natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka ESAO ir publicējusi to valstu melno sarakstu, kuras nav piekritušas ievērot starptautiskos standartus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka no ESAO sastādītā nodokļu oāžu saraksta tika svītrotas visas četras tur vēl minētās valstis, jo tās drīz pēc G 20 augstākā līmeņa sanāksmes piekrita ievērot nodokļu pārredzamības noteikumus;
Notes the publication by the OECD of a blacklist of countries that have not agreed to respect international standards; in this respect welcomes the removal of all the four countries that remained on the OECD blacklist of tax havens, as they agreed to rules on tax transparency shortly after the G20 Summit;
atzinīgi vērtē pasākumus, kuri attiecas uz kredītreitinga aģentūrām un kuru mērķis ir palielināt pārredzamību un uzlabot valstu uzraudzības iestāžu sadarbību; vēl aizvien ir nobažījies par konkurences trūkumu šajā nozarē un aicina būtiski mazināt šķēršļus ienākšanai tirgū;
Welcomes the measures with regard to credit rating agencies that aim at increasing transparency and enhancing cooperation between the national supervisory authorities; remains concerned about the lack of competition in this sector and calls for significantly lower market entry barriers;
pievienojas G 20 valstu solījumam palielināt globālajām finanšu iestādēm pieejamos līdzekļus līdz 850 miljardiem dolāru, lai atbalstītu jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunatīstības valstu izaugsmi;
Endorses the G20's pledge to increase the resources available to global financial institutions by $850 billion to support growth in emerging markets and developing countries;
atzinīgi vērtē no jauna apstiprinātās saistības TAM sasniegšanā un solījumu piešķirt papildu 50 miljardus dolāru, lai „atbalstītu sociālu aizsardzību, veicinātu tirdzniecību un nodrošinātu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem”;
Welcomes the reaffirmed commitment to the MDGs and the promise to make an additional $50 billion available 'to support social protection, boost trade and safeguard development in low income countries';
ļoti atzinīgi vērtē G 20 valstu plānu par starptautisko finanšu iestāžu reformu un aicina šīs reformas sākt iespējami drīz; šajā sakarībā aicina gaidāmajās Pasaules Bankas un SVF pavasara sanāksmēs risināt jautājumus par pārredzamību un pārskatatbildību;
Strongly welcomes the G20's plan to reform international financial institutions and calls for these reforms to begin as soon as possible; calls in this regard for the issues of improved transparency and accountability to be addressed at the next World Bank and IMF spring meetings;
atzinīgi vērtē SVF panākumus, kurus tas panācis ar Elastīgās kredītlīnijas instrumentu, atsakoties no savas iepriekšējās preskriptīvās un neelastīgās kreditēšanas un nosacījumu izpildes sistēmas, kā to apliecina nesen SVF izklāstītie principi, ko tas minējis savā ziņojumā par vispārējās finanšu krīzes sekām valstīs ar zemiem ienākumiem, proti, ka „formulējot izdevumu politikas virzienus, priekšroka jādod sociālo programmu aizsardzībai vai paplašināšanai vai apstiprināto ieguldījumu veikšanai un kopumā tam, lai saglabātu virzību uz TAM sasniegšanu”;
Welcomes the progress made by the IMF with its new Flexible Credit Line, moving away from its past prescriptive and rigid lending and conditionality framework, as illustrated by the recent statement by the IMF, in its report on 'the implications of the global financial crisis for low-income countries' that 'in formulating spending policies, priority should be given to protecting or expanding social programmes or bringing forward approved investments, and, in general, to preserving the momentum toward achieving the MDGs';
pauž nožēlu, ka nepietiekami bija G 20 valstu solījumi par tirdzniecības atbalstu un oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP); uzsver, ka, kaut gan paziņojumā ir uzskaitīti finansiāli pasākumi, kuru mērķis ir palielināt jaunattīstības valstīm līdzekļus no Pasaules Bankas un SVF, tajā nav konkrētu saistību nodrošināt, ka tirdzniecības atbalsts ir papildu finansējums;
Regrets that the G20's promises on Aid for Trade and overseas development assistance (ODA) were insufficient; stresses that, although the communiqué lists financial measures to increase resources for the developing world through the World Bank and IMF, there was no specific commitment to ensure that Aid for Trade represents additional funding;
atzinīgi vērtē G 20 valstu apstiprinājumu, ka liela nozīme ir videi draudzīgākai, zemākas oglekļa emisijas radošai un ilgtspējīgākai pasaules ekonomikai; atzīmē, ka patiešām izšķiroša būs saistoša vienošanās par klimata pārmaiņām, kas panākama gaidāmajā Kopenhāgenas konferencē; tomēr uzsver, ka G 20 valstu līderiem jāatzīst pasaules ilgtspējības problēmu plašais mērogs, piemēram, zivsaimniecības, mežu un ūdens krīzes, kas visvairāk skar cilvēkus jaunattīstības valstīs;
Welcomes the G20's acknowledgement of the importance of a greener, lower-carbon and more sustainable global economy; observes that a binding agreement on climate change at the forthcoming Copenhagen conference is indeed critical; stresses, however, that the G20 leaders should recognise the broad nature of global sustainability challenges such as fisheries, forests and water crises, which affect people in developing countries the most;
mudina G 20 uzņemties vadošo lomu, lai risinātu pasaules tirdzniecības pārvaldības pastāvīgās problēmas, piemēram, nepieciešamību tirdzniecības lēmumu pieņemšanas forumā pārstāvēt jaunattīstības valstu dažādību;
Urges the G20 to provide leadership on persistent global trade governance challenges such as the need to represent the diversity of developing countries in trade decision-making fora;
vērš uzmanību uz aizvien pastāvošo pārtikas krīzi, kas jārisina ar tūlītējiem pasākumiem un būtiski palielinot finansiālo atbalstu lauksaimnieciskai ražošanai jaunattīstības valstīs;
Draws attention to the persistent food crisis, which requires immediate measures and a substantial increase in financial aid to agricultural production in developing countries;
atzinīgi vērtē lēmumu veicināt pasaules mēroga tirdzniecību un ieguldījumus un atteikties no protekcionisma, kas apdraud labklājību;
Welcomes the decision to promote global trade and investment and to reject protectionism, which will undermine prosperity;
atzinīgi vērtē solījumu atbalstīt tirdzniecības finansēšanu, šim nolūkam nākamajos divos gados nodrošinot vismaz 250 miljardus dolāru; mudina šīm saistībām piešķirt jaunus līdzekļus;
Welcomes the pledge to support trade finance, providing for that purpose at least $250 billion over the next two years; urges that the commitment be honoured with new money;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ECB, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G 20 dalībvalstīm un SVF.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ECB, the parliaments and governments of the Member States, the G20 Member States and the IMF.
iesniedza Martin Schulz, Harlem Désir, Robert Goebbels, Pervenche Berès un Elisa Ferreira
by Martin Schulz, Harlem Désir, Robert Goebbels, Pervenche Berès and Elisa Ferreira
par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem
on the G20 Summit conclusions
Eiropas Parlamenta rezolūcija par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem
European Parliament resolution on the G20 Summit conclusions
ņemot vērā ņemot vērā Londonā notikušās G20 valstu augstākā līmeņa 2009. gada 2. aprīļa sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the G20 Summit of 2 April 2009 in London,
ņemot vērā Vašingtonā notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes 2008. gada 15. novembra deklarāciju,
having regard to the G20 Declaration of 15 November 2008 issued in Washington,
ņemot vērā pavasara Eiropadomes prezidentūras 2009. gada 19. un 20. marta secinājumus par Eiropas ekonomikas atveseļošanu,
having regard to the conclusions of the Presidency of the Spring European Council meeting on 19 and 20 March 2009 on the European economic recovery,
ņemot vērā 2009. gada 11. martā rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu ( A6-0063/2009 ),
having regard to its resolution of 11 March 2009 on the European Economic Recovery Plan ( A6-0063/2009 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumu pavasara Eiropadomei par impulsiem Eiropas atveseļošanai (COM(2009)114),
having regard to the Commission communication of 4 March 2009 for the Spring European Council on Driving European Recovery (COM (2009)114),
ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko saistībā ar 2009. gada pavasara Eiropadomes sanāksmi sniegusi Jacques de Larosière vadītā augsta līmeņa ekspertu grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos,
having regard to the report of the High Level Expert Group on EU Financial Supervision, chaired by Mr Jacques de Larosière, of 25 February 2009 for the 2009 Spring European Council,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā (COM(2009)160),
having regard to the Commission Communication of 8 April 2009 on 'Supporting developing countries in coping with the crisis' (COM (2009)160),
ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un ES dalībvalstu solījumus sniegt atbalstu cīņā pret badu un nabadzību,
having regard to the United Nations Millennium Development Goals and EU Member States' aid commitments to tackle hunger and poverty,
tā kā pasaulē vērojamā arvien lielāka ekonomiskā lejupslīde, kura neizbēgami ietekmēs visas valstis un visas nozares; tā kā finanšu nozares problēmas ir spēcīgi ietekmējušas reālo ekonomiku, jo tiek zaudētas darbavietas, pazeminās dzīves līmenis un cilvēki visur ar šausmām zaudē savas mājas un pensijas;
whereas the world is falling deeper into a recession whose effects no country and no sector can expect to avoid; whereas the failings of the financial sector have hit the real economy, with jobs lost, living standards slashed, and people everywhere fearful of losing their houses and their pensions,
tā kā 150 miljoni cilvēku cieš no pārtikas cenu paaugstināšanās un tā kā tiek prognozēts, ka lejupslīdes rezultātā šogad vēl 50 miljoni cilvēku zaudēs darbu un 200 miljoni nonāks absolūtā nabadzībā;
whereas 150 million people are suffering from soaring food prices and whereas it is forecast that the recession will push an additional 50 million people into unemployment and an additional 200 million into absolute poverty this year,
tā kā atsevišķas līdzekļu devējas valstis ir samazinājušas jaunattīstības valstīm paredzēto oficiālo attīstības palīdzību, tādējādi apdraudot Tūkstošgades attīstības mērķus;
whereas some donor countries have reduced their Official Development Assistance to developing countries, putting in danger the Millennium Development Goals,
tā kā ir ārkārtīgi svarīgi risināt augošā bezdarba problēmu, bet galvenais šķērslis ir valdošā neticība un finanšu un kapitāla tirgu paralīze, kas rada zemu patēriņu un pieprasījumu, un abi minētie jautājumi jārisina nekavējoties;
whereas the highest priority is to tackle rising unemployment, while the chief obstacle is continued lack of confidence and a blockage in financial and capital markets leading to weak consumption and demand, both of which must be tackled urgently,
tā kā pašreizējā lejupslīde būtu jāizmanto kā iespēja veicināt „ilgtspējīgus” ieguldījumus un nodrošināt/radīt „pienācīgas” darbavietas atbilstoši Lisabonas un Gēteborgas mērķiem un starptautisko apņemšanos vērsties pret klimata pārmaiņām un samazināt enerģijas patēriņu;
whereas the current recession should be used as an opportunity to promote 'sustainable' investments and safeguard/create 'decent' jobs in line with the Lisbon-Göteborg goals and the global commitment to fight climate change and reduce energy consumption,
atzinīgi vērtē to, ka G20 valstis ir atzinušas — globālajai krīzei vajadzīgs globāls risinājums un integrēta stratēģija, lai atjaunotu ticību, izaugsmi un darbavietas; uzskata, ka nākamajā G20 valstu sanāksmē, kas notiks šā gada rudens sākumā, ir jāveic nopietni turpmāki pasākumi saistībā ar šo atzinumu;
Welcomes the G20's recognition that a global crisis requires a global solution and an integrated strategy to restore confidence, growth and jobs; considers that this recognition requires a serious follow-up at the next meeting of the G20 which will take place in early autumn this year;
uzskata, ka pasaules valstu vadītāju uzdevums nav salabot pašreizējo finanšu un ekonomikas sistēmu, bet atzīt, ka nelokāmā sekošana ekonomikai pēdējo 20 gadu laikā nav bijusi pareiza, ka jāpanāk jauns līdzsvars starp regulējumu un tirgu, ka nestabilitāti ir izraisījusi arvien pieaugošā nevienlīdzība un ka jāizstrādā jauna reglamentējošo un pārvaldības noteikumu sistēma; tādēļ aicina sākt jaunu globālu kursu, kurš būtu balstīts uz ilgtspējību, iespējām, sociālo taisnīgumu un līdzdalību un kura būtiski elementi ir:
Believes that the task ahead for the world's leaders is not to patch up the present financial and economic system, but to recognise that the economic orthodoxy of the last 20 years has failed, that a new balance must be struck between regulation and the market, that widening inequality has been a source of instability, and that a new regulatory and governance framework must be developed; calls therefore for a 'Global New Deal', rooted in sustainability, opportunity, social justice and participation, whose essential components are:
∙ koordinēti fiskālie stimulēšanas pasākumi,
∙ coordinated fiscal stimulus
∙ starptautiskās finanšu sistēmas labāka regulēšana un uzraudzība,
∙ better regulation and supervision of the international financial system
∙ pāreja uz videi draudzīgu ekonomiku,
∙ a transition to an eco-friendly economy
∙ pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visiem,
∙ decent work for all
∙ taisnīga tirdzniecība,
∙ fair trade
∙ stingrākas attīstības politikas nostādnes,
∙ stronger development policies
∙ demokrātiska un efektīva pasaules mēroga pārvaldība;
∙ democratic and effective global governance;
uzsver, ka vissteidzamāk risināmie jautājumi ir reālās ekonomikas atkārtota iekustināšana, nodarbinātības atbalsts un veicināšana, kā arī cilvēku aizsardzība pret krīzes nelabvēlīgajām sekām, īpašu uzmanību pievēršot visnabadzīgākajiem un neaizsargātākajiem;
Stresses that the immediate priority must be to get the real economy moving again, to sustain and promote employment, and to protect people from the adverse impact of the crisis, with special attention to the poorest and most vulnerable;
aicina veikt visus pasākumus, lai finanšu tirgi atkal varētu pienācīgi darboties, tostarp steidzami atjaunot iekšzemes aizdevumu izsniegšanu un starptautiskās kapitāla plūsmas;
Calls for every measure to be taken to enable financial markets to function properly again, including an urgent restoration of domestic lending and international capital flows;
pauž dziļu nožēlu, ka G20 valstis nerunāja par globālajiem tirdzniecības un finanšu traucējumiem, kuriem bija izšķirošā nozīme pašreizējā finanšu krīzē, un ka tās pienācīgi neapsprieda nepieciešamību atveseļošanas pasākumu kopumos galvenokārt izcelt nodarbinātību, sociālo aizsardzību un pāreju uz videi draudzīgu ekonomiku; aicina nākamajā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē minētos jautājumus skatīt nopietnāk un noteikt mērķus ilgtspējīgajiem „zaļajiem” elementiem visos atveseļošanas plānos;
Deeply regrets that the G20 was silent on the problem of global imbalances in trade and finance, which played a fundamental role in the current economic crisis, and that it failed to address adequately the need for recovery packages to prioritise employment, social protection and a shift towards an eco-friendly economy; calls on the next G20 summit to address these issues more vigorously and to set targets for the sustainable 'green' components of all recovery plans;
Izaugsmes un darbavietu atjaunošana
Restoring growth and jobs
atzinīgi vērtē vienošanos sniegt EUR 832 miljardus kā papildu finanšu līdzekļus Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), citām finanšu iestādēm un tirdzniecības finansēšanai, kā atzinīgi vērtē apņemšanos vajadzīgajā apmērā veikt ilgstošus fiskālos pasākumus, lai pasaules ekonomikā atjaunotu kreditēšanu, izaugsmi un darbavietas, vienlaikus nodrošinot ilgtermiņa fiskālo stabilitāti; tomēr pauž nožēlu, ka netika panākta vienošanās par papildu fiskāliem stimulēšanas pasākumiem Eiropai; atzīst, ka katrā valstī ir atšķirīgas iespējas rīkoties, taču katrai valstij ir jārīkojas iespēju robežās un ES kopumā būtu jāapsver iespēja finansēt jaunas prioritātes, piem., eiroobligācijas; atbalsta apņemšanos veicināt fiskālo stabilitāti un valsts budžeta disciplīnu, kas būtu jāatjauno, tiklīdz ekonomika atlabs;
Welcomes the agreement to provide € 832 bn in additional financial resources for the IMF, other financial institutions and trade finance and the commitment to make a sustained fiscal effort on the requisite scale to restore credit, growth and jobs in the world economy while ensuring long-run fiscal sustainability; regrets, however, the fact that no additional European fiscal stimulus was agreed; recognises that the margin for action is different for each country, but each needs to act to the limits of its possibilities and the EU as a whole should consider financing new priorities, e.g. eurobonds; supports the commitment to fiscal sustainability and public budgetary discipline, which should be brought back on track as soon as economies recover;
uzsver, ka centrālajām bankām ir jānodrošina atbalstoša monetārā politika, lai varētu notikt ekonomikas atlabšana, un jāatbalsta ārkārtas ekonomiskie pasākumi un netradicionāli politikas instrumenti, vienlaikus nodrošinot cenu stabilitāti; uzskata, ka pašreiz notiekošās lejupslīdes kontekstā centrālo banku mandāti ir jāinterpretē plaši;
Underlines that central banks have to ensure a supportive monetary policy for recovery and to support exceptional economic measures and unconventional policy instruments while ensuring price stability; considers that the present recession renders necessary a broad interpretation of central bank mandates;
pieņem zināšanai G20 valstu apņemšanos veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu kredītu plūsmu finanšu sistēmā, taču uzskata, ka ir steidzami vajadzīgi tālejošāki pasākumi, lai atjaunotu uzticību starpbanku tirgum un finanšu nozares pārstāvju starpā; uzskata, ka G20 valstis nav atzinušas, ka ir ārkārtīgi svarīgi pienācīgi risināt problēmu ar bīstamiem aktīviem un to novērtēšanu, lai krīze tirgū beigtos un lai tam, cerams, sekotu atlabšana;
Takes note of the G20 commitment to take all necessary action to restore the flow of credit through the financial system but believes that stronger measures are urgently needed to restore confidence in the intra-banking market and among financial stakeholders; considers that the G20 failed to address the priority to deal adequately with the problem of toxic assets and their valuation in order for the market crisis to bottom out and, it is to be hoped, a recovery to ensue;
atzinīgi vērtē to, ka USD 50 miljardus ir paredzēts piešķirt valstīm ar zemiem ienākumiem, un aicina tos nekavējoties izmaksāt tiešu subsīdiju, nevis aizdevumu veidā, lai atbalstītu sociālo aizsardzību un veicinātu tirdzniecību;
Welcomes the $50 bn earmarked for low-income countries and calls for it to be disbursed speedily in the form of direct grants rather than loans, in order to support social protection and boost trade;
Stingrāka finanšu uzraudzība un regulēšana
Strengthening financial supervision and regulation
piekrīt G20 valstu konstatētajiem finanšu nozares trūkumiem un atzinīgi vērtē apņemšanos izveidot stingrāku uzraudzības un reglamentējošo noteikumu sistēmu, kuras pamatā būtu lielāka saskanība un sistemātiska valstu sadarbība, taču pauž nožēlu, ka nav veikta tālejošāka finanšu sistēmas pamatprincipu pārskatīšana, un uzskata, ka šie lēmumi nedrīkstētu liegt ES būt tālejošākai attiecībā uz regulēšanas un uzraudzības jomu un prasībām;
Approves the G20 diagnosis of the weaknesses in the financial sector and welcomes the commitment to build a stronger supervisory and regulatory framework on the basis of greater consistency and systematic cooperation between countries, but regrets that a more far-reaching review has not yet been undertaken of the core principles of the financial system and considers that these decisions must not prevent the EU from being more ambitious in the scope and requirements of regulation and supervision;
atbalsta institucionālo struktūru, kura izveidota, lai nodrošinātu globālu makroekonomikas un finanšu risku uzraudzību, un kuras uzdevumi ir izstrādāt kopīgus regulēšanas principus un standartus; saprot nevēlēšanos izveidot globālu regulatoru, taču uzsver, ka ir svarīgi, lai būtu kopīgi principi un lai būtu nodrošināta noteikumu konverģence finanšu pakalpojumu jomā, ņemot vērā globālu tirgus dalībnieku esamību;
Supports the institutional structure established to provide global oversight of macroeconomic and financial risks, with the tasks of developing common principles and standards of regulation; understands the reluctance to set up a global regulator but underlines the importance of sharing common principles and ensuring convergence of rules in the financial services area to cope with global market players;
atzinīgi vērtē lēmumu regulēt un uzraudzīt visas sistēmiski nozīmīgās iestādes, tirgus un instrumentus (tostarp riska ieguldījumu fondus), taču uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai iznīdētu spekulatīvas pārmērības, un ka regulēšanai un uzraudzībai jāietver tie pasākumi, kuru apmēru atsevišķi varētu uzskatīt par nesistēmisku, bet kuri kopā veido iespējamu risku finanšu stabilitātei; pauž atbalstu priekšlikumiem precīzāk vērtēt ārpusbilances riska darījumus un samazināt aizņemto līdzekļu maksimāli pieļaujamo īpatsvaru banku sistēmā; rūpīgi sekos līdzi tam, lai tiktu faktiski īstenotu principi saistībā ar darba samaksu un kompensācijām finanšu iestādēs, un aicina ES pieņemt stingrākus pasākumus šajā jomā, tostarp arī likumdošanas priekšlikumus; pauž šaubas par rīcības kodeksu efektivitāti šajā jomā;
Welcomes the decision to regulate and oversee all systemically important institutions, markets and instruments (including hedge funds) but believes that further measures are needed to stamp out speculative excesses and that regulation and supervision must include those activities whose size individually may be judged non-systemic but which collectively represent a potential risk to financial stability; approves the proposals for better measurement of off-balance sheet exposures and tighter limits on leverage in the banking system; will remain extremely vigilant regarding the effective implementation of the principles relating to pay and compensation in financial institutions and calls on the EU to adopt more stringent measures in this area, including legislative proposals; expresses its doubts as to the effectiveness of codes of conduct in this area;
atzinīgi vērtē nodomu panākt vienošanos par vienu grāmatvedības standartu kopumu, pauž nožēlu, ka Finanšu grāmatvedības standartu padome ( FASB ) ir mainījusi patiesās vērtības definīciju ASV tirgus dalībniekiem, un mudina Komisiju pielāgot starptautisko grāmatvedības standartu IAS Nr. 39 šai izmaiņai, negaidot līdz Starptautisko grāmatvedības standartu padome ( ISAB ) pieņems lēmumu par to;
Welcomes the intention to reach agreement on a single set of accounting standards, deplores the fact that the FASB has modified the definition of fair value for US market players and urges the Commission to adapt IAS 39 to this change without waiting for a decision by the IASB;