natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tā kā pārtikas cenas arvien vairāk ir atkarīgas no fosilā kurināmā cenām ražošanas sistēmu dēļ, kurām ir liels enerģijas patēriņš un kurās tiek izmantoti sintētiskie mēslošanas līdzekļi, pesticīdi, apstrādāta barība un pārvadāšana lielos attālumos; tā kā šīs ieguldījumu cenas pieaug atbilstoši fosilā kurināmā cenām; tā kā etanola globālās ražošanas apjoms ES ir vairāk nekā dubultojies laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam;
F. whereas food prices are increasingly coupled with fossil fuel prices, due to energy-intensive production systems which rely on synthetic fertilisers, pesticides, processed feed and long distance transport; whereas these input prices rise in line with fossil fuel prices; whereas global ethanol production more than doubled in the EU between 2007 and 2009,
G. tā kā agrodegvielas ražošana rada konfliktus, kā izmantot zemes platības —pārtikas vai degvielas ražošanai; tā kā, ņemot vērā finanšu krīzi pasaulē, aizvien pieaugošā lauksaimniecības preču izmantošana lopbarībai un agrodegvielas ražošanai ir veicinājusi spekulāciju ar lauksaimniecības precēm, un šī problēma nekavējoties ir jārisina un jākontrolē pasaules mērogā;
G. whereas agro-fuel production causes ‘food versus fuel’ land conflicts; whereas in the light of the global financial crisis the increasing use of agricultural commodities for feeding livestock and for agro-fuels production have encouraged speculations on agricultural commodities which must urgently be tackled and controlled on a global level,
PTO UN SVF, KOMERCIĀLO KULTŪRU AUDZĒŠANA UN RAŽOŠANA VIETĒJO IEDZĪVOTĀJU VAJADZĪBĀM
WTO AND IMF, CASH CROP VS PRODUCTION FOR LOCAL POPULATION
H. tā kā iepriekšējo desmitgažu laikā Pasaules Banka, Starptautiskais Valūtas fonds un Pasaules Tirdzniecības organizācija jaunattīstības valstīs ir veicinājusi liberalizāciju un strukturālās reformas lauksaimniecībā, daudzās valstīs uzspiežot situāciju, kurā dominē uz apjomīgu eksportu orientētu komerciālo kultūru audzēšanas lauksaimniecības modeļi, tādējādi ilgtermiņā radot zaudējumus vietējai pārtikas ražošanai un vietējiem pārtikas tirgiem, kas novājinājis lauku apvidu ekonomiku un pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs;
H. whereas, over the past decades, the World Bank, the International Monetary Fund and the World Trade Organisation have promoted trade liberalisation and structural reforms in agriculture in developing countries, which has imposed in many countries a dominant model of large scale export-orientated cash crop agriculture at the expense of sustainable local food production and local food markets, which has weakened the rural economies and food security of developing countries,
NELIELI IEGULDĪJUMI LAUKSAIMNIECĪBAS ZINĀTNĒS
LOW INVESTMENT IN AGRICULTURAL KNOWLEDGE
I. tā kā atbalsta daļa jaunattīstības valstīm pasaulē, kas paredzēta lauksaimniecībai un lauku attīstībai trīs iepriekšējo desmitgažu laikā drastiski samazinājusies; tā kā ieguldījums noturīgās pārtikas sistēmās jaunattīstības valstīs samazinājies tādēļ, ka mainītas prioritātes, piešķirot tās ražošanai, kas orientēta uz eksportu, un tiek turpināts vājināt vietējo jaudu ražot un pārdot pietiekamu pārtikas daudzumu par taisnīgu cenu;
I. whereas the share of aid to the developing world going to agriculture and rural development has fallen dramatically over the past three decades; whereas investment in sustainable food systems in developing countries has declined due to a shift in priorities for export-oriented production further weakening local capacities to produce and distribute sufficient food at fair prices,
NELABVĒLĪGAS SITUĀCIJAS RADĪŠANA LAUKSAIMNIEKIEM UN PĀRTIKAS ZUDUMI
FARMERS LOOSING OUT AND FOOD WASTE
J. tā kā lauksaimnieku ienākumi no pārtikas apgādes ķēdes ir būtiski samazinājušies, bet savukārt pārstrādātāju un mazumtirgotāju peļņa nemainīgi pieaug; tā kā patēriņa cenas ir pieaugušas un tā kā vismaz 30 % no visas pasaulē saražotās pārtikas tiek izšķiesta dažādos pārtikas ķēdes posmos;
J. whereas the share of farmers´ income from the food supply chain has substantially dropped, against a constant increase of profits by processors and retailers; whereas consumer prices have increased; and whereas at least 30% of all food produced globally is wasted at different points along the food chain,
BAROŠANAS SISTĒMAS AR LABĪBU PRESTATĪŠANA BAROŠANAS SISTĒMAI AR ZĀLAUGIEM, ATKARĪBA BARĪBAS JOMĀ
GRAIN FED VS GRASS FED SYSTEMS, FEED DEPENDENCY
K. tā kā valdošais modelis gaļas ražošanā, kas paredz ievērojamu izejvielu daudzumu un barošanu ar labību, un ar to saistītie struktūrpārpalikumi ievērojami veicinājuši pašreizējo krīzi Eiropas lopkopības nozarē, atspoguļojot augsto atkarības līmeni no lopbarības importa pretēji noturīgākām gaļas ražošanas sistēmām, kuru pamatā ir zālaugu lopbarība; tā kā neapdomīgas ūdens, augsnes un bioloģisko resursu izmantošanas sekas kopā ar arvien jūtamāko klimata pārmaiņu ietekmi palielinās saspīlējumu lauksaimniecības tirgos un pārtikas cenu pieaugumu;
K. whereas the dominant model of input-intensive and grain-fed meat production and related structural surpluses have significantly contributed to the current crisis in the European livestock sector, reflecting the high level of dependence on animal feed imports as opposed to more sustainable grass-fed, low cost meat production systems; whereas the impacts of unsustainable use of water, soil and biodiversity together with growing impacts of climate change will add to growing tensions on agricultural markets and increased food prices,
JAUNATTĪSTĪBAS VALSTU LAUKSAIMNIECĪBAS SISTĒMU SABRUKUMS
COLLAPSE OF DEVELOPING WORLD AGRICULTURAL SYSTEMS
L. tā kā kopš vairākiem desmitiem gadu eksporta subsīdijas īpaši no ASV un ES ir pašnodrošinošu un maza apjoma saimniecību iznīcināšanas iemesls jaunattīstības valstīs, un tāpēc miljoniem ģimeņu ir palikušas bez zemes un nevar iegūt pārtiku apmierinošā veidā;
L. whereas over decades export subsidies and food aid, especially from the US and the EU have been responsible for the destruction of subsistence production- and small scale farming in developing countries and left millions of families landless and without sufficient access to food,
M. tā kā jaunattīstības valstīs dempings, komerciālo kultūru audzēšana, uz eksportu orientēta ražošana, ieguldījumu neveikšana lauksaimniecības zinātnēs un pakalpojumu nepaplašināšana, kas izraisījuši sliktu augsnes un ūdens apsaimniekošanu, lopu ganīšanas rezultātā nodarītie zaudējumi, kā arī ekstrēmi laika apstākļi, kas arvien vairāk saistīti ar klimata pārmaiņām, — viss kopā — ir veicinājis lauksaimniecības sistēmu sabrukumu; tā kā palielinās migrācija no lauku apvidiem uz pilsētām, iedzīvotāju skaita pieaugums satraucoši palielina atkarību no pārtikas importa un iedzīvotāji kļūst arvien neaizsargātāki pret pēkšņām cenu svārstībām;
M. whereas in the developing world, the effects of dumping, cash-cropping and export oriented production, a lack of investment in agricultural knowledge and extension services leading to poor soil and water management and overgrazing, and extreme weather events increasingly linked to climate change, all contribute to the collapse of agricultural systems; whereas increased rural-to-urban migration and growing populations worryingly dependent on imported food and are ever more vulnerable to price spikes,
KLIMATA PĀRMAIŅAS UN PĀRTIKAS KRĀJUMI PASAULĒ
CLIMATE CHANGE AND GLOBAL FOOD STOCKS
N. tā kā klimata pārmaiņu sekas, piemēram, sausums, lietavu plūdi, kā tas bija Austrālijā, Pakistānā un Krievijā, sagrauj plānotos pārtikas ražošanas modeļus, ierobežo pārtikas apgādi un izraisa augstas pārtikas cenas;
N. whereas, like in the case of Australia, Pakistan and Russia the effects of climate change, such as droughts, flash floods cause havoc with the expected pattern of food production, restricting food supply and provoking food price peaks,
O. tā kā pārtikas krājumi pasaulē ir vēsturiski vienā no zemākajiem līmeņiem, tomēr nesasniedzot 2008. gada līmeni, kas pagaidām neļauj atvieglot pēkšņās cenu svārstības un liedz no importa atkarīgajām valstīm nodrošināt iedzīvotājiem pietiekamu pārtikas daudzumu tās trūkuma periodos;
O. whereas global food stocks, although not quite as low as in 2008, are still at historically low levels, which does not allow to temporarily ease the occurring price spikes and does not allow import-dependent countries to supply their populations with sufficient food during shortage periods,
ZEMES SAGRĀBŠANA
LAND GRABBING
P. tā kā lielus zemes traktus, īpaši Āfrikā, ir iegādājušies ārvalstu uzņēmumi, un bieži tas notiek bez zemes īpašnieku piekrišanas; tā kā šie zemes gabali ne vienmēr tiek izmantoti pārtikas ražošanai, bet tos var izmantot eksportpreču, piemēram, koksnes ražošanai; tā kā šāda veida attīstība bez atbilstoša juridiskā regulējuma apdraud pārtikas ražošanas potenciālu Āfrikas valstīs;
P. whereas large tracts of land, particularly in Africa, have been bought up by non-African companies, frequently without the consent of the landholders; whereas this land is not always used for food production, but can be used for the production of export commodities like timber; whereas such developments, without an adequate legal framework, threatens the food production potential of African countries,
ES KĀ LĪDZEKĻU DEVĒJA UN SARUNU ĪSTENOTĀJA STARPTAUTISKĀS TIRDZNIECĪBAS JOMĀ
EU AS DONOR AND INTERNATIONAL TRADE NEGOTIATOR
Q. tā kā ES ir ietekme kā palīdzības sniedzējai jaunattīstības valstīm un kā nozīmīgai tirdzniecības partnerei divpusējās un daudzpusējās sarunās un šī ietekme ir atbildīgi jāizmanto, tostarp attiecībā uz tādu instrumentu pielietošanu kā, piemēram, Eiropas Parlamenta ierosinātā kvalificētas tirgus piekļuves koncepcija, kas veicinātu sociāli taisnīgu un videi draudzīgu tirdzniecības noteikumu īstenošanu,
Q. whereas the voice of the EU as a donor in development aid and an important trade partner within bilateral and multilateral negotiations has weight and should be used responsibly, including the use of instruments which favour socially fair and environmentally sound trade rules such as the concept of qualified market access as suggested by the European Parliament,
2. uzstāj, ka jāatceļ tiešās un netiešās eksporta subsīdijas kopā ar tarifu palielināšanas mehānismiem no jaunattīstības valstīm importētajām apstrādātajām precēm, kas sagrāvušas vietējās pārtikas apgādes sistēmas daudzās jaunattīstības valstīs (šie mehānismi jaunattīstības valstīm noteica pienākumu palielināt izejvielu eksportu uz līdzsvarotas pārtikas nodrošinājuma un pārtikas eksporta politikas rēķina);
Insists that direct and indirect export subsidies which have destroyed local food security systems in many developing countries must be abandoned along with tariff escalation mechanisms on processed goods imported from developing countries (which have obliged these countries to increase exports of raw materials at the expense of a balanced food security/food export policy);
3. aicina ievērojami palielināt palīdzības apmēru attīstības jomā, kas paredzēts lauksaimniecībai, kā arī aicina veikt ieguldījumus apmācībā, ar kuru palielina pakalpojumu apjomu, un decentralizētā lauksaimniecības pētniecībā jaunattīstības valstīm, lai lauksaimnieku rīcībā būtu noturīgas metodes, kā ražot efektīvāk, aizsargājot vidi un ilgtermiņā garantējot nodrošinātību ar pārtiku, un šīs metodes sekmētu ar valsts atbalstu, piemēram, piekļuvi aizdevumiem un sēklu krājumiem;
Calls for significant increases in the amount of development aid going to agriculture, and for investment in training improved extension services and decentralised research in agriculture for developing countries, so that farmers will be equipped with sustainable techniques to produce more efficiently while protecting their environment to ensure long-term food security, assisted by adequate public support, such as access to loans and seeds;
PĀRREDZAMĪBA UN PRET SPEKULĀCIJU VĒRSTI PASĀKUMI
TRANSPARENCY AND MEASURES AGAINST SPECULATION
STRATĒĢISKIE PĀRTIKAS KRĀJUMI UN PASĀKUMI, LAI NOVĒRSTU PĀRTIKAS ZUDUMUS
STRATEGIC FOOD STOCKS AND MEASURES AGAINST FOOD WASTE
11. uzskata, ka rūpnieciskās lauksaimniecības metodes jaunattīstības valstīs izraisīs vides postījumus, kas savukārt ilgtermiņā sagraus to pārtikas ražošanas potenciālu; ierosina, ka apmācībai jākoncentrējas uz pielāgošanos klimatam un prasmīgas rīkošanās praksi ar zemi, piemēram, augsnes un ūdens apsaimniekošanu, lai novērstu lauksaimniecībā izmantojamās zemes zudumus augsnes erozijas vai sasāļošanās dēļ saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā izdarītajiem secinājumiem;
Considers that industrial farming practices in the developing world will lead to environmentally damaging practices which will, in the long term, destroy their food production potential; suggests that training should focus on climate adaptation and good land stewardship practices, such as soil and water management, to prevent the loss of farmland due to soil erosion or salinisation, in line with International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology (IAASTD) conclusions;
NOTURĪBAS KRITĒRIJI
SUSTAINABILITY CRITERIA
9.2.2011 B7-0116/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
9.2.2011 B7-0116/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
PE459.648v01-00 B7‑0116/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas cenu pieaugumu
PE459.648v01-00 B7‑0116/2011 European Parliament resolution on rising food prices
, kā arī 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0229 .
, as well as its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries Texts Adopted, P6_TA(2008)0229 .
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to its resolution of 26 November 2009 on the FAO Summit and Food Security,
– ņemot vērā 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu – priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0577 .
– having regard to its resolution of 29 November 2007 on advancing African agriculture - A Proposal for Agricultural Development and Food Security in Africa Texts Adopted, P6_TA(2007)0577 .
– ņemot vērā rezolūciju par kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku ( M. McGuinness ziņojums) ( 2008/2153(INI) ),
– having regard to its resolution on the Common Agricultural Policy and Global Food Security (McGuinness Report) ( 2008/2153(INI) ),
– ņemot vērā rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā ( D. A. Sarbu ziņojums) ( 2010/2112(INI) ),
– having regard to its resolution on recognition of agriculture ass a strategic sector in the context of food security (Sarbu Report) (2010/2112 (INI)),
– ņemot vērā politikas pētniecības darba dokumentu "Placing the 2006/08 Commodity Price Boom into Perspective", ko sagatavoja J. Baffes un T. Haniotis un 2010. gada jūlijā publicēja Pasaules bankas Attīstības pētniecības grupa,
– having regard to the Policy Research Working Paper 'Placing the 2006/08 Commodity Price Boom into Perspective' by J. Baffes and T. Haniotis, the World Bank Development Prospects Group, July 2010,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas veikto analīzi "Prospects for Agricultural Markets and Income in the EU 2010-2020", ko tā publicēja 2010. gada decembrī,
– having regard to the European Commission analysis 'Prospects for Agricultural Markets and Income in the EU 2010-2020', December 2010,
– ņemot vērā 1996. gadā notikušās pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par pārtiku secinājumus un deklarāciju un 2009. gada 16.–18. novembrī Romā notikušo pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the conclusions and declaration of the World Food Summit in 1996 and the World Summit on Food Security in Rome on 16-18 November 2009,
– ņemot vērā 2011. gadā Berlīnē notikušās 3. lauksaimniecības ministru sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the 3rd Berlin Agriculture Ministers' Summit 2011,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumu "Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā" (COM(2011)25),
– having regard to the communication from the European Commission on tackling the challenges in commodity markets and on raw materials of 2 February 2011 (COM(2011)25),
A. tā kā 2011. gada janvārī FAO pārtikas cenu indekss pieauga līdz 2008. gadā konstatējam augstākajam līmenim, sasniedzot rekordu, kopš FAO 1990. gadā sāka veikt pārtikas cenu noteikšanu, un nonākot līdz 231 punkta robežai, jo īpaši attiecībā uz cukura, eļļa, tauku un graudaugu cenām;
A. whereas in January 2011, the FAO food price index rose above its 2008 peak, reaching its highest level since FAO started measuring food prices in 1990 and averaging 231 points, especially due to rising prices of sugar, oils and fats, and cereals,
B. tā kā graudaugu starptautiskās cenas sasniedza 245 punktus, kas ir par 3 % vairāk salīdzinājumā ar 2010. gada decembra cenām, taču joprojām mazāk par cenu augstāko līmeni 2008. gada aprīlī; tā kā to izraisa kviešu un kukurūzas cenu pastāvīgais pieaugums, lai gan rīsu cenas 2011. gada janvārī ir samazinājušās;
B. whereas international cereal prices averaged 245 points, up 3% compared to December 2010 but are still below April 2008 peak; whereas this is driven by wheat and maize prices continuously increasing while rice prices decreased in January 2011,
C. tā kā laikposmā starp 2003. un 2008. gadu enerģijas un metāla nominālās cenas pieauga par 230 %, pārtikas un dārgmetālu cenas divkāršojās, bet mēslošanas līdzekļu cenas pieauga četrkārtīgi;
C. whereas between 2003 and 2008, nominal prices of energy and metals increased by 230 percent, those of food and precious metals doubled, and those of fertilizers increased fourfold,
D. tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir viens no Eiropas svarīgākajiem jautājumiem un prasa saskaņotību un koordināciju starp dažādām nozaru politikas jomām ES līmenī un ārpus tās, proti, starp KLP, enerģētikas politiku, pētniecības programmām, attīstības un tirdzniecības politikas virzieniem un finanšu nozares regulējumu;
D. whereas food security is a central issue for Europe and requires coherence and coordination between various sectoral policy areas at EU level and beyond, namely the CAP, energy policy, research programmes, development and trade policies, and financial regulation,
E. tā kā Eiropas pilsoņu nodrošināšana ar pārtiku un uzturvielām bagātas un kvalitatīvas pārtikas piedāvājuma par pieņemamām cenām garantēšana patērētājiem cita starpā ir kopējās lauksaimniecības politikas pamatmērķi;
E. whereas ensuring food security for Europe's citizens and providing consumers with nutritious and high-quality food at reasonable prices are among others the core objectives of the Common Agricultural Policy,
F. tā kā pašreizējās pārtikas un preču cenu svārstības ir izraisījušas nopietnas bažas par to, kā darbojas apgāde ar pārtiku Eiropā un pasaulē, un tā kā pārtikas cenu pieaugums vissmagāk skāris vistrūcīgākās valstis un mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas;
F. whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply and whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable countries and population groups hardest,
G. tā kā ES ienākumi no lauksaimniecības ir par 50 % zemāki par vidējiem ienākumiem ES; tā kā šo situāciju vēl vairāk pasliktina pašreizējā ekonomikas nestabilitāte;
G. whereas EU agricultural income is 50% lower than average EU income; whereas this situation has been further aggravated by the current economic turmoil,
H. tā kā 2007. un 2008. gadā pasaulē 22 valstīs notika nemieri straujā cenu pieauguma dēļ;
H. whereas in 2007 and 2008 riots broke out in 22 countries around the globe due to rapid increases in food prices,
I. tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē galvenā līdzekļu devēja attīstības un humānās palīdzības jomā, taču starptautiskajā līmenī lauksaimniecībai piešķirtā oficiālā attīstības palīdzība (OAP) kopš 1990. gada ir pastāvīgi samazinājusies; tā kā saistībā ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un slodzi uz dabas resursiem ir sagaidāms, ka līdz 2050. gadam pārtikas pieprasījums pasaulē divkāršosies un būs nepieciešams palielināt pārtikas ražošanas apjomu;
I. whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but at international level the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture has constantly diminished since the 1980s; whereas, against a background of population growth and pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
J. tā kā lauksaimniecības ražošanas stiprināšana jaunattīstības valstīs palielinās noturību pret ārkārtīgi strauja pārtikas cenu pieauguma gadījumiem un ļaus labāk tiem pielāgoties;
J. whereas strengthening agricultural production in developing countries will increase resilience and adaptability to food shocks,
K. tā kā nesen notikušajā PLO Pasaules pārtikas nodrošinātības sanāksmē ES uzsvēra ārkārtēju cenu svārstību problēmu un lūdza augsta līmeņa ekspertu grupu sagatavot ziņojumu par cenu svārstību iemesliem un pasākumiem šajā sakarībā;
K. whereas at a recent meeting of the Committee on World Food Security in the FAO, the EU highlighted the problem of extreme price volatility and the new High Level Panel of Experts was asked to report on causes and measures in relation to price fluctuations,
M. tā kā preču cenu nestabilitāte var kļūt par raksturīgāku un regulārāku parādību pasaules tirgū; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus ienākumus lauku saimniecībām, galvenokārt ņemot vērā ātrumu, ar kādu palielinās lauksaimniecības resursu izmaksas, kā arī aizvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām;
M. whereas fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices,
N. tā kā Eiropas Komisijas dati par pārtikas piegādes ķēdes darbību liecina, ka ir nepieciešama pārredzamība un plašāka informācija saistībā ar ražošanu un tirgus attīstību;
N. whereas European Commission data on the functioning of the food supply chain shows that there is a need for transparency and more information related to production and market developments,
3. prasa rūpīgi pievērst uzmanību būtiskajai nenoteiktībai attiecībā uz pieaugošo saikni starp enerģijas un ne-enerģijas preču cenu svārstībām, jo īpaši attiecībā uz pārtiku;
Demands that careful attention be given to the fundamental uncertainty as regards increasing interaction between the price movements of energy and non-energy commodities, especially food;
6. tā kā šāda rūpīga analīze palīdzēs labāk izprast faktorus, kas skar pārtikas preču cenu īstermiņa un ilgtermiņa tendences, tādējādi ļaujot atbilstīgāk izvēlēties politikas pasākumus, lai ierobežotu cenu svārstību ietekmi;
Considers that such thorough analysis would lead to a better understanding of the factors that affect short and long-term food commodities price trends, therefore allowing for a more adequate choice of policy measures to mitigate the effects of price fluctuations;
10. prasa Komisijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai apkarotu pārmērīgās spekulācijas preču tirgos; uzsver, ka šie pasākumi ir jāveic saistībā ar centieniem regulēt finanšu tirgus pasaules un ES līmenī;
Asks the Commission to take the necessary steps to fight against the excesses of speculation on commodity markets; stresses that those steps should be taken as part of the efforts to regulate the financial markets at global and EU level;