natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir jāstiprina un jāinstitucionalizē makroekonomikas sociālais dialogs, un uzskata, ka sociālajiem partneriem jābūt iesaistītiem to pasākumu izstrādē, kurus Komisija vēlas veikt saskaņā ar Eiropas pusgadu un jaunās ekonomikas pārvaldības īstenošanu, un ka sociālo partneru viedoklis par šiem pasākumiem vai attiecīgā gadījumā ieteikums būtu jāiesniedz Komisijai;
Emphasises the need to reinforce and institutionalise the Macroeconomic Social Dialogue and considers that social partners must be involved in the development of actions the Commission wishes to undertake in the context of the European Semester and the implementation of the new economic governance and that social partners should address an opinion or, if appropriate, a recommendation to the Commission about these actions;
uzsver, cik nozīmīga ir savstarpēji pastiprinātas mijiedarbības nodrošināšana starp mikroekonomikas un makroekonomikas politikas nostādnēm, no vienas puses, un nodarbinātības un sociālo politiku, no otras puses, kas ir būtiski, lai varētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķus;
Underlines the importance of ensuring mutually reinforced interaction between micro- and macroeconomic policies on the one hand, and employment and social policies on the other hand, which is essential to be able to deliver on the overall goals of Europe 2020;
atkārtoti pauž apņēmību pievērst īpašu uzmanību, tostarp Eiropas pusgada diskusijās, nodarbinātības un sociālā stāvokļa ietekmei uz makroekonomiku un otrādi un aicina Komisiju rīkoties tāpat;
Remains committed to paying special attention, including in its deliberations on the European Semester, to the impact of employment and the social situation on the macroeconomic situation and vice versa, and calls on the Commission to follow the same approach;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes sasaisti ar nodarbinātību, kā arī to, ka saistībā ar Eiropas pusgadu visu politikas priekšlikumu pamatā ir jaunu darba vietu radīšana;
Calls on the Commission and Council to ensure that sustainable and inclusive growth linked to employment and job creation are at the heart of all policy proposals under the European Semester;
atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu finansēšana pienācīgā apjomā ir jāņem vērā ES un dalībvalstu gada budžetos; uzsver, ka vienkāršākais, demokrātiskākais, eiropeiskākais un efektīvākais veids šā mērķa sasniegšanai ir rīkot starpparlamentāras debates par dalībvalstu un Savienības kopējām budžeta pamatnostādnēm katra Eiropas semestra sākumā; uzskata, ka šādas debates, palīdzot ievērojami samazināt struktūru pārklāšanos, vienlaikus dotu iespēju dalībvalstīm savos budžeta projektos vairāk ņemt vērā Eiropas dimensiju un ļaut Eiropas Parlamentam labāk ieklausīties dalībvalstu problēmās;
Recalls the need to ensure that the financing of the Europe 2020 objectives is duly taken into account in the annual budgets of the EU and of the Member States; stresses that the most simple, democratic, European and efficient way of achieving this objective is to organise at the beginning of every European Semester an interparliamentary debate on the common budgetary orientations of the Member States and the Union; believes that such a debate, while helping to reduce duplicated structures significantly, would at the same time allow the Member States to take more account of the European dimension in their draft budgets and enable the European Parliament to take better account of national concerns;
atgādina, ka ES budžetam ir nozīmīga loma “Eiropa 2020” darba kārtības finansēšanā, kam ik gadu tiek piešķirta vairāk nekā puse Savienības līdzekļu; tomēr norāda, ka ‐ ņemot vērā prioritāro pasākumu saturu un Savienības un dalībvalstu kompetenču sadalījumu ‐ stratēģijas finansējuma lielākā daļa būtu jāpiešķir no dalībvalstu vai reģionālajiem budžetiem; tāpēc secina, ka gan ES budžets, gan dalībvalstu budžeti ir jāņem vērā Eiropas semestra procedūras posmā, kurā izskata “Eiropa 2020” darba kārtības īstenošanu;
Recalls the important role of the EU budget in financing the Europe 2020 agenda, to which more than half of the Union's resources are dedicated every year; notes, however, that – given the content of priority actions and the division of competences between the Union and the Member States – the largest share of financing for this strategy should come from national or regional budgets; concludes, therefore, that both the EU budget and the national budgets need to be taken into account in the part of the European Semester procedure that deals with the implementation of the Europe 2020 agenda;
uzsver kohēzijas politikas kā galvenā instrumenta nozīmīgo lomu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; uzskata, ka stipra un labi finansēta kohēzijas politika, pateicoties tās ilgtermiņa attīstības programmām, budžeta dimensijai un decentralizētajai pārvaldības sistēmai, kā arī Kopienas prioritāšu pārņemšanai ilgtspējīgas attīstības jomā, veido iedarbīgu un efektīvu instrumentu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un turpmāku ekonomikas un finanšu krīžu novēršanai; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā iesaistīt reģionus;
Underlines the crucial role of cohesion policy as a key instrument for Europe 2020; considers that a strong and well-funded cohesion policy is an effective and efficient instrument to implement Europe 2020 and prevent future economic and financial crises, owing to its long-term development programmes, budgetary dimension and decentralised administration system and the incorporation of the EU's priorities for sustainable development; stresses in this regard the importance of involving regions in achieving the EU 2020 goal;
norāda, ka daudzlīmeņu pārvaldības pieejas dēļ reģionālo politiku īsteno, izmantojot konsolidētu metodiku integrētas pieejas nodrošināšanai un uzticamu vadlīniju sistēmu ieguldījumu izmantošanai un jaunu iniciatīvu stimulēšanai vietējā līmenī, un tas varētu atbilstīgi veicināt ekonomikas politikas efektivitāti un lielākas ES un dalībvalstu budžetu sinerģijas veidošanu; tāpēc aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar īpašiem ieteikumiem par to, kā struktūrfondus izmantot šim mērķim darbības programmās;
Points out that, owing to the multi-level governance approach, regional policy has a consolidated methodology for an integrated approach and a reliable guidance system for mobilising investments and incentivising new initiatives on the ground which could support the effectiveness of economic policies in an appropriate manner and the development of greater synergy between EU and Member State budgets; calls, therefore, on the Commission to put forward specific recommendations on how the Structural Funds can be used to this end within the framework of the operational programmes;
uzskata, ka ir būtiski izmantot kohēzijas politiku, lai pārvarētu strukturālās nelīdzsvarotības un iekšējās konkurētspējas atšķirību radītās problēmas, uzsverot, ka ir svarīgi pielāgot politiku reģionu īpašajiem apstākļiem un vajadzībām, lai palielinātu to potenciālu un mazinātu trūkumus;
Considers it essential for cohesion policy to play a part in overcoming the challenges of reducing structural imbalances and internal competitive disparities, highlighting the importance of adapting policies to the specific conditions and needs in the regions so as to maximise their potential and mitigate their handicaps;
atgādina, ka reģionālajai politikai ir svarīga nozīme, izstrādājot valstu programmas Eiropas pusgadam, jo īpaši, nosakot mērķus un rīcību ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai;
Recalls the important role played by regional policy in the development of national programmes within the framework of the European Semester, notably by setting targets and determining actions to strengthen economic, social and territorial cohesion;
uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir svarīgi uzlabot savu reģionu konkurētspēju, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību;
Stresses that it is important for many Member States to improve their regions' competitiveness so as to correct macroeconomic imbalances;
tādēļ uzskata, ka kohēzijai arī jāstiprina tieši reģionālais (ne tikai visas valsts) potenciāls un ieinteresētās puses; uzskata, ka reģionu potenciāla stiprināšana, saskaņojot to ar valstu potenciāla stiprināšanu, atkal padarīs kohēzijas politiku par instrumentu vajadzīgo sinerģiju radīšanai;
Considers it necessary, therefore, for cohesion also to be to oriented towards strengthening regional (and not merely national) potentials and stakeholders in particular; believes that strengthening regional potentials in coordination with national potentials makes cohesion policy once again emerge as a necessary tool for achieving the requisite synergies;
uzsver, ka iepriekšējā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā jāatspoguļo pārejas veicināšana uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku;
Stresses that the European Semester of ex-ante economic policy coordination must reflect promotion of the transition to an environmentally sustainable economy;
atzinīgi vērtē pašreizējā Gada izaugsmes pētījumā iekļauto ieteikumu atcelt videi kaitīgas subsīdijas un aicina izvērtēt šīs politikas īstenošanu 2012. gada Eiropas pusgadā.
Welcomes the suggestion of the current Annual Growth Survey to eliminate environmentally harmful subsidies, and calls for an assessment of the implementation of this policy during the 2012 European Semester;
aicina Eiropadomi un Komisiju Eiropas pusgada ietvaros vairāk koncentrēties uz vienoto tirgu, kas ir ES ekonomikas pīlārs, lai pilnībā tiktu izmantots iekšējā tirgus potenciāls, piesaistot publisko un privāto kapitālu infrastruktūras un novatorisku projektu finansēšanai un veicinot ekonomisku energoresursu patēriņu; uzsver, ka vienotajam tirgum ir jābūt Eiropas ekonomiskās pārvaldības pamatā, kura mērķis ir veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, pārvarot iekšējo nelīdzsvarotību, sekmējot ekonomisko konverģenci un palielinot konkurētspēju;
Calls on the European Council and the Commission to focus more, within the European Semester, on the Single Market, which constitutes the economic pillar of the EU, in order to tap the full potential of the internal market and attract public and private capital to finance infrastructural and innovative projects and promote efficient use of energy; stresses that the Single Market must be at the heart of a European Economic Governance focused on the aim of fostering smart, sustainable and inclusive growth, employment and social cohesion by overcoming internal imbalances, creating economic convergence and boosting competitiveness;
aicina katru Eiropadomes pavasara sesiju veltīt vienotā tirgus situācijas novērtēšanai, ņemot vērā uzraudzības procesa rezultātus; aicina Eiropadomes priekšsēdētāju ik gadu iesniegt Parlamentam izvērtēšanai to pasākumu kopumu, tostarp vienotā tirgus jomā, kas veicami pēc Eiropadomes pavasara sanāksmes;
Asks that each Spring Session of the European Council be partly devoted to assessing the state of the Single Market and backed by a monitoring process; calls on the President of the European Council to present annually to Parliament the actions to be taken following the Spring European Council, including in the area of the Single Market;
aicina Komisiju veikt ikgadēju novērtējumu par vienotā tirgus īstenošanu dalībvalstīs valsts reformu programmu ietvaros un šajā sakarībā pārbaudīt transponēšanas progresu un pēcīstenošanas pārbaudi;
Calls on the Commission to carry out an annual assessment of the Single Market implementation by Member States within the framework of their National Reform Programmes and to examine in this context progress on transposition and post-implementation reviews;
aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm, kas saskaņā ar valstu reformu programmu novērtējumu optimāli neizmanto ES līdzekļus, kādās jomās pastāv vēl neizmantots potenciāls;
Calls on the Commission to draw the attention of Member States which are found in the evaluation of their National Reform Programmes not to be making optimum use of EU funding to the specific areas in which there is still untapped potential;
atzinīgi vērtē, ka Gada izaugsmes pētījumā (2011.) vienotā tirgus potenciāla izmantošana ir izvirzīta par vienu no desmit mērķiem, kas jāīsteno līdz 2012. gadam;
Welcomes the fact that ‘tapping the potential of the Single Market’ is listed in the 2011 Annual Growth Survey as one of ten objectives needing to be implemented by 2012;
aicina Padomi un Komisiju sistemātiskāk saistīt Eiropas pusgadu ar tādām pašreizējām ES iniciatīvām kā iekšējā tirgus rezultātu apkopojums un Vienotā tirgus rīcības plāns, prioritārā kārtā īstenojot tajā paredzētās 12 “sviras”, lai pilnībā ņemtu vērā mērķi pabeigt vienotā tirgus izveidi un nodrošinātu Eiropas ekonomikas politikas saskaņotību;
Calls on the Council and the Commission to link the European Semester still more systematically to current EU initiatives such as the Internal Market Scoreboard and the Single Market Act, with implementation of its 12 ‘levers’ established as a top priority, so as to take the completion of the Single Market fully into consideration and to secure the coherence of European economic policy;
jo īpaši aicina Komisiju iekļaut 2012. gada izaugsmes pētījumā Vienotā tirgus rīcības plānā paredzētos 12 prioritāros pasākumus, kurus paredzēts pieņemt līdz 2012. gada beigām;
Calls particularly on the Commission to include in the 2012 Annual Growth Survey the 12 priority measures of the Single Market Act which are due for adoption by the end of 2012;
uzskata, ka vienotā tirgus atjaunošana un jo īpaši Vienotā tirgus akta īstenošana ir būtiski priekšnosacījumi Eiropas ilgtspējīgai attīstībai līdz 2020. gadam; ierosina, ka Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai vispasaules līmenī ir nepieciešami tūlītēji uzlabojumi tādās būtiskās jomās kā pakalpojumu nozare, publiskais iepirkums, pētniecība, inovācijas, izglītība, enerģētika un elektroniskā komercija;
Is of the opinion that the relaunch of the Single Market and in particular the implementation of the Single Market Act are an essential prerequisite for achieving sustainable growth in Europe by 2020; suggests that in order to guarantee European competitiveness on a global level, immediate improvements are needed in crucial areas such as the service sector, public procurement, research, innovation, education, energy and e-commerce amongst others;
uzsver, ka, īstenojot Eiropas pusgadu, ir nepieciešams ņemt vērā stratēģiju “Eiropa 2020”; uzsver, ka iniciatīvām, kas īstenotas saskaņā ar Vienotā tirgus rīcības plānu, ir jāatbilst stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei septiņu pamatiniciatīvu mērķiem un jāveicina to sasniegšana;
Underlines the need to take into account the EU 2020 strategy in the implementation of the European Semester; emphasises that the initiatives taken in the framework of the Single Market Act must be consistent with and contribute to achieving the objectives of the 7 flagships of the EU 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth;
aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu MVU, kas saskaņā ar Gada izaugsmes pētījuma rezultātiem veido vienotās tirgus ekonomikas mugurkaulu, jo īpaši pilnībā īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktu un veicot pasākumus, lai samazinātu šķēršļus MVU finansējuma pieejamībai;
Calls on the Commission and the Member States to increase support for SMEs, which form the backbone of the Single Market economy in accordance with the findings of the Annual Growth Survey, in particular by the full implementation of the Small Business Act, and by means of a package of measures to eliminate the obstacles faced by SMEs when accessing funding;
mudina Komisiju veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem MVU un jauniem inovatīviem uzņēmumiem, kā arī nodrošinātu uzņēmējdarbības vides uzlabošanu ES, vienkāršotu procedūras un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem vienotajā tirgū;
Urges the Commission to take effective measures to improve access to finance for SMEs and innovative start-ups, as well as to ensure improvement of the business environment in the EU, simplify procedures and reduce administrative burdens on companies in the Single Market;
aicina dalībvalstis, pildot Gada izaugsmes pētījumā sniegtās politikas norādes, ņemt vērā sieviešu vajadzības un situāciju un tādējādi Eiropas pusgada procesā integrēt dzimumu līdztiesības aspektu; pauž atzinību tām dalībvalstīm, kuras pirmajā Eiropas pusgadā savās valsts reformu programmās (VRP) ir pilnībā integrējušas dzimumu līdztiesības aspektu un nodarbinātības, nabadzības novēršanas un izglītības politikas izstrādē un uzraudzībā īpašu uzmanību pievērš sievietēm; pauž neapmierinātību ar tām dalībvalstīm, kas savās VRP nav minējušas dzimumu līdztiesību;
Calls on the Member States to integrate a gender equality perspective into the European Semester process by taking into account women's needs and situation when implementing the policy guidance given in the Annual Growth Survey; commends those Member States that have mainstreamed the gender dimension throughout their National Reform Programmes (NRPs) during the first European Semester and that pay specific attention to women in the design and monitoring of employment, anti-poverty and education policies; is disappointed with those Member States that have omitted any mention of gender in their NRPs;
aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, iesaistīšanos VRP izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā;
Invites the Member States to ensure that there is efficient participation of civil society organisations, including women's organisations, in the drafting, implementation and evaluation of NRPs;
aicina dalībvalstis valstu reformu programmās noteikt kvalitātes mērķus attiecībā uz darba samaksas atšķirību izskaušanu starp dzimumiem, sieviešu uzņēmējdarbības uzlabošanu un bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumu izveidi;
Calls on the Member States to set qualitative targets in NRPs related to closing the gender pay gap, improving women's entrepreneurship and creating childcare and elderly care;
aicina dalībvalstis noteikt īpašus kvantitatīvus mērķus valstu reformu programmās attiecībā uz sieviešu nodarbinātību kopumā, kā arī īpašus pasākumus, kas vērsti uz sieviešu grupām ar ļoti zemu nodarbinātības līmeni, kā piemēram, jaunas sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, imigrantes, invalīdes, vientuļās mātes un romu sievietes;
Calls on the Member States to set specific quantitative targets in their NRPs regarding women's employment in general, together with specific measures targeting groups of women with very low employment rates, such as young women, older women, migrant women, disabled women, single mothers and Roma women;
aicina Komisiju un dalībvalstis vairot pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un sabiedrības kopumā izpratni par stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem un valstu mērķiem, tostarp pēc dzimuma iedalītiem nodarbinātības mērķiem;
Calls on the Commission and the Member States to raise awareness in civil society and among the social partners and the public in general of the 2020 headline targets and the national targets, including gender-segregated targets for employment;
aicina Komisiju lūgt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus iesniegt ikgadēju ēnu ziņojumu par dalībvalstu panākumiem pamatmērķu sasniegšanā un VRP ieteikto pasākumu realizēšanā, kas būtu salīdzināms ar ēnu ziņojumiem par progresu, īstenojot Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu;
Calls on the Commission to ask civil society and social partners to contribute an annual shadow report on the progress of the Member States regarding the headline targets and the implementation of measures proposed in the NRPs, comparable with the shadow reports produced on the implementation of the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW);
pauž nožēlu par valsts finansējuma un ieguldījumu samazinājumu izglītības nozarē, kas novērojams daudzu valstu budžetos; atkārtoti uzsver nepieciešamību par prioritāti noteikt valsts ieguldījumus ilgtspējīgai izaugsmei labvēlīgās nozarēs, kā piemēram pētniecībā un izstrādē, un norāda, ka, ņemot vērā lielās izmaksas, kas var rasties, nodarbinātības jomā nevēršot pietiekami daudz uzmanību jaunajām paaudzēm, ieguldījumi izglītībā un apmācībās ir ekonomikas politikas instruments; uzsver, cik nozīmīgi ir nodrošināt ilgstošus liela mēroga ieguldījumus mācībās, mūžizglītībā un skolotāju izglītošanā, tajā pašā laikā saglabājot koordinētus ES mēroga centienus sasniegt citus kopīgus mērķus izglītības jomā; norāda uz lielo mūžizglītības programmas nozīmi;
Deplores the cut in public spending and investment in the field of education observed in many national budgets, re-emphasises the need to prioritise public investment in sustainable growth-friendly areas such as R&D and education, and points out that, considering the high costs incurred when younger generations are marginalised in employment terms, investment in education and training is an economic policy measure; emphasises the importance of ensuring continued and significant investment in teacher education, training and lifelong learning, while maintaining coordinated, EU-wide efforts to achieve other common educational goals; points to the key role of the Lifelong Learning Programme;
mudina Komisiju, ekonomikas pusgada laikā apzinot pašreizējās un nākotnes tendences nodarbinātības jomā, šīs tendences izmantot, lai koordinētu apmācību stratēģijas ar pēcdiploma izglītības iestādēm;
Urges the Commission, when identifying current and future employment trends during the economic semester, to use those trends to coordinate training strategies with third-level institutions;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei, dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Centrālajai bankai un eiro grupas priekšsēdētājam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Council, national parliaments, the ECB and the President of the Eurogroup.
ņemot vērā Vienotā tirgus forumu, kas notika Krakovā (Polija) 2011. gada 3. un 4. oktobrī,
having regard to the Single Market Forum, held in Krakow (Poland) on 3-4 October 2011,
ņemot vērā pirmajā Vienotā tirgus forumā pieņemto “Krakovas deklarāciju”,
having regard to the ‘Krakow declaration’ of the first Single Market Forum,
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu.
having regard to the Commission communication of 13 April 2011 entitled ‘Single Market Act.
Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. ”Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi'' ( COM(2011)0206 ),
Twelve levers to boost growth and strengthen confidence ’Working together to create new growth'' ( COM(2011)0206 ),
tā kā Eiropas vienotais tirgus ir sniedzis milzīgas priekšrocības 500 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, vienlaikus paverot jaunas izaugsmes iespējas vairāk nekā 21 miljonam Eiropas uzņēmumu, un ir kļuvis par reālu Eiropas ekonomikas izaugsmes dzinējspēku;
whereas the European Single Market has brought tremendous benefits to 500 million Europeans, whilst opening up new opportunities for expansion for more than 21 million European businesses, and has become the real engine for growth within the European economy;
tā kā joprojām daudzās jomās ir atšķirības starp to, ko iedzīvotāji sagaida no vienotā tirgus, un to, ar ko viņi ikdienas dzīvē saskaras;
whereas in a large number of areas there is still a gap between what people expect from the Single Market and what they experience in practice;
tā kā vienotā tirgus divdesmitās gadadienas priekšvakarā vienotais tirgus ir vēl būtiskāks nekā jebkad agrāk, lai atjaunotu Eiropas ekonomiku un uzturētu Eiropas projekta dzīvotspēju ilgtermiņā;
whereas on the eve of its 20th anniversary, the Single Market is more crucial than ever before for revitalising the European economy and for the viability of the European project in the long term;