natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā, ka jau tiek rīkotas regulāras sanāksmes visos līmeņos, noteikti pastāvīgi sadarbības pasākumi militārā jomā un dažreiz organizētas kopējas sanāksmes starp ES Politikas un drošības komiteju un NATO Ziemeļatlantijas padomi, aicina ES un NATO divkāršot centienus, lai izveidotu vispārējas sadarbības sistēmu, tostarp pastāvīgas sadarbības struktūras; prasa nodrošināt sistemātisku saziņu starp NATO ģenerālsekretāru un augsto pārstāvi / priekšsēdētāja vietnieci; ierosina pētīt, kāda būtu ietekme, ja NATO Ziemeļatlantijas padome un ES Politikas un drošības komiteja savstarpēji izveidotu novērotāja vietas, lai saskaņā ar Lisabonas līguma garu un to, ka NATO ir pieņēmusi jaunu stratēģisko koncepciju, kā arī apņemšanos izveidot ES un NATO stratēģisko partnerību, uzlabotu sadarbības pasākumus; šajā sakarā atzinīgi vērtē pašreizējo sadarbību ar Eiropas Parlamentu un tā līdzdalību NATO Parlamentārajā asamblejā;
Calls on the EU and NATO, given that regular meetings already take place at all levels, permanent military liaison arrangements have already been established and occasional joint meetings are held between the EU's Political and Security Committee (PSC) and NATO's North Atlantic Council (NAC), to redouble their efforts towards the establishment of a framework for integrated cooperation, including permanent structures for cooperation; calls for systematic contacts between the Secretary-General of NATO and the VP/HR; proposes that the implications of the establishment of mutual observer status at the level of the NAC and the PSC be studied in order to improve cooperative arrangements in the spirit of the Treaty of Lisbon, following the adoption by NATO of its new strategic concept and given the ambition to develop an EU-NATO strategic partnership; welcomes in this respect the existing cooperation with the European Parliament and its participation in the NATO Parliamentary Assembly;
uzskata, ka jāuzlabo nosacījumi, saskaņā ar kuriem ES var izmantot NATO nodrošinājumu un iespējas; uzsver, ka abām organizācijām jāizstrādā visaptveroša pieeja vadībai krīzes situācijās, kurās bieži nepieciešami kompleksi civilmilitārie pasākumi; atkārtoti pauž uzskatu, ka tas ir savienojams ar ’aizsargāto Eiropu’, izmantojot pastāvīgu strukturētu sadarbību un Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA);
Takes the view that arrangements allowing the EU to have recourse to NATO assets and capabilities need to be enhanced; underlines the need for the two organisations to develop a comprehensive approach to crisis management, which often requires a multifaceted civilian-military response; reaffirms its belief that the latter is compatible with building on an autonomous Europe of Defence via permanent structured cooperation and the European Defence Agency (EDA);
saistībā ar ES un EDSO oficiālo vienošanos aicina nopietni apsvērt, kā ES varētu uzņemties lielāku atbildību un lietderīgāk iesaistīties kopēju mērķu īstenošanā, kam piemēroti instrumenti var būt pastāvīga dialoga mehānisma izveide, kopīgu pasākumu pieņemšana, kā arī vietēju pasākumu koordinēšana; aicina ES un dalībvalstis, kā arī EDSO pastāvīgo padomi kopīgi izstrādāt mehānismu, kas palīdzētu pastiprināt sadarbību, koordināciju un apspriedes starp abām organizācijām; ņemot vērā arī to, ka LESD 220. panta 1. punktā EDSO tika īpaši iekļauta to starptautisko organizāciju sarakstā, ar kurām ir jāizveido ’pienācīga sadarbība’, uzsver, ka PV/AP ir jākoordinē ES dalībvalstu nostāja EDSO jautājumos; uzsver ‐ lai novērstu dažas atsevišķos gadījumos novērotās nepilnības, jāizveido efektīvs sadarbības mehānisms vēlēšanu misiju jomā starp EDSO Parlamentāro asambleju un Eiropas Parlamentu;
In the context of a formal agreement between the EU and the OSCE, calls for serious reflection on how the EU can take on greater responsibilities and participate more efficiently in achieving joint objectives, for which implementing a mechanism of permanent, agreeing on joint initiatives and coordinating local activities may be appropriate instruments; calls on the EU and its Member States and the OSCE Permanent Council to jointly develop a mechanism aimed at enhancing cooperation, coordination and consultation between the two organisations; given, also, that Article 220(1) TFEU explicitly added the OSCE to the list of international organisations with which ’appropriate forms of cooperation’ are to be established, emphasises the need for the VP/HR to coordinate the position of the EU Member States on OSCE matters; emphasises the need to establish effective cooperation mechanisms in the field of election missions between the OSCE Parliamentary Assembly and the European Parliament with a view to overcoming some of the shortcomings that have arisen on certain occasions;
atkārtoti pauž, ka vēlas redzēt Eiropas aizsardzības politikas izveidošanos, kura nepieciešama aizvien steidzamākā kārtā laikā, kad pasaulei jāsaskaras ar būtiski pieaugošu nestabilitāti un apdraudējumiem;
Expresses once again its wish to see the emergence of a European defence policy, for which there is an increasingly urgent need at a time when the world faces significantly increasing instability and threats;
ES nozīme citās daudzpusējās organizācijās
The EU's role in other multilateral organisations
atzīst, ka saskaņā ar LESD 220. panta 1. punktu, kurā ES ir jānosaka ’attiecīgie sadarbības veidi’ ar ESAO, ir jācenšas ES pašreizējo novērotājas statusu ESAO paaugstināt līdz pilntiesīga locekļa vietai, ņemot vērā ES ievērojamās ekskluzīvās un dalītās kompetences gandrīz visās ESAO komitejās;
Recognises the need, in the light of Article 220(1) TFEU, which calls for ’appropriate forms of cooperation’ with the OECD, to aspire to an upgrading of the EU's current observer status in the OECD to that of full member, given the EU's substantial exclusive and shared competences in almost all of the OECD's committees;
Pasaules tirdzniecības organizācija (PTO)
The World Trade Organisation (WTO)
uzskata, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā divu atsevišķu ES delegāciju (viena delegācija PTO un otra ‐ ANO) izveidošana Ženēvā veicinās ES koordinēšanas spējas, klātbūtni un pamanāmību, taču uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību starp abu delegāciju darbībām, lai nepieļautu darba dublēšanos;
Takes the view that the establishment of two separate EU delegations in Geneva as a result of the Lisbon Treaty, one to the WTO and the other to the UN, should reinforce the EU's coordination capacity, presence and visibility, but stresses the importance of ensuring coherence in actions between the two delegations so that any duplication of work can be avoided;
prasa, lai Eiropas Savienība PTO ņemtu vērā un aizstāvētu īpašās Eiropas intereses; uzskata, ka tai ir jāprasa īpaši attiekties pret lauksaimniecības jautājumiem un nodrošināt noteiktu jutīgu Eiropas reģionu vai nozaru aizsardzību, kā arī veicināt taisnīgu tirdzniecību, kas sekmē ilgtspējīgu attīstību;
Calls on the EU to take into account and uphold specific European interests within the WTO; considers that it should in particular insist on special treatment for agricultural issues and act to defend certain sensitive European regions or sectors and to promote fair trade that fosters sustainable development;
aicina rūpīgi apsvērt, kā labāk noregulēt problemātiskos ar tirdzniecību nesaistītos jautājumus, uz kuriem attiecas PTO noteikumi, lai PTO dalībvalstis varētu sasniegt likumīgos politikas mērķus, vienlaikus saglabājot piekļuvi tirgum; šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt tirdzniecības politikas konsekvenci ar citām ES politikas jomām un starptautiskajiem tiesību aktiem, un to, lai PTO darbības būtu saskaņotas un savstarpēji atbalstošas ar citu starptautisko organizāciju darbībām;
Calls for thorough consideration of the issue of better accommodating non-trade concerns within the scope of WTO rules, in order to allow members to pursue legitimate policy objectives, while safeguarding market access; in this context, stresses the need to ensure the consistency of trade policy with other EU policies and international law, and that WTO actions are consistent and mutually supportive with actions of other international organisations;
norāda, ka ar PTO strīdu risināšanas struktūru izveidotās īstenošanas pilnvaras ir šīs organizācijas veiksmes pamatā;
Identifies the implementing powers of the WTO created through its dispute settlement body as a key element of the success of this organisation
norādot uz ES globālo un finanšu ietekmi, nepieciešamību starptautiskā mērogā aizsargāt ES stratēģiskās intereses un to, ka G-8 sanāksmju programmas ir ievērojami paplašinātas, tajās iekļaujot daudzus politiskus drošības jautājumus, sākot no cilvēktiesībām un reģionālās drošības līdz pat ieroču kontrolei, uzskata, ka ES ir pilntiesīgi jāpiedalās G-7/G-8 procesā un tā ir pilnvērtīgi jāpārstāv G-7 finanšu ministru sanāksmēs; norāda, ka pirms dalības G-7 un G-8 sanāksmēs ir jāuzlabo ES koordinācija, jo īpaši nodrošinot Eiropas Parlamenta ciešu iesaisti;
Noting the EU's global economic and financial weight, the need to protect the EU's strategic interests on the international scene and the fact that the summit agendas of the G-8 have broadened considerably to address a series of politico-security issues ranging from human rights through regional security to arms control, takes the view that the EU should fully participate in the G-7/G-8 process and should be fully represented in the meetings of the G-7 finance ministers; points out the need for enhanced EU coordination before G-7 and G-8 meetings, in particular by ensuring that the European Parliament is closely involved;
ņemot vērā ES ekskluzīvās un dalītās kompetences jomās, kurās G-20 ir ievērojama un aizvien lielāka ietekme (piemēram, tādās jomās kā finanšu tirgu regulēšana, ekonomikas politikas koordinācija, tostarp valūtas kursa jautājumi, starptautiskā valūtas sistēma, attīstības atbalsts, daudzpusējie tirdzniecības jautājumi, cīņa pret terorisma finansēšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, vides jautājumi vai energoapgādes drošība), aicina ES un dalībvalstīm sadarboties ar partneriem, lai panāktu koordināciju un saskaņotību starp piecām Eiropas valstīm un ES pārstāvi G-20, lai nodrošinātu ES efektīvu līdzdalību G-20 valstu ministru sanāksmēs;
Considering the EU's exclusive or shared competences in areas where the G-20 exerts significant and growing influence (i.e. financial market regulation, economic policy coordination, including exchange rate issues, the international monetary system, development aid, multilateral trade issues, combating the financing of terrorism and money laundering, environment or energy security), calls on the EU and its Member States to work with partners towards achieving full coordination and alignment of messages among the five European countries and the EU representative sitting at the G-20 table in order to ensure effective participation of the EU at G-20 ministerial meetings;
atzīmē paplašināto sadarbību ’minilaterālos’ forumos, lai pievērstos īpašām krīzes situācijām, piemēram, G-8 vai Balkānu kontaktgrupā, Tuvo Austrumu Kvartetā vai ’5+1’ Irānas grupā; atgādina, ka Eiropas Savienības pamatā ir tās dalībvalstu solidaritāte un tādēļ dalībvalstīm jāapspriežas ar partneriem par lēmumiem, kas ir kopējās interesēs, gala rezultātā panākot efektīvus, vienotus, daudzpusējās sarunās rastus risinājumus, kuri dotu labumu visām iesaistītajām pusēm; tādēļ aicina PV/ AP risināt pašreizējās problēmas, kas traucē efektīvai daudzpusībai un uzskata, ka ar pārskatītu stratēģiju šajā jomā jācenšas panākt lielāku pārredzamību un ES autoritāti, tostarp prasību mazajām grupām apspriesties ar ES partneriem un censties iegūt ES pilnvarojumu;
Notes the increased cooperation in ’mini-lateral’ fora related to specific crisis situations, from the G-8 to the Contact Group on the Balkans, from the Middle East Quartet to the 5+1 on Iran; recalls that the European Union is built on solidarity between its members and, therefore, that Member States should consult with partners on decisions of common interest, which should ultimately deliver effective and consistent multilateral solutions for the benefit of all parties concerned; calls, therefore, on the VP/HR to address the current challenges to effective multilateralism and believes that a revised strategy on this matter should aim at achieving more visibility and clout for the EU, including the obligation for the ’mini groups’ to consult EU partners and seek a mandate from the EU;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropadomei, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstīm un to parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Vice-President/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the European Council, the Council, the Commission, the EU Member States and the national parliaments.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūcija par iniciatīvu “Jaunatne kustībā” ‐ pamats Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai ( 2010/2307(INI) )
European Parliament resolution of 12 May 2011 on Youth on the Move: - a framework for improving Europe's education and training systems ( 2010/2307(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. septembra paziņojumu “Jaunatne kustībā'‐ iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” ( COM(2010)0477 ),
having regard to the Commission communication of 15 September 2010 entitled ‘Youth on the Move: An initiative to unleash the potential of young people to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the European Union’ ( COM(2010)0477 ),
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju par ES jaunatnes stratēģiju ‐ ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0166 .
having regard to its resolution of 18 May 2010 on ‘An EU Strategy for Youth – Investing and Empowering’ Texts adopted, P7_TA(2010)0166 .
ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.
having regard to the Council Conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’) OJ C 119, 28.5.2009, p 2.
ņemot vērā Padomes 2010. gada 17. jūnija secinājumus par jauno nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju, īpaši daļu, kurā par pamatmērķi apstiprināta izglītības līmeņa uzlabošana,
having regard to the Council conclusions of 17 June 2010 on the new strategy for jobs and growth, notably the part confirming the headline targets on the improvement of education levels,
ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu CdR 292/2010.
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 28 January 2011 CdR 292/2010.
un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. marta atzinumu SOC/395.
, and the opinion of the European Economic and Social Committee of 15 March 2011 SOC/395.
par iniciatīvu “Jaunatne kustībā”,
on the Youth on the Move initiative,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0169/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0169/2011 ),
tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā jauniešu zināšanām un prasmēm ir būtiska nozīme, lai sasniegtu gudras, integrējošas un ilgtspējīgas izaugsmes mērķus;
whereas, in the context of the EU 2020 strategy, young people's knowledge and skills are essential if the objectives of smart, inclusive and sustainable growth are to be achieved,
tā kā iniciatīva “Jaunatne kustībā” (stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva) ir paredzēta, lai palielinātu augstākās izglītības pievilcīgumu Eiropā, visu izglītības un apmācības līmeņu kopējo kvalitāti un studentu un darba ņēmēju mobilitāti, efektīvāk izmantojot pašreizējās Eiropas programmas;
whereas Youth on the Move (YoM), a flagship initiative of the EU2020 strategy, aims to enhance the attractiveness of higher education in Europe, the overall quality of all levels of education and training and student and worker mobility through the more effective use of existing European programmes,
tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” norādīts, ka “līdz 2020. gadam visiem jauniešiem Eiropā jābūt iespējai daļu no mācību laika pavadīt citā dalībvalstī”;
whereas the ‘EU 2020 strategy’ states that ‘by 2020 all young people in Europe must have the possibility to spend a part of their educational pathway in other Member States’,
tā kā jaunatnei ir jāuzņemas vadība, lai sasniegtu piecus ES 2020. gada pamatmērķus: nodarbinātība, pētniecība un inovācija, klimats un enerģētika, izglītība un cīņa pret nabadzību;
whereas youth has a key role to play in achieving the five EU headline targets for 2020: employment, research and innovation, climate and energy, education, and the fight against poverty,
tā kā iniciatīva “Jaunatne kustībā” nostiprina pašreizējo ES jaunatnes stratēģiju ( COM(2009)0200 ), sniedzot jauniešiem darbam un dzīvei vajadzīgās zināšanas, prasmes un iemaņas;
whereas YoM strengthens the existing EU Youth Strategy ( COM(2009)0200 ) by equipping young people with the knowledge, skills and competences needed for work and life,
tā kā jaunieši ir sevišķi cietuši no krīzes un jauniešu bezdarba līmenis ES pārsniedz 20 %, kas ir divreiz lielāks par vidējo rādītāju pieaugušajiem, un dažās dalībvalstīs tas pārsniedz 40 %;
whereas young people have suffered particularly badly from the crisis and youth unemployment rates in the EU are over 20%, which is twice the average for adults, and in some Member States over 40%,
tā kā jauniešu bezdarba līmenis, kas ir gandrīz 21 %, ir viena no lielākajām problēmām, kura Eiropai jārisina;
whereas youth unemployment of close to 21% is one of the most pressing challenges facing Europe,
tā kā dalībvalstis ekonomikas krīzes dēļ samazina ieguldījumus izglītībā un apmācībā, tieši ietekmējot jauniešu nākotnes izredzes laikā, kad Eiropa, cenšoties panākt vēlamo izaugsmi, saskaras ar aizvien lielākām demogrāfiskām problēmām;
whereas owing to the economic crisis Member States are cutting investment in education and training, directly affecting young people's future prospects, while Europe is facing an increasing demographic challenge in achieving the growth it needs,
tā kā nepietiekamas izglītības ekonomiskās izmaksas ir ievērojami lielākas par finanšu krīzes izmaksām;
whereas the economic costs of educational underperformance are significantly higher than the costs of the financial crisis,
tā kā krīze ir akcentējusi vajadzību veikt reformas mūsu ekonomikā un sabiedrībā un uzsvērusi izšķirošo nozīmi, kāda ir kvalitatīvu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu izveidei šo reformu atbalstam, kas palīdzētu Eiropai labāk sagatavoties pašreizējo un turpmāko uzdevumu risināšanai;
whereas the crisis emphasised the need to reform our economies and societies, and the vital importance of high-quality vocational education and training systems underpinning those reforms, to better equip Europe to face the challenges of today and tomorrow,
tā kā valsts ieguldījumu aizvien lielāka samazināšana augstskolās un no tā izrietošā maksu palielināšana un/vai sociālā atbalsta un studiju stipendiju samazināšana aizvien lielākam studentu skaitam liek pamest augstskolu sistēmu, līdz ar to palielinot sociālās atšķirības;
whereas, owing to the progressive decline in public investment in universities and the subsequent increase in fees and/or reduction in social support and study grants, a growing number of students are dropping out of the university system, leading to a widening social gap,
tā kā cilvēku kapitāls ir stratēģisks instruments, ar ko mūsu sabiedrībā nodrošināt veiksmīgu ekonomisko un sociālo izaugsmi;
whereas human capital is a strategic tool for ensuring the successful economic and social development of our societies,
tā kā izglītība ir pamats, kas sekmē jauniešu radošumu un inovatīvās spējas; tā kā izglītība sniedz cilvēkiem vajadzīgos instrumentus intelektuālai attīstībai, iekļūšanai darba tirgū, personības izaugsmei un viņu sociālā un pilsoniskā uzdevuma veikšanai;
whereas education is fundamental to fostering young people's creativity and innovative potential; whereas education gives people the necessary tools to develop intellectually, enter the labour market, develop as a person and take up their social and civic role,
tā kā pētījumi liecina, ka mobilitāte sekmē Eiropas pilsoniskuma apziņas veidošanos un iedzīvotāju iesaistīšanos demokrātiskajos procesos;
whereas research shows that mobility contributes to a sense of European citizenship and involvement in democratic processes,
tā kā ir jānodrošina, lai mobilitātes programmām varētu piekļūt ne tikai augstskolu studenti, bet arī jaunieši ar zemāku izglītības līmeni, jo šāda piekļuve var palielināt iespējas darba tirgū;
whereas access to mobility programmes should be possible not only for university students, but also for young people with a low level of qualifications, since such access can increase labour market opportunities,
tā kā mobilitātes programmām jābūt pieejamām visiem jauniešiem neatkarīgi no izvēlētās izglītības veida;
whereas mobility programmes should be accessible to all young people, regardless of the type of education they have chosen,
tā kā nepietiekami strauji pieaug to jauniešu skaits, kuri spēj doties uz ārvalstīm studēt un strādāt, jo īpaši ar ES programmu atbalstu;
whereas the number of young people able to go abroad to study and work, in particular under EU programmes, is not increasing fast enough,
tā kā Boloņas procesa pirmajos desmit gados bija daudz grūtību, kas kavēja sasniegt šā procesa mērķus saistībā ar Eiropas augstākās izglītības jomas attīstību;
whereas in its first decade the Bologna process encountered many difficulties in achieving its targets seeking in the area of the development of European higher education,
tā kā ir būtiski mazināt mācību priekšlaicīgu pamešanu, gan tādēļ, lai jauniešus aizsargātu no sociālās atstumtības un nabadzības riska, gan tādēļ, lai uzlabotu un veicinātu viņu piekļuvi darba tirgum;
whereas reducing early school-leaving is pivotal both to preventing young people from running the risk of social exclusion and poverty and to improving and facilitating their access to the labour market,
tā kā jauniešiem lielas problēmas rada pāreja no izglītības un apmācības uz darba tirgu;
whereas the transition from education and training to work presents young people with a major challenge,
tā kā brīvprātīgais darbs ir nozīmīga iespēja ar informālās un neformālās izglītības starpniecību iegūt vairāk iemaņu, uzņemties sociālo atbildību, izprast Eiropas integrācijas nozīmi un aktīvi veikt Eiropas pilsoņa uzdevumus daudzās jomās un tā kā šī iespēja ir jāveicina, jo īpaši 2011. gadā, kas ir Eiropas Brīvprātīgā darba gads;
whereas volunteering represents an important opportunity to acquire more competences through informal and non-formal learning, to take on social responsibility, to understand the importance of European integration and to play an active role as European citizens in a wide range of areas, and whereas that opportunity should be promoted, especially within the framework of the European Year of Volunteering 2011,
tā kā papildus formālajai izglītībai jaunatnes organizācijas ir lielākās neformālās izglītības sniedzējas, kam ir būtiska nozīme jauniešu prasmju un iemaņu nodrošināšanā, lai viņi kļūtu par aktīviem pilsoņiem, un kas sekmē jauniešu piekļuvi darba tirgum; tā kā tādējādi jaunatnes organizācijas palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;
whereas youth organisations are major providers of non-formal education complementary to formal education, which is essential to equip young people with skills and competences in order to become active citizens and facilitate their access to the labour market; whereas through this youth organisations help to achieve the aims of the EU 2020 strategy,