natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka Komisijai būtu vairāk jāuzsver atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo visvairāk darbavietu tiek veidotas šajā sektorā un tās inovatīvajam un tehnoloģiskajam progresam ir izšķirošā loma mūsu ekonomikas “atdzīvināšanā”; uzskata, ka ir vajadzīgs vairāk priekšlikumu, lai samazinātu birokrātiju un veicinātu inovatīvās idejas;
Believes that the Commission should have placed a greater emphasis on promoting and supporting small and medium-sized enterprises (SMEs), since most jobs are created in this sector and its innovation and technological progress play a crucial role in reinvigorating our economy; takes the view that more proposals to reduce red tape and promote innovative ideas are required;
uzsver ‐ lai ES stratēģija 2020. gadam būtu veiksmīga, uzmanība jāpievērš MVU un nodarbinātības atbalstam ne tikai tirdzniecībā un pakalpojumu sfērā, bet arī rūpniecībā un lauksaimniecībā, jo šīm nozarēm ir izšķiroša nozīme mūsu ekonomikas darbībai nākotnē;
Underlines that a successful 2020 strategy should focus on promoting SMEs and jobs not only in the trade and service sectors, but also in industry and the agricultural sector, as these are vital for our future economy;
uzskata, ka Eiropas iedzīvotāju novecošanas tendences prasa mūžizglītības politiku un elastīgāku pensionēšanās vecumu (ja darbinieki izvēlas šo iespēju), lai paturētu darba tirgū pietiekošu daudzumu aktīvo iedzīvotāju un palielinātu viņu sociālo iekļautību; uzskata, ka bieži tiek atstāts bez ievērības vecāku cilvēku un strādājošo invalīdu nodarbinātības potenciāls, un cer sagaidīt ierosinājumus, kuru mērķis būtu palielināt šo potenciālu; bez tam mudina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju cīņai pret jauniešu bezdarbu;
Takes the view that the ageing of Europe's population requires lifelong learning policies and a more flexible retirement age (where employees opt for this), so as to keep a sufficient number of active people in the labour market and enhance their social inclusion; is of the opinion that the employment potential of older people and disabled workers is often neglected, and expects proposals aimed at enhancing their potential; urges, furthermore, the Commission to put forward a strategy to combat youth unemployment;
Budžets, kas atspoguļo viedu, ietverošu un pastāvīgu izaugsmi ‐ 21. gadsimta prioritāte
A budget reflecting smart, inclusive and sustainable growth as the priority for the 21st century
uzskata, ka pašreizējā budžetā nav paredzēti pietiekami finanšu līdzekļi 21. gadsimta problēmu risināšanai; mudina Komisiju izvirzīt vērienīgu priekšlikumu, lai nodrošinātu panākumus ES stratēģijai 2020. gadam;
Takes the view that the current budget does not sufficiently reflect the financial needs associated with tackling 21st-century challenges; urges the Commission to put forward an ambitious proposal to make the EU 2020 strategy a success;
mudina Komisiju jaunajā stratēģijā gan attiecībā uz ES, gan uz dalībvalstu budžetiem saglabāt Lisabonas stratēģijā noteikto mērķi, proti, 3 % no IKP atvēlēt pētniecībai un izstrādei; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, lai Eiropas lietišķie pētījumi būtu efektīvāki, uzlabojot pašreizējo struktūru saskaņošanu un gan publiskajā, gan privātajā sektorā novēršot birokrātiju un radot pētniecībai un inovācijai labvēlīgāku ieguldījumu vidi; uzskata, ka, lai panāktu zinību triādes darbību, ir būtiski uzlabot izglītību un padarīt inovāciju sistēmas strukturētākas un efektīvākas, vienlaikus atbalstot izšķirošās pamattehnoloģijas; aicina dalībvalstis lielākā mērā izmantot kohēzijas politikas līdzekļu un pētniecībai un izstrādei atvēlēto līdzekļu sinerģijas iespējas;
Urges the Commission to retain the target of spending 3% of GDP on R&D – as set out in the Lisbon Strategy – in the new strategy, for both the EU and national budgets; asks the Commission to put forward a proposal to make European research more efficient by streamlining existing structures, cutting red tape and creating a more research- and innovation-friendly investment climate in the public and private sector; takes the view that, in order to achieve a functioning knowledge triangle, it is essential to improve education and make innovation systems more structured and efficient, while at the same time supporting key enabling technologies; calls on the Member States to make better use of the potential synergy between cohesion policy funds and R&D funds;
uzskata, ka nepieciešama lielāka Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas loma, atbalstot ieguldījumus infrastruktūrā, videi saudzīgās tehnoloģijās, jauninājumos un MVU;
Believes that the European Investment Bank and the European Bank for Reconstruction and Development should play a greater role in supporting infrastructure investment, green technologies, innovation and SMEs;
uzsver, ka inovācija sākas ar labāku izglītību, un aicina Komisiju iedrošināt jaunas partnerības veidošanu starp uzņēmumiem, zinātni un augstskolu pētniecību;
Stresses that innovation starts with better education, and urges the Commission to encourage new partnerships between business, science and university research;
aicina īstenot vērienīgu pieeju turpmākajā ES inovācijas politikas jomā; uzskata, ka izšķirošajām pamattehnoloģijām būtu jāsaņem adekvāts finansējums, lai šajās jomās Eiropa varētu kļūt par vadošo pasaulē;
Calls for a broad approach to future EU innovation policy; takes the view that key enabling technologies should receive adequate funding to make Europe a global leader in these areas;
uzskata, ka transporta nozare ir būtisks elements, lai sasniegtu ES stratēģijā 2020. gadam noteiktos pastāvīgās izaugsmes mērķus, un ka šī nozare ievērojami sekmē ES stratēģijas 2020. gadam īstenošanai nepieciešamo ekonomikas izaugsmi; uzskata, ka šajā ziņā ir būtiski apvienot tādus dažādus pasākumus kā dažādi enerģijas veidi, cenu veidošanas pasākumi un reālistiska pieeja ārējo izmaksu internalizācijai un ka papildus šiem pasākumiem jāizvirza skaidrāki un reālistiskāki mērķi, kas regulāri jāpārskata;
Considers that the transport sector is an important actor in achieving the sustainable growth foreseen in the 2020 strategy and that the sector contributes to a remarkable extent to the economic growth required for the implementation of EU 2020; considers that a mixture of different measures such as an energy mix, price formation measures and a realistic approach to the internalisation of external costs are important in this context, and that these measures should be accompanied by clearer and more realistic targets that should regularly be reviewed;
atgādina, ka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ir viens no Eiropas projekta stūrakmeņiem, ko pašlaik nelabvēlīgi ietekmē ekonomikas krīzes radītās sekas; uzskata, ka stratēģija 2020. gadam piedāvā vēsturisku iespēju saglabāt un stiprināt Eiropas kohēziju, galvenokārt ar pārredzamu, vienkāršotu un pārdomātu kohēzijas politiku, kas pasargāta no jebkādiem centieniem to no jauna nacionalizēt, ar Eiropas komunikāciju tīkliem paredzētu ilgtermiņa ilgtspējīgu finansēšanas plānu, kā arī ar brīvu un taisnīgu pieeju informācijas un sakaru tehnoloģijām un platjoslas infrastruktūrai, kas ļautu cilvēkiem, īpaši jauniešiem, viegli un vienlaikus paškritiski izmantot mūsdienu saziņas līdzekļus;
Recalls that economic, social and territorial cohesion is a cornerstone of the European project, one which is currently being endangered by the effects of the economic crisis; takes the view that a 2020 strategy is an historic opportunity to maintain and strengthen European cohesion, mainly through a transparent, simplified and smart cohesion policy protected from renationalisation, and a sustainable long-term financial plan for the Trans-European Networks, energy and free and equitable access to ICT and broadband, so as to empower people – especially young people – to use modern communication technologies with ease while at the same time adopting a self-critical approach;
uzskata, ka rūpniecības politika ir ļoti nozīmīga, lai atvieglotu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka ES būtu jāveicina inovācijas, lai izstrādātu videi saudzīgus ražošanas veidus, un vajadzības gadījumā jāatļauj pagaidu kompensācijas, kas ļautu Eiropas rūpniecību padarīt videi saudzīgāku pasaules tirgu kontekstā;
Regards industry policy as very important in order to facilitate the transition to a sustainable economy; takes the view that the EU should promote innovation with a view to developing environmentally friendly modes of production and, where necessary, allow temporary compensation for greening European industry in the context of global markets;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the European Council and the Commission.
B7-0136 , 0138 , 0145 un 0146/2010
B7-0136 , 0138 , 0145 and 0146/2010
ņemot vērā cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas vērtības, uz kurām balstās Eiropas Savienība un kuras ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā,
having regard to the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, on which the Union is based, as set out in Article 2 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Ženēvas konvencijas,
having regard to the Geneva Conventions,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. decembrī pieņemtos secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,
having regard to the Council conclusions on the Middle East Peace Process adopted on 8 December 2009,
ņemot vērā ANO faktu vākšanas misijas ziņojumu par Gazas konfliktu,
having regard to the United Nations Fact-Finding Mission's report on the Gaza conflict,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 64/10,
having regard to UN General Assembly Resolution 64/10,
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 5. februāra ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai,
having regard to the UN Secretary-General's report of 5 February 2010 to the UN General Assembly,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 26. februāra rezolūciju,
having regard to the UN General Assembly resolution of 26 February 2010;
tā kā bruņotais konflikts Gazā, kas sākās 2008. gada 27. decembrī un beidzās 2009. gada 18. janvārī, prasīja vairāk nekā 1400 palestīniešu un 13 izraēliešu nāvi un nodarīja ievērojamus postījumus civilajai infrastruktūrai;
whereas the armed conflict in Gaza that started on 27 December 2008 and ended on 18 January 2009 saw more than 1400 Palestinians and 13 Israelis killed, and led to considerable destruction of civilian infrastructure,
tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2009. gada 5. novembra Rezolūcijā Nr. 64/10 aicināja visas puses veikt neatkarīgu, ticamu un starptautiskiem standartiem atbilstošu izmeklēšanu;
whereas the UN General Assembly, in its Resolution 64/10 of 5 November 2009, has called for all sides to undertake investigations that are independent, credible and in conformity with international standards,
tā kā ANO ģenerālsekretārs 2009. gada 3. decembrī vērsa visu pušu uzmanību uz ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijas Nr. 64/10 attiecīgajiem noteikumiem un prasīja triju mēnešu laikā iesniegt rakstisku informāciju par jebkuriem pasākumiem, ko puses varēja veikt vai veic;
whereas, on 3 December 2009, the UN Secretary-General drew the attention of all parties to the relevant provisions of UN General Assembly Resolution 64/10, and requested written information within three months on any steps they might have taken or were in the process of taking,
tā kā ANO ģenerālsekretārs savā 2010. gada 4. februāra paziņojumā aicināja puses veikt ticamas iekšējās izmeklēšanas par Gazas konflikta norisi;
whereas the UN Secretary-General, in his statement of 4 February 2010, called on the parties to carry out credible domestic investigations into the conduct of the Gaza conflict,
tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2010. gada 26. februāra rezolūcijā atkārtoti aicināja abas puses ‐ Izraēlu un Palestīnu ‐ veikt ticamas izmeklēšanas, kā arī prasīja pēc tam piecu mēnešu laikā sagatavot ziņojumus;
whereas the UN General Assembly, in its resolution of 26 February 2010, reiterated its call on both Israel and the Palestinian side to conduct credible investigations, and requested further reports within five months,
tā kā ES starptautiskā līmeņa darbību pamatā jābūt ANO Statūtu un starptautisko tiesību aktu principu un mērķu stingrai ievērošanai; atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem valstīm ir pienākums ievērot, aizsargāt un nodrošināt starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;
whereas the EU's action on the international scene must be guided by strict respect for the principles and objectives of the UN Charter and for international law; recalling that, under international law, states have an obligation to respect, protect and ensure the application of international humanitarian law,
tā kā Izraēlas valdība ziņo, ka tā izmeklē 150 starpgadījus operācijas laikā Gazā;
whereas the Government of Israel reports that it is investigating 150 separate incidents that occurred during the operation in Gaza,
tā kā palestīniešu iestādes 2010. gada 25. janvārī izveidoja neatkarīgu izmeklēšanas komisiju;
whereas the Palestinian authorities set up an independent investigation commission on 25 January 2010,
tā kā humanitārā krīze Gazas joslā ir vēl vairāk saasinājusies blokādes dēļ, kas ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums,
whereas the humanitarian crisis in the Gaza Strip has further deteriorated as a result of the blockade, which is in contravention of international humanitarian law,
atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir panākt taisnīgu un ilgstošu mieru Tuvajos Austrumos un jo īpaši mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; uzver, ka būtiski miera procesa pamatelementi, lai sasniegtu mērķi abām valstīm pastāvēt līdzās, dzīvojot mierā un drošībā, ir nepieciešamība visām pusēm jebkādos apstākļos ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības, kā arī uzticības veidošana starp izraēliešiem un palestīniešiem;
Stresses once again the importance of achieving a just and lasting peace in the Middle East, and between Israelis and Palestinians in particular; underlines that respect for international humanitarian law and international human rights law by all parties under all circumstances and trust-building between Israelis and Palestinians are essential components of a peace process leading to two states living side by side in peace and security;
prasa abām pusēm piecu mēnešu laikā veikt izmeklēšana, ievērojot starptautiskos neatkarības, neitralitātes, pārredzamības un savlaicīguma un efektivitātes standartus atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas 2009. gada 5. novembrī un 2010. gada 26. februārī pieņemtajām rezolūcijām; uzsver, ka būtisks priekšnoteikums taisnīga un stabila miera panākšanai Tuvajos Austrumos ir nepieciešamība visām pusēm ievērot starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības;
Urges both sides to conduct investigations within five months that meet international standards of independence, impartiality, transparency, promptness and effectiveness, in line with the UN General Assembly resolutions adopted on 5 November 2009 and 26 February 2010; stresses that respect for international human rights law and international humanitarian law by all parties and under all circumstances is an essential prerequisite for achieving a just and lasting peace in the Middle East;
aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt abu pušu veikto izmeklēšanu laikā gūtos atklājumus un ziņot Eiropas Parlamentam par šiem novērtējumiem;
Calls on the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy to assess the findings of the investigations by all parties, and to report back to the European Parliament on these assessments;
atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas īstenotos centienus, lai panāktu atbildības uzņemšanos par visiem starptautisko humanitāro tiesību un starptautisko cilvēktiesību pārkāpumiem Gazas konflikta laikā, un mudina turpināt šos centienus;
Welcomes the efforts made by the UN General Assembly to ensure accountability for all violations of international humanitarian law and international human rights law during the Gaza conflict, and encourages it to continue these efforts;
uzsver, ka tiesiskuma ievērošana ir viena no pamatvērtībām gan Eiropas Savienībā, gan saistībā ar tās attiecībām ar trešām valstīm un personām; arī uzsver, ka Eiropas Savienības un tās dalībvalstu atbildība un uzticamība prasa pilnībā uzraudzīt šīs izmeklēšanas;
Stresses that respect for the rule of law is a fundamental value both within the European Union and in its relations with third countries and parties; also underlines that the responsibility and credibility of the European Union and of its Member States require the investigations to be monitored fully;
atzīst nepārtrauktās Gazas iedzīvotāju ciešanas, ko rada blokāde, un atzinīgi vērtē Padomes 2009. gada 8. decembra aicinājumu nekavējoties, uz ilgu laiku un bez nosacījumiem atvērt pārejas punktus;
Recognises the continuing plight of the people of Gaza as a result of the blockade, and welcomes the call made by the Council on 8 December 2009 for an immediate, sustained and unconditional opening of crossings;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Kvartetam, Kvarteta sūtnim Tuvajos Austrumos, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārajai asamblejai, Izraēlas valdībai un parlamentam, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Member States, the governments and parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Quartet, the Quartet envoy to the Middle East, the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, the Israeli Government and Parliament, the President of the Palestinian Authority, and the Palestinian Legislative Council.
B7-0134 , 0152 , 0157 , 0161 un 0163/2010
B7-0134 , 0152 , 0157 , 0161 and 0163/2010
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Baltkrievijā, īpaši 2009. gada 17. decembra rezolūciju Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0117 .
having regard to its previous resolutions on the situation in Belarus, in particular that of 17 December 2009 Texts adopted, P7_TA(2009)0117 .
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 17. novembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros iekļauta vīzu izsniegšanas aizlieguma turpmāka apturēšana dažām Baltkrievijas amatpersonām, tostarp prezidentam Aleksandram Lukašenko, un ierobežojošo pasākumu pagarināšana līdz 2010. gada oktobrim,
having regard to the conclusions on Belarus reached by the General Affairs and External Relations Council at its meeting of 17 November 2009, involving a further suspension of the application of the visa ban on certain Belarusian officials, including President Alexander Lukashenko, and the extension of the restrictive measures until October 2010,
ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 19. marta deklarāciju par Austrumu partnerību, kā arī Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,
having regard to the Declaration on the Eastern Partnership issued by the European Council on 19 March 2009 and to the Joint Declaration issued at the Prague Eastern Partnership Summit of 7 May 2009,
ņemot vērā Eiropas Padomes 1995. gada 1. februāra Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvenciju,
having regard to the Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities of 1 February 1995,
ņemot vērā starptautiskos principus un normas par mazākumtautību tiesībām, it īpaši tās, kas iekļautas starptautiskajās cilvēktiesību konvencijās, piemēram, Helsinku 1975. gada 1. augusta sanāksmes Nobeiguma aktā (1.VII punkts), 1990. gada 29. jūnijā Kopenhāgenas sanāksmē pieņemtajā dokumentā par cilvēcisko dimensiju un 1990. gada 21. novembra Parīzes Hartā jaunai Eiropai,
having regard to the international principles and standards concerning national minority rights, particularly those contained in the international conventions on human rights, such as the Helsinki Final Act of 1 August 1975 (Section 1.VII), the Document of the Copenhagen meeting on the Human Dimension of 29 June 1990 and the Charter of Paris for a New Europe of 21 November 1990,
tā kā Baltkrievijas iestādes 2005. gadā Grodņā un 2010. gadā Ivjaņecā ir lietojušas policijas spēkus pret BPS biedriem;
whereas the Belarusian authorities have used the police forces against the members of the UPB in Hrodna in 2005 and in Ivyanets in 2010,
tā kā šāda Baltkrievijas iestāžu rīcība ir pretrunā starptautiskajām mazākumtautību aizsardzības normām, tostarp Eiropas Padomes 1995. gada 1. februāra Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijā noteiktajām, un tā kā Baltkrievija pat ir sākusi aktīvāk vērsties pret šīs organizācijas biedriem;
whereas those actions of the Belarusian authorities are contrary to international standards for protection of national minorities set out, inter alia, in the Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities of 1 February 1995, while Belarus has intensified its actions against membership of this organisation,
tā kā Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgās deklarācijas, ko parakstījis arī Baltkrievijas Republikas premjerministra pirmais vietnieks, 1. punktā ir teikts: “Prāgas augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki ir vienisprātis, ka Austrumu partnerība būs balstīta uz apņemšanos ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanu”;
whereas the Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit, co-signed by Belarus, states in paragraph 1 that: ‘The participants of the Prague Summit agree that the Eastern Partnership will be based on commitments to the principles of international law and to fundamental values, including democracy, the rule of law and the respect for human rights and fundamental freedoms’,
tā kā Eiropadome 2009. gada 17. novembra secinājumos ir atzinusi, ka ir radušās jaunas iespējas veidot dialogu un padziļināt sadarbību starp Eiropas Savienību un Baltkrieviju, lai sekmētu patiesu virzību uz demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, un atkārtoti ir apliecinājusi gatavību padziļināt Eiropas Savienības attiecības ar Baltkrieviju, ja būs turpmāka attīstība demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas virzienā, kā arī gatavību palīdzēt šai valstij sasniegt minētos mērķus,
whereas the European Council in its conclusions as of 17 November 2009 recognises that new possibilities have opened up for dialogue and deepened cooperation between the European Union and Belarus, with the aim of fostering genuine progress towards democracy and respect for human rights, and reaffirms in this context its readiness to deepen the European Union's relations with Belarus, subject to further progress towards democracy, human rights and the rule of law, as well as to assist the country in attaining these objectives,
pauž ļoti nopietnas bažas par Baltkrievijas Republikā notikušajiem nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, jo īpaši Poļu savienības biedriem, un apliecina solidaritāti ar iedzīvotājiem, kuri nevar pilnībā izbaudīt savas civiltiesības;
Expresses its grave concern at the recent human rights violations in the Republic of Belarus against members of civil society, especially members of the Union of Poles, and declares its solidarity with citizens unable to enjoy their full civil rights;