natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. jūnija secinājumus par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un 2011. gada 6. jūnija secinājumus „Ceļā uz modernām, elastīgām un ilgtspējīgām veselības aprūpes sistēmām” http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘Common values and principles in European Union health systems’ of 22 June 2006 and to the Council conclusions ‘Towards modern, responsive and sustainable health systems’ of 6 June 2011 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus par ES lomu pasaules veselībā http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘The EU role in global health’ of 10 May 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
A. tā kā saskaņā ar ar PVO datiem 86 % nāves gadījumu Eiropā izraisa neinfekcijas slimības (NIS);
A. whereas, according to the WHO, 86% of deaths in Europe are caused by non-communicable diseases (NCDs);
B. tā kā četras izplatītākās NIS ir sirds un asinsvadu slimības, elpošanas orgānu slimības, vēzis un cukurslimība; tā kā nedrīkst atstāt novārtā arī citas zināmās NIS;
B. whereas the four most common NCDs are cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes; whereas other important NCDs should not be neglected;
C. tā kā sirds un asinsvadu slimības ir visbiežāk izplatītais nāves cēlonis, un no šīm slimībām katru gadu pasaulē mirst vairāk nekā 2 miljoni cilvēku; tā kā izplatītākās sirds un asinsvadu slimības ir koronārā sirds slimība un infarkts, no kurām mirst vairāk nekā trešā daļa slimnieku (t.i., 741 000), un tikai nedaudz vairāk kā ceturtā daļa slimnieku (t.i., 508 000) mirst no visām pārējām sirds un asinsvadu slimībām;
C. whereas cardiovascular diseases are the largest cause of death, killing more than 2 million people every year; whereas the most common cardiovascular diseases are coronary heart disease and strokes, which account respectively for over a third (i.e. 741 000) and just over a quarter (i.e. 508 000) of all cardiovascular disease-related deaths;
D. tā kā vēzis ir otrais lielākais nāves cēlonis, kas skar ap 3–4 % iedzīvotāju un ap 10–15 % vecu cilvēku; tā kā katru gadu ap 2,45 miljoniem cilvēku ES tiek diagnosticēts vēzis un 1,23 miljoni mirst no šīs slimības; tā kā Eiropā ik gadu par 1 % palielinās bērnu saslimstība ar vēzi;
D. whereas cancer is the second-largest cause of death, with a population prevalence of 3-4%, which increases to 10-15% among the elderly; whereas every year an estimated 2.45 million people in the EU are diagnosed with cancer and 1.23 million deaths from the disease are recorded; whereas the prevalence of childhood cancer is increasing at a rate of more than 1% per year in Europe;
E. tā kā tādas novēršamas hroniskas elpošanas orgānu slimības kā astma un hroniskā obstruktīvā plaušu slimība (HOPS) apgrūtina dzīvi miljoniem cilvēku Eiropā;
E. whereas preventable chronic respiratory diseases, such as asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD), affect millions of people in Europe;
F. tā kā nepastāv Eiropas mēroga stratēģija vai iniciatīva, kas visaptveroši pievērstos cukurslimībai (1. un 2. tipa), lai gan aprēķini liecina, ka tā skar vairāk nekā 32 miljonus ES iedzīvotāju, un apmēram tikpat daudz iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances izmaiņām, un pastāv ļoti liela varbūtība, kas šīs izmaiņas var novest pie cukurslimības; tā kā sagaidāms, ka saistībā ar aptaukošanās epidēmiju, Eiropas iedzīvotāju novecošanos un citiem faktoriem, kuri vēl ir jānosaka un par kuriem ir jāveic plašāki pētījumi, šis skaitlis līdz 2030. gadam varētu palielināties par 16 %;
F. whereas there is no EU-wide strategy or initiative comprehensively targeting diabetes (Type 1 and Type 2), which is estimated to affect more than 32 million EU citizens, with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and facing a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes; whereas these figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed;
G. tā kā četri riska faktori, kas kopā izraisa lielāko daļu no hroniskajām NIS, ir tabakas patēriņš, nelīdzsvarots uzturs, alkohola lietošana un nepietiekama fiziska aktivitāte un tā kā vides piesārņotāju iedarbība ir piektais svarīgākais vērā ņemamais faktors;
G. whereas four risk factors together account for a majority of chronic NCDs: tobacco consumption, unbalanced diets, alcohol intake and lack of physical activity; whereas exposure to environmental contaminants is the fifth important factor to be considered;
H. tā kā tabakas patēriņš ir galvenais cēlonis nāves gadījumiem, kurus varētu novērst, un tabaka nogalina katru otro ilglaicīgo smēķētāju;
H. whereas tobacco consumption is the leading cause of preventable deaths and kills up to one in every two long-term tobacco users;
I. tā kā alkohola lietošana, nekvalitatīvs uzturs un fizisko aktivitāšu nepietiekamība var ievērojami palielināt risku saslimt ar konkrētām sirds un asinsvadu slimību, vēža un cukurslimības formām;
I. whereas alcohol intake, poor nutrition and a lack of physical activity can contribute significantly to the risk of developing certain types of cardiovascular diseases, cancers and diabetes;
J. tā kā aizvien biežāk tiek uzskatīts, ka fiziskajai aktivitātei ir liela nozīme NIS novēršanā;
J. whereas physical exercise is increasingly recognised as playing an important role in the prevention of NCDs;
K. tā kā lielāko daļu hronisko NIS var novērst, jo īpaši samazinot tādus būtiskākos riska faktorus kā smēķēšana, nelīdzsvarots uzturs, nepietiekama fiziskā aktivitāte, alkohola patēriņš un dažu ķīmisko vielu ietekme; tā kā iedarbīga vides politika, tostarp spēkā esošo tiesību aktu un standartu ievērošana, var būtiski uzlabot novēršanas pasākumus;
K. whereas the majority of chronic NCDs can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the enforcement of existing legislation and standards, offers major prevention opportunities;
L. tā kā lielākajai daļai NIS ir vienādi simptomi, piemēram, hroniskas sāpes un garīgās veselības traucējumi, kas tieši ietekmē slimniekus un viņu dzīves kvalitāti, un šie simptomi būtu jānovērš, izmantojot vispārēju horizontālu pieeju, tādējādi uzlabojot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību šo slimību ārstēšanā;
L. whereas the majority of NCDs have common symptoms, such as chronic pain and mental health problems, which directly affect sufferers and their quality of life and should be addressed by means of a common, horizontal approach, so that healthcare systems can tackle these diseases more cost-effectively;
M. tā kā slimību novēršanas iespējas netiek pilnībā izmantotas, lai gan ir pierādīts, ka NIS novēršanas stratēģijas valsts mērogā rada izmaksu ietaupījumus;
M. whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD-prevention strategies consistently reduce costs;
N. tā kā ārstēšanai tērē 97 % no veselības aizsardzības izdevumiem, bet tikai 3 % iegulda profilakses pasākumos, un tā kā NIS ārstēšanas un pārvaldības izmaksas ļoti strauji pieaug, jo arvien pieejamāka kļūst diagnosticēšana un ārstēšana;
N. whereas 97% of health expenditure currently goes on treatment, but only 3% on investment in prevention, and whereas the cost of treating and managing NCDs is increasing dramatically owing to the wider availability of diagnostics and treatments;
O. tā kā PVO NIS pieaugumu uzskata par epidēmiju un lēš, ka līdz 2030. gadam šī epidēmija prasīs 52 miljonu cilvēku dzīvības;
O. whereas the WHO regards the increase in NCDs as an epidemic and estimates that it will claim the lives of 52 million people by 2030;
Q. tā kā NIS varētu aizkavēt stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu un atņemt cilvēkiem tiesības dzīvot veselīgu un ražīgu dzīvi;
Q. whereas NCDs could hamper the Europe 2020 strategy and deprive people of the right to live healthy and productive lives;
R. tā kā ES ir izšķiroša nozīme globālo veselības problēmu drīzākā atrisināšanā, tostarp ar veselību un NIS saistīto Tūkstošgades attīstības mērķu jomā, kā minēts Padomes secinājumos par ES lomu pasaules veselībā;
R. whereas the EU has a central role to play in speeding up progress on global health challenges, including the health-related Millennium Development Goals and NCDs, as stated in the Council conclusions on the EU’s role in global health;
S. tā kā pirmsdzemdību apstākļi, tostarp piesārņotas vides iedarbība, atstāj paliekošu ietekmi uz daudziem veselības un labklājības aspektiem, jo īpaši radot risku saslimt ar elpošanas orgānu slimībām, un rada lielāku varbūtību cilvēkiem saslimt ar vēzi un cukurslimību;
S. whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may make people more likely to contract cancer and diabetes;
T. tā kā, lai gan mūsdienās cilvēki vidēji dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā iepriekšējās paaudzes, ES saistībā ar sabiedrības novecošanos un jaunu parādību, proti, gados ļoti vecu cilvēku skaita pieaugumu ārkārtīgi strauji pieaug hronisku slimību skaits un tādu gadījumu skaits, kad cilvēki vienlaicīgi slimo ar vairākām slimībām, un attiecīgi tiek apdraudēta vai arī arvien vairāk apgrūtināta valsts veselības aprūpes sistēmu ilgtspējība;
T. whereas, although on average people are living longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the new phenomenon of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, and with a resulting threat to or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
U. tā kā veselību būtiski ietekmē arī sociālie un ekonomiskie faktori, un veselības aprūpes līmenis atšķiras ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs tas ir atšķirīgs;
U. whereas socio-economic factors are also important health determinants, and health inequalities exist both between and within Member States;
V. tā kā aprēķini liecina, ka līdz 2020. gadam Eiropā trūks apmēram viens miljons veselības aprūpes darbinieku, tostarp ārstu, medmāsu, zobārstu, farmaceitu un fizioterapeitu;
V. whereas it is estimated that by 2020 the shortfall in healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists, will have reached 1 million;
W. tā kā ir skaidri jānorāda, ka sociālie un vides faktori ietekmē veselību, piemēram, gaisa piesārņojums telpās katru gadu izraisa 1,6 miljonu cilvēku nāvi, un Eiropā tas ir galvenais apkārtējās vides drauds veselībai, kas ievērojami samazina paredzamo dzīves ilgumu un ražīgumu;
W. whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, given that, for example, indoor air pollution is responsible for the deaths of 1.6 million people every year, making it a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions in life expectancy and productivity;
3. aicina ES un dalībvalstis apstiprināt šādas būtiskākās saistības un iekļaut tās 2011. gada septembrī rīkotās ANO augsta līmeņa sanāksmes par NIS politiskajā paziņojumā:
Calls on the EU and its Member States to endorse the following five key commitments and include them in the political statement to be issued at the UN High-Level Meeting on NCDs in September 2011:
- līdz 2025. gadam samazināt ar novēršamajām NIS saistīto mirstību par 25 %, kā to ierosina PVO;
- the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025, as proposed by the WHO,
- īstenot rentablus un izmaksas ietaupošus intervences pasākumus, tostarp paātrināti īstenot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, uzlabot piekļuvi veselīgam uzturam un veicinot to, ietverot pasākumus ar mērķi samazināt sāls, cukura, piesātināto tauku un transtaukskābju patēriņu, efektīvi cīnīties pret pārmērīgu alkohola lietošanu, uzlabot piekļuvi fiziskām aktivitātēm un veicināt tās, kā arī samazināt visu iedzīvotāju pakļaušanu vides piesārņojumam;
- the implementation of cost-effective and cost-saving interventions, including the speedier implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, better access to and the promotion of healthy diets, including action to reduce salt, sugar, saturated fat and transfat intakes, effective measures to combat the harmful use of alcohol, and access to and the promotion of physical activities, as well as a population-wide reduction in exposure to environmental pollution,
- uzraudzīt ar NIS saistītās mirstības tendences un kopīgos NIS riska faktorus;
- the monitoring of trends in NCD mortality and the common risk factors for NCDs,
- izstrādāt pasaules un valsts mēroga pārskatatbildības mehānismus, ko piemērot visām nozīmīgākajām iesaistītajām personām;
- the development of global and national accountability mechanisms for all key stakeholders involved,
- 2012. gadā izveidot augsta līmeņa partnerību, kas palīdzētu īstenot šos ieteikumus, un 2014. gadā organizēt augsta līmeņa sanāksmi, kurā analizētu uzņemto saistību izpildes rādītājus;
- the establishment in 2012 of a high-level partnership to foster the implementation of the recommendations and the organisation in 2014 of a high-level meeting to review the degree to which commitments have been honoured;
19. aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt Eiropas Savienībā panākto progresu un ziņot par to, kā dalībvalstis īsteno savus NIS valsts plānus, jo īpaši attiecībā uz četrām izplatītākajām NIS, galveno uzmanību pievēršot profilaksei, agrīnai diagnosticēšanai, slimības pārvaldībai un pētniecībai;
Calls on the Commission to continuously monitor and report on progress across the EU as regards the Member States’ implementation of their national NCD plans, particularly on the four most common NCDs, with a focus on progress made in terms of prevention, early detection, disease management and research;
PE472.671v01-00 } PE472.672v01-00 } PE472.673v01-00 } PE472.674v01-00 } PE472.675v01-00 } PE472.676v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par badu Austrumāfrikā
PE472.671v01-00 } PE472.672v01-00 } PE472.673v01-00 } PE472.674v01-00 } PE472.675v01-00 } PE472.676v01-00 } RC1 European Parliament resolution on famine in East Africa
– ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton 2011. gada 24. augusta paziņojumu par ES reakciju uz badu Āfrikas raga valstīs,
– having regard to the statement of 24 August 2011 by High Representative Catherine Ashton on the EU response to famine in the Horn of Africa,
– ņemot vērā 2011. gada 25. augusta Adisabebas apņemšanās konferences rezultātus,
– having regard to the outcomes of the pledging conference of 25 August 2011 in Addis Ababa,
– ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,
– having regard to the UN Declaration on Human Rights,
– ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par pārtikas cenu pieaugumu Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0071 .
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on rising food prices Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0071 .
– ANO ģenerālsekretāra īpašā juridisko lietu padomnieka Jack Lang ziņojumu par pirātismu Somālijas piekrastē,
– having regard to the report by Jack Lang, United Nations Secretary General Special Adviser on legal issues related to piracy off the coast of Somalia,
A. tā kā ir miruši desmitiem tūkstoši cilvēku, 750 000 cilvēku draud bada nāve un 13,3 miljoniem cilvēku Somālijā, Etiopijā, Eritrejā, Kenijā un Džibutijā ir steidzami nepieciešama pārtikas palīdzība, jo tie piedzīvo visļaunāko badu iepriekšējos 60 gados;
A. whereas tens of thousands of people have died, 750 000 are imminently at risk of starvation and 13.3 million people across Somalia, Ethiopia, Kenya, Eritrea and Djibouti are in urgent need of food aid in the worst famine in 60 years;
B. tā kā atsevišķās vietās nepietiekama uztura rādītāji ir vairāk nekā trīs reizes lielāki par kritisko līmeni un tā kā tika paredzēts, ka situācija Āfrikas raga valstīs pasliktināsies, pirms tā uzlabosies, prognozējot, ka vissliktākā situācija izveidosies 2011. gada oktobrī un ka uzlabojumu nevar gaidīt ātrāk par 2012. gada sākumu;
B. whereas in places, malnutrition rates are more than three times the emergency threshold and whereas it has been predicted that the situation across the Horn will worsen before it improves, with the situation forecast to be at its most severe in October 2011 and no prospect of recovery before early 2012;
C. tā kā badu šajā reģionā pastiprina tādi faktori kā konflikti, ierobežoti resursi, klimata pārmaiņas, liels iedzīvotāju skaita pieaugums, infrastruktūras trūkums, izkropļoti tirdzniecības modeļi un augstas preču cenas;
C. whereas famine in the region has been aggravated by factors including conflict, scarce resources, climate change, high population growth, a lack of infrastructure, distorted trade patterns and high commodity prices;
D. tā kā Somālija ir cietusi visvairāk — vairāk nekā puse no tās iedzīvotājiem ir atkarīga no pārtikas palīdzības, valsts iekšienē uz citu vietu ir devušies 1,4 miljoni cilvēku, un ANO Bērnu fonds ( UNICEF ) ziņo, ka Somālijas dienvidu daļā šobrīd vairāk nekā 780 000 bērnu cieš no nepietiekama uztura;
D. whereas Somalia has been the hardest hit, with more than half the population dependent on food aid, 1.4 m internally displaced persons and UNICEF reporting that 780 000 children are acutely malnourished in Southern Somalia;
E. tā kā humanitārais stāvoklis Somālijā ir pasliktinājies 20 gadus ilgā konflikta rezultātā starp karojošiem grupējumiem; tā kā islāmistu kaujinieku grupa Al-Shabab kontrolē daudzas bada pārņemtās teritorijas un ir piespiedusi rietumvalstu palīdzības aģentūras pamest šīs teritorijas, nopietni kaitējot centieniem sniegt palīdzību;
E. whereas the humanitarian situation in Somalia is worsened by the consequences of 20 years of conflict between warring factions in the area; whereas the militant group al-Shabab controls many areas where famine has been declared and has forced some Western aid agencies out of the area, severely hampering the aid effort;
F. tā kā Eritrejas valdība ir skaidri atteikusies no pārtikas un citas humānās palīdzības saviem iedzīvotājiem;
F. whereas there is a clear-cut denial of access by the Government of Eritrea for food and other humanitarian support for its people;
G. tā kā vairāk nekā 860 000 Somālijas iedzīvotāju drošības, pārtikas un ūdens meklējumos ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm, jo īpaši Keniju un Etiopiju, un Dadābas bēgļu nometni Kenijā ir pārpildījuši vairāk nekā 420 000 cilvēku;
G. whereas more than 860 000 refugees from Somalia have fled to neighbouring countries, in particular Kenya and Ethiopia, in search of security, food and water, and the refugee camp at Dadaab in Kenya is overwhelmed by more than 420 000 people;
H. tā kā Dadābas bēgļu nometne pašreiz ir vislielākā bēgļu nometne pasaulē un tā kā šajā nometnē ir apmetušies 440 000 cilvēku, kaut gan tajā bija paredzēts uzņemt 90 000, un tā kā humanitārā situācija nometnēs pasliktinās ar katru dienu, uzliesmojot epidēmijām, piemēram, holērai un masalām, kā arī ir reģistrēti vairāki izvarošanas gadījumi;
H. whereas the refugee camp at Dadaab is currently the largest refugee camp in the world and whereas 440 000 people are living there, although it was designed to receive 90 000, and whereas the humanitarian situation in the camps is deteriorating day by day, with the emergence of epidemics of, for example, cholera and measles, and several cases of rape have been registered;
I. tā kā 80 % bēgļu ir sievietes un bērni, no kuriem daudzi ir saskārušies ar seksuālu vardarbību un iebiedēšanu vai nu ceļā uz bēgļu nometnēm vai pašās nometnēs;
I. whereas 80% of the refugees are women and children, many of whom have experienced sexual violence and intimidation either en route to or in the refugee camps;
J. tā kā likumības un kārtības trūkuma rezultātā piekrastē Indijas okeāna ir palielinājies pirātisms, nopietni pārtraucot piegādes uz šo reģionu un no tā, un ar ES jūras spēku operāciju EUNAVOR ir bijis iespējams tikai atturēt un apturēt pirātismu, nevis atrisināt problēmas patiesos iemeslus;
J. whereas a lack of law and order on shore has led to increased piracy in the Indian Ocean, severely disrupting supplies to and from the region, and the EU’s naval operation EUNAVOR has only been able to deter and contain piracy rather than address the root causes;
K. tā kā ES 2011. gadā humānajai palīdzībai ir piešķīrusi 158 miljonu EUR, dalībvalstis arī ir piešķīrušas 440 miljonus EUR, papildus vairāk nekā EUR 680 miljoniem, ko reģionam līdz 2013. gadam sniedz kā ilgtermiņa atbalstu lauksaimniecības, lauku attīstības un pārtikas nodrošinājuma jomās;
K. whereas the EU has committed €158 million in humanitarian relief in 2011, in addition to €440 million from Member States and more than €680 million committed to the region in long-term aid in the areas of agriculture, rural development and food security until 2013;
L. tā kā Āfrikas Savienības valstu vadītāji humānās palīdzības operācijai ir apsolījuši piešķirt vairāk nekā 350 miljonus ASV dolāru;
L. whereas African Union (AU) leaders have pledged more than USD 350 million to the humanitarian operation;
M. tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties palielināt ārkārtas palīdzību, lai risinātu humanitārās vajadzības un novērstu turpmāku situācijas pasliktināšanos; tā kā ANO ir paziņojusi, ka turpmākajos sešos mēnešos Pasaules pārtikas programmas ( WFP ) operācijām Džibutijā, Etiopijā, Kenijā un Somālijā saistībā ar badu kopā vēl ir vajadzīgi 190 miljoni ASV dolāru;
M. whereas the rapid scaling-up of the emergency response is of the utmost importance to address the existing humanitarian needs and prevent further deterioration; whereas the total operational shortfall over the next six months for drought-related WFP operations covering Djibouti, Ethiopia, Kenya and Somalia stands at USD 190 million;
N. tā kā Āfrikas raga valstu zemju platību aizvien lielāka pārņemšana (galvenokārt to dara ārvalstu ieguldītāji) ir tās nedrošo lauksaimniecības un pārtikas sistēmu padarījusi vēl neaizsargātāku, nespējot nodrošināt solītās priekšrocības — darba vietas, pārtiku un ekonomisko attīstību;
N. whereas increased acquisition of land in the Horn of Africa (mainly by foreign investors) has made its precarious agricultural and food system even more vulnerable, failing to deliver the promised benefits of jobs, food and economic development;
O. tā kā klimata pārmaiņas ir būtiski ietekmējušas ražību reģionā, kas kopā ar globālās ekonomikas lejupslīdi un augošajām pārtikas un degvielas cenām ir kavējis samazināt nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
O. whereas the impact of climate change has seriously affected crop yields in the region, which, coupled with the global economic downturn and rising food and fuel prices, has set back poverty reduction and the achievement of the Millennium Development Goals;
P. tā kā Pasaules Bankas 2011. gada augustā publiskotajā ziņojumā par pārtikas cenām ir norādīts, ka augstas un nestabilas pārtikas cenas apdraud jaunattīstības valstu nabadzīgākos iedzīvotājus un ir viens no ārkārtas situāciju Āfrikas raga valstīs izraisošiem faktoriem, un tā kā pieaug to likvīdo finanšu instrumentu plašais klāsts, kuru pamatā ir pārtikas un lauksaimniecības preču tirgi un kas ir pārtikas preču straujā pieauguma pasaulē galvenais iemesls;
P. whereas the World Bank's August 2011 Food Price Watch report states that high and volatile global food prices are putting the poorest people in the developing world at risk and are contributing to the emergency in the Horn of Africa, with an increasingly wide range of liquid financial instruments based on food and agricultural commodity markets a key factor behind the boom in world food prices;