natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā, ka jaunās tirgus ekonomikas valstīs pieaug energoproduktu pieprasījums, vērš uzmanību uz ES kategorisko vajadzību veikt atbilstīgus ieguldījumus energoapgādē un energoefektivitātē, kas nostiprinās enerģētikas infrastruktūru un pēc iespējas samazinās neaizsargātību pret tirgus svārstībām, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt ES ekonomiku un stratēģijā “Eiropa 2020” mērķus;
Draws attention, bearing in mind the rising energy demand in emerging countries, to the EU's imperative need to come up with adequate investments in the areas of energy supply and efficiency that will strengthen its energy infrastructure and reduce as much as possible its vulnerability to market fluctuations which could have negative consequences for the EU economy and the EU 2020 objectives;
aicina dalībvalstis apsvērt iespēju klimata pārmaiņu nodokļa ieņēmumus piešķirt, lai finansētu pētniecību un izstrādi nolūkā samazināt oglekļa emisijas un novērst globālo sasilšanu, stimulēt energoefektivitāti, risināt energoresursu trūkuma problēmu un uzlabot enerģētikas infrastruktūru ES un jaunattīstības valstīs; šajā ziņā atgādina, ka saskaņā ar Emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvu vismaz 50 % no ieņēmumiem, kas gūti no ES ETS izsolītajām oglekļa dioksīda emisijām, jāpiešķir klimata pārmaiņu novēršanas pasākumiem, tostarp jaunattīstības valstīs;
Calls on the Member States to consider allocating revenues from climate-change taxation to finance R&D and measures aimed at reducing carbon emissions and combating global warming, stimulating energy efficiency, tackling energy poverty and improving energy infrastructure in the EU and in developing countries; recalls, in this context, that under the ETS Directive at least 50% of revenues from carbon dioxide emissions auctioning under the EU ETS should be earmarked for measures to combat climate change, including in the developing countries;
norāda, ka energoefektivitātes pasākumu finansēšanas instrumentu pārstrukturēšana ir novatorisks veids, kā finansēt klimatam labvēlīgus projektus; atzinīgi vērtē speciāla finanšu mehānisma izveidi, ar ko varētu piesaistīt arī privātus ieguldītājus (saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP)), nolūkā līdzekļus, kas piešķirti, lai īstenotu regulu par Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), bet nav izlietoti, izmantot energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas iniciatīvu atbalstam; prasa Komisijai rūpīgi izvērtēt šā instrumenta efektivitāti un analizēt iespēju līdzīgu pieeju neizlietotiem ES budžeta līdzekļiem piemērot arī turpmāk, tostarp attiecībā uz enerģētikas, energoefektivitātes un izejmateriālu iniciatīvām;
Notes that revolving financial instruments for energy efficiency measures represent an innovative way of financing climate-friendly projects; welcomes the creation of a dedicated financial facility, which could also attract private investors (in the framework of public-private partnerships (PPPs)), which would use uncommitted funds from the European Energy Programme for Recovery (EEPR) Regulation to support energy efficiency and renewable initiatives; asks the Commission to assess carefully the effectiveness of this instrument and to analyse the potential for applying a similar approach, including initiatives on energy, energy efficiency and raw materials, to future unspent funds in the EU budget;
norāda, cik svarīga ir energoefektivitāte, un tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis efektīvi izmantot struktūrfondus, lai palielinātu ēku un jo īpaši dzīvojamo ēku energoefektivitāti; aicina efektīvi izmantot EIB un citu publiskā finansējuma iestāžu piešķirto finansējumu, kā arī nodrošināt koordinēšanu starp ES un valstu fondiem un citām palīdzības struktūrām, kas ieguldījumus varētu novirzīt energoefektivitātes jomā nolūkā sasniegt ES mērķus;
Notes the importance of energy efficiency and therefore urges the Commission and Member States to make effective use of the Structural Funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
atgādina dalībvalstīm par iespēju piemērot samazinātas PVN likmes pakalpojumiem, ar kuriem piedāvā uzlabot mājokļus un veicināt energoefektivitāti;
Reminds Member States of the possibility of applying reduced rates of VAT to services offering home improvement and enhanced energy efficiency;
turklāt uzskata, ka resursu taupīgs izlietojums un inovācija ekoloģisko tehnoloģiju jomā ir ļoti svarīga no konkurētspējas viedokļa;
Considers, also, that the thrifty use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
atzīst, ka oglekļa dioksīda emisiju nodoklis būtu emisiju samazināšanas instruments, nevis ieņēmumu avots ilgākā laikposmā, jo šī instrumenta neefektīvas izmantošanas gadījumā šis avots, iespējams, izsīktu;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Attīstības finansēšana
Financing for development
aicina dalībvalstis atkārtoti apstiprināt apņemšanos 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) veltīt oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP); pauž nožēlu, ka, lai gan visas ES dalībvalstis ir apstiprinājušas šo 0,7 % izdevumu mērķi, 2008. gadā to izpildīja vai pārsniedza tikai Zviedrija, Luksemburga, Dānija un Nīderlande;
Calls for a re-affirmation by the Member States of their pledge to earmark 0.7% of their gross national income GNI to official development assistance (ODA); deplores the fact that while all EU Member States have accepted this 0.7% GNI target for spending, only Sweden, Luxembourg, Denmark and the Netherlands reached or exceeded this goal in 2008;
atgādina, ka ‐ neraugoties uz globālo krīzi ‐ Eiropas Savienība kopumā, tostarp tās dalībvalstis, vēl aizvien ir vadošā līdzekļu devēja attīstības palīdzībai, 2009. gadā atvēlot 56 % no pasaules kopējā līdzekļu piešķīruma jeb EUR 49 miljardus, ko apstiprina ES dalībvalstu valdību kopīgā apņemšanās panākt, ka OAP līdz 2010. un līdz 2015. gadam veido attiecīgi 0,56 % un 0,70 % no NKI;
Recalls that, despite the global crisis, the European Union as a whole, including its Member States, remains the leading development aid donor, accounting for 56% of the worldwide total, worth EUR 49 billion in 2009, which is confirmed by the EU governments' collective pledge to earmark 0.56% and 0.70% of GNI to ODA by 2010 and 2015 respectively;
uzsver pareizas finanšu pārvaldības sevišķi svarīgo lomu attiecībā uz visu ES attīstības un humāno palīdzību, it īpaši tādēļ, ka ar šo palīdzību saistīto lēmumu pieņemšanā un tās īstenošanā iesaistītajām Eiropas iestādēm par to pilnībā jāuzņemas pārskatatbildība Eiropas pilsoņu un nodokļu maksātāju priekšā;
Stresses the paramount importance of sound financial management in respect of all EU development and humanitarian aid, in particular because the European institutions involved in the decision-making and implementation of this aid must be fully accountable to European citizens and taxpayers;
uzsver, ka novatoriska attīstības finansēšana var papildināt tradicionālos attīstības palīdzības mehānismus, tādējādi palīdzot tiem laikus sasniegt nospraustos mērķus; atgādina, ka novatoriskajiem finansēšanas instrumentiem būtu jāpapildina ANO mērķis ‐ attīstības sadarbībai veltīt 0,7 % no IKP; uzsver, ka novatoriskai attīstības finansēšanai jāsastāv no dažādiem finansējuma avotiem, lai būtu iespējams piesaistīt pēc iespējas vairāk līdzekļu, turklāt tai jābūt pilnībā piemērotai katras atsevišķas valsts prioritātēm, liekot spēcīgu uzsvaru uz pašu valstu iesaistīšanos šajā procesā; tajā pašā laikā uzsver, ka jaunattīstības valstīm pašām ir jāpastiprina centieni nodokļu politikas jomā, galvenokārt attiecībā uz nodokļu iekasēšanu un cīņu pret nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kas ir sevišķi svarīgas, lai ieviestu pareizu fiskālo politiku;
Emphasises that innovative financing for development can complement traditional development aid mechanisms and so help them to achieve their goals on time; recalls that innovative financing instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GDP devoted to development cooperation; stresses that innovative financing for development should be characterised by diversity of funding, in order to reach maximum revenue potential, but also be fully tailored to each country's priorities, with strong country ownership; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion, which are crucial to achieving a sound fiscal policy;
uzsver, ka efektīvas augstas kvalitātes attīstības palīdzības sniegšanai nepieciešami īpaši centieni tās sniedzēju koordinācijas un pārvaldības pasākumu ziņā; uzskata, ka, atrisinot Eiropas attīstības palīdzības fragmentācijas problēmu, kas samazina efektivitāti un rada gan finanšu, gan politiskas sekas, dalībvalstis ieguvums būtu vērtējams līdz pat EUR 6 miljardu apmērā gadā un papildus tiktu atvieglots arī partnervalstu administrāciju darbs;
Stresses that effective, high-quality development aid delivery calls for a particular effort in terms of donor coordination and governance arrangements; believes that tackling the problem of fragmentation in European development aid, which causes inefficiencies which have both financial and political consequences, would bring efficiency gains estimated at up to EUR 6 billion a year for Member States and also facilitate the work of partner country administrations;
atgādina ‐ lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM mērķus, būs vajadzīgi USD 300 miljardi; pauž nožēlu, ka vairākums attīstīto valstu, neraugoties uz to nesenajiem paziņojumiem ANO 2010. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmē par TAM, līdz šim nav izpildījušas savas 2005. gada saistības palielināt attīstības palīdzību, un norāda, ka centieniem ir jābūt saskaņotākiem; uzsver ‐ nav pieļaujams, ka dažas valstis novatoriskos finansēšanas mehānismus (NFM) varētu uztvert kā pamudinājumu atteikties no oficiālās attīstības palīdzības (OAP); uzsver, ka OAP saistības un novatoriski finansēšanas mehānismi jāuzskata par būtiskiem un papildinošiem nabadzības izskaušanas līdzekļiem;
Recalls that USD 300 billion will be needed in order to achieve the MDG objectives by 2015; deplores the fact that, despite their recent declaration at the UN's High Level Summit on the MDGs in September 2010, a majority of developed nations have not yet honoured their 2005 commitment to increase development aid and points out that a much more concerted effort has to be made; emphasises that it is not acceptable that innovative financing mechanisms (IFMs) might be seen as encouraging certain countries to renounce official development assistance (ODA); stresses that ODA commitments and innovative financing mechanisms must be seen as essential and complementary in the fight against poverty;
uzsver, ka steidzami jāuzlabo ES koordinācija saistībā ar labklājības nodrošināšanas pasākumiem vietējos tirgos un ka novatoriska finansēšana attīstības jomā jāveicina ne tikai ar nodokļu palielināšanu, bet arī jāizpēta citas iespējas, piemēram, iekšzemes ieņēmumu papildināšana, ko vislabāk var panākt, atzīstot un aizsargājot īpašuma tiesības, veicot zemes kartēšanu un uzlabojot uzņēmējdarbības un ieguldījumu vidi jaunattīstības valstīs;
Stresses the urgent need to improve EU coordination of wealth-creation measures in local markets and that promoting innovative financing for development should not focus only on increasing taxation but should also explore other paths, such as enhancing domestic revenue, which can be best achieved through the recognition and protection of property rights, land mapping, and improving the business and investment environment in developing countries;
atgādina, ka smagas pandēmiskas slimības ‐ AIDS, tuberkuloze un malārija ‐, kas plosās jaunattīstības valstīs un jo īpaši Subsahāras Āfrikā, ir viens no lielākajiem šķēršļiem Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; šajā saistībā atgādina, ka par aviobiļetēm iekasētās solidaritātes iemaksas ir nozīmīgs finanšu instruments, ar ko risināt veselības aprūpes problēmas un kas jāattīsta arī turpmāk; jo īpaši aicina Komisiju apsvērt papildu finansēšanas mehānismus, ar kuriem risināt globālus veselības aprūpes jautājumus, un aicina nabadzīgajās valstīs atvieglot piekļuvi zālēm;
Recalls that major pandemic diseases – AIDS, tuberculosis and malaria – which strike developing countries, and sub-Saharan Africa in particular, constitute a major obstacle to achieving the MDGs; recalls, in this context, that a solidarity contribution levied on air tickets is an important financial tool in addressing health problems and one that needs to be further developed; calls, in particular, on the Commission to examine further financing mechanisms to address global health issues, and to facilitate access to medicines in poor countries;
norāda, ka klimata pārmaiņas jo īpaši ietekmēs jaunattīstības valstis, un uzskata, ka, finansējot pasākumus klimata pārmaiņu seku un energoresursu trūkuma mazināšanai, tiks sekmēta TAM sasniegšana;
Points out that climate change will affect developing countries in particular and takes the view that funding measures to alleviate the effects of climate change and reduce energy poverty will contribute to achieving the MDGs;
atzinīgi vērtē to, ka ANO augstākā līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem galīgajā deklarācijā, ko pieņēma 2010. gada 22. septembrī, pirmo reizi konkrēti norādīta novatorisku finansēšanas veidu nozīme TAM sasniegšanā;
Welcomes the fact that the Final Declaration of the UN Summit on the MDGs, adopted on 22 September 2010, refers, for the first time, specifically to the role of innovative financing in achieving the MDGs;
atgādina, ka vairāki Eiropas valstu un valdību vadītāji ANO 2010. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmē par TAM ir pauduši stingru atbalstu finanšu darījumu nodokļa ieviešanai, un sagaida no viņiem izšķirošu rīcību, lai atbalstītu šo apņemšanos;
Recalls the firm support given by a number of European Heads of State or Government to the implementation of a tax on financial transactions at the UN Summit on the MDGs in September 2010 and expects decisive action from them in support of this commitment;
aicina dalībvalstis, kuras līdz šim vēl nav pievienojušās 2006. gadā izveidotajai eksperimentālajai grupai jautājumos par novatoriskiem finansēšanas mehānismiem, tai pievienoties, kā arī piedalīties visos pašreizējos mehānismos, tostarp veikt solidaritātes iemaksas no aviobiļešu tirdzniecības;
Calls on the Member States which have not yet done so to join the pilot group on innovative financing mechanisms set up in 2006 and participate in all existing mechanisms, including the solidarity contribution on airline tickets;
mudina Komisiju ierosināt, lai ES mērogā tiktu ieviesti novatoriski mehānismi attīstības finansēšanai;
Urges the Commission to propose the implementation of innovative development financing mechanisms at EU level;
aicina iestādes un ES valdības detalizēti izpētīt iespēju radīt pasaules mēroga loteriju nolūkā finansēt bada izskaušanas pasākumus, kā ierosināts Pasaules Pārtikas programmā un ko īstenotu kā pārtikas projektu;
Calls on the institutions and EU governments to examine closely the possibility of creating a worldwide lottery to fund measures to combat hunger, as proposed by the World Food Programme, along the lines of the Food Project;
uzskata, ka ar OAP neizdosies apkarot nabadzību, ja G20 valstis, ES un finanšu iestādes neieņems striktu nostāju pret saņēmējvalstu korumpētajām administrācijām; tāpēc uzsver, ka ir jāmodernizē ES palīdzība attiecībā uz nodokļu iestāžu, tiesu iestāžu un korupcijas novēršanas aģentūru nostiprināšanu jaunattīstības valstīs; mudina ES dalībvalstis apkarot kukuļdošanu uzņēmumos, kuri ir reģistrēti dalībvalstu jurisdikcijās, taču darbojas jaunattīstības valstīs;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
atgādina, ka katru gadu jaunattīstības valstīs ar tādiem nelikumīgiem līdzekļiem kā nelegāla kapitāla plūsmas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas tiek zaudēti aptuveni EUR 800 miljardi, t.i., summa, kas desmitkārt pārsniedz OAP apmēru, un šādas situācijas novēršanai un izskaušanai varētu būt izšķiroša nozīme TAM sasniegšanā; mudina ES un dalībvalstis par galveno darba kārtības prioritāti visos starptautiskajos forumos noteikt cīņu pret nodokļu oāzēm, korupciju un ļaunprātīgām nodokļu struktūrām, lai jaunattīstības valstis varētu palielināt iekšzemes ieņēmumus;
Recalls that an estimated EUR 800 billion, i.e. 10 times the amount of ODA, is lost annually from developing countries through illicit practices such as unlawful capital flows and tax evasion, the prevention and reduction of which could prove decisive in achieving the MDGs; urges the EU and its Member States to place the fight against tax havens, corruption and harmful tax structures at the top of the agenda in all international fora so as to enable developing countries to increase their domestic revenues;
atgādina, ka G20 valstīm ir kolektīvas saistības mazināt krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kuras smagi skāra šīs krīzes netiešās sekas;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by its indirect effects;
lai nodrošinātu OAP pārredzamību, mudina, ka ir jāpanāk pārskatatbildība, palīdzības jomā nostiprinot valstu kontroles mehānismus un parlamentārās pārbaudes; aicina ES un G20 valstis ievērot noteikto darba kārtību, lai izskaustu nodokļu oāzes un nodokļu slepenību, veicinot ziņojumu sniegšanu par katru valsti;
Urges that, in order to achieve transparency in ODA, accountability should be promoted through the strengthening of national control mechanisms and parliamentary scrutiny of aid; calls on the EU and the G20 to pursue their agenda of cracking down on tax havens and tax secrecy, promoting country-by-country reporting;
aicina Padomi un Komisiju popularizēt un censties attīstības jomā ieviest novatoriskus finanšu instrumentus, tādus kā starptautisko finanšu darījumu nodoklis, transporta nodevas, pasākumi nelikumīga kapitāla plūsmu apkarošanai un pārvedumu izmaksu samazināšana vai atvieglošana;
Calls on the Council and the Commission to promote and work towards the implementation of innovative financing instruments for development, such as an international financial transaction tax, transport levies, measures to combat illicit capital flows and the reduction or alleviation of remittance costs;
norāda, ka ekonomikas un finanšu krīze daudzas jaunattīstības valstis iedzīs jaunā parādu krīzē, un aicina Komisiju un dalībvalstis no jauna censties atvieglināt jaunattīstības valstu parādu slogu;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
atgādina, ka jaunattīstības valstis ir vissliktāk sagatavotas klimata pārmaiņu novēršanai un kopumā, šķiet, visvairāk cieš no šīs parādības; aicina īstenot ES finansiālās saistības, kuras uzņēmās, noslēdzot Kopenhāgenas vienošanos un izveidojot Pasaules klimata pārmaiņu aliansi; mudina ES uzņemties rūpnieciski attīstīto valstu kopīgo iniciatīvu vadību, lai dotu lielāku un mērķtiecīgāku ieguldījumu to trešās pasaules valstu attīstības atbalstīšanā, par kurām ES ir vēsturiski atbildīga;
Recalls that developing countries are the least well-equipped to deal with climate change, and are, generally speaking, likely to be the principal victims of this phenomenon; calls for the implementation of the EU financial pledge given under the Copenhagen Accord and in the context of the Global Climate Change Alliance; urges the EU to assume a pivotal role in joint initiatives by the industrialised countries to make a larger and more specific contribution to supporting development in the third world, to which they have a historic responsibility;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta Politikas uzdevumu komitejai, Komisijai, Eiropadomei, EIB, ECB, SVF un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.
Instructs its President to forward this resolution to the European Parliament Policy Challenges Committee, the Commission, the European Council, the EIB, the ECB, the IMF, and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcija par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES ( 2010/2089(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on reducing health inequalities in the EU ( 2010/2089(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 184. pantu,
having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,
having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu par vīriešu un sieviešu līdztiesību visās jomās,
having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus “Taisnīguma un veselības aizsardzības jautājumi visās politikas jomās – solidaritāte veselības aizsardzībā”,
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2010 on ‘Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health’,
ņemot vērā ziņojumu par Sociālās aizsardzības komitejas un Komisijas 2. kopīgo novērtējumu par ekonomikas krīzes sociālo ietekmi un politiskajiem risinājumiem,
having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,
ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem (2006/C 146/01),
having regard to the Council Conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ (2006/C 146/01),
ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembra rezolūciju par jauniešu veselības aizsardzību un labklājību,
having regard to the Council Resolution of 20 November 2008 on the health and well-being of young people,
ņemot vērā Veselību sociālo faktoru komitejas gala ziņojumu (PVO, 2008),
having regard to the Final Report of the Commission on Social Determinants of Health (WHO, 2008),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Solidaritāte veselības aprūpē ‐ nevienlīdzības mazināšana veselības jomā ES,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju par veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšanu ‐ liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0019 .
having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases Texts adopted, P6_TA(2007)0019
, kā arī 2008. gada 25. septembra rezolūciju par Balto grāmatu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0461 .
) and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues Texts adopted, P6_TA(2008)0461