commission on Dams of 16 November 2000 concludes that, while large dams have failed to produce as much electricity, provide as much water, or control as much flood damage as foreseen, they have had huge social and environmental impacts, and efforts to mitigate these impacts have been largely unsuccessful,
tā kā no aizsprostu ūdens krātuvēm izdalās siltumnīcefekta gāzes, tai skaitā metāns, kas rodas augu pūšanas rezultātā;
whereas dams reservoirs emit greenhouse gases, including methane due to the rotting of vegetation,
tā kā ANO lēš, ka līdz 2050. gadam 2 miljardi cilvēku pasaulē dzīvos smagu plūdu postījumu draudos,
whereas the UN estimates that by 2050 2 billion people will live under the threat of severe flood damage,
tā kā Pasaules Aizsprostu komisija lēš, ka aizsprostu būvniecības dēļ uz citu vietu nācies pārcelt 40–80 miljonus cilvēku pasaulē;
whereas the World Commission on Dams estimates that some 40-80 million people have been physically displaced by dams worldwide,
tā kā Pasaules Aizsprostu komisija secina, ka lielu aizsprostu dēļ daudzos gadījumos ievērojami un neatgriezeniski ir izzudušas sugas un ekosistēmas, un tā kā taisnīgai cilvēces attīstībai un visu sugu labklājībai ir būtiski izprast, aizsargāt un atjaunot ekosistēmas upju baseinu līmenī,
whereas the World Commission on Dams concludes that large dams have led in many cases to significant and irreversible loss of species and ecosystems; and whereas understanding, protecting and restoring ecosystems at river basin level is essential to foster equitable human development and the welfare of all species,
uzskata, ka pēdējā gadsimta laikā neviena cita dabas katastrofa pasaulē nav izrādījusies postošāka īpašumiem un maksājusi vairāk cilvēku dzīvību kā plūdi, lai gan plūdu pārvaldībai tiek izlietoti miljardiem dolāru;
Considers that, globally, no other natural hazard has proved more destructive to property or cost more human lives than floods over the past century, despite the billions of dollars spent on flood management;
uzsver to, ka ūdens ir ierobežota apmēra dabas resurss, kura sadalē jāņem vērā taisnīguma princips; tādēļ uzsver, ka saldūdens resursu apsaimniekošanas pārveide saistībā ar klimata pārmaiņām neapšaubāmi ir galvenais uzdevums, ko pasaulei nāksies risināt;
Highlights that water is a scarce natural resource, which gives rise to equity consideration in its allocation; stresses therefore that rethinking the management of freshwater resources, in the context of climate change, is undoubtedly a key challenge facing the world;
norāda, ka 20. gadsimta otrajā pusē tika dokumentēts nopietnu plūdu biežuma pieaugums un ka plūdi būs kritisks jautājums arī nākamajās desmitgadēs;
Points out that there has been a documented increase in the frequency of serious floods throughout the second half of the 20th century and that flooding will prove a critical issue in the coming decades;
uzsver, ka globālā sasilšana ietekmēs nokrišņu ciklus, ledājus un ledu, tādējādi izraisot problēmas pārtikas nodrošinājuma jomā;
Highlights that global warming will affect patterns of precipitation, impacts on glaciers and ice, representing therefore a growing challenge in terms of food security;
norāda arī, ka sakarā ar ledāju kušanas paātrināšanos, kas īpaši vērojama Himalajos un Andu kalnos, kalnu reģionus aizvien vairāk apdraud plūdi un nogruvumi; tomēr norāda, ka ledāju kušana nav vienīgais faktors, kas ietekmē ūdens plūsmas Himalajos, jo nopietnas sekas rada arī musonu periodi un to intensitāte, cita veida lietus periodi un jo īpaši tādi zemes apsaimniekošanas veidi kā atmežošana, pļavu pārmērīga noganīšana, lauksaimniecības sistēmas un apmetņu veidošanas paradumi; īpaši uzsver, ka atmežošana bieži palielina apmērus un ātrumu, ar kādu ūdens ieplūst galvenajos ūdens kanālos, savukārt plūdus, kas rodas, pārplūstot ledus ezeriem, bieži vien saasina neilgtspējīgi zemes izmantošanas paradumi;
Notes also that, owing to the acceleration of glacial melting especially prevalent in the Himalayas and the Andes, mountainous regions are increasingly at threat from floods and avalanches; points out, however, that glacial melt is not the only factor affecting water flows in the Himalayas, but that timing and intensity of the monsoon, other rainfall and especially land use practices such as deforestation, overgrazing, agricultural systems and settlement patterns are determinant; in particular, stresses that deforestation frequently increases the rate and speed of the flow of water into major channels, while floods arising from ‘glacier lake outburst floods’ (GLOFs) are often exacerbated by unsustainable land use practices;
uzskata, ka ir būtiski pieņemt izvērstu plūdu stratēģiju reģionos, kuros nopietnu apdraudējumu rada nestabilo ledus ezeru pārplūšanas rezultātā iespējamie plūdi, ko pastiprina globālās sasilšanas radītās nokrišņu cikla izmaiņas un melnā oglekļa nosēdumi, kas, kā pierādīts, paātrina ledāju atkāpšanos; tādēļ pauž nožēlu, ka daudzās VAV netiek veikti nekādi plūdu novēršanas pasākumi; taču brīdina, ka, cenšoties novērst plūdu sekas, nevajadzētu paļauties uz lieliem aizsprostiem, jo īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas, kuru dēļ ārkārtēji nokrišņi, visticamāk, pastiprinās pēkšņu plūdu intensitāti un biežumu, tādējādi radot bažas par aizsprostu drošību;
Considers it essential to adopt a multi-pronged flood strategy in regions where there is a critical threat of floods posed by unstable glacial lakes, exacerbated by the effects of global warming on precipitation patterns and by black carbon deposits, proved to accelerate glacial retreat; deplores, accordingly, the utter lack of flood prevention measures in many LDCs; but warns against relying on large dams to prevent flood damage, especially in a context of climate change, ín which extreme precipitation events are likely to increase the intensity and frequency of flash floods, thereby raising concerns about dam safety;
uzsver, ka aizsprostu konstrukcijas jāizvērtē, ņemot vērā to ietekmi uz upju plūdumu, tiesībām attiecībā uz piekļuvi ūdenim un upju resursiem un to, vai aizsprosta dēļ tiks appludinātas apdzīvotas vietas, izjaukta vietējo kopienu kultūra, zaudēti iztikas avoti un noplicināti vai izpostīti dabas resursi;
Stresses that dam construction must be assessed in terms of its impact on river flows, the rights of access to water and river resources, and whether the dam will uproot existing settlements, disrupt the culture and sources of livelihood of local communities, or deplete or degrade environmental resources;
uzsver, ka Pasaules Aizsprostu komisija 2000. gada 16. novembra ziņojumā “Aizsprosti un attīstība ‐ jauns lēmumu pieņemšanas pamats” secināja, ka lielu aizsprostu projektu ekonomiskā ienesība joprojām ir nenoteikta, jo tika sniegts vājš pārskats par lielu aizsprostu radītajām vides un sociālajām izmaksām;
Underlines that the World Commission on Dams concludes, in its report entitled ‘Dams and Development: A New Framework for Decision-Making’ of 16 November 2000, that the economic profitability of large dam projects remains elusive, as the environmental and social costs of large dams were poorly accounted for in economic terms;
norāda, ka ledāju atkāpšanās dēļ dabiski izveidojas ledus ezeri, kuru platība ātri palielinās tādā mērā, ka tie var pārplūst, izraisot plūdus; atzinīgi vērtē to, ka Pasaules instrumenta katastrofu mazināšanai un dzīves atjaunošanai Dienvidāzijas programmā un ANO Starptautiskajā katastrofu mazināšanas stratēģijā ledus ezeru pārplūšanas jautājums tiek uzskatīts par prioritāti;
Points out that glacial retreat causes naturally occurring glacial lakes to expand rapidly to a point where they risk bursting as glacial lake outburst floods (GLOFs); welcomes the priority that the South Asia programme of the Global Facility for Disaster Reduction and Recovery, in partnership with the United Nations International Strategy for Disaster Reduction, has given to the issue of GLOFs;
uzsver, ka Dienvidāzijā apmēram 1,3 miljardi cilvēku paļaujas uz 10 noteiktām daudzgadīgām upju sistēmām, ko papildina lietusūdens un kūstoša sniega un ledāju ūdens Himalajos; mudina ES noteikt šo reģionu par prioritāru, lai novērstu turpmākas humanitāras katastrofas, ko aizvien biežāk izraisa ar ūdeni saistīti apdraudējumi;
Underlines that in South Asia an estimated 1.3 billion people rely on the 10 identified perennial river systems, which are fed by rainfall and runoff from melting snow and glaciers in the Himalayas; urges that the EU prioritise the region so as to forestall future humanitarian disasters caused by the increasing frequency of water-related hazards;
papildus uzsver, ka lejteces apgabali vismazāk attīstītajās valstīs izmanto upju baseinu dabas resursus un ir vieni no lauksaimnieciski visbagātākajiem apgabaliem pasaulē; atgādina, ka gan Ķīnas, gan Indijas straujo ekonomikas izaugsmi daļēji ir nodrošinājis tas, ka abas valstis ir pasaules vadošās rīsu ražotājas, un lielākā daļa rīsu tiek izaudzēta Gangas, Jandzi un Dzeltenās upes baseinu apgabalos, kurus apdraud ledus ezeru pārplūšanas izraisītie plūdi;
Further stresses that downstream areas in LDCs thrive on the natural resources of river basins and are some of the most intensely rich agricultural areas in the world; recalls that both China's and India's rapid economic growth is in part due to their joint status as the world's leading rice producers, with the majority of their output coming from the river basins of the Ganges, the Yangtze and the Yellow River, all at threat from GLOFs;
norāda, ka ir nepieciešami līdzsvaroti ieguldījumi pieprasījuma puses pārvaldes pasākumu īstenošanā, zemes apsaimniekošanā, ūdens uztveršanas un uzglabāšanas metožu un iestāžu darba uzlabošanā, lai palielinātu ūdens ilgtspējīgu un produktīvu izmantošanu, mazinātu atkārtoto plūdu un sausuma ietekmi un panāktu ūdens pamatdrošību kā platformu Āfrikas ekonomikas izaugsmei; prasa par prioritāriem uzskatīt ieguldījumus, kas vērsti uz izaugsmi, samazina nabadzību lauku apvidos, veicina pretestību klimata pārmaiņām un sekmē sadarbību starptautiskos upju baseinos;
Notes that balanced investment in demand-side management measures, land management, improved water capture and storage methods and institutions is needed to increase the sustainable and efficient use of water, to mitigate the effect of recurrent floods and droughts, and to achieve basic water security as a platform for Africa's economic development; asks for priority to be given to investments that focus on growth, reduce rural poverty, build climate resilience and adaptation and foster cooperation in international river basin;