natgillin/translations-raw huggingface dataset:
šajā sakarā uzsver, ka ievērojot to, cik nozīmīgi ir MVU, kuriem, ņemot vērā to būtību, ir tikai ierobežoti līdzekļi, tiem jāpiešķir lielāka pieejamā atbalsta daļa; lai to īstenotu, jauninājumu starpnieku lomai ir jābūt nozīmīgākai, jo to būtība un loma ir turpmāk precizēta, kā arī ir palielināts to nepieciešamo infrastruktūru skaits, kas tiem jānodrošina, iekļaujot IT infrastruktūru un tīklu izveidi, kā arī piesaisti starptautiskajām datu bāzēm;
Stresses that the importance in this connection of SMEs, which, by their nature, have only limited funds at their disposal, makes it necessary for them to be allocated a higher proportion of the aid available; to make this possible, a greater role needs to be played by innovation intermediaries once their nature and role has been clarified further and the necessary infrastructure which they should provide has been extended to include IT infrastructure, and networking and link-up to international databases;
uzsver, ka MVU bieži nevēlas uzņemties lielus riskus, kas saistīti ar tehnoloģiskajiem jauninājumiem, kuri varētu sniegt labumu ne tikai atsevišķiem uzņēmumiem, bet, iespējams, sabiedrībai kopumā; uzsver nepieciešamību valsts atbalstu nekavējoši novirzīt uz atbalsta pasākumiem, kas motivētu MVU un samazinātu riskus, kas saistīti ar tehnoloģisko jauninājumu procesu, kā arī nepieciešamību uzlabot vispārējo uzņēmējdarbības vidi;
Points out that SMEs are often not willing to take the high risks associated with technological innovation, even though this could not only bring individual benefits, but could also potentially benefit society as a whole; stresses the need urgently to target State aid at supportive actions that motivate SMEs and diminish the risks linked with technological innovation processes, as well as the need to improve the overall conditions of the business environment;
apzinās, ka valsts atbalsts var būt vajadzīgs, lai ieviestu jauninājumu projektus vai zinātniskās un tehniskās pētniecības projektus, kas ir attālināti no tirgus;
Is aware that State aid may be necessary in order to set in motion innovative projects or scientific or technological research projects which are distant from the marketplace;
atzīmē, ka stimulējošo valsts atbalsta instrumentu ietekmi ir grūti pierādīt, taču to var atvieglot ar standartizētu jautājumu kopumu; uzskata, ka tiešās subsīdijas jāizmanto iespējami mazāk;
Notes that the incentive effect of different State aid instruments is difficult to demonstrate but may be facilitated by a standardised set of questions; considers that as little use as possible should be made of direct grants;
apšauba atšķirību starp tehnoloģiskiem un netehnoloģiskiem jauninājumiem; atzīmē netehnoloģisku jauninājumu svarīgumu, īpaši, lai MVU iegūtu konkurences priekšrocības; taču atbalsta jauninājumu definīciju, kurā nošķirtas uzņēmumu ikdienas plānveida darbības no darbībām, kas saistītas ar jauninājumiem; ierosina, ka projektiem, kuri ir tiesīgi saņemt valsts atbalstu, jārada papildu vai jaunas priekšrocības klientiem, tajos jābūt riska elementam, tiem jābūt apzinātiem, ar pārnesamiem ieguvumiem un tiem jārada pozitīvi ārējie efekti;
Questions the distinction between technological and non-technological innovation; notes the importance of non-technological innovation, particularly in the acquisition of competitive advantages by SMEs; favours, instead, a definition of innovation distinguishing between the regular day-to-day operations of companies and their activities relating to innovation; proposes that projects eligible for State aid should be those that provide additional or new client benefits, entail risk, are intentional, have transferable benefits, and create positive externalities;
uzskata, ka reģionālais atbalsts un valsts atbalsts jauninājumiem ir papildu atbalsts, kas galvenokārt jāsniedz mazāk attīstītiem reģioniem ekonomiskās un sociālās kohēzijas paaugstināšanai; uzskata, ka pretējā gadījumā šis atbalsts veicinās izaugsmi tikai attīstītākos reģionos un valstīs; uzskata, ka reģionālā atbalsta shēmām, kad vien tās papildina valsts atbalstu jauninājumiem, ir jābūt savietojamām ar iekšējā tirgus un konkurences noteikumiem; turklāt uzskata, ka īpašu nozīmi jāpiešķir valsts atbalsta piešķiršanas nosacījumiem jauninājumu jomā saistībā ar reģionālajiem MVU, kuriem pieeja jauninājumiem ir būtiski svarīga;
Considers that regional aid and State aid for innovation are complementary and should focus on less-developed regions in order to promote economic and social cohesion; considers that otherwise such aid will only promote the growth of more developed regions and countries; considers that regional aid schemes, whenever additional to State aid for innovation, must be compatible with the internal market and the competition rules; considers, moreover, that particular importance should be attached to the definition of and eligibility for State aid for innovation in relation to regional SMEs for which it is vitally important to have access to innovation;
aicina Komisiju veidot tālredzīgākas reģionālā atbalsta shēmas, it īpaši ļaujot atbalstīt nemateriālos ieguldījumus;
Calls on the Commission to make the regional aid schemes more forward-looking, allowing, in particular, support for intangible investments;
aicina Komisiju nodrošināt, ka finansēšana no ES struktūrfondiem apvienojumā ar līdzfinansēšanu no citiem avotiem netiks uzskatīta par nelikumīgu valsts atbalstu; turklāt lūdz mainīt attiecīgās procedūras, lai izvairītos no divkāršas paziņošanas Komisijai par šāda veida finansēšanu;
Calls on the Commission to ensure that EU structural funding will not be regarded as unlawful State aid when combined with co-funding from other sources; further asks that the relevant procedures be modified so that dual notification to the Commission of such funding is avoided;
piekrīt, ka valsts atbalsts jāpiešķir pamatojoties uz kritērijiem, kuri atbalsta novatoriskus uzņēmumus dibināšanas posmā un MVU, nevis pamatojoties uz attaisnotām izmaksām; atzīmē, ka lēmumus piešķirt valsts atbalstu jāpieņem efektīvi un ievērojot skaidri noteiktu laika grafiku;
Agrees that State aid should be allocated on the basis of criteria favouring innovative start-ups and SMEs, rather than on the basis of eligible costs; notes that decisions on the grant of State aid should be taken in an efficient manner and within clearly defined time lines;
ierosina līdz 8 gadiem pagarināt pastāvēšanas perioda prasību uzņēmumiem ar garāku P&A ciklu;
Proposes that the existence period requirement for companies with a longer R&D cycle be extended to eight years;
atbalsta priekšlikumu sniegt finanšu atbalstu ar riska kapitāla palīdzību ne tikai sākuma un dibināšanas posmā, bet arī pēc sākumposma; tomēr uzsver, ka šis nav optimālākais risinājums, un ka jebkādam atbalstam ir jābūt īstermiņa un tam jāpapildina galvenokārt privāti ieguldījumi;
Supports the proposal that financial support is given by means of risk capital not only for the seed and start-up phase, but also for the post-seed phase; stresses, however, that this solution is not optimal and that any aid should be of a short-term character and complementary to primarily private investments;
uzsver, ka P&A izmaksu robežas rūpīgi jāpārrauga,
Emphasises that the limits on R&D costs should be carefully monitored;
atzīmē, ka reģionos un valstīs, kurās ir īpaši nelabvēlīga jauninājumu vide, liels jauninājumus kavējošs faktors var būt privāto ieguldītāju un finanšu institūciju izjūta, ka pastāv lielāks risks;
Notes that in regions and countries in which the innovation environment is particularly disadvantaged, a perception by private investors and financial institutions of higher risk may work as a major innovation-inhibiting factor;
konstatē, ka novatorisku MVU pieeja riska kapitālam šobrīd ir ļoti ierobežota, galvenokārt, to attīstības pirmajos posmos; tāpēc atbalsta domu par valsts atbalsta izmantošanu, lai piesaistītu privātā kapitāla ieguldījumus riska kapitāla reģionālajos fondos, kuri darbojas kā valsts un privātā sektora partnerības ar lielāku ieguldījumu kvotu elastību attiecībā uz valsts resursiem;
Realises that innovative SMEs' access to risk capital is currently considerably limited, primarily in the first phases of their development; supports, therefore, the idea of using State aid to attract private capital investment to regional risk-capital funds working as public-private partnerships with higher flexibility of investment tranches for public resources;
aicina turpināt starpnieku juridiskā statusa precizēšanu saistībā ar to sniegto pakalpojumu darbības jomu; atbalsta kuponu sistēmu, taču ierosina iekļaut līdzfinansēšanas elementu, lai vairāk piesaistītu privātus ieguldījumus; tomēr uzskata, ka 100% atmaksāšana varētu kropļot konkurenci;
Calls for the further clarification of the legal status of intermediaries in regard to the scope of the services that they provide; supports the voucher system but proposes introducing an element of co-financing, in order to attract more private investment; believes, however, that the reimbursement of 100% might lead to the distortion of competition;
ierosina universitātēm un pētniecības centriem kā "jauninājumu starpniekiem" piedalīties reģionālajās valsts un privātajās partnerībās vai arī cieši sadarboties ar tām; uzskata, ka tas radīs ievērojamu sinerģisko efektu, izraisot labāku mijiedarbību starp universitāšu pētniecības un jauninājumu darbībām un atsevišķu novatorisko MVU un novatorisko uzņēmumu klasteru vajadzībām;
Recommends that universities and their research centres should take part in or cooperate closely with regional public-private partnerships as 'innovation intermediaries'; considers that this would create a large synergy effect with better interconnection between the research and innovation activities of universities and the needs of individual innovative SMEs and innovative business clusters;
aicina turpināt skaidrošanu par to, kā valsts atbalsta noteikumi attiecas uz universitātēm un pētniecības iestādēm, ja tās ir iesaistījušās saimnieciskā darbībā;
Asks for further clarification on how the State aid rules apply to universities and research establishments when they are engaged in economic activities;
apšauba, ka ir pareizi pieļaut valsts atbalsta piešķiršanu MVU, lai tās pieņemtu darbā augsti kvalificētus darbiniekus, jo MVU var piekļūt speciālistu zināšanām un iemaņām, izmantojot starpnieku un ekspertu pakalpojumus;
Questions the appropriateness of allowing State aid to SMEs for hiring highly qualified staff, since SMEs may have access to specialist knowledge and skills through the services of intermediaries and experts;
uzskata, ka klasteri rodas dabiski, un tādēļ tiem ir jābūt tiesīgiem saņemt valsts atbalstu tikai īslaicīgi, sākuma posmā, lai atrisinātu administratīvās problēmas un novērstu šķēršļus, kas saistīti ar sadarbību;
Believes that clusters develop organically and should therefore be eligible for State aid only on a temporary basis, during the start-up phase, in order to meet administrative problems and obstacles linked with cooperation;
uzskata, ka valsts atbalstam infrastruktūrai jāatbilst tehniskas neitralitātes un atklātas piekļuves prasībām, jānovērš atklātās tirgus nepilnības un jāstiprina jaunrades potenciāls;
Believes that State aid for infrastructure should fulfil the requirement of technical neutrality and open access, address identified market failures, and enhance innovative potential;
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma – ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu" ( KOM(2003)0311 ), un tās publikāciju 2004. gada oktobrī "Glābsim 20000 dzīvību uz mūsu ceļiem",
having regard to the Commission Communication 'European Road Safety Action Programme – Halving the number of road accident victims in the European Union by 2010: A shared responsibility' ( COM(2003)0311 ) and its publication 'Saving 20 000 lives on our roads' of October 2004,
ņemot vērā 2003. gada 5. decembra Veronas deklarāciju par ceļu satiksmes drošību, kā arī 2004. gada ES transporta ministru Otrās Veronas sanāksmes secinājumus un no tiem izrietošās šo ministru saistības attiecībā uz ceļu satiksmes drošību kā prioritāti,
having regard to the Verona Declaration on Road Safety of 5 December 2003 as well as the conclusions of the Second Verona meeting of EU transport ministers of 2004 and the subsequent commitment given by those ministers to regard road safety as a priority,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai" ( KOM(2005)0229 ),
having regard to the Commission Communication 'i2010 – A European Information Society for growth and employment' ( COM(2005)0229 ),
ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6-0072/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0072/2006 ),
tā kā ir gūts ievērojams progress e-drošības tehnoloģiju, sistēmu un pakalpojumu jomā, un Galileo attīstība arī piedāvā potenciālu nākotnē,
whereas considerable progress has been made in the field of eSafety technologies, systems and services, and the development of Galileo also offers potential for the future,
atzinīgi vērtē citu dalībvalstu (Čehijas, Dānijas, Nīderlandes un Vācijas) apņemšanos parakstīt Saprašanās memorandu un šā procesa uzsākšanu un aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav parakstījušas, parādīt savu politisko gribu to izdarīt;
Is encouraged by the commitment of other Member States which have already initiated the process for signing the MoU (the Czech Republic, Denmark, the Netherlands and Germany) and calls on those which have not already done so to demonstrate the political will to do so;
uzskata, ka Saprašanās memorandu vajag pārveidot par nodoma vēstuli, kuru visām ieinteresētajām personām ir jāparaksta pēc iespējas drīzāk, lai varētu sasniegt redzamu virzību;
Believes that, in order for real progress to be made, the MoU should be converted into a letter of intent, signed by all stake holders, as soon as possible;
atgādina, ka vairākums dalībvalstu ir gausi veicinājušas vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numura 112 lietošanu; aicina Komisiju novērtēt dalībvalstu darbu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem attiecībā uz vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numura izmantošanu, proti, saistībā ar atbildēšanu uz izsaukumiem un to pienācīgu apstrādi, tostarp nosakot zvanītāja atrašanās vietu;
Recalls that a majority of Member States have been slow in encouraging the use of the single European emergency number 112; calls on the Commission to evaluate the implementation by the Member States of Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users' rights relating to electronic communications networks and services in relation to the appropriate answering and handling of calls to the single European emergency call number, including the caller location;
sagaida turpmākas Komisijas iniciatīvas un paziņojumus e-drošības jomā;
Welcomes future initiatives and Communications of the Commission in the field of eSafety;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par daudzvalodības un valodu apguves veicināšanas pasākumiem Eiropas Savienībā: Eiropas valodu kompetences rādītājs ( 2005/2213(INI) )
European Parliament resolution on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence ( 2005/2213(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Eiropas valodu kompetences rādītājs" ( KOM(2005)0356 ),
having regard to the communication from the Commission entitled 'The European Indicator of Language Competence' ( COM(2005)0356 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Jauna daudzvalodības pamatstratēģija" ( KOM(2005)0596 ),
having regard to the communication from the Commission entitled 'A New Framework Strategy for Multilingualism' ( COM(2005)0596 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Valodu apguves un lingvistiskās daudzveidības sekmēšana: rīcības plāns 2004.–2006. gadam" ( KOM(2003)0449 ),
having regard to the communication from the Commission entitled 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity: an Action Plan 2004-2006' ( COM(2003)0449 ),
ņemot vērā programmu "Izglītība un apmācība 2010. gadā: Lisabonas stratēģijas panākumu atkarība no steidzamām reformām" (Padomes dokuments 6905/04 EDUC 43),
having regard to the programme for 'Education and Training 2010: the success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms' (Council document 6905/04 EDUC 43),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Padomes un Komisijas 2006. gada kopējā progresa ziņojuma projekts par darba programmas "Izglītība un apmācība 2010" izpildes gaitu ( KOM(2005)0549 ),
having regard to the communication from the Commission entitled 'Draft 2006 Joint Progress Report of the Council and the Commission on the Implementation of the Education and Training 2010 Work Programme' ( COM(2005)0549 ),
ņemot vērā slēdzienus, pie kādiem Eiropadomes prezidentūra nonāca Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā,
having regard to the conclusions reached by the European Council Presidency in Barcelona on 15 and 16 March 2002,
ņemot vērā slēdzienus, pie kādiem Izglītības, jaunatnes un kultūras ministru padome nonāca 2005. gada 24. maijā attiecībā uz jauniem izglītības un apmācības rādītājiem,
having regard to the conclusions of 24 May 2005 reached by the Council of Ministers for Education, Youth and Culture concerning new education and training indicators,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0074/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0074/2006 ),
tā kā Eiropas Savienības kultūru un valodu daudzveidība tagad ir Eiropas identitātes sastāvdaļa;
whereas the cultural and linguistic diversity of the European Union is now integral to European identity,
tā kā daudzvalodība nozīmē efektīvāku saziņu un labāku savstarpēju saprašanos;
whereas multilingualism facilitates more effective communication and better mutual understanding,
tā kā spēja saprast un sazināties svešvalodās un augstāki valodu zināšanu standarti ir ļoti svarīgi, lai varētu optimizēt darbaspēku Eiropā, un tā kā valodu prasme ir būtiski nepieciešama visiem Eiropas pilsoņiem, lai varētu veicināt tiesību un brīvību pilnīgu izmantošanu saistībā ar mobilitāti un reāla Eiropas darba tirgus izveidi;
whereas the ability to understand and communicate in foreign languages and higher standards of linguistic proficiency are of major importance for the more effective deployment of manpower in Europe, language skills being a fundamental requirement for all European citizens with a view to promoting the full exercise of the rights and freedoms arising from mobility within the European Union and creating a genuine European employment market,
tā kā labākas valodu zināšanas un to plašāka izplatība ir Eiropas izglītības un apmācības sistēmas vērtēšanas kritērijs, kā arī viens no kritērijiem, kā novērtēt Eiropas Savienības virzību uz mērķi kļūt par konkurētspējīgāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē un politisko savienību, kas ir saskaņotāka un vienotāka tās daudzveidībā;
whereas greater and more widespread linguistic proficiency are goals against which to measure the quality of European education and training systems and two of the criteria for assessing progress towards the objective of making the European Union the most dynamic knowledge-driven economy in the world, as part of a more cohesive political union, united in its diversity,
tā kā Barselonas Eiropadome 2002. gada martā aicināja ieviest valodu kompetences rādītāju, lai novērstu esošās atšķirības starp Eiropas Savienības pilsoņu faktiskajām valodu prasmēm un saziņas spējām;
whereas in March 2002 the Barcelona European Council called for the introduction of a linguistic proficiency indicator to bridge the current information gap regarding the actual language and communication skills of European Union citizens,
tā kā rīcības plāns "Valodu apguves un lingvistiskās daudzveidības sekmēšana" ir solis ceļā uz Barselonas mērķu sasniegšanu (dzimtā valoda + divas svešvalodas), un tāpēc ES ir jādubulto centieni šajā jomā;
whereas while the Action Plan 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity' constitutes a positive step towards the achievement of the Barcelona objective (mother tongue+two), there is a clear need to step up EU efforts in this area,
tā kā Eiropas Savienībā ir daudz un dažādas valodu zināšanu un prasmju apliecības, ir grūti salīdzināt to īpašnieku faktiskās valodu zināšanas, un tas neveicina priekšrocības, ko varētu sniegt paraugprakses apmaiņa, kā ari traucē strādnieku un studentu brīvai kustībai Eiropas Savienībā;
whereas language proficiency certificates within the EU are many and varied, thereby making it difficult to compare the standards achieved by their respective holders and failing to generate the benefits to be gained from exchange of good practices, and thus also hindering the free movement of workers and students within the EU,
tā kā, lai iegūtu informāciju, kas ir nepieciešama kvalitatīvas valodu apmācības politikas izstrādei, ir jāievāc pārbaudīti dati par iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, faktiskajām valodu zināšanām;
whereas a set of reliable indicators regarding individual levels of linguistic proficiency particularly among young people must be established, so as to introduce policies designed to offer high-quality language teaching,
tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju vidējais svešvalodu skaits, ko māca vidusskolas līmenī, ne tuvu neatbilst Barselonas Eiropadomes noteiktajam mērķim uzlabot pamatprasmes, jo īpaši veicinot vismaz divu svešvalodu mācīšanu agrīnā vecumā;
whereas, according to the Commission's information, the average number of foreign languages taught at secondary school level falls far short of the target set at the Barcelona European Council of improving the mastery of basic skills, notably through the teaching of two languages from a very young age,
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas valodu kompetences rādītāja iekļaušanu dalībvalstu kritērijos saskaņā ar programmu "Izglītība un apmācība 2010. gadā";
Welcomes the Commission proposal concerning the inclusion of a European Indicator of Language Competence among the criteria used by Member States under the 'Education and Training 2010' programme;
izmanto šo gadījumu, lai uzsvērtu Eiropas rādītāju nozīmi kopīgo mērķu īstenošanas sekmju novērtēšanā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izglītības un apmācības jomā un programmas "Izglītība un apmācība 2010. gadā" nozīmi valstu politiku salīdzināšanā un izstrādē un Eiropas stratēģisko pamatu ieviešanā, lai pārietu uz zināšanām balstītu ekonomiku, kuras pamatā būtu paraugprakses veicināšana un apmaiņa;
Takes this opportunity to stress the importance of European indicators in assessing progress towards achieving common objectives under the Lisbon Strategy in the field of education and training and the importance of the 'Education and Training 2010' Programme for the comparison and formulation of national policies and the introduction of a European strategic framework for the transition to a knowledge-driven economy, by encouraging and exchanging good practices;
atzīmē, ka attiecīgais rādītājs, pamatojoties uz objektīvām pārbaudēm, precīzi, ticami un regulāri noteiktu vispārējus svešvalodu zināšanu standartus visās dalībvalstīs;
Notes that the indicator in question seeks to establish accurately, reliably and at regular intervals on the basis of objective tests overall foreign language proficiency standards in all the Member States;
uzskata, ka valodu zināšanas jāpārbauda arī bērniem, kuri vienlīdz labi runā divās un vairākās valodās;
Considers that the language tests should also take bilingual and multilingual children into consideration;