natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ir svarīgi valstu rīcības plānos īpašu uzmanību pievērst enerģijas cenu paaugstināšanās izraisītai nabadzībai un garantēt pietiekamu aizsardzību personām, kas dzīvo uz nabadzības robežas; uzskata, ka energoefektivitātes un informētības uzlabošana ir ļoti svarīgs un steidzams pasākums;
Considers it important that the National Action Plans pay special attention to poverty caused by rising energy prices and guarantee suitable protection for those at risk of poverty; considers that improving energy efficiency and awareness is a vital and urgent task;
uzsver, cik svarīgi ir tas, lai dalībvalstis savos VEERP iekļautu atbilstīgus enerģijas taupīšanas finanšu instrumentus, kā tas prasīts Direktīvas 2006/32/EK 9. pantā; uzskata, ka šie finanšu instrumenti ir jāizstrādā, lai pārvarētu zināmos energoefektivitātes uzlabošanas šķēršļus, piemēram, izmaksu un ieguvumu sadali starp īpašnieku un īrnieku un to, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks, kamēr atmaksājas vecāku un grūtāk pārveidojamu īpašumu pielāgošana pašreizējiem energoefektivitātes standartiem;
Emphasises the importance of Member States including in their NEEAPs appropriate financial instruments for energy saving, as required by Article 9 of Directive 2006/32/EC; considers that these financial instruments should be designed to overcome recognised barriers to energy efficiency improvement such as the cost/benefit split between owner and tenant and the longer pay-back period required when bringing older, hard-to-treat properties up to contemporary energy efficiency standards;
uzskata, ka valstu rīcības plānos īpaši jāuzsver, kā valdība plāno veicināt un atbalstīt MVU ieguldījumus energoefektivitātes jomā; tādēļ uzsver, ka šie ieguldījumi ir īpaši jāņem vērā valstu rīcības plānu izstrādē;
Considers it necessary for the National Action Plans to place special emphasis on how governments intend to promote and support energy efficiency investments on the part of SMEs; stresses, therefore, that particular account should be taken of such investments when the National Action Plans are drawn up;
ar nožēlu atzīmē, ka lielākajā daļā dalībvalstu energoefektivitātes projektiem piešķirtais finansējums arvien vēl ir nepietiekams un, to piešķirot, nav pietiekami ņemtas vērā reģionālās atšķirības; aicina dalībvalstis un reģionus pievērst uzmanību tam, kā tiek īstenotas valsts attiecīgās darbības programmas par novatoriskiem pasākumiem, lai izstrādātu izmaksu ziņā lietderīgus energoefektivitātes risinājumus;
Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy efficiency projects is still insufficient and fails adequately to account for regional variances; calls on Member States and regions to focus on the implementation of their respective operational programmes on innovative measures, in order to develop cost-effective energy efficiency solutions;
uzsver, ka šie pasākumi tagad ir efektīvi jāīsteno, tostarp jāizstrādā paraugprakse un sinerģijas un jāorganizē informācijas apmaiņa un koordinācija starp dažādajiem un izkliedētajiem energoefektivitātes nozares dalībniekiem;
Stresses the need, from now on, for an effective implementation of these measures, including the development of best practices and synergies and the organisation of information exchange and coordination of the diverse and dispersed actors in the energy efficiency sector;
uzsver, ka otrajos valstu rīcības plānos 2011. gadā ir jānosaka vispusīgākas un skaidrākas saistības, lai tirgus dalībniekiem radītu labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi un prognozējamus ieguldījumu nosacījumus;
Underlines the need for more comprehensive and clear commitments in the second National Action Plans in 2011 in order to create a favourable business environment and predictable investment conditions for market actors;
uzsver, ka vairāk jāiesaistās ar valsts pasākumiem atbalstītam privātajam sektoram, investējot līdzekļus jaunās, ilgtspējīgās energotehnoloģijās un pilnveidojot tās, tajā pašā laikā īstenojot inovatīvus pasākumus, lai sekmētu vairāk uz energoefektivitāti vērstu pieeju;
Stresses that the private sector, supported by national measures, should play a prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency;
uzsver ES valsts iestāžu stratēģisko nozīmi, īpaši reģionālā un vietējā līmenī, lai labāk īstenotu energoefektivitātes iniciatīvām nepieciešamo institucionālo atbalstu, kā paredzēts Direktīvā 2006/32/EK; iesaka pastiprināt detalizētas informatīvās un izglītojošās kampaņas, piemēram, izmantojot viegli saprotamu energoefektivitātes marķējumu, kā arī ar enerģētiku saistītas izmēģinājuma iniciatīvas un mācības to reģionālo un vietējo varas iestāžu teritorijās, kuru mērķis ir paaugstināt pilsoņu informētību un mainīt viņu attieksmi;
Stresses the strategic role of EU public authorities, in particular at regional and local level, in strengthening the implementation of the necessary institutional support for energy-efficiency initiatives, as described in Directive 2006/32/EC; recommends the strengthening of capillary information and education campaigns, for example through the use of easily understandable energy efficiency labels, and of energy-related pilot initiatives and training on the territories of those regional and local authorities who are aiming at raising citizens' awareness and changing behaviour;
aicina dalībvalstis veidot informatīvās kampaņas par ilgtermiņa energoefektivitāti, galveno uzmanību pievēršot energoefektivitātei gan sabiedriskajās, gan privātajās ēkās un arī pārliecinot sabiedrību, ka energoefektivitāte var dot reālu ietaupījumu;
Calls on the Member States to develop long-term energy efficiency awareness campaigns, focusing on efficiency in buildings, both public and private, and also on convincing the public that energy efficiency can bring them real savings;
aicina Komisiju izplatīt visu pirmās kārtas plānu detalizētu analīzi, lai būtu pilnībā zināmi iemesli, kāpēc rīcības plāni iesniegti ar nokavēšanos, un veikt stingrus pasākumus turpmāko kavējumu un nolaidību novēršanai;
Calls on the Commission to disseminate a detailed analysis of all the first round of plans submitted so that the reasons for delays are fully known and to take strong action against further delays and omissions;
aicina Komisiju Kopienas un dalībvalstu mērogā izvērtēt katras nozares politikas atbilstību energoefektivitātes mērķiem; šajā sakarībā noteikti ir detalizēti jāpārskata Kopienas atbalsta shēmas;
Asks that the Commission examine, at Community and Member State level, the consistency of each sectoral policy with the energy efficiency objectives, considers in this context that a detailed review of Community aid schemes is indispensable;
, un prasīt dalībvalstīm šo iespēju pilnībā izmantot;
to improving the energy efficiency of existing housing, and to require the Member States to take full advantage of this option;
mudina dalībvalstis un reģionus jo īpaši izmantot struktūrfondus tematisku tīklu veidošanai savās teritorijās atbilstīgi saskaņotajai rīcībai, kas paredzēta 2008. gada darba programmā "Saprātīga enerģijas nodrošināšana Eiropai", lai tādējādi gūtu informāciju par citu ES reģionu praksi attiecībā uz enerģijas efektīvu izmantošanu un apmainītos ar zināšanām un pieredzi šajā jomā;
Encourages Member States and the regions in particular to use Structural Funds to set up on their territories thematic networks in the framework of the Concerted Action provided for by the 2008 Intelligent Energy Europe Work Programme in order to be informed about practice in other EU regions as regards the efficient use of energy and to exchange know-how and experience in this domain;
aicina Komisiju nākamajā struktūrfondu plānošanas laikposmā atbalstīt energoefektivitātes mērķus, pastiprināt ar šiem mērķiem saistītos prioritāšu kritērijus un atbalstīt konkrētu enerģijas taupīšanas un efektīvas izmantošanas pasākumu un tehnoloģiju īstenošanu, tostarp veicinot partnerību tādos projektos kā ēku atjaunošana, ielu apgaismojuma modernizēšana un videi labvēlīgs transports, pilsētu siltumapgādes, siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtu modernizēšana;
Asks the Commission for the next programming period of the Structural Funds to support energy-efficiency objectives, to reinforce priority criteria related to such objectives and to support the implementation of concrete measures and technologies for saving energy and fostering its efficient use, including through the promotion of partnerships in projects such as renovating buildings, modernising street lighting and ecological transport, modernising installations for urban heating and producing heating and electricity;
aicina Komisiju pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai dalībvalstis būtu institucionāli spējīgas izstrādāt un īstenot efektīvus valstu rīcības plānus, tostarp atsevišķu pasākumu ‐ arī tādu, kuru pieņemšana izriet no pienākumiem saistībā ar ēku energosertifikātiem ‐oficiālu uzraudzību un kvalitātes kontroli, un atbalstīt sabiedrībai paredzētas izglītības un apmācības programmas energoefektivitātes jomā; aicina Komisiju izveidot dalībvalstu energoefektivitātes pasākumu un/vai to īstenošanas būtiskāko elementu publisku datu bāzi;
Calls on the Commission to adopt the measures needed to equip Member States with the institutional capacity to prepare and implement effective National Action Plans, including official monitoring and quality control of individual measures, inter alia those arising from obligations relating to the energy certificates of buildings, and for supporting public education and training programmes in energy efficiency; calls on the Commission to establish a public database of Member States' energy efficiency measures and/or of critical elements of their application;
aicina Komisiju izstrādāt VEERP saskaņotā modeļa obligātās prasības, metodiku un novērtēšanas procesu; atzīmē, ka tas samazinās dalībvalstu administratīvo slogu, nodrošināsVEERP pamatotību un atvieglos salīdzinošo analīzi; uzskata, ka šajā saskaņotajā modelī un metodikā ir jāparedz nozaru nodaļas un skaidri jānošķir dalībvalstu iepriekš pieņemtā energoefektivitātes politika un pasākumi no jaunās papildu politikas un pasākumiem; norāda, ka attiecīgi noteikumi ir paredzēti direktīvā par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu; uzsver, ka pakārtotos pasākumus varētu īstenot kvalitatīvāk, ja Komisija valstu rīcības plānu iesniegšanas laikā tos kontrolētu un, ja nepieciešams, noraidītu; aicina koordinēt valstu rīcības plānus un ziņojumus, kas paredzēti dažādos leģislatīvajos instrumentos, kuri saistīti ar mērķiem klimata pārmaiņu jomā; aicina Komisiju salīdzināt VEERP ar citiem šāda veida valstu rīcības plāniem un ziņojumiem, tostarp tiem, kas iesniegti saistībā ar Kioto protokolu un valsts stratēģiskā plānā iekļautajiem struktūrfondu dokumentiem;
Calls on the Commission to establish minimum requirements for a harmonised template, methodology and evaluation process for NEEAPs; notes that this will reduce the administrative burden on Member States, ensure NEEAPs are well-founded and facilitate comparative analysis; believes that this harmonised template and methodology must require chapters by sector and must make a clear distinction between policies and actions on energy efficiency previously adopted by Member States on the one hand, and new and additional policies and actions on the other; points to the relevant provisions of the proposed directive on the promotion of the use of energy from renewable sources; stresses that the checking by the Commission and if necessary rejection of the national action plans at the moment of their submission would ensure a better quality of implementation downstream; calls for the coordination of National Action Plans and reports provided for under different legislative instruments linked with climate change objectives; calls on the Commission to cross-check the NEEAPs with other such National Action Plans and reports, including those submitted in connection with the Kyoto Protocol and the National Strategic Reference Framework documents of the Structural Funds;
aicina Komisiju izstrādāt vienotus principus enerģijas ietaupījumu mērīšanas metodēm, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; atzīmē, ka ar energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem panākto enerģijas ietaupījumu noteikšana un pārbaude ir vajadzīga ne tikai saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK darbības jomu, bet arī tādēļ, lai varētu izmērīt, kā tiek īstenots 2020. gada mērķis par 20 % enerģijas ietaupījumu un jebkuri citi turpmākie energotaupības mērķi;
Calls on the Commission to develop common principles on methods to measure energy savings with due respect to the subsidiarity principle; notes that the need for quantification and verification of energy savings resulting from energy efficiency improvement measures is not only of interest within the scope of Directive 2006/32/EC, but also in relation to measuring the achievement of the 20 % energy saving objective for 2020 and any other future energy saving objectives;
mudina Komisiju nodrošināt, lai VEER plānos būtu skaidra un vienota pieeja un jo īpaši, lai tajos būtu pilnībā iekļautas Direktīvas 2002/91/EK prasības, tostarp jebkuras turpmāk pārstrādātās prasības, tādējādi nodrošinot, ka VEERP paredz pasākumus, kas patiesi papildina valstu un Kopienas tiesību aktos jau prasītos energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus;
Urges the Commission to ensure that NEEAPs present a clear and joined-up approach, and in particular that the requirements of Directive 2002/91/EC, including any subsequent recasting, are fully integrated into the NEEAPs so that the NEEAPs propose measures that are genuinely additional to energy efficiency improvements already required under existing national and Community legislation;
mudina Komisiju pieprasīt, lai VEER plānos skaidri norādītu, kā tiks īstenots Direktīvā 2006/32/EK paredzētais publiskā sektora pienākums sniegt piemēru, un vajadzības gadījumā iesniegt Kopienas likumdošanas priekšlikumu, kas nodrošinātu publiskā sektora galveno lomu energoefektivitātes ieguldījumu jomā;
Urges the Commission to insist that the NEEAPs clearly state how the obligation under Directive 2006/32/EC for the public sector to play an exemplary role is to be fulfilled and if necessary to make a proposal for Community legislation which will ensure the leading role of the public sector in the area of energy efficiency investments;
aicina Komisiju apzināt iespējas, kā publiskā iepirkuma procedūrās iekļaut energoefektivitātes nosacījumus, kas jāīsteno, publiskajos iepirkumos dodot priekšroku videi draudzīgiem ražojumiem, tostarp kā obligāti piemērot energoefektivitātes standartus un kā ieguldījumu novērtējumā obligāti iekļaut cikla enerģētiskās izmaksas; uzsver, ka visu līmeņu valsts iestādēm jābūt pirmajām, kas rāda piemēru, publiskā iepirkuma procedūrās ieviešot videi draudzīgus noteikumus;
Invites the Commission to examine possible ways of reinforcing public procurement procedures with a set of energy efficiency conditions, to be achieved by giving priority to 'green' products in public contracts, including mandatory application of energy efficiency standards and mandatory inclusion of life cycle energy costs in the evaluation of investments; stresses that public authorities at all levels should be the first to set an example through the implementation of Green Public Procurement in their procedures;
aicina Komisiju izvērtēt Kopienas resursus, kas paredzēti pētniecībai un izstrādei, lai palielinātu resursus energoefektivitātes palielināšanai nākamajā finanšu plānā;
Calls on the Commission to study the Community resources dedicated to research and development in order to boost the resources dedicated to improving energy efficiency in the next financial perspective;
uzskata, ka Komisijai ir jāmudina valsts energoefektivitātes plānu vēl nepieņēmušās dalībvalstis īstenot šajā jomā pieņemtos lēmumus;
Considers that the Commission should encourage those Member States which have not yet adopted their national energy efficiency plan to implement decisions which have been taken in that area;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and to the governments and Parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcija par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā ( 2008/2222(INI) )
European Parliament resolution of 19 February 2009 on applied research relating to the common fisheries policy ( 2008/2222(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. septembra paziņojumu "Stratēģija Eiropas akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai" ( COM(2002)0511 ),
having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0213 .
having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union Texts Adopted, P6_TA(2008)0213 .
ņemot vērā 2002. gadā no 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā (Dienvidāfrikā) notikušā Pasaules sammita par ilgtspējīgu attīstību ziņojumu,
having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002,
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6-0016/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0016/2009 ),
tā kā Komisija kopš 4. pamatprogrammas ir centusies Eiropā veicināt pētniecību zvejniecības un akvakultūras jomā, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP);
whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
tā kā 7. pamatprogrammā visa pētniecība zvejniecības un akvakultūras jomā ir ietverta pētniecībā lauksaimniecības jomā (2. tēma), kura ir daudz plašāka, taču jūras zinātnes un piekrastes zonu pārvaldība ir vides zinātnes pārziņā;
whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zvejas rīcības kodeksā, kā arī Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonāli migrējošie zivju krājumiem un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu ir uzsvērta nepieciešamība paplašināt pētniecības un datu vākšanas darbu, lai uzlabotu šīs jomas zinātnisko atziņu krājumu;
whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of straddling fish stocks and highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
tā kā KZP ir viena no tām Kopienas politikas jomām, kas visvairāk atkarīga no zinātniskās pētniecības, un tā kā saistībā ar šo politikas jomu pieņemto pasākumu ticamība ir atkarīga no augsta līmeņa zinātniskiem atzinumiem;
whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
tā kā KZP ir balstīta uz labas pārvaldības principiem, atbilstīgi kuriem lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir jābūt nopietniem zinātniskiem atzinumiem un tā rezultāti ir jāsasniedz paredzētajā laikā;
whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
tā kā zinātniskie dati ir jāizmanto par pamatu kvotu un maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma noteikšanai;
whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
tā kā zvejnieki un zinātnieki bieži atšķirīgi vērtē jūras vidi un zivju krājumus;
whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
tā kā, lai gan ir atzīts, ka svarīgi ir turpināt darbu dažādās jūras un jūrniecības pētniecības nozarēs, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģija ir vērsta uz jūras zinātnes un jūrniecības zinātnes nozaru mijiedarbības uzlabošanu, nevis uz vispāratzītām pētījumu nozarēm;
whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
tā kā attālākos reģionos pastāvošiem pētniecības izcilības centriem ir īpaša nozīme Eiropas jūras vides novērošanā jūras pētniecības stratēģijas kontekstā;
whereas the centres of research excellence existing in the outermost regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the marine and maritime research strategy,
tā kā gaidāmai KZP pārskatīšanai, kuras prioritāte ir reģionāla un ekosistēmiska pārvaldība, ir vajadzīgs spēcīgs zinātnes atziņu pamats,
whereas the forthcoming review of the CFP, attaching greater importance to regional and ecosystem management, requires a solid basis of scientific knowledge,
ir pārliecināts, ka pētniecības jomā īstenotajā politikā lielāka uzmanība jāpievērš zvejniecības un akvakultūras specifiskajām problēmām, jo šai nozarei Eiropas Savienībā ir liela ekonomiskā, sociālā un politiskā nozīme;
Is convinced that it is necessary, in the policies pursued with regard to research, to pay greater attention to the specific problems of fisheries and aquaculture in view of the sector's economic, social and political importance in the EU;
atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija ir veikusi ar jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģiju, lai mobilizētu līdzekļus ar mērķi panākt labāku integrāciju starp jūras zinātnisko un tehnisko pētniecību;
Welcomes the fresh efforts made by the Commission through its marine and maritime research strategy to mobilise resources with a view to improved integration between marine research and maritime research;
atgādina Komisijai, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002 tai ir juridisks pienākums priekšlikumus KZP jomā balstīt "uz pamatotiem zinātniskiem ieteikumiem un uz piesardzīgu pieeju"; aicina Komisiju saistībā ar jūras vides un zivju krājumu stāvokli uzsvērt un ņemt vērā zinātniskās pētniecības nozīmi;
Reminds the Commission that, in accordance with Regulation (EC) No 2371/2002, it has a legal obligation to base its proposals relating to the CFP on 'sound scientific advice and on the precautionary approach'; calls on the Commission to emphasise and make a case for the importance of scientific research into the state of the sea and fish stocks;
ir noraizējies par tēmu pārgrupēšanu 7. pamatprogrammā, jo līdz ar to pētījumi par zivkopību ir šķirti no zvejniecības un jūras ekoloģijas, lai gan atbilstīgi skaidrajai KZP pārorientācijai uz ekosistēmisku pieeju būtu nepieciešama tieši dziļāka integrācija;
Is concerned at the reorganisation of themes in the 7th Framework Programme, which means that research on fish production has been separated from fisheries and marine ecology, even though a clear reorientation of the CFP towards an ecosystem approach would on the contrary require a greater degree of integration;