natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā aizvien vairāk tiek atzīts, ka gan 1., gan 2. tipa diabēta izplatības, sastopamības un komplikāciju samazināšanas svarīgākā stratēģija ir mazināt atklātos riska faktorus, jo īpaši dzīvesveida paradumus;
C. whereas the reduction of identified risk-factors, notably lifestyle habits, is increasingly recognized as a key prevention strategy able to reduce the incidence, prevalence and complications for both diabetes Type 1 and Type 2;
D. tā kā vēl ir jāveic pētījumi, lai precīzi noskaidrotu 1. tipa diabēta riska faktorus, kaut gan ģenētiskā predispozīcija tiek pētīta un ar 1. tipa diabētu cilvēki saslimst aizvien agrākā vecumā;
D. whereas research is still needed to clearly identify risk factors for diabetes Type 1, while genetic predisposition is being researched and diabetes Type 1 is contracted at an increasingly early age;
J. tā kā vairumā dalībvalstu vairāk nekā 10 % no veselības aprūpes izdevumiem tiek novirzīti diabētam, dažkārt šim skaitlim sasniedzot par 18,5 %, un vispārējās veselības aprūpes izmaksas ES pilsonim ar diabētu vidēji ir EUR 2100 gadā, tā kā šīs izmaksas neizbēgami palielināsies, jo palielinās diabēta slimnieku skaits, iedzīvotāji noveco un palielinās ar to saistīto vairāku vienlaicīgu saslimšanu daudzums;
J. whereas in most Member States diabetes is responsible for over 10% of the healthcare expenditure, a figure sometimes climbing as high as 18.5%, and the general healthcare cost for an EU citizen with diabetes is on average EUR 2 100 a year, whereas these costs will inevitably increase given the rising numbers of people with diabetes, the ageing of the population and the associated rise in multiple comorbidities;
M. tā kā prenatālie apstākļi, tostarp piesārņotas vides iedarbība, atstāj paliekošu iespaidu uz daudziem veselības un labklājības aspektiem, jo īpaši radot risku saslimt ar elpošanas orgānu slimībām, un var veicināt vēzi un diabētu;
M. whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may be contributing to cancer and diabetes;
N. tā kā cilvēkiem, kas sadzīvo ar diabētu, pašiem ir jānodrošina 95 % no savas aprūpes, taču diabēta radītais slogs uz cilvēkiem un viņu ģimenēm nav tikai finansiāls, bet ir saistīts arī ar psihosociālām problēmām un zemāku dzīves kvalitāti;
N. whereas people living with diabetes must provide for 95% of their own care whereas the burden of diabetes on individuals and their families is not only financial, but also involves psycho-social issues, and reduced quality of life;
O. tā kā tikai 14 no 27 dalībvalstīm ir valsts sistēma vai programma attiecībā uz diabētu un nav skaidrs, kādi būtu labas programmas kritēriji vai kuras ir paraugprakses valstis, tā kā diabēta ārstēšanā ES pastāv ievērojamas atšķirības un nevienlīdzība;
O. whereas only 14 out of 27 Member States have a national framework or programme in place to tackle diabetes, and no clear picture exists of what constitutes a good programme or what the best practice countries are, whereas there are considerable differences and inequalities in the quality of diabetes treatment within the EU;
P. tā kā nepastāv ES tiesiskais regulējums attiecībā uz diskrimināciju, kas vērsta pret cilvēkiem, kuri cieš no diabēta vai citām hroniskām slimībām, un joprojām visā ES skolās, darba vietās, sociālos klubos, attiecībā uz apdrošināšanas polisēm un vadītāja apliecību izsniegšanas laikā liela nozīme ir aizspriedumiem pret šādiem slimniekiem;
P. whereas an EU legal framework for discrimination against people suffering from diabetes or other chronic diseases does not exist, and prejudice against the sufferers still plays a big role in schools, work places, social clubs, insurance policies and at the time of delivering driving licenses throughout the EU;
Q tā kā tūkst finansējuma un nav infrastruktūras, lai koordinētu ES pētījumus par diabētu, kas rada negatīvu ietekmi uz ES diabēta pētījumiem un kavē diabēta slimnieku iespējas pilnībā gūt labumu no pētījumiem Eiropā;
Q whereas there is a lack of funding and infrastructure to coordinate the diabetes research in the EU, impacting negatively on the EU diabetes research and preventing people with diabetes from benefitting fully from research in Europe;
R. tā kā pašlaik nav Eiropas diabēta apkarošanas stratēģijas, neskatoties uz Austrijas prezidentūras Padomes secinājumiem par veselīga dzīvesveida veicināšanu un 2. tipa diabēta novēršanu, plašu ANO rezolūciju sarakstu un Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju par diabētu;
R. whereas there is currently no European strategy for addressing diabetes despite the Austrian Presidency Council Conclusions on ‘Promotion of healthy lifestyles and prevention of Type 2 diabetes’, an extensive list of UN Resolutions, and the European Parliament Written Declaration on diabetes;
S. tā kā cilvēki, kuriem ir diabēts, saskaras ar diskrimināciju darbā, skolā un citās vietās un situācijās, tostarp, iegūstot personīgās vadītāju apliecības,
S. whereas people with diabetes face discrimination at work, at school and in other places and situations, including obtaining individual drivers’ licenses;
14. aicina Komisiju un dalībvalstis labāk koordinēt Eiropas pētniecību par diabētu, veicinot Eiropas akadēmisko iestāžu un rūpniecības, kā arī valsts un privāti finansētu aģentūru sadarbību un izveidojot kopīgu infrastruktūru pētījumu sekmēšanai par diabētu Eiropā;
Calls on the Commission and Member States to improve the coordination of European diabetes research by fostering collaboration between European academic institutions and industry as well as public and private funding agencies, and creating common infrastructures to facilitate the European diabetes research efforts;
7.3.2012 B7-0149/2012 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu,
7.3.2012 B7-0149/2012 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
par stāvokli Nigērijā (2012/2550))
on the situation in Nigeria ( 2012/2550(RSP) )
PE483.201v01-00 B7‑0149/2012 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2012/2550))
PE483.201v01-00 B7‑0149/2012 European Parliament resolution on the situation in Nigeria ( 2012/2550(RSP) )
– ņemot vērā ES augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumu par bumbu sprādzieniem Kano pilsētā Nigērijā 2012. gada 22. janvārī,
– having regard to the statement by High Representative Ashton on the bombings in Kano, Nigeria on 22 January 2012,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes paziņojumu par 2011. gada 27. decembrī Nigērijā notikušajiem uzbrukumiem,
– having regard to the statement by the UN Security Council on attacks in Nigeria on 27 December 2011,
– ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificēja 1993. gada 29. oktobrī,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights of 1966, ratified by Nigeria on 29 October 1993,
– ņemot vērā otro reizi pārskatīto Kotonū nolīgumu 2007.–2013. gadam, ko Nigērija ratificēja 2010. gada 27. septembrī,
– having regard to the second revision of the Cotonou Agreement 2007-2013, ratified by Nigeria on 27 September 2010,
– ņemot vērā Nigērijas Konstitūcijas IV nodaļu par pamattiesībām 38. panta 1. punkts: „Ikvienam ir tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību, tostarp tiesības mainīt reliģiju vai reliģisko pārliecību, un tiesības (vienatnē vai kopā ar citiem un publiski vai privāti) apliecināt un popularizēt savu reliģisko ticību, piekopjot kultu, sludinot mācību un izpildot reliģiskas un rituālas ceremonijas.”
– having regard to Chapter IV of the Nigerian Constitution on fundamental rights, 38 (1): Every person shall be entitled to freedom of thought, conscience and religion, including freedom to change his religion or belief, and freedom (either alone or in community with others, and in publlic or in private) to manifest and propagate his religion of belief in worship, teaching, practice and observance.
A. tā kā reliģijas, reliģiskās pārliecības, apziņas un domas brīvība ir fundamentālas, universālas vērtības un būtiskas demokrātijas sastāvdaļas; tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir paudusi apņemšanos aizstāvēt reliģijas, reliģiskās pārliecības, apziņas un domas brīvību un uzsvērusi, ka valdībām ir pienākums nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē;
A. whereas the freedoms of religion, belief, conscience and thought are fundamental and universal values and are essential elements of democracy; whereas the European Union has repeatedly expressed its commitment to the freedoms of religion, belief, conscience and thought, and has stressed that governments have a duty to guarantee these freedoms all over the world;
B. tā kā 20. janvārī valsts ziemeļdaļas pilsētā Kano tika nogalināti 185 civiliedzīvotāji un policisti; tā kā 2011. gada Ziemassvētkos islāma ekstrēmistu grupējums Boko Haram veica vairākus bumbu sprādzienus baznīcās, kuru laikā Madallas baznīcā gāja bojā 40 cilvēki;
B. whereas on 20 January in the Northern city of Kano, 185 civilians and police were killed; whereas on Christmas day, 2011 Boko Haram, an extremist Islamic Group, carried out a string of church bombings which killed 40 people at a church in Madalla;
C. tā kā kopš 2012. gada sākuma ir noticis 21 uzbrukums, kuros gāja bojā cilvēki; tā kā kopš 2009. gada ir nogalināti vairāk nekā 935 cilvēki;
C. whereas since the beginning of 2012, 21 deadly attacks took place; whereas more then 935 people have been killed since 2009;
D. tā kā Boko Haram grupējums ir uzņēmies atbildību par baznīcu, policijas iecirkņu, militāro objektu, banku un Apvienoto Nāciju Organizācijas ēkas Abudžā spridzināšanu;
D. whereas the Boko Haram group has claimed responsibility for bombing churches, police stations, military facilities, banks as well as the United Nations building in Abuja;
E. tā kā reaģējot uz Nigērijas ziemeļdaļā joprojām veiktajiem nāvējošajiem uzbrukumiem, prezidents Goodluck Jonathan 2011. gada 31. decembrī dažos rajonos izsludināja ārkārtas stāvokli;
E. whereas in response to continuing deadly attacks in Northern Nigeria, President Goodluck Jonathan on 31 December 2011 declared a state of emergency in some areas;
F. tā kā saskaņā ar Nigērijas Federācijas kriminālkodeksu par homoseksuālu darbību var tikt piespriests līdz 14 gadiem ilgs cietumsods, savukārt atsevišķās pavalstīs, kurās īsteno Šariāta likumus, par labprātīgu vīriešu homoseksuālu darbību piespriež nāvessodu, bet attiecībā uz sievietēm pēršanu un 6 mēnešus ilgu cietumsodu; tā kā nesen tika pieņemti arī federālie tiesību akti, kuros par viendzimuma laulībām paredzēts kriminālsods; tā kā Nacionālā asambleja divreiz mēģināja pieņemt šos tiesību aktus, taču to nepieļāva starptautiskie un vietējie cilvēktiesību aktīvisti;
F. whereas according to Nigeria’s federal criminal code homosexual conduct carries a sentence of up to 14 years in prison, whereas in certain states which implement Sharia law, consensual male homosexual conduct is punishable by death while in the case of women, flogging and 6 month prison sentences; whereas federal legislation was also recently introduced which criminalizes same-sex marriages; whereas the National Assembly attempted on two occasions to introduce such legislation but was prevented from doing so by international and domestic human rights activists;
G . tā kā reliģiskos likumus var piemērot tikai tām personām, kuras tiem piekrīt;
G. whereas religious laws can only be applied to those who accept them;
H. tā kā Nigērijas problēmas rada ekonomiskās attīstības trūkums un spriedzes pamatā ir gadu desmitiem ilgi veidojies tādu iedzimto grupu savstarpējais naids, kas cīnās par kontroli pār auglīgo lauksaimniecības zemi ar hausu valodā runājošiem ieceļotājiem un kolonizatoriem no islamticīgās ziemeļdaļas;
H. whereas the problems in Nigeria stem from a lack of economic development and the tension is rooted in decades of resentment between indigenous groups, vying for control of fertile farmlands with migrants and settlers from the Hausa-speaking Muslim north;
I. tā kā, neskatoties uz to, ka Nigērija ir astotā lielākā naftas ieguves valsts pasaulē, lielākā daļa no tās 148 miljoniem iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa;
I. whereas although Nigeria is the world’s eighth-largest oil producer the majority of its 148 million inhabitants live below the poverty line;
J. tā kā šā gada janvārī visā valstī notika iedzīvotāju streiks, ko izraisīja tas, ka varas iestādes atcēla naftas subsīdijas, palielinot spriedzi Nigērijas sabiedrībā;
J. whereas last January a nationwide fuel strike by civilians followed after an abolition of oil subsidies by the authorities enhancing the tension in the Nigerian society;
K. tā kā konflikta miermīlīgs atrisinājums tādā valstī kā Nigērija, kurā ir daudz naftas, nozīmē arī taisnīgu pieeju resursiem un ienākumu pārdali;
K. whereas the peaceful resolution of conflicts also implies fair access to resources and the redistribution of revenues in an oil-rich country such as Nigeria;
L. tā kā saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu ES īsteno regulāru politisko dialogu ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju;
L. whereas, under Article 8 of the revised Cotonou Agreement, the EU engages in regular political dialogue with Nigeria on human rights and democratic principles, including ethnic, religious and racial discrimination;
M. tā kā reliģiju un konfesiju dialogs ir svarīgs, lai pasaules tautu starpā veicinātu mieru, toleranci un savstarpēju sapratni;
M. whereas interreligious and inter-convictional dialogue is crucial to promote peace, tolerance and mutual understanding between peoples in the world;
N. tā kā valsts sadalīšana, pamatojoties uz vairākuma reliģiju, izraisītu slaktiņu, lai īstenotu „etnisko tīrīšanu”,
N. whereas to partition the country on a majority-religion basis would lead to massacres on grounds of ‘ethnic cleansing’;
4. prasa Nigērijas prezidentam veicināt reliģiju un konfesiju savstarpēju dialogu un sekmēt domas, apziņas un reliģijas brīvību;
Calls upon the President of Nigeria to encourage interreligious and inter-convictional dialogue and to enhance freedom of thought, conscience and religion;
11. prasa Eiropas Ārējās darbības dienesta augstajam pārstāvim veikt Nigērijā pasākumus, izmantojot gan diplomātiju, gan ilgtermiņa attīstības sadarbību, nolūkā nodrošināt mieru, drošību, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu;
Calls upon the High Representative of the European External Action Service to undertake measures in Nigeria, combining diplomacy with long-term development cooperation in order to achieve peace, security, good governance and respect for human rights;
9.3.2012 B7-0150/2012 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0106/2012 , uz kuru jāsniedz mutiska atbilde,
9.3.2012 B7-0150/2012 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0106/2012
par tiesisko apmācību ( 2012/2575(RSP) )
on judicial training ( 2012/2575(RSP) )
PE483.202v01-00 B7‑0150/2012 Eiropas Parlamenta rezolūcija par tiesisko apmācību ( 2012/2575(RSP) )
PE483.202v01-00 B7‑0150/2012 European Parliament resolution on judicial training ( 2012/2575(RSP) )
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. pantu, kuros paredzēta tādu pasākumu pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kuru mērķis ir nodrošināt „atbalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku mācībām”;
– having regard to Articles 81 and 82 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which provide for the adoption under the ordinary legislative procedure of measures aimed at ensuring ‘support for the training of the judiciary and judicial staff’,
– ņemot vērā 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas tiesību akadēmijas dibināšanu OV C 267, 14.10.1991., 33. lpp.
– having regard to its resolution of 10 September 1991 on the establishment of a European Law Academy OJ C 267, 14.10.1991, p.
, 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas tieslietu sistēmā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0352 .
, its resolution of 9 July 2008 on the role of the national judge in the European judicial system Texts adopted, P6_TA(2008)0352 .
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” COM(2010)171 galīgā redakcija.
– having regard to the Commission communication on an Action Plan Implementing the Stockholm Programme’ COM(2010)0171 final.
– ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Stokholmas programmu P7_TA-PROV(2009)0090 .
– having regard to its resolution of 25 November 2009 on the Stockholm Programme P7_TA‑PROV(2009)0090.
– ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par tiesisko apmācību P7_TA(2010)0242 .
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on judicial training P7_TA(2010)0242 .
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. septembra paziņojumu „Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā: Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija” COM(2011)0551 galīgā redakcija.
– having regard to the Commission communication of 13 September 2011 entitled ‘Building trust in EU‑wide justice – a new dimension to European judicial training’ COM(2011)0551 final.
– ņemot vērā izmēģinājuma projektu tiesiskās apmācības jomā, kuru Parlaments ierosināja 2011. gadā,
– having regard to the pilot project on judicial training proposed by Parliament in 2011,
– ņemot vērā salīdzinošo pētījumu par tiesisko apmācību dalībvalstīs, kuru Parlamenta uzdevumā veica ERA sadarbībā ar EJTN http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091
– having regard to the comparative study on judicial training in the Member States commissioned by Parliament from ERA in collaboration with the EJTN http://www.europarl.europa.eu/d e legations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091
A. tā kā minētajā pētījumā tika apkopota informācija par pasākumiem, kādus šajā jomā veikušas valstu tiesu sistēmas darbinieku izglītības iestādes, tostarp par sniegtās apmācības veidu, būtiskiem apstākļiem un budžeta līdzekļiem, nolūkā arī apzināt vajadzības un ierosinājumus uzlabojumiem, kā arī labāko praksi, un tajā ir iekļauti arī pārskata rezultāti, kas tika gūti, aptaujājot 6000 tiesnešus un prokurorus dalībvalstīs, galveno uzmanību pievēršot viņu pieredzei ES tiesību apmācības jomā un viņu ierosinājumiem, kā to uzlabot;
A. whereas the above-mentioned study took stock of the activities carried out in this field by national schools for the judiciary, including the type of training offered, relevant conditions, and budgetary resources, with a view also to identifying needs and suggestions for improvement and best practices, and contains the results of an in-depth survey of over 6 000 judges and prosecutors in the Member States focusing on their experience of EU law training and their suggestions for improvement;
B. tā kā tiesisko apmācību būtu pareizi jāsauc par „tiesību studijām”, lai īpaši atspoguļotu to, ka turpinās tiesu sistēmas locekļu intelektuālā attīstība, un to, ka vislabāk tiesiskās zināšanas citiem spēj nodot paši tiesneši;
B. whereas judicial training should properly be called ‘judicial studies’ to reflect the special nature of the continuing intellectual development that members of the judiciary have to undergo and the fact that the best people to provide judicial studies are judges themselves;
C. tā kā pašreizējais apmācības piedāvājums nebūt neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim, proti, ka tai būtu jābūt pieejamai pusei ES juridisko profesiju pārstāvju;
C. whereas the supply of training is currently far from meeting the Commission’s target, namely that it should be available to half of EU legal professionals;
D. tā kā saskaņā ar pētījumu valodu barjeras, (savlaicīgas) informācijas trūkums par esošām programmām, tas, ka programmas ne vienmēr tiek pielāgotas tiesnešu vajadzībām, kā arī tiesnešu lielā noslogotība un attiecīga finansējuma trūkums ir minami starp iemesliem, kādēļ samērā neliels skaits respondentu iegūst apmācību ES tiesībās (53 %, turklāt pēdējo trīs gadu laikā —tikai trešdaļa no tiem);
D. whereas according to the study language barriers, a lack of (timely) information on existing programmes, the fact that programmes are not always adapted to judges’ needs, together with judges’ heavy workloads and the lack of relevant funding are among the reasons for the relatively low level of respondents receiving training in EU law (53 %, and only one third of them within the last 3 years);
E. tā kā, tostarp no budžeta viedokļa pašreizējos finanšu taupības apstākļos, ir vērts izmantot esošo iestāžu, īpaši valstu tiesiskās apmācības iestāžu, bet arī universitāšu un profesionālo struktūru priekšrocības, ciktāl tas attiecas uz Eiropas tiesiskās kultūras struktūras „valstu tiesību” aspektiem; tā kā tādējādi dalībvalstīs var noteikt labāko praksi un to veicināt un izplatīt visā ES; tā kā attiecībā uz ES tiesībām Eiropas tiesību akadēmijai ( ERA ) būtu jāturpina pildīt savus uzdevumus;
E. whereas it is wise, including from the budgetary point of view in the present situation of financial stringency, to take advantage of existing institutions, particularly national judicial training schools, but also universities and professional bodies, as far as the ‘national law’ aspects of building a European judicial culture are concerned; whereas, by this means, best practices can be identified in the Member States and fostered and disseminated across the EU; whereas as far as training in EU law is concerned, the Academy of European Law (ERA) should continue to play its role;
F. tā kā, kā Parlaments to jau ir norādījis, Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp praktizējošiem juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas tiesību akadēmijas, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas tiesību institūta atbalstu;
F. whereas, as Parliament has already pointed out, the European judicial area must be built on a shared judicial culture among practitioners, the judiciary and prosecutors which is not only based on EU law but developed through mutual knowledge and understanding of the national judicial systems, a root-and-branch revamping of university curricula, exchanges, study visits and common training with the active support of the Academy of European Law, the European Judicial Training Network and the European Law Institute;
G . tā kā tiesiskajai apmācībai vajadzētu būt saistītai ar debatēm par tiesu iestāžu tradicionālo lomu un tās modernizēšanu, par to, kā to padarīt pieejamāku un paplašināt tās tvērumu; tā kā tas ietver arī valodu apmācību un salīdzinošo tiesību un starptautisko tiesību studiju veicināšanu;
G. whereas judicial training should be linked to a debate on the traditional role of the judiciary and its modernisation, how to open it up and broaden its horizons; whereas this also entails language training and promoting the study of comparative law and international law;