natgillin/translations-raw huggingface dataset:
un klīniskās izpētes ziņojumu izpaušanu Sūdzība 2560/2007/BEH.
and clinical study reports Complaint 2560/2007/BEH.
; uzsver, ka ES struktūru sagatavotajai informācijai jābūt publiski pieejamai;
; stresses that data produced by the EU entities should be in general available to the public;
atgādina, ka Tiesa dažos nesen pieņemtajos lēmumos, piemēram, iepriekš minētajās
Recalls that the Court of Justice, in some of its recent decisions such as those in the cases of
, un attiecībā uz administratīvajām darbībām aicina pilnībā ievērot Regulu (EK) Nr. 1049/2001;
, and fully to respect Regulation (EC) No 1049/2001 as regards its administrative activities;
atkārtoti uzsver izsekojamības principa nozīmīgumu, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji ir informēti par to, kā publiskie līdzekļi tiek piešķirti un izlietoti un kādi rezultāti tiek sasniegti, un aicina ES iestādes piemērot šo principu visos līmeņos attiecībā uz iestāžu darbību, kā arī politikas jomām un fondiem, kas piešķirti to īstenošanai;
Reiterates the importance of the principle of traceability, so to ensure that citizens can know how public money is allocated and spent, and with what results, and calls on the EU institutions to apply this principle in relation to the running of the institution and to policies and the funds allocated to implement them, at all levels;
'Telpa pārdomām“
'Space to think‘
atgādina, ka jaunajos Līgumos vairs nav ietverta īpašā atsauce uz Padomes pienākumu noteikt gadījumus, kuros tā darbojas likumdevējas statusā, un uz vajadzību saglabāt lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti (bijušā EK līguma 207. panta 3. punkts), kā arī uz tā dēvēto “telpu pārdomām”, un ka attiecībā uz likumdošanas procedūrām šā principa pašreizējā “izdzīvošana” ir pamatota tikai ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 3. punktu;
Recalls that the new Treaties no longer make specific reference to the Council's obligation to define the cases in which it acts in a legislative capacity and to the need to preserve the effectiveness of its decision-making process (Article 207(3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – and that the current ‘survival’ of this concept is based only on Article 4(3) of Regulation (EC) 1049/2001 as far as legislative procedures are concerned;
, uzsver, ka ir nepieciešama stingra pārbaude, balstoties uz trim kritērijiem, lai pamatotu atteikumu publiskot dokumentu: 1) dokumentā ietvertā informācija attiecas uz tiesisku mērķi, kas norādīts tiesību aktā; 2) dokumenta publiskošana rada būtiska kaitējuma draudus tā mērķim un 3) kaitējums šim mērķim ir lielāks par sabiedrības interesēm iegūt dokumentā ietverto informāciju;
, highlights the need for a strict three-part test to be used in order to justify a refusal to disclose a document: (1) the information contained in the document must relate to a legitimate aim listed in the legislative act, (2) the disclosure of the document must threaten substantial harm to that aim, and (3) the harm to the aim must be greater than the public interest in having the information contained in the document;
atgādina, ka Regulā (EK) Nr. 1049/2001 skaidri paredzēts pienākums iestādēm nodrošināt piekļuvi visām tām dokumentu daļām, uz kurām neattiecas nekāds izņēmums; atzīmē, ka piešķirtā daļējā piekļuve bieži vien ir nepamatoti ierobežota, un uzsver, ka piekļuve ir nopietni jāizvērtē, ņemot vērā arī dokumentu materiālo tiesību daļu, kas ir prasītāja interesēs;
Recalls that Regulation (EC) No 1049/2001 establishes a clear obligation for the institutions to grant access to all those parts of the document that are not covered by any of the exceptions; notes that the partial access granted is often unduly limited, and stresses that access should be given genuine consideration in relation also to those substantive parts of documents that are of interest to the applicant;
atgādina, ka Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 3. punkts ierobežo “telpas pārdomām” jomu, paredzot, ka priekšnoteikums piekļuves atteikšanai ir ne tikai kaitējums lēmumu pieņemšanas procesam, bet ir “ievērojams” kaitējums tam, un jebkurā gadījumā atļauj pārkāpt šo ierobežojumu, ja ir “sevišķa sabiedrības interese”; tomēr uzsver, ka, neskatoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 3. punktā ir ietverta atklāta definīcija, kurā nav paredzēti noteikti nosacījumi attiecībā uz pieteikumu vai ņemta vērā Tiesas judikatūra; uzsver vajadzību ieviest atbilstīgu definīciju saskaņā ar juridiskās noteiktības jēdzienu, sašaurinot šo jēdzienu;
Points out that the current Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 seeks to limit the scope of the ‘space to think’ by stipulating that, as a prerequisite for refusal to grant access, disclosure of the document must not merely undermine the decision-making process, but must ‘seriously’ undermine it, and in any case allowing this limit to be overstepped where there is ‘an overriding public interest in disclosure’; stresses however that in spite of the above-mentioned considerations, Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 contains an open-ended definition which does not provide clear conditions for application or take into account the case-law of the Court of Justice; stresses the need for an appropriate definition in accordance with the concept of legal certainty by narrowing the concept;
uzsver, ka trialogi un samierināšanas procedūras (kas skaidri izklāstītas LESD 294. pantā) ir nozīmīgs likumdošanas procedūras posms, nevis atsevišķa “telpa pārdomām”; jo īpaši uzskata, ka pašreizējās trialoga procedūras pirms iespējamās vienošanās pirmajā lasījumā nenodrošina pietiekamu dokumentu pārredzamības un piekļuves līmeni gan iekšēji Parlamentam, gan ārēji attiecībā uz iedzīvotājiem un sabiedrības viedokli; tāpēc prasa, lai šajā posmā izstrādātie dokumenti, piemēram, darba kārtības, rezultātu pārskati un “dokumenti četrās slejās”, kas sastādīti, lai atvieglotu sarunas, netiktu vispārēji uzskatīti par atšķirīgiem no pārējiem normatīvajiem dokumentiem un tos publiskotu trialoga sanāksmēs pirms iespējamās pirmā lasījuma vienošanās; attiecīgi uzdod kompetentajām struktūrām standartizēt šo procedūru un aicina citas iestādes rīkoties tāpat;
Emphasises that trialogues and the conciliation procedures (as explicitly listed in Article 294 TFEU) are a substantial phase of the legislative procedure, and not a separate ‘space to think’; believes especially that the current procedures as regards trilogues prior to a possible first reading agreement fail to ensure a satisfactory level of legislative transparency and access to documents both internally, to the Parliament, and externally in relation to citizens and public opinion; requests, therefore, that documents created in their framework, such as agendas, summaries of outcomes and the ‘four column’ documents drawn up for facilitating negotiations, should not in principle be treated differently from other legislative documents, and that they should be made public as regards trialogues prior to a possible first reading agreement; consequently instructs its competent bodies to standardise this procedure, and calls on other institutions to do the same;
uzsver, ka ir jāpanāk atbilstīgs līdzsvars starp pārredzamību un datu aizsardzību Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
Highlights the need to establish an appropriate equilibrium between transparency and data protection Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data (OJ L 8, 12.1.2001, p.
lietā, un uzsver, ka datu aizsardzību nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, īpaši interešu konfliktu piesegšanas un pārmērīgas ietekmes nolūkā saistībā ar ES pārvaldi un lēmumu pieņemšanu; norāda, ka
case-law, and stresses that data protection should not be ‘misused’, in particular, for the purpose of covering conflicts of interest and undue influence in the context of EU administration and decision-making; points out that the judgment of the Court of Justice in the
lietā Tiesas sprieduma pamatā ir uz pašreizējās Regulas (EK) Nr. 1049/2001 redakcija un tas neliedz mainīt formulējumu, kas ir nepieciešams un jo īpaši vajadzīgs pēc tam, kad Līgumos un Pamattiesību hartā ir nepārprotami pasludinātas tiesības uz piekļuvi dokumentiem;
case is based on the current wording of Regulation (EC) No 1049/2001 and does not prevent the wording from being changed, which is necessary and urgent, notably after the clear proclamation of the right of access to documents in the Treaties and in the Charter of Fundamental Rights;
atzinīgi vērtē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) un Eiropas ombuda panākto vienprātību par atbilstīgu līdzsvaru starp datu aizsardzību un pārredzamību, it īpaši attiecībā uz proaktīvo pieeju, ar to saprotot, ka “iestādes novērtē un attiecīgi izskaidro datu subjektiem ‐ pirms datu iegūšanas vai datu iegūšanas brīdī ‐, cik lielā mērā šādu datu apstrāde ietver vai var ietvert šo datu publiskošanu” EDAU, “Publiska piekļuve dokumentiem, kas ietver personas datus, pēc sprieduma
Welcomes the consensus reached by the European Data Protection Supervisor (EDPS) and the European Ombudsman on the appropriate balance between data protection and transparency, especially as regards the proactive approach meaning that ‘institutions assess and subsequently make clear to data subjects – before or at least at the moment they collect their data – the extent to which the processing of such data includes or might include its public disclosure’ EDPS, ‘Public access to documents containing personal data after the
lietā”, 2011. gada 24. marts (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf, un “Publiska piekļuve dokumentiem un datu aizsardzība”, 2005. gads (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).
ruling’, 24 March 2011 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) and ‘Public access to documents and data protection, 2005 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).
uzsver vairākas pretrunas starp Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Orhūsas konvenciju attiecībā uz tās piemērošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006, piemēram, atteikuma “absolūta” pamatojuma trūkums Orhūsas konvencijā un izņēmumi, kas pamatoti ar militārās jomas, Savienības vai dalībvalsts finanšu, monetārās vai ekonomikas politikas, juridisko konsultāciju vai pārbaužu, izmeklēšanas un revīzijas aizsardzību, un izņēmuma attiecībā uz komercinteresēm attiecināšana uz gadījumiem, kuros šāda konfidencialitāte ir aizsargāta ar likumu, lai aizsargātu likumīgas ekonomiskās intereses;
Emphasises several divergences between Regulation (EC) No 1049/2001 and the Aarhus Convention, as being applied by Regulation (EC) No 1367/2006, such as the lack in the Aarhus Convention of ‘absolute’ grounds for refusal, and exceptions based on protection of military matters, financial, monetary or economic policy of the Union or a Member State, legal advice or inspections, investigations and audits, and the limitation of the commercial interest exception to cases where such confidentiality is protected by law in order to protect a legitimate economic interest‘;
aicina ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras Regulu (EK) Nr. 1049/2001 piemērot tādā veidā, kas atbilstu Orhūsas konvencijas noteikumiem; šajā saistībā aicina Komisiju publiskot atbilstības pārbaužu analīzi attiecībā uz ES direktīvu vides jomā transponēšanu Sk. tiesā izskatāmo lietu T-111/11
Calls on all EU institutions, bodies, offices and agencies to apply Regulation (EC) No 1049/2001 in a way coherent with the provisions of the Aarhus Convention; calls in that regard on the Commission to make public the conformity-checking studies regarding transposition of EU environmental directives See pending case
un zinātniskos pētījumus, piemēram, par biodegvielas ietekmi Sk. tiesā izskatāmās lietas
and scientific studies, for example on the impact of biofuels See pending cases
ClientEarth un citi/Komisija
ClientEarth and Others v Commission
uzsver, ka Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā pilnībā jāņem vērā Orhūsas konvencija un visi izņēmumi jānosaka pilnīgā saskaņā ar šo konvenciju;
Stresses that any revision of Regulation (EC) No 1049/2001 should fully respect the Aarhus Convention and should define any exemption in full compliance with it;
uzsver, ka dokumenti, kas attiecas uz starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp dokumenti, kurus pieņēmušas jebkuras šādu nolīgumu īstenošanas vai uzraudzības struktūras vai kurām šādi dokumenti ir iesniegti, ir jāpublisko, jo tiem kategoriski nav liegta sabiedrības piekļuve, un uzsver, ka atteikums tiem piekļūt ir pieļaujams tikai gadījumos, ja pastāv reāls kaitējums starptautiskajām attiecībām, un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 4. punktu par apspriedēm ar trešām personām; uzsver ‐ tā kā starptautiskiem nolīgumiem ir juridiski saistošas sekas, izņēmumos ir jāievieš sabiedrības interešu kritērijs; norāda, ka ES pilsoņu ievēlētajam Parlamentam Līgumos ir uzticēta institucionāla loma pārstāvēt sabiedrības intereses; tādēļ uzsver, ka ir cieši apņēmies nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas Lisabonas līgumā (LESD 218. pantā) Parlamentam piešķirtās prerogatīvas starptautisko nolīgumu jomā, un uzsver, ka neviens divpusējais nolīgums ar trešām valstīm nedrīkst radīt tam šķēršļus;
Stresses that documents relating to international agreements, including documents adopted by, or submitted to, any bodies which have the task of implementing or monitoring the application of such agreements, should be disclosed to the public, as they are not categorically excluded from public access, and that access to them should be refused only when there is real harm to international relations, and taking into account Article 4(4) of Regulation (EC) No 1049/2001 on consultations with a third party; emphasises that since international agreements have binding effects, a public interest test should be introduced with regard to the exception; points out that Parliament, which is elected by the EU's citizens, is entrusted by the Treaties with an institutional role in representing the public interest; expresses its firm determination to make sure that the new institutional prerogatives assigned to Parliament by the Lisbon Treaty (Article 218 TFEU) in the field of international agreements are fully respected, and that no bilateral agreements with third countries may prohibit this;
uzsver, ka pārredzamība ir cieši saistīta ar tiesībām uz labu pārvaldību, kā tas norādīts LESD 298. pantā un Pamattiesību hartas 41. pantā; uzsver, ka administratīva pārredzamība nodrošina ES administratīvo pienākumu demokrātisku kontroli, pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un labas pārvaldības veicināšanu (LESD 15. pants);
Stresses that transparency is closely connected with the right of good administration, as referred to in Article 298 TFEU and Article 41 of the Charter of Fundamental Rights; highlights the fact that administrative transparency guarantees democratic control of EU administrative tasks, the participation of civil society and the promotion of good governance (Article 15 TFEU);
uzsver, ka patlaban trūkst saskaņotu administratīvo tiesību, kas būtu piemērojamas ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, noteikumi par tādu administratīvu lēmumu pieņemšanu, kurus iespējams pārsūdzēt
Emphasises the current lack of coherent administrative law for EU institutions, bodies, offices and agencies, such as rules regarding the delivery of administrative decisions that can be appealed against The
lietā (T-233/09) atklājās, ka apstiprinoši lēmumi tiek sūtīti kā parastas, nevis ierakstītas vēstules, kaut arī saņemšanas datuma apstiprinājums ir būtisks, lai izvērtētu termiņa ievērošanu attiecībā uz turpmākām tiesiskās (tiesas) aizsardzības līdzekļu prasībām.
case (T-233/09) has revealed that there is a practice of sending confirmatory decisions by unregistered, normal mail, although the proof of date of receipt is essential to evaluate respect for deadlines for seeking further legal (court) remedies.
uzsver, ka Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ir noteikti stingri termiņi pieprasījumu par piekļuvi dokumentiem izskatīšanai Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. un 8. pants.
Stresses that Regulation (EC) No 1049/2001 lays down strict deadlines for handling requests for access to documents Articles 7 and 8 of Regulation (EC) No 1049/2001.
un citi (lieta T-120/10 un T-449/10);
(cases T-120/10 and T-449/10);
norāda, ka vairākos gadījumos ilgās kavēšanās dēļ tika iesniegtas prasības Tiesā, pamatojoties uz atbildes trūkumu, bet pēc tam tika sniegta novēlota Komisijas atbilde, atceļot tiesvedību un liekot attiecīgajai personai sākt visu procedūru no sākuma Sk., piemēram,
Points out that in several cases extensive delays have led to proceedings being started before the Court of Justice based on a lack of response, followed by a late Commission response, making the court case void and forcing the individual concerned to start the whole procedure once again See, for example,
(apvienotās lietas T-494/08 līdz T-500/08 un T-509/08) un
(joined cases T-494/08 to T-500/08 and T-509/08), and
Stichting Corporate Europe Observatory/Komisija
Stichting Corporate Europe Observatory v Commission
(lieta T-395/10).
(case T-395/10).
; aicina Komisiju pilnībā ievērot Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktos termiņus; iesaka paredzēt saistošus noteikumus, piemēram, pienākumu publiskot dokumentus, ja nav ievēroti termiņu;
; calls on the Commission to fully respect the deadlines set in Regulation (EC) No 1049/2001; suggests introducing consequences, such as the obligation to publish the documents, if the deadlines are not respected;
aicina sagatavot un publiskot gada pārskatus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantam, ietverot aprēķinu par vidējo termiņu pieteikumu izskatīšanai, kā paredzēts Padomes gada ziņojumā par piekļuvi dokumentiem (2009. gads);
Calls for annual reports prepared and published in accordance with Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001 to contain a calculation of the average time taken to handle applications, as provided for in the Council report on access to documents for 2009;
atgādina, ka laba pārvaldība apvieno jēdzienus “piekļuve dokumentiem” un “piekļuve informācijai”; aicina veikt izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. panta 2. un 4. punktu, kas attiecas uz pieteikumu skaidru formulēšanu un palīdzības sniegšanu pilsoņiem, kā arī uz “informācijas pieprasījuma” gadījumiem, ja attiecīgie dokumenti ir saistīti ar šādu pieprasījumu;
Reminds that good governance connects the concepts of ‘access to documents’ and ‘access to information’; calls for a change in the current legislation applying Article 6(2) and (4) of Regulation (EC) No 1049/2001, as regards clarification of requests and assistance to the citizen, to cases of a ‘request for information’ where documents exist which are relevant to such a request;
atgādina, ka pārredzamība ir ne vien ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pasīvas rīcības jautājums, bet tam vajadzīga arī proaktīva pieeja, kā to vairākkārt uzsvēris Eiropas ombuds; aicina ES iestādes publiskot pēc iespējas daudzu kategoriju dokumentus, šo informāciju parasti ievietojot savās tīmekļa vietnēs (ietverot budžetus un valsts iepirkuma līgumus, kas noslēgti iepriekšējos trijos gados); uzsver, ka proaktīva pieeja var novērst nevajadzīgas tiesas prāvas, kuru dēļ tiek nelietderīgi tērēta nodokļu maksātāju nauda, kā arī vienlaikus radīti nevajadzīgi nokavējumi, izmaksas un apgrūtinājumi tiem, kuri prasa piekļuvi dokumentiem;
Recalls that transparency is not only a matter of passive reactions by the EU institutions, bodies, offices and agencies, but also requires a proactive approach, as emphasised several times by the European Ombudsman; calls on the EU institutions to make as many categories of document as possible publicly accessible by default on their Internet sites (including budgets and lists of public procurement contracts awarded over the last three years); stresses that a proactive approach can prevent unnecessary litigation, which results in tax-payers' money being spent inefficiently, as well as causing unnecessary delays, costs and burdens for those requesting access;
aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību Eiropas līdzekļu pārvaldībā, publiskojot līdzvērtīgu kategoriju informāciju par šo līdzekļu saņēmējiem atsevišķā tīmekļa vietnē vienā no ES darba valodām;
Calls upon the Commission to ensure transparency in the administration of European funds by publication of the same categories of information on a single website, in one of the EU working languages, regarding all beneficiaries of those funds;
uzskata, ka attiecībā uz piekļuvi dokumentiem ir jāizveido kontaktpunkti un katrā ģenerāldirektorātā vai attiecīgajā iestāžu vienībā jārada īpaši apmācītu ierēdņu vietas, lai izstrādātu pēc iespējas labāku proaktīvu politiku, visefektīvāk izvērtētu pieprasījumus un nodrošinātu, ka visi Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktie termiņi tiek stingri ievēroti;
Considers that focal points as regards access to documents should be created, and proper training of officials provided in each DG or corresponding unit of the institutions, in order to create the best possible proactive policy, to evaluate requests in the most efficient way and to ensure that all deadlines laid down in Regulation (EC) No 1049/2001 are fully respected;
atgādina, cik svarīgi ir aizsargāt Parlamenta deputātu mandātu neatkarību; vienlaikus uzskata, ka pārredzamība ir jāattiecina uz Parlamenta oficiālo struktūrvienību (piemēram, Priekšsēdētāju konference, Prezidijs Piemēram, kopš 2009. gada Parlamenta Reglamentā ( P6_TA(2009)0359 ) vairs nav iekļauts publiski tieši pieejamo Parlamenta dokumentu saraksts; prerogatīva izveidot šādu sarakstu tagad piešķirta Prezidijam (104. panta 3. punkts).
Recalls the importance of protecting the independence of MEPs' mandates; believes at the same time that transparency has to apply to the work of Parliament's official bodies (such as the Conference of Presidents, the Bureau For example, since 2009 Parliament's Rules of Procedure ( P6_TA(2009)0359 ) have no longer included a list of EP documents directly accessible to the public but now give the Bureau the prerogative to establish such a list (Rule 104(3)).
un kvestori) darbu, kā arī uz Parlamenta deputātu darbību, piemēram, dalību parlamentārajās aktivitātēs un plenārsēžu apmeklēšanu, piemērojot noteikumus, ko Parlaments izvirzījis 2009. gada 14. janvāra rezolūcijā; uzskata, ka jautājums par Parlamenta deputātu piemaksām ir jāizskata pārredzamā veidā, vienlaikus pilnībā ievērojot noteikumus par personas datu aizsardzību;
and the Quaestors) and to MEPs' activities, such as participation in parliamentary work and parliamentary attendance, under the terms requested by Parliament in its resolution of 14 January 2009; considers that the question of MEPs' allowances should be dealt with in a transparent way, while fully respecting personal data protection rules;
uzsver, ka dalībvalstu iestādes parasti neievēro pilsoņu tiesības uz informāciju, tādēļ aicina Komisiju ‐ ņemot vērā labas pārvaldības principu ‐ izpētīt dalībvalstu noteikumus par piekļuvi dokumentiem un mudināt tās izstrādāt pēc iespējas pārredzamākus noteikumus, kas nodrošinātu pilsoņu piekļuvi dokumentiem;
Stresses that citizens' right to information is generally not complied with by the Member States' authorities and therefore calls on the Commission – taking into account the principle of good governance – to study the Member States' provisions on access to documents and to encourage them to draw up maximally transparent rules promoting citizens' access to documents;