natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkārtoti apstiprina, ka, lai sasniegtu TAM, palīdzības sniedzējām valstīm jāievēro visas savas saistības un jāuzlabo to sniegtās palīdzības kvalitāte;
Reasserts that, to achieve the MDGs, donor countries must honour all their commitments and improve the quality of the aid they provide;
uzsver, ka ir nepieciešams attīstīt jaunus mehānismus paredzamākai un stabilākai palīdzībai;
Stresses the need to develop new instruments to ensure aid is more predictable and less volatile;
4 atgādina par Abudžas deklarācijas mērķi piešķirt 15% no valsts budžeta veselības nozarei un Vispasaules izglītības kampaņas mērķi piešķirt 20% no valsts budžeta izglītības nozarei;
Draws attention to the objective set in the Abuja Declaration of earmarking 15 % of national budgets for the health sector, and the objective set by the Global Campaign for Education of earmarking 20 % of national budgets for education;
Prioritārās nozares
Priority sectors
prasa Komisijai arī turpmāk saistīt tās sniegto palīdzību veselības un izglītības nozarē, it īpaši primārajā veselības aprūpē un pamatizglītībā, ar uzrādītajiem rezultātiem un aicina Komisiju arī precizēt šajās nozarēs uzrādītajiem rezultātiem piešķirto nozīmīgumu attiecībā pret plašāku rādītāju kopumu, un vēlas zināt, kā tā gatavojas novērtēt šajās jomās gūtos panākumus;
Calls on the Commission to continue to link its aid in the health and education sectors, in particular basic health care and primary education, to the results achieved in those sectors; and also calls on the Commission to specify the importance which will be attached to countries' performance in these sectors compared to a wider range of indicators, and how it intends to assess the progress achieved in these fields;
Palīdzības efektivitāte ‐ stabilitāte un prognozējamība
Aid effectiveness – Stability and predictability
prasa Komisijai uzlabot budžeta atbalsta prognozējamību, īstenojot TAM līgumus un piemērojot no tiem izrietošos principus lielākam valstu skaitam, kā arī izmantojot nozaru budžeta atbalstu;
Calls on the Commission to improve the predictability of budget support by introducing MDG contracts and extending the principles underlying these contracts to a larger number of countries and to sector budget support;
atgādina Komisijai nepieciešamību ievērojami samazināt nevajadzīgās aizkavēšanās, ko izraisa tās administratīvo procedūru pārmērīgais slogs;
Reminds the Commission of the need to significantly reduce the unnecessary delay caused by excessively onerous administrative procedures;
prasa jaunattīstības valstu valdībām saskaņā ar Abudžas deklarācijas ieteikumiem palielināt izdevumus veselības jomā līdz 15% no valsts budžeta un izdevumus izglītības jomā līdz 20% no valsts budžeta, kā ierosināts Vispasaules izglītības kampaņā;
Calls on the governments of the developing countries to increase their health spending to 15 % of their national budgets, in accordance with the recommendations set out in the Abuja Declaration, and their education spending to 20 % of national budgets, as recommended by the Global Campaign for Education;
prasa Komisijai nodrošināt apjomīgus izdevumus budžeta atbalsta nodrošināšanai, jo īpaši paredzot ievērojami paaugstināt budžeta atbalstu sociālajā jomā Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm, kā arī paaugstināt nozaru budžeta atbalstu citos reģionos;
Calls on the Commission to maintain high levels of budget support spending, while aiming in particular to increase the provision of budget support for ACP countries' social services sectors and strengthen sector budget support in other regions;
ar interesi norāda, ka Komisijas priekšlikums nodrošina TAM līgumiem palīdzības minimālo garantēto līmeni (70% no kopējām saistībām) attiecīgajās valstīs;
Notes with interest that the Commission's proposal concerning MDG contracts provides eligible countries with a minimum guaranteed aid level (70 % of total commitment);
tomēr pauž vilšanos par to, ka dokumentā par TAM līgumiem nav norādīts nekāds īstenošanas grafiks attiecībā uz šiem līgumiem, kas lielākoties paredzēti sešu gadu periodam desmitā EAF darbības laikā, un tāpēc prasa Komisijai izstrādāt precīzu grafiku;
Is disappointed, however, that the document relating to MDG contracts does not specify a timetable for the introduction of these contracts, which were principally designed to cover the six-year period of the tenth EDF, and calls on the Commission, therefore, to provide a detailed timetable;
norāda, ka TAM galvenais mērķis uzlabot palīdzības efektivitāti un paātrināt panākumu gūšanu, lai īstenotu TAM valstīs, kurām tas visvairāk nepieciešams;
Notes that the main objective of the MDG contract is to help improve aid effectiveness and speed up the rate of progress towards attaining MDG for those countries which need it most;
prasa Komisijai pieņemt paziņojumu, padarot oficiālu TAM līgumu iniciatīvu, un attiecināt šo iniciatīvu arī uz citām valstīm (ārpus ĀKK), kas atbilst atbilstības kritērijiem;
Calls on the Commission to adopt a communication formalising the MDG contract approach and extending it to non-ACP countries which meet the eligibility criteria;
Parlamenti un pilsoniskā sabiedrība ‐ piešķiršana ‐ pārredzamība
Parliaments and civil society – Aid ownership – Transparency
prasa Komisijai un saņēmējvalstīm rūpēties par to parlamentu un pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši invalīdu organizāciju, iesaistīšanu visos dialoga par budžeta atbalstu posmos, tostarp TAM līgumos noteiktās programmas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā;
Asks the Commission and beneficiary countries to ensure the involvement of their parliaments and civil society, including disabled people's organisations, in every stage of the budget support dialogue, including the formulation, implementation and assessment of the programme established in the MDG contract;
uzsver, ka palīdzības sniedzējām valstīm tā vietā, lai vienpusēji uzspiestu nosacījumus palīdzības saņēmējām valstīm, vajadzētu veicināt labu pārvaldību, demokrātiju un stabilitāti palīdzības saņēmējās valstīs, balstoties uz pārredzamiem kritērijiem, kas noteikti kopīgi ar šīm valstīm;
Stresses that donors, rather than imposing unilateral conditions on recipients, should seek to promote good governance, democracy and stability in recipient countries through transparent criteria established in partnership with these countries;
uzskata, ka pārredzamības dēļ nosacījumiem maināmās maksājumu daļas izmaksāšanai vajadzētu balstīties uz rezultātiem tiktāl, cik tas mudina palīdzības sniedzējas un saņēmējas valstis analizēt iztērētās naudas reālo ietekmi un palielina publiskā finansējuma izmantošanas pārredzamību;
Considers that, in the interest of transparency, the conditions for the disbursement of the variable component of the support should be performance-based, to the extent that this would encourage donors and recipients to analyse the real impact of the money spent and would increase transparency in relation to the use of public funds;
aicina Komisiju periodiski pārraudzīt tās programmu rezultātus un darīt tos zināmus arī Parlamentam;
Calls on the Commission to periodically monitor the results of its programmes and to pass these results on to Parliament;
iesaka Komisijai veikt pasākumus, lai stiprinātu dialogu starp palīdzības sniedzējiem un saņēmējiem, jo īpaši nolūkā noteikt reālās vajadzības un tās nozares, kurās nepieciešama palīdzība;
Recommends that the Commission work towards strengthening the dialogue between donors and recipients, particularly with a view to identifying real needs and sectors in which aid is necessary;
prasa, lai ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (APA) uzņemtos aktīvāku lomu prioritāšu noteikšanā sarunās par TAM līgumiem, kā arī visos pārējos procesa posmos;
Calls for the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA) to play a more active role in defining priorities, negotiating MDG contracts and all other stages of the process;
Atlases kritēriji ‐ radošums un elastība
Selection criteria – creativity and flexibility
prasa Eiropas Komisijai saistīt tās budžeta atbalstu ar sasniegtajiem rezultātiem labas pārvaldības un pārredzamības jomā, kā arī ar rezultātiem cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz nabadzīgākajām un sociāli atstumtākajām grupām, piemēram, invalīdiem, mazākumtautību pārstāvjiem, sievietēm un bērniem, un sekot, lai budžeta atbalsts netiktu iztērēts citām nozarēm, kas nav noteiktas TAM līgumā;
Calls on the Commission to make its budget support conditional on results achieved with regard not only to the field of good governance and transparency, but also in terms of defending and upholding human rights, in particular those of the poorest and the excluded, including disabled people, minorities, women and children, and to ensure that budget support is not provided for sectors other than those specified in the MDG contract;
atkārtoti apstiprina, ka valstu indikatīvās programmas ir jāizstrādā sadarbībā ar attiecīgo valstu parlamentiem, APA un pilsonisko sabiedrību;
Reiterates that the national indicative programmes should be drawn up in cooperation with the parliaments of the countries concerned, the JPA and civil society;
konstatē, ka priekšlikumā par TAM līgumiem netiek minēts, uz kurām valstīm attieksies pirmā TAM līgumu kārta, kā arī konstatē, ka pašreizējā formā TAM līgumi ir attiecināmi tikai uz ĀKK valstīm;
Notes that the proposal concerning MDG contracts does not state which countries will be included in the first round of MDG contracts and that, in their current form, MDG contracts concern only ACP countries;
pauž nožēlu, ka Eiropas Savienības budžeta atbalsta politika jaunattīstības valstīm tiek aizvien vairāk pakļauta SVF nosacījumiem Eiropas Savienības attīstības palīdzības iegūšanai, un turklāt uzskata, ka šie savstarpējie nosacījumi ir pretrunā ar palīdzības saņēmēju valstu politiku attiecībā uz piešķiršanas principu;
Deplores the fact that the Union's budget support policy for developing countries is increasingly subject to conditions imposed by the IMF being attached to Union development aid; considers that such conditionality runs counter to the policies of recipient countries with regard to the ownership principle;
uzsver nepieciešamību attīstīt citas budžeta atbalsta pieejas tām valstīm, kas neatbilst TAM līgumu kritērijiem, jo īpaši valstīm, kurās ir nestabila situācija, un uzsver, ka ir pašsaprotami, ka valstis, kurās ir īpaši nestabila situācija, nespēj izpildīt pašreizējos TAM līgumu atbilstības kritērijus;
Emphasises the need to develop other budget support approaches for countries which are ineligible for MDG contracts, and particularly for countries whose situation is fragile; stresses that it is obvious that the most fragile states are unable to fulfil existing eligibility criteria;
iesaka padarīt TAM līgumus pieejamus arī tām valstīm, kurās darbojas Attīstības sadarbības finanšu instruments;
Recommends that MDG contracts should also be available to countries covered by the development cooperation instrument;
prasa Komisijai precīzi paskaidrot, kā tā ir paredzējusi apvienot ierosinātos TAM līgumus ar citiem palīdzības sniegšanas noteikumiem;
Calls on the Commission to explain clearly how it intends the proposed MDG contracts to be combined with other aid distribution systems;
brīdina par risku nesaprātīgi un pārmērīgi izmantot TAM līgumus, uzskatot tos par vienīgo patiesi efektīvo palīdzības sniegšanas veidu, un aicina Komisiju izvēlēties tādus palīdzības sniegšanas mehānismus, kuri būtu vispiemērotākie katrā atsevišķā situācijā;
Warns against the danger of making indiscriminate and excessive use of MDG contracts and creating the perception that they are the only really effective means of distributing aid, and urges the Commission to choose whatever aid distribution methods are best adapted to each individual situation;
prasa Komisijai stiprināt palīdzības saņēmēju valstu parlamentu spēju iesaistīties budžeta procesā un parlamentu un pilsoniskās sabiedrības spēju iesaistīties valsts politikas virzienu izstrādāšanā, sniedzot papildu finanšu atbalstu un prasot šādu līdzdalību politiskajā dialogā ar saņēmējām valstīm, kā arī liekot uzsvaru uz publiskā finansējuma pārvaldības rādītājiem, kas paredz uzlabot valdību atbildību attiecībā uz saviem pilsoņiem;
Calls on the Commission to strengthen the capacity of the parliaments of the recipient countries to be involved in the budget process and the capacity of the parliaments and the civil society to be involved in formulating national policies, by providing them with more financial support, by stressing the need for such involvement in the course of political dialogue with the recipient countries and by concentrating on the public finance management indicators designed to enhance governments' accountability to their citizens;
Novērtēšana ‐ darbības rādītāji
Assessment – Performance indicators
prasa Komisijai sadarbībā ar partnervalstīm saskaņot katru TAM līgumu ar virkni darbības rādītāju, lai varētu novērtēt līgumu īstenošanā gūtos panākumus; arī invalīdu un bērnu invalīdu integrācija jānovērtē, izmantojot šos rādītājus;
Asks the Commission, in collaboration with partner countries, to match every MDG contract with a series of performance indicators in order to evaluate progress achieved in the implementation of the contract; the inclusion of persons and children with disabilities should also be measured by these indicators;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ĀKK Padomei, kā arī dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, to the ACP Council and to the Governments and Parliaments of the Member States and the ACP States.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par mākslas studijām Eiropas Savienībā ( 2008/2226(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on artistic studies in the European Union ( 2008/2226(INI) )
ņemot vērā EK līguma 149. un 151. pantu,
having regard to Articles 149 and 151 of the EC Treaty,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 24. un 25. maija secinājumus par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā un Padomes 2008. gada 21. un 22. maija secinājumus,
having regard to the Council Conclusions of 24 and 25 May 2007 on the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the Lisbon objectives and of 21 and 22 May 2008,
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0124 .
having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world Texts adopted, P6_TA(2008)0124 .
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0123 .
having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe Texts adopted, P6_TA(2008)0123 .
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0093/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0093/2009 ),
tā kā Eiropas Savienībai, ievērojot savu moto "Vienoti daudzveidībā", ir jāatzīst kopīgā vēsture un to var īstenot, izmantojot Eiropas mākslas vēsturi, jo tai raksturīgs universālums;
whereas the European Union, true to its motto "United in diversity", should acknowledge its common history, and can do so through the history of European art because of its intrinsic universal nature,
tā kā skolām atkal jākļūst par galveno kultūras pieejamības demokratizācijas vietu;
whereas schools should once again become the main place for democratising access to culture,
tā kā mākslas un kultūras izglītība, tostarp vizuālā izglītība, ir būtisks dalībvalstu izglītības sistēmas elements;
whereas artistic and cultural education, of which image education forms a part, is an essential element in the educational system of the Member States,
tā kā mākslas un kultūras izglītība ir bērnu un jauniešu izglītības būtiska sastāvdaļa, jo tā palīdz attīstīt tādas īpašības kā gara brīvība, jūtīgums un atvērtība pret citiem; tā kā tas ir svarīgs iespēju vienlīdzības aspekts un priekšnoteikums patiesai mākslas pieejamības demokratizācijai;
whereas artistic and cultural education is an essential component in the education of children and young people, since it contributes to the development of free will, sensitivity and openness to others; whereas it is a key issue in equal opportunities and a precondition for truly democratising access to culture,
tā kā, lai risinātu uzdevumu demokratizēt kultūras pieejamību, visos līmeņos un visos vecumos ir jāveicina mākslinieciskā apziņa, jāatzīst grupu un pašdarbnieku māksliniecisko aktivitāšu svarīgums un jāveicina piekļuve izglītībai mākslas jomā;
whereas in order to meet the challenge of democratising access to culture, it is necessary to promote artistic awareness at all levels and at all ages, to recognise the importance of group and amateur artistic activities, and to promote access to education in the arts,
tā kā ekonomiskās nepieciešamības dēļ dalībvalstis pārāk bieži ir spiestas samazināt mākslas vietu vispārējā izglītības politikā;
whereas, regrettably, Member States too often feel compelled by economic imperatives to reduce the place given to the arts in overall education policy,
tā kā mākslinieciskā izglītība ir mākslas jomas profesionālās izglītības pamats un veicina radošumu, kā arī fizisko un intelektuālo attīstību šajā jomā, veidojot ciešāku un produktīvāku saikni starp izglītību, kultūru un mākslu;
whereas artistic education is the basis for professional training in the field of the arts and promotes creativity, as well as physical and intellectual development in that sphere, encouraging closer and more productive links between education, culture and the arts,
tā kā mākslas un dizaina skolas un izglītības centri palīdz veidot pasaules uzskatu un radīt jaunus mākslas stilus un virzienus, un pavērt ceļu uz citām kultūras pasaulēm, ar ko tiek nostiprināts Eiropas Savienības tēls pasaulē;
whereas schools and centres for art and design education help to develop philosophies, to create new artistic styles and movements and to open up different cultural worlds, which strengthens the European Union's image in the world,
tā kā mākslas un radošo nozaru profesionāļu panākumi ir ļoti atkarīgi no apmācības;
whereas training is very important for the success of professionals in the artistic and creative sector,
tā kā uz karjeras un profesijas attīstību orientētām mākslas studijām līdztekus talantam ir nepieciešams arī ievērojams kulturāls pamats, ko iespējams iegūt tikai ar multidisciplināru un sistemātisku apmācību procesu; tā kā tas palielina iespējas iekļauties darba tirgū šajā nozarē, sniedzot vispārīgo izglītību, pētniecības metodoloģiju, uzņēmējdarbības spējas un zināšanas par saimniecisko darbību, kā arī prasmes dažādās mūsdienu mākslas aktivitāšu jomās;
whereas artistic studies that focus on developing a career and profession require of the students, in addition to talent, a solid cultural basis that can only be acquired through multidisciplinary and systematic training; whereas this increases the opportunities for access to employment in the sector, in so far as it provides a general education, a research methodology, entrepreneurial abilities and business knowledge, as well as skills in various areas of activity which are relevant to contemporary art,
tā kā ekonomikas un nodarbinātības potenciāls, ko Eiropas Savienībā pārstāv radošie, kultūras un mākslas uzņēmumi un industrijas, ievērojami ietekmē mākslas nozares attīstību;
whereas the economic potential and potential in terms of employment represented by creative, cultural and artistic companies and industries in the European Union have a great influence on the development of the artistic sector,
tā kā tehnoloģiskā revolūcija ir radījusi konkurences palielināšanos valstu un starpvalstu līmenī un ir cēlonis tam, ka intelektuālajai kapacitātei un radošumam ir būtiska loma Lisabonas stratēģijā;
whereas the technological revolution has resulted in increased competitiveness within and between countries, and that this has meant that intellectual capabilities and creativity occupy a dominant place within the Lisbon Strategy,
tā kā mūsu sabiedrībā notiekošās straujās un nepārtrauktās pārmaiņas prasa no cilvēkiem lielākas pielāgošanās spējas, elastīgumu, radošumu, jauninājumus un komunikāciju profesionālajā jomā; tā kā šīs īpašības ir jāveicina dažādu dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmās saskaņā ar iepriekšminētās programmas "Izglītība un apmācība 2010" mērķiem;
whereas the rapid and constant changes taking place within our societies require increased adaptability, flexibility, creativity, innovation and communication between people in the work sphere; whereas these qualities should be promoted by the education and training systems in the various Member States, in accordance with the objectives of the above-mentioned Education and Training 2010 programme,
tā kā jāņem vērā, ka ir būtiskas atšķirības starp dažādās dalībvalstīs pastāvošajiem mākslas izglītības modeļiem;
whereas account should be taken of the fact that there are significant disparities between the existing artistic education models in the various Member States,
tā kā jāņem vērā, ka globalizācijas un iedzīvotāju lielākas mobilitātes, kā arī secīgu Eiropas Savienības paplašināšanos rezultātā izglītība par kultūru un tās daudzveidību ir svarīgs elements identitātes saglabāšanā un starpkultūru un starpreliģiju saprašanās veicināšanā; tā kā Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķi atbalstīt kultūru un palielināt informētību par to ir jāturpina arī pēc 2008. gada,
whereas account should be taken of the fact that, as a result of globalisation and the increased mobility of citizens, as well as the successive enlargements of the European Union, education on culture and on its diversity is an important element in preserving identity and promoting intercultural and inter-religious understanding; whereas the objectives of the European Year of Intercultural Dialogue of raising awareness of and promoting culture should continue beyond 2008,
uzskata, ka mākslas izglītībai jābūt obligātam elementam visu līmeņu skolas mācību programmās, lai veicinātu kultūras pieejamības demokratizāciju;
Considers that artistic education should be a compulsory element in syllabuses at all school levels, in order to promote democratisation of access to culture;
uzsver, ka gan skolas mācību programmās un profesionālajā apmācībā, gan mūžizglītības programmās ir svarīgi iekļaut pastāvīgus kursus, lai veicinātu un attīstītu radošumu visos vecumos kā daļu no mūžizglītības procesa;
Stresses the importance in both school curricula and vocational training and lifelong learning programmes of continuing courses to promote and develop creativity at all ages as part of the process of lifelong learning;
atgādina, ka viens no mākslas un kultūras izglītības mērķiem ir veicināt pilsonisko izglītību un ka tā uzlabo spēju domāt un veicina personības attīstību intelektuālā, emocionālā un fiziskajā ziņā;
Recalls that one of the aims of artistic and cultural education is to contribute to civic education and that one of its roles is to enhance our capacity to think and to contribute to personal development in intellectual, emotional and physical terms;
atzīst mākslas svarīgo lomu attiecībā uz jauninājumu veicināšanu sabiedrībā un ekonomikā saistībā ar Eiropas jaunrades un inovāciju gadu, par ko pasludināts 2009. gads;
Acknowledges the role of the arts as an important contributor to innovation in society and the economy within the European Year of Creativity & Innovation 2009;
pievērš Padomes un dalībvalstu uzmanību Eiropas kultūrai un tās daudzveidībai kā integrācijas faktoram un mākslas un kultūras izglītības nozīmīgajai lomai Eiropas līmenī, ieskaitot dažādo reģionu tradicionālo kultūras vērtību aizsardzību;
Draws the attention of the Council and the Member States to the role of European culture and its diversity as a factor in integration, and the importance of artistic and cultural education at European level, including the safeguarding of traditional cultural values in different regions;