natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomikas dažādošanai un to atkarības no importa mazināšanai ir jābūt prioritāriem izaugsmes atbalsta politiku mērķiem;
Emphasises that diversifying the economies of developing countries and reducing their dependence on imports need to be priority objectives for policies supporting growth;
uzsver, ka uz ieguldījumu projektiem, kas atbalstīti ar ES mehānismiem subsīdiju un aizdevumu sapludināšanai, nav jāattiecina to īstenošanas uzraudzība un starptautiski saskaņotu sociālo un vides standartu ietekmes pētījumi; uzstāj, ka lēmumu pieņemšanas procesam par projektu izraudzīšanu jābūt pārredzamam un jānodrošina saskaņotība ar ES stratēģijas dokumentiem, principu par valsts ieinteresētību un ES saistībām atsaistīt savu atbalstu;
Stresses that investment projects supported by EU mechanisms for blending grants and loans must be subject to monitoring of their implementation and impact studies of internationally agreed social and environmental standards; insists that the decision-making process on the selection of projects must be transparent and ensure coherence with EU strategy papers, the principle of country ownership and the EU's commitment to untie its aid;
uzstāj, ka sapludināšanai drīzāk jārada jauni līdzekļi, nekā jāizraisa subsīdiju aizstāšana ES OAP ar aizdevumiem;
Insists that blending should generate new funds, rather than leading to grants under the EU's ODA being replaced by loans;
uzsver, ka attīstības politika nevar kļūt patiesi efektīva, neveicinot atbilstošu tiesisko regulējumu, jo īpaši īpašuma tiesību un līgumtiesību jomā;
Stresses that development policy cannot become truly effective without the promotion of adequate legal frameworks, especially in the areas of property rights and contract law;
uzsver, ka dzimumu līdztiesības veicināšana palīdzēs īstenot sieviešu darba ražīgumu un tādējādi veicinās ilgtspējīgu un nabadzīgo virzienā vērstu izaugsmi;
Underlines that promoting gender equality will help to unlock the productivity of women and thus contribute to sustainable and pro-poor growth;
uzsver, ka nabadzību mēra ne tikai naudas izteiksmē un ka savā plašākajā nozīmē tā ir tādu pamattiesību liegšana kā tiesības uz pārtiku, izglītību, veselību vai vārda brīvību;
Stresses that poverty is not only measured in monetary terms and that in its wider sense it means being denied fundamental rights such as food, education, health or freedom of expression;
uzsver, ka pamata sociālo pakalpojumu sniegšana ir būtiska visnabadzīgāko izaugsmes veicināšanai un TAM sasniegšanai; aicina 20 % no visa ES atbalsta piešķirt pamata sociālajiem pakalpojumiem, kā to noteikusi ANO Tūkstošgades izaugsmes mērķos (rādītājs 8.2 attiecībā uz 8. mērķi ‐ ieviest globālu partnerību attīstības jomā), īpaši koncentrējoties uz brīvu un vispārēju pieeju pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai, ņemot vērā ES atbalstu iniciatīvai “Izglītība visiem” un 2010. gada paziņojumam “ES loma veselības jomā pasaules mērogā”; atkārtoti atgādina, ka īpaša uzmanība jāvelta neaizsargātām iedzīvotāju grupām un personām ar augstu sociālās atstumtības risku, piemēram, personām ar īpašām vajadzībām;
Emphasises that the provision of basic social services is crucial to pro-poor growth and reaching the MDGs; calls for 20% of all EU assistance to be earmarked for basic social services, as defined by the United Nations in the Millennium Development Goals (indicator 8.2 for goal 8:‘Develop a global partnership for development), with a special focus on free and universal access to primary health care and basic education, taking into account the EU's support for the ’Education for All' initiative, and the 2010 Communication on the EU's role in global health; reiterates the need for specific attention to be paid to vulnerable groups and those with a high risk of social exclusion, such as people with disabilities;
uzsver, ka meiteņu izglītība un dzimumu līdztiesības veicināšana izglītībā ir ļoti svarīga attīstībai, un politikas un pasākumi, kas nerisina dzimumu nelīdztiesības jautājumu, neizmanto svarīgas attīstības iespējas; uzsver, ka meiteņu izglītība sniedz vislielāko visu izglītības ieguldījumu atdevi, nodrošinot gan privātos, gan sociālos ieguvumus, kas uzkrājas personām, ģimenēm un sabiedrībai kopumā, samazinot dzimstības līmeni, pazeminot mātes, zīdaiņu un bērnu mirstības līmeni, aizsargājot pret HIV/AIDS infekciju, palielinot sieviešu iesaistīšanās līmeni darba tirgū un ienākumus un radot paaudžu izglītības labumus;
Underlines that girls' education and the promotion of gender equality in education are vital to development, and that policies and actions that do not address gender disparities miss critical development opportunities; underlines that girls' education yields some of the highest returns of all development investments, yielding both private and social benefits that accumulate to individuals, families and society at large by reducing women's fertility rates, lowering maternal, infant and child mortality rates, protecting against HIV/AIDS infection, increasing women's labour force participation rates and earnings and creating intergenerational education benefits;
uzsver, cik nozīmīgi ir novērst finanšu nepilnības veselības sistēmās, ievērojot tādas prioritātes kā seksuālā un reproduktīvā veselība, kas cieš no samazinājumiem, un cik nozīmīgi ir ieguldīt cīņā pret HIV/AIDS un citām slimībām;
Stresses the importance of bridging financing gaps in health systems resulting from priorities such as sexual and reproductive health suffering cuts, and emphasises the importance of investing in the fight against HIV/AIDS and other diseases;
atgādina, ka ieguldīšana bērnos un jaunatnē ir ilgtermiņa ieguldījums ilgtspējīgā sabiedrības attīstībā;
Recalls that investing in children and youth is a long-term investment in sustainable human development;
atzinīgi vērtē ANO Sociālās aizsardzības minimuma iniciatīvu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu jaunattīstības valstu sociālās aizsardzības programmām un izstrādāt visaptverošu politikas sistēmu, ietverot dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju aspektus sievietēm, attiecībā uz šo jautājumu;
Welcomes the UN initiative for a Social Protection Floor; calls on the Commission and the Member States to enhance support for national social protection programmes in developing countries and to develop a comprehensive policy framework on this issue which includes gender equality and women's empowerment aspects
atzinīgi vērtē ES centienus sistemātiskāk risināt saikni starp tās migrācijas un patvēruma politikas ārējo dimensiju un citām politikām, uz ko attiecas migrācija, piemēram, nodarbinātība, izglītība, tiesības un sociālā aizsardzība;
Would welcome EU efforts to address more systematically the linkages between the external dimension of its migration and asylum policy and other policies with a bearing on migration e.g. employment, education, rights and social protection;
uzsver cilvēktiesību patieso nozīmīgumu un daudzos ES pieejamos līdzekļus, lai palīdzētu paplašināt iespējas ievērot visas cilvēktiesības;
Underlines the intrinsic importance of human rights and the many avenues available to the EU to help build capacity for the respect of all human rights;
atzīst, ka privātā sektora attīstība jaunattīstības valstīs ir būtiska nodarbinātības iespēju radīšanai, pakalpojumu sniegšanai un labklājības palielināšanai; atgādina, ka 90 % darbavietu jaunattīstības valstīs ir privātajā sektorā; uzsver, ka saskaņā ar nabadzīgāko iedzīvotāju atbalsta programmu ES attīstības palīdzībai būtu jābūt vērstai uz to, lai finansētu vietējos uzņēmumus, uzlabotu vietējo kapitālu un mudinātu saņēmējas valstis izveidot tādu vidi, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstību, un uz šķēršļu novēršanu, kuri kavē uzņēmumu reģistrāciju, piekļuvi kapitālam un pieejamam kredītam, un ka pakalpojumiem un spēju uzlabošanas iespējām jābūt paredzētām galvenokārt nabadzīgākajiem uzņēmējiem;
Acknowledges that the development of the private sector in developing countries is crucial to creating employment opportunities, delivering services and enhancing wealth creation; recalls that 90% of jobs in developing countries are in the private sector; stresses that, in keeping with the pro-poor agenda, EU development aid should focus on financing for domestic companies, leveraging of domestic capitals and encouraging recipient countries to create an environment conducive to the development of small, medium-sized and micro-enterprises and on the removal of barriers to formalisation, access to capital and affordable credit and that services and capacity-building should be targeted in particular on poorer entrepreneurs;
atkārto sociāli un ekoloģiski atbildīga privātā sektora nozīmīgumu, uzlabojot ilgtspējīgas attīstības tempu; aicina Komisiju veicināt un atbalstīt cita starpā sociālekonomiskos uzņēmumus, kas darbojas saskaņā ar ētikas un ekonomikas principiem;
Reaffirms the role of a socially and ecologically responsible private sector in stepping up the pace of sustainable development; calls on the Commission to promote and support, among other things, social-economy enterprises that work in accordance with ethical and economic principles;
uzsver, ka ir svarīgi skaidri novērtēt iespējamos riskus, palielinot privātā sektora iesaistīšanos, un ka tādēļ jādefinē skaidri kritēriji privātā sektora projektu atbalstīšanai, kā arī stingri ietekmes novērtēšanas mehānismi, kas jāizstrādā, lai nodrošinātu, ka privātā sektora ieguldījumi ir ilgtspējīgi atbilstoši saskaņotajiem starptautiskās attīstības mērķiem un neizraisa atgriešanos pie saistītā atbalsta;
Underlines that it is important to clearly assess the possible risks of increasing the involvement of the private sector and that clear criteria for supporting private-sector projects should therefore be defined, as well as strong impact assessment mechanisms, which should be developed in order to ensure that private-sector investment is both sustainable, in line with agreed international development goals, and does not lead to a move back to tied aid;
atgādina, ka valsts ieguldījumi sabiedriskajās precēs, infrastruktūrās un pakalpojumos pamatā kalpo ilgtspējīgai attīstībai un efektīvai nevienlīdzības samazināšanai;
Recalls that public investment in public goods, infrastructure and services is fundamental to sustainable growth and the effective reduction of inequalities;
uzsver, ka jaunattīstības valstīs īstenotajiem investīciju projektiem, kuros iesaistīts privātais sektors un kurus finansē ES, jāatbilst starptautiskā līmenī saskaņotiem vides, cilvēktiesību, sociālajiem un pārredzamības standartiem un saņēmēju valstu attīstības plāniem; iebilst pret jebkāda veida sadarbību ar privātuzņēmumiem, kas tiešā vai netiešā veidā atbalsta jebkādu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina Komisiju pārskatīt tās pienācīgas rūpības mehānismus, lemjot par finansējumu resursu ieguves projektiem;
Stresses that investment projects involving the private sector which are financed by the EU in developing countries should meet internationally agreed environmental, human rights, social and transparency standards and be consistent with beneficiary countries' development plans; objects to any kind of cooperation with private entities which would contribute directly or indirectly to any form of tax evasion or tax avoidance; asks the Commission to review its due-diligence mechanisms when deciding on funding for resource-extraction projects;
pauž pārliecību, ka ieguldījumi pozitīvi ietekmē izaugsmi un darba vietas ne tikai ES, bet arī jaunattīstības valstīs; uzsver, ka industriālās valstis ir atbildīgas par to, lai pastiprināti veicinātu ieguldījumu un tehnoloģiju nodošanu vietējiem uzņēmumiem, lai jaunajām tautsaimniecības nozarēm jaunattīstības valstīs būtu iespēja īstenot kvalitātes standartus, kā arī starptautiskos sociālos un vides standartus; turklātuzsver nepieciešamību palielināt sadarbību, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm uzlabot savu institucionālo un reglamentējošo spēju pārvaldīt ārvalstu ieguldījumus;
Is convinced that investment has a positive impact on growth and jobs, not only in the EU but also in developing countries; stresses that the industrialised countries have a responsibility to provide more support for investment in, and technology transfer to, indigenous undertakings so that emerging sectors of the economy in developing countries can implement quality standards as well as international social and environmental standards; also stresses the need for enhanced cooperation in order to help developing countries improve their institutional and regulatory capacity to manage foreign investments;
aicina ES atzīt jaunattīstības valstu tiesības regulēt ieguldījumus, atbalstīt ieguldītājus, kas veicina partnervalsts attīstības stratēģiju, un piemērot preferenciālu režīmu vietējiem un reģionālajiem ieguldītājiem, lai veicinātu reģionālo integrāciju;
Calls on the EU to recognise the right of developing countries to regulate investment, to favour investors that support the partner country's development strategy, and to give preferential treatment to domestic and regional investors in order to promote regional integration;
aicina ES ievērot tās tirdzniecības stratēģijas atbalsta saistības attiecībā uz attīstības palīdzību, īpaši koncentrējoties uz projektiem, kas paredzēti, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pilnveidot savas ar tirdzniecību saistītās iemaņas, uzlabot piegādes ķēdi un visbeidzot konkurēt reģionālajos un pasaules tirgos;
Calls on the EU to meet its Aid for Trade Strategy commitments on development assistance specifically targeted at projects designed to help developing countries develop their trade-related skills, improve the supply chain and ultimately compete in regional and global markets;
aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu ar līdzīgu mērķi kā jaunajā ASV likumā par “konfliktu izrakteņiem”, proti, cīnīties pret izrakteņu nelegālu izmantošanu jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āfrikā, kas pastiprina pilsoņu karu un konfliktus, lai nodrošinātu ES tirgū importēto izrakteņu kontroli;
Calls on the Commission to make a legislative proposal with a similar objective to the new US ‘Conflict Minerals Law’, namely to combat the illegal exploitation of minerals in developing countries, in particular in Africa, which fuels civil war and conflicts, and to ensure traceability of imported minerals in the EU market;
aicina analizēt un novērtēt publiskā un privātā sektora partnerību, kas iesaista privāto sektoru attīstībā, ko veicina Komisija, lai gūtu mācību no šīs pieredzes, pirms pāriet uz jauno politisko koncepciju par publisko līdzekļu izmantošanu privātā sektora finansējuma uzlabošanai;
Calls for an analysis and assessment of Public Private Partnerships (PPP), which involve the private sector in development and are promoted by the Commission, in order to draw lessons from this experience before moving to a new policy concept of using public money for leveraging private sector financing;
uzsver, ka privātajam sektoram sniegtajam atbalstam jāiet roku rokā ar saņēmēju valstu, reģionālo un vietējās pašpārvaldes iestādēm un parlamentiem sniegto atbalstu, lai šīs iestādes varētu efektīvi regulēt tirgu, veicināt pārredzamību, īstenot taisnīgu nodokļu politiku un labu pārvaldību, kā arī apkarot korupciju gan uzņēmumos un NVO, gan valdībās un valsts iestādēs;
Emphasises that support for the private sector must go hand in hand with assistance to the national, regional and local public authorities and parliaments in beneficiary countries to enable them to regulate markets effectively, to promote transparency, to implement equitable tax policies and good governance and to fight corruption, within both businesses and NGOs, as well as in governments and public authorities;
atzinīgi vērtē priekšlikumu attīstības palīdzību koncentrēt uz ilgtspējīgas atjaunojamās enerģijas iegūšanu; atkārto, ka enerģijas pieejamība ir priekšnosacījums Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; uzstāj, ka ūdensapgādei un nabadzīgo cilvēku piekļuvei enerģijai un saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un vietējo attīstību jābūt ES atbalstīto projektu galvenajiem mērķiem;
Welcomes the proposal to focus development cooperation on sustainable renewable energy; reiterates that access to energy is a prerequisite for achieving the Millennium Development Goals; insists that water supply and access to energy for the poor and in connection with the provision of public services and local development must be prime objectives of EU-supported projects;
pauž prioritāru atbalstu ilgtspējīgiem vietēja un reģionāla līmeņa enerģētikas risinājumiem, īpaši decentralizētu enerģijas ražošanu, lai saskaņotu attīstības prioritātes un vides problēmas;
Prioritises support for local and regional sustainable energy solutions, and decentralised energy production in particular, so as to bring development priorities in line with environmental concerns;
norāda uz atjaunojamās enerģijas (saules enerģija, vēja enerģija, ģeotermālā enerģija un biomasa) milzīgo potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un tās dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un darīt pieejamas tehnoloģijas, zināšanas un ieguldīšanas iespējas, jo tas ir vitāli svarīgi ekonomikas un sociālajai attīstībai, samazina šo valstu atkarību no fosilā kurināmā un pazemina to neaizsargātību pret cenu svārstībām enerģētikas tirgū;
Notes the huge potential for renewable energy (solar energy, wind power, geothermal energy and biomass) in many developing countries; calls on the EU and its Member States to implement renewable energy projects in developing countries and to make available technology, expertise and investment opportunities, as this is vital for economic and social development, reduces these countries' dependency on fossil fuels and decreases their vulnerability to energy price fluctuation;
aicina Komisiju nodrošināt, ka ES oficiālā attīstības palīdzība enerģijas pieejamības uzlabošanai veicina vietējās ekonomikas attīstību, videi draudzīgas darba vietas un nabadzības samazināšanu un ka tā nav saistīta vai izmantota, lai subsidētu ES uzņēmumus; turklāt aicina Komisiju neradīt neskaidrību par politikām, lai palielinātu enerģijas pieejamību nabadzīgajiem cilvēkiem, ievērojot ES klimata pārmaiņu seku mazināšanas mērķus vai savas energoapgādes drošības vajadzības;
Urges the Commission to ensure that EU ODA for improving access to energy supports local economic development, green jobs and poverty reduction and is not tied to, or used to subsidise, EU businesses; calls also on the Commission not to confuse policies to increase energy access for poor people with meeting the EU's climate mitigation goals or own energy security needs;
atzinīgi vērtē jaunattīstības valstu uzsāktās iniciatīvas ieguldīt pārtikas ražošanā, nevis biodegvielas ražošanā, lai nodrošinātu savus pārtikas krājumus;
Welcomes initiatives taken by developing countries to invest in food production rather than in production of biofuels, in order to secure their food supply;
atgādina, ka attīstīto valstu pienākums ir uzņemties vadību, veidojot pasaules mēroga zema oglekļa emisiju ekonomiku, kas vajadzīga, lai panāktu nepieciešamos emisiju samazinājumus; mudina dalībvalstis uzņemties vadību emisiju samazināšanā;
Reiterates that developed countries have a duty to take the lead in building the low-carbon global economy needed to achieve the necessary emission cuts; encourages Member States to take the lead in cutting emissions;
atzīst, ka cīņa pret klimata pārmaiņām un galveno attīstības mērķu sasniegšana ir savstarpēji saistīti mērķi; uzsver sistemātiskāku centienu nepieciešamību, lai iekļautu uz ekosistēmu balstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām, to mazināšanu un katastrofu riska mazināšanas pasākumus un tādēļ aicina īstenot holistisku pieeju, iekļaujot vides dimensiju attīstības programmās un projektos, piemēram, uzlabojot noteikumus par atkritumu pārkraušanu un nelegālu mežu izciršanu;
Recognizes that tackling climate change and achieving key development objectives are mutually supportive goals; emphasizes the need for more systematic efforts to mainstream ecosystem-based climate change adaptation and mitigation and disaster risk reduction measures, and calls, therefore, for a holistic approach which integrates the environmental dimension in development programmes and projects for example by improving regulations concerning waste transfer and illegal logging;
aicina Komisiju novērtēt “klimatisko migrāciju” ietekmi, kas pēc dažiem paredzējumiem līdz 2050. gadam liks 200 miljoniem cilvēku mainīt dzīvesvietu pakāpeniskas apstākļu pasliktināšanās dēļ to tagadējā teritorijā, un uzsver, ka izmantojot Eiropas Savienības attīstības politiku, jāsniedz atbalsts un jāsamazina bēgļu skaits, ieguldot tehnoloģijās, cilvēkresursos un finanšu palīdzībā;
Calls on the Commission to assess the impact of ‘climate migration’, a phenomenon that some estimate will cause 200 million people to leave their homes by 2050 as conditions in their lands gradually worsen and emphasises that the European Union must contribute through its development policy to providing assistance and reducing the number of refugees, by investing in technologies, human resources and financial aid;
atkārtoti pauž nostāju, ka iekļaušana nevar aizstāt noteikumu par jauniem papildu resursiem, kurus ES un citi donori ir piešķīruši jaunattīstības valstu klimata pārmaiņu seku mazināšanas centieniem un pielāgošanās vajadzībām; uzsver, ka šai pieejai jāpieņem vietējā un/vai reģionālā pieeja, lai risinātu īpašās problēmas, ar ko saskaras šīs jomas; atgādina, ka pasākumi saistībā ar klimata pārmaiņām ― un sabiedriskie pasākumi kopumā ― nav jāfinansē ar OAP un ka tādēļ ir vajadzīgs, lai dalībvalstis uzņemtos jaunas papildu saistības 0,7 % NKI veltīt OAP;
Reiterates its position that mainstreaming cannot replace the provision of new and additional resources which the EU and other donors have committed towards developing countries climate change mitigation efforts and adaptation needs; stresses that this approach must adopt a local and/or regional approach to addressing specific problems faced in these areas recalls that climate change financing – and public goods in general – is not to be financed from ODA and must therefore be new and additional to Member States' commitments of 0.7 % of GNI to ODA;
uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt ilgtspējīgu pilsētvides attīstību kā daļu no starptautiskās dienaskārtības, kā arī īstenot to vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, kam būtu labvēlīga ietekme uz cilvēku dzīves kvalitāti visā pasaulē un jo īpaši jaunattīstības valstīs;
Stresses the importance of promoting sustainable urban development as a part of the international agenda as well as implementing it at local, regional and national levels, which would have a beneficial impact on the quality of the life of all people in the world and, in particular, in developing countries;
atzīmē, ka ilgtspējīgu attīstību var panākt tikai, uzlabojot saņēmēju valstu spēju veidošanu un uzlabojot pamata infrastruktūru;
Notes that sustainable development can only be achieved by enhancing recipient countries' capacity building and by improving basic infrastructure;
pieprasa ietvert un īstenot valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 8. panta j) punktu, kas ir ilgtspējīgas attīstības pīlārs;
Demands the inclusion and implementation of Article 8(j) of the Convention on Biological Diversity, which is a pillar of sustainable development, in country and regional strategy papers;
atzīst, ka atmežošana un neilgtspējīgs kokmateriālu imports ES tirgū ir veicinājis dabas katastrofas un nabadzīgo valstu neaizsargātību, un tāpēc aicina ES Komisiju un Padomi iekļaut savā jaunajā attīstības politikas stratēģijā visus aizliegumus saistībā ar nelegālu kokmateriālu apriti ES;
Recognises that deforestation and unsustainable timber import onto the EU market have contributed to natural disasters and the vulnerability of poor countries, and calls therefore on the EU Commission and Council to integrate in their new development policy strategy a full-scale ban on circulation of illegal timber in the EU;