natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta ES Prezidentūras paziņojumu, kurā Izraēlas valdība tiek mudināta pārtraukt jebkādas provocējošas darbības palestīniešu teritorijās, tostarp apmetņu un nodalošās sienas būvēšanu, nekritiskas militārās operācijas, kā arī palestīniešu māju nojaukšanu;
Supports the EU Presidency's statement urging the Israeli government to cease all provocative activities in the Palestinian territories, including building settlements, constructing the separation wall, conducting indiscriminate military operations and demolishing Palestinian homes;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt papildu medicīnisko palīdzību palestīniešu slimnīcām it īpaši Gazas sektorā;
Calls on the Commission and the Member States to supply extra medical aid to Palestinian hospitals, in particular in the Gaza Strip;
atzinīgi vērtē Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta panākto vienošanos veicināt nacionālo dialogu starp palestīniešu politiskajām partijām un to, ka ir iecelts jauns palestīniešu ministru prezidents, kam jāveido jauna palestīniešu valdība, kurai jāpiedalās kā sarunu partnerim starptautiskajā sabiedrībā; uzskata, ka tas varētu novest pie ekonomiskās palīdzības Palestīniešu pašpārvaldei atjaunošanas;
Welcomes the agreement reached by the President of the Palestinian Authority to promote a national dialogue between the Palestinian political parties and the appointment of a new Palestinian Prime Minister to form a new Palestinian government, which should act as a negotiating partner for the international community; considers that this could lead to the restoration of economic aid to the Palestinian Authority;
aicina Izraēlu atcelt Gazas sektora ekonomisko blokādi, veicināt tirdzniecību starp palestīniešu teritorijām, Izraēlu un visu pasauli, veicināt Gazas sektora ekonomisko attīstību gan palestīniešu, gan izraēliešu labā un ļaut cilvēkiem pārvietoties, Rafā, Karni un citās robežu šķērsošanas vietās Gazas sektorā, ievērojot Nolīgumu par pārvietošanos un piekļuvi; aicina ES pilnībā atbildēt par šī nolīguma īstenošanu;
Calls on Israel to lift its economic blockade of the Gaza Strip, to facilitate trade between the Palestinian territories, Israel and the world as a whole, to promote economic development in the Gaza Strip for the benefit of both Palestinians and Israelis, and to permit the movement of people at Rafah, in compliance with the Agreement on Movement and Access and the EU Border Assistance Mission, as well as at Karni and at other border crossings in the Gaza Strip; calls on the EU to face its full responsibility on the implementation of this agreement;
aicina Padomi veikt visu iespējamo un sasaukt starptautisku miera konferenci - līdzīgu 1991. gada Madrides konferencei -, lai saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām rastu šī reģiona problēmu visaptverošu, ilgstošu un dzīvotspējīgu risinājumu, un uzskata, ka jebkuras attiecīgās puses vienpusēja pieeja jānoraida;
Calls on the Council to make every effort to convene an international peace conference – along the lines of the 1991 Madrid Conference – in order to find a comprehensive, lasting and viable solution to the problems in the area, based on the relevant UN Security Council resolutions, and considers that a unilateral approach by any of the parties concerned must be rejected;
uzskata, ka šajā situācijā Arābu līgas līdzdalība ir būtiska; uzskata, ka Līgas "Beirūtas plāns", kā arī Ženēvas iniciatīva ir nozīmīgs ieguldījums sarunās, kas ir pienācīgi jāņem vērā;
Considers the involvement of the League of Arab States to be essential in this context; considers the League's 2002 "Beirut Plan", as well as the 2003 Geneva Initiative, to be important contributions to the negotiations, which should be duly taken into account;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīnas Likumdošanas padomei, Izraēlas valdībai un Knesetam, ASV un Krievijas Federācijas valdībām un Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative for the CFSP, the governments and parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the President of the Palestinian Authority, the Palestinian Legislative Council, the Israeli Government and Knesset, the governments and parliaments of the United States and the Russian Federation, and the Secretary-General of the League of Arab States.
B6-0585 , 0586 , 0587 , 0593 , 0594 un 0611/2006
B6-0585 , 0586 , 0587 , 0593 , 0594 and 0611/2006
ņemot vērā 2006. gada 27. februāra Padomes vienoto rīcību 2006/184/
having regard to Council Joint Action 2006/184/CFSP of 27 February 2006 in support of the Biological and Toxin Weapons Convention, in the framework of the EU Strategy against the Proliferation of Weapons of Mass Destruction OJ L 65 7.3.2006, p.
ņemot vērā 2003. gada Eiropas Drošības stratēģiju un 2003. gada 12. un 13. decembrī Briseles Eiropadomē pieņemto ES Stratēģiju par cīņu pret masveida iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un to piegādes veidiem un tā 2005. gada 17. novembrī pieņemto rezolūciju par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu - Eiropas Parlamenta loma
having regard to the European Security Strategy and the EU Strategy against the Proliferation of Weapons of Mass Destruction, adopted at the Brussels European Council of 12 to 13 December 2003, and its resolution of 17 November 2005 on non-proliferation of weapons of mass destruction: a role for the European Parliament
tā kā Piektās pārskatīšanas konferences pirmā daļa 2001. gadā beidzās neveiksmīgi galvenokārt tādēļ, ka ASV administrācija izstājās no sarunām par juridiski saistoša mehānisma izstrādi, kas stiprinātu atbilstību;
whereas the first part of the Fifth Review Conference ended in failure, largely owing to the US Administration's withdrawal from the negotiations on devising a legally-binding compliance-strengthening mechanism,
11 aicina ES un tās dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai paplašinātu Konvencijas par atsevišķiem konvencionālajiem ieročiem III protokola darbības jomu, iekļaujot tajā aizdedzinošos ieročus, lai nepieļautu tālāku baltā fosfora šāviņu izmantošanu uzbrukumos militāriem un civiliem mērķiem, kā arī pārtrauktu (noplicinātā) urāna kaujas galviņu izmantošanu;
Calls upon the EU and its Member States to work hard to ensure that the scope of Protocol III to the CCW on Incendiary Weapons is expanded in order to prevent the further use of white phosphorus shells against military and civilian targets and to stop the use of (depleted) uranium warheads;
atzinīgi vērtē to, ka Konvencijas par atsevišķiem konvencionālajiem ieročiem V protokols par sprādzienbīstamām kara atliekām stājās spēkā 2006. gada 12. novembrī un tādējādi kļuva par saistošu starptautisko tiesību aktu; uzsver, ka tas nozīmē, ka valstīm ir jāattīra sava teritorija no nesprāgušas munīcijas, lai samazinātu civiliedzīvotāju upurus pēc konfliktu beigām; pasvītro arī to, ka šajā protokolā ir iekļautas saistības pusēm, kas ir atbildīgas par kara atliekām, palīdzēt to novākšanā, pat, ja attiecīgā teritorija ir šo pušu kontrolē; uzstāj, ka šis protokols attiecas uz visa veida nesprāgušu munīciju, tostarp arī šķembu munīciju;
Welcomes the fact that Protocol V to the CCW on Explosive Remnants of War entered into force on 12 November 2006 and has therefore become binding international law; stresses that this means that States must clear their territories of unexploded ordnance to reduce the number of civilian casualties following conflicts; also stresses that this Protocol obliges those parties responsible for the remnants to assist in their clearance, even if the territory concerned is not under their control; insists that this Protocol applies to all types of unexploded ordnance, including cluster munitions;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Baltijas jūras reģiona stratēģiju attiecībā uz Ziemeļu dimensiju ( 2006/2171(INI) )
European Parliament resolution on a Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension ( 2006/2171(INI) )
ņemot vērā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par Ziemeļu dimensijas nākotni
having regard to its resolution of 16 November 2005 on the future of the Northern Dimension
ņemot vērā Pamatnostādnes politiskajai deklarācijai un politikas pamatdokumentam Ziemeļu dimensijas politikai pēc 2007. gada, ko apstiprināja Ziemeļu dimensijas ministru sanāksmē 2005. gada 21. novembrī Briselē,
having regard to the Guidelines for the Development of a Political Declaration and Policy Framework Document for the Northern Dimension policy from 2007, as approved by the Northern Dimension Ministerial Meeting held in Brussels on 21 November 2005,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 2. jūnija ikgadējo progresa ziņojumu par Ziemeļu dimensijas rīcības plāna īstenošanu 2005. gadā ( SEC(2006)0729 ),
having regard to the Commission's 2005 Annual Progress Report of 2 June 2006 on the Implementation of the Northern Dimension Action Plan ( SEC(2006)0729 ),
ņemot vērā Ziemeļu dimensijas Otro rīcības plānu 2004.-2006. gadam, ko apstiprināja Eiropadomes sanāksmē 2003. gada 16. un 17. oktobrī Briselē,
having regard to the Second Northern Dimension Action Plan 2004-2006, as endorsed by the European Council held in Brussels on 16 and 17 October 2003,
ņemot vērā 2006. gada 8. jūnijā Reikjavīkā notikušās Sestās augstākā līmeņa Baltijas jūras valstu vadītāju sanāksmes priekšsēdētāja secinājumus,
having regard to the Chairman's conclusions of the 6th Baltic Sea States Summit held in Reykjavik on 8 June 2006,
ņemot vērā EEZ konsultatīvās komitejas 2006. gada 25. jūnija rezolūciju un ziņojumu par Ziemeļu dimensijas politikas nākotni,
having regard to the EEA Consultative Committee's resolution and report on the Future of the Northern Dimension Policy of 25 June 2006,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta Baltijas valstu deputātu grupas darbu,
having regard to the work of the "Baltic Europe" Intergroup in the European Parliament,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta Baltijas valstu deputātu grupas pieņemto Eiropas stratēģiju Baltijas jūras reģionā;
having regard to Europe's Strategy for the Baltic Sea Region adopted by the "Baltic Europe" Intergroup in the European Parliament,
ņemot vērā Baltijas jūras valstu padomes un Baltijas jūras parlamentārās konferences darbu,
having regard to the work of the Council of the Baltic Sea States and the Baltic Sea Parliamentary Conference,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6-0367/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0367/2006 ),
tā kā Ziemeļu dimensija aptver visu ziemeļu daļu – Baltijas jūras un Barenca jūras reģionu, kā arī arktisko reģionu – un visas ārpolitikas un iekšpolitikas jomas;
whereas the Northern Dimension forms a wide framework covering all the Northern Regions - the Baltic Sea and Barents Regions and the Arctic - and all policy areas, both external and internal,
tā kā Ziemeļu dimensijas politika var palīdzēt sekmēt reģionālo un pārrobežu sadarbību, paātrinot ekonomisko izaugsmi, un rast kopējus risinājumus kopējām problēmām, bet līdz šim vēl nav izdevies izmantot visas tās piedāvātās iespējas, lai atrisinātu dažādās šī reģiona problēmas;
whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
tā kā Baltijas jūras reģionam ir nozīmīga vēsturiska loma, vienojot rietumus ar austrumiem, un šai lomai ir jābūt arī jaunās Ziemeļu dimensijas politikas pamatā;
whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
tā kā pēc 2004. gada paplašināšanās Baltijas jūra gandrīz ir kļuvusi par Eiropas Savienības iekšējo jūru,
whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a
mare nostrum,
mare nostrum
un tā kā Baltijas jūras stratēģijai var būt nozīmīgs ieguldījums Ziemeļu dimensijas darbības jomas un pasākumu pārskatīšanā, lai tiktu ņemtas vērā izmaiņas, kas notikušas pēc paplašināšanās;
, of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
tā kā Baltijas jūras reģiona stratēģija varētu ievērojami palīdzēt uzlabot to reģionālo iestāžu sadarbību, kas darbojas Baltijas jūras reģionā,
whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
atbalstīt Ziemeļu dimensijas politiku, nosakot, ka Baltijas jūras reģions ir viena no prioritātēm un veicinot dziļāku reģionālo integrāciju Baltijas jūras reģionā, kas ir stabila un dinamiska plašākas Eiropas ekonomiskās un politiskās zonas sastāvdaļa; uzsver, ka arī turpmāk tiks atbalstīts darbs citos reģionos, īpaši Barenca jūras un arktiskajos reģionos, kas notiek sadarbībā ar partnervalstīm – Norvēģiju, Islandi un Krievijas Federāciju;
support the Northern Dimension policy by defining the Baltic Sea region as one of the main priority areas, thereby promoting deeper regional integration in the Baltic Sea region, which is a viable and dynamic part of a wider European economic and political area; underlines its ongoing support for work in other areas, specifically the Barents and Arctic regions, in co-operation with the partner countries Norway, Iceland and the Russian Federation;
izmantot lielāko daļu iespēju, ko dod Baltijas jūras reģiona dinamiskā ekonomika un piešķirt reģionam jaunu identitāti – viens no vispievilcīgākajiem un konkurētspējīgākajiem reģioniem pasaulē;
make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
palīdzēt uzlabot Baltijas jūras ekoloģisko stāvokli, jo pašlaik Baltijas jūra ir viena no piesārņotākajām jūrām pasaulē; samazināt etrofikāciju un novērst naftas un citu toksisku un kaitīgu vielu noplūdi nākotnē;
help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
Ņemot vērā iepriekš minēto, nāk klajā ar šādiem priekšlikumiem:
Against that background, makes the following proposals:
mudina Komisiju izstrādāt ES Baltijas jūras reģiona stratēģijas priekšlikumu, lai pastiprinātu Ziemeļu dimensijas iekšējo pīlāru, aptvertu dažādus reģionālās sadarbības horizontālos aspektus, veicinātu sinerģiju un izvairītos no dažādu reģionālo iestāžu un organizāciju darbības pārklāšanās; aicina Komisiju un dalībvalstis pielāgot savu valsts pārvaldes iestāžu pienākumus, lai, izstrādājot un īstenojot Ziemeļu dimensijas politiku, tās varētu izmantot horizontālo pieeju;
Urges the Commission to come up with a proposal for an EU Baltic Sea Strategy in order to reinforce the internal pillar of the Northern Dimension, cover horizontally different aspects of regional cooperation, promote synergies and avoid overlapping between different regional bodies and organisations; invites the Commission and the Member States to adjust the responsibilities of their administrations in order for them to be able to employ a horizontal approach when devising and implementing the Northern Dimension policy;
atbalsta Baltijas jūras valstu padomes darbu; ierosina ikgadējo Baltijas jūras reģiona augstākā līmeņa sanāksmi rīkot pirms vasaras Eiropadomes; atbalsta Baltijas jūras valstu parlamentārās konferences darbību, reģiona parlamentu priekšsēdētāju ikgadējās sanāksmes un plānoto Ziemeļu dimensijas parlamentāro forumu;
Supports the work of the Council of the Baltic Sea States; proposes an annual Baltic Sea Summit to be held before the Summer European Council; supports the work of the Baltic Sea Parliamentary Conference, the yearly meeting of the national parliaments' Speakers from the region and the upcoming Northern Dimension Parliamentary Forum;
uzsver, ka Baltijas jūras stratēģijā ir ietverti gan pasākumi, kas jāīsteno Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm pašām, gan pasākumi, kas tām jāīsteno sadarbībā ar Krievijas Federāciju;
Underlines that the Baltic Sea Strategy includes both measures to be implemented by the European Union and its Member States alone and measures to be implemented in cooperation with the Russian Federation;
atgādina, par nepieciešamību Baltijas jūras reģionā izveidot pilna apmēra EIB reģionālo biroju;
Recalls the need to establish a full-scale regional bureau of the European Investment Bank in the Baltic Sea region;
lai panāktu pārredzamību un konsekvenci, aicina Baltijas jūras reģiona stratēģijai izveidot atsevišķu ES budžeta pozīciju, ko varētu izveidot kā Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pozīcijas apakšpozīciju un kas papildinātu pašreizējo Eiropas Savienības, dalībvalstu, trešo valstu, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, Eiropas Investīciju bankas, Ziemeļvalstu investīciju bankas u.c. finansējumu Ziemeļu dimensijai; uzsver, ka, lai būtu iespējams sasniegt visus mērķus, stratēģijai jāpiešķir pietiekami līdzekļi no visām budžeta pozīcijām;
With a view to achieving transparency and coherence, calls for an own EU budget line for the Baltic Sea Strategy, possibly under the European Neighbourhood and Partnership Instrument, supplementing the current funding of the Northern Dimension by the European Union, Member States, third countries, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Nordic Investment Bank and others; stresses that the Strategy must receive adequate funding from all relevant budget lines in order to be able to fulfil its objectives;
atzīmē, ka par piesārņojumu Baltijas jūrā ir atbildīgas gan dalībvalstis, gan Krievijas Federācija; uzsver, ka jūras vides aizsardzība un jo īpaši eitrofikācijas samazināšana ir viens no svarīgākajiem aspektiem, kas šajā reģionā jāņem vērā, īstenojot Eiropas Savienības lauksaimniecības un strukturālās programmas; ar gandarījumu atzīmē, ka Starptautiskā jūrniecības organizācija Baltijas jūras reģiona lielākajai daļai ir piešķīrusi īpaši jutīgas jūras statusu; ierosina izveidot ekoloģiskās daudzveidības, vērtīgu piekrastes un aizsargājamo krasta zonu tīklu;
Notes that the responsibility for the pollution of the Baltic Sea lies with both the Russian Federation and the Member States; stresses that protecting the marine environment with regard, in particular, to the reduction of eutrophication is one of the most important aspects to be considered in the implementation of the Union's agricultural and structural programmes in the region; notes with satisfaction that most of the Baltic Sea region has been granted the status of a Particularly Sensitive Sea Area (PSSA) by the International Maritime Organization (IMO); proposes the establishment of a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;
norāda, ka liela transporta vai izpētes un ieguves darbību izraisīta naftas noplūde Baltijas jūrā varētu iznīcināt lielāko daļu dzīvības; aicina labāk koordinēt šādu katastrofu novēršanu un vienoties par seku likvidācijas mehānismu katastrofas gadījumā; uzskata, ka, izstrādājot naftas tankkuģu klasifikācijas noteikumus, ir jāņem vērā tādi reģiona apstākļi kā ledus biezums ziemā;
Points out that a major oil disaster caused either by transportation or by exploration and exploitation could effectively kill most of the marine life in the Baltic Sea; calls for greater coordination to prevent such accidents and, should one nonetheless take place, to agree on joint mechanism to combat its effects; is of the opinion that the norms for classification of oil tankers must take account of conditions in the region, such as the thickness of the ice during winter-time;
uzsver nepieciešamību aizsargāt un palielināt zivju krājumus Baltijas jūras reģionā; aicina Komisiju sagatavot visaptverošu plānu lašu krājumu saglabāšanai un palielināšanai Baltijas jūras sistēmā, aptverot visas upes, kurās laši nārsto;
Underlines the need to protect and strengthen the fish stocks in the Baltic Sea region; asks the Commission to prepare a comprehensive plan for conserving and restoring the natural salmon stocks in the Baltic Sea water system by utilising all the spawning rivers;
uzsver nepieciešamību samazināt reģiona atkarību no Krievijas piegādātās enerģijas un mudina šī reģiona dalībvalstis izpētīt iespējas izveidot kopēju enerģētikas tirgu; aicina Komisiju, dalībvalsti un partnerus veicināt kopīgu energoefektivitātes un neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanas projektu īstenošanu, jo reģionam ir bioenerģijas avota potenciāls, kā arī sekmēt biomasas, saules, vēja un hidroenerģijas izmantošanu; atbalsta Baltijas jūras reģiona sadarbību enerģētikas jomā;
Stresses the need to reduce the region's dependency on Russian energy and encourages the Member States in the region to examine the possibility of a common energy market; calls on the Commission, the Member States and the partners to promote joint projects on energy efficiency and renewable energy resources, in the light of the region's potential as a source of bio-energy, and to encourage the usage of biomass, solar, wind and hydro energy; supports the work of the Baltic Sea Region Energy Co-operation;
īstenojot enerģētikas politiku valstu līmenī, aicina izmantot godīgu pieeju un dalīt pienākumus, lai stratēģiski lēmumi, piemēram, par jaunu energotīklu izveidi, tiktu pieņemti tikai pēc apspriešanās ar tiem partneriem ES dalībvalstīs, kurus šis lēmums ietekmēs;
Calls for an approach based on fairness and shared responsibility in the implementation of energy policy at national level, so that strategic decisions such as the construction of new energy networks are taken after consulting those partners among EU Member States which might be affected by those decisions;
uzsver, ka, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti starptautiskie vides aizsardzības standarti, pienācīgs ietekmes uz vidi novērtējums ir visu ar enerģiju saistīto infrastruktūras projektu priekšnoteikums; tādēļ aicina Krievijas Federāciju ratificēt Espo Konvenciju par pārrobežu ietekmes uz vidi novērtējumu;
Underlines that proper environmental impact assessments should be a prerequisite for all energy-related infrastructure projects, in order to guarantee that international standards of environment protection are met; calls in this regard on the Russian Federation to ratify the Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context;
uzsver to, ka ir svarīgi ievērot starptautiski atzītos ilgtspējīgas attīstības, labas pārvaldes, pārredzamības, līdzdalības, dzimumu līdztiesības, minoritāšu tiesību un pamatiedzīvotāju aizsardzības principus un visiem partneriem pieņemt savstarpēji papildinošu ekonomikas, nodarbinātības un sociālo politiku, kas atbilst Lisabonas stratēģijai;
Stresses the importance of respecting the internationally recognised principles of sustainable development, good governance, transparency and participation, gender equality, the rights of minorities, and the protection of indigenous peoples, and of the adoption of mutually reinforcing economic, employment and social policies by all partners involved, in line with the Lisbon Strategy;