natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām aptuveni 90 puses, tostarp jaunās tirgus ekonomikas valstis, kuras kolektīvi atbildīgas par vairāk nekā 80 % pasaules emisiju, ir vienpusēji paziņojušas par kvantitatīviem, visas ekonomikas nozares aptverošiem emisiju samazināšanas mērķiem, kas tomēr nav juridiski saistoši;
Whereas some 90 parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, including emerging economies, which are collectively responsible for more than 80 % of global emissions, have made unilateral declarations of quantified economy-wide emission reduction objectives, albeit not legally binding;
tā kā Eiropas Parlaments un Eiropadome ir paziņojuši par savu mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 80 līdz 95 %;
whereas the European Parliament and the European Council have declared their ambition to secure an 80 to 95 % level of reduction in greenhouse gas emissions by 2050;
tā kā, lai nodrošinātu pamatu un satvaru vajadzīgajiem tiesību aktiem un citiem pasākumiem, Eiropas Savienībai jāvienojas par konkrētiem emisiju apjoma samazināšanas mērķiem;
whereas the European Union must agree specific targets for emission reductions to provide the basis and framework for the necessary legislative acts and other measures;
tā kā nozarēm, lai veiktu ilgtermiņa ieguldījumus vides saudzēšanas jomā, jāsaņem skaidra informācija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas jānostiprina arī ar regulatīvo noteiktību, vērienīgiem mērķiem un labi izstrādātiem finansēšanas mehānismiem;
whereas industry needs to have a clear picture of the EU's low-carbon strategy, which must also be backed up by regulatory certainty, ambitious targets and well-designed funding mechanisms, with a view to making long-term green investments;
tā kā dalībvalstu interesēs ir samazināt to atkarību no ārvalstu enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no politiski problemātiskām valstīm;
whereas it is in the interests of Member States to reduce their dependence on foreign energy suppliers, especially from politically problematic countries;
tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ir aprēķinājusi, ka četras piektdaļas kopējo ar enerģētiku saistīto CO2 emisiju, kas 450. scenārijā ir atļautas līdz 2035. gadam, jau fiksētas esošajās kapitāla rezervēs;
whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
tā kā ir jānovērtē risks un jārīkojas, lai novērstu iespēju, ka nepietiekamu globālo pūliņu gadījumā vietēja mēroga rīcība veicina tirgus daļas pārvirzīšanos uz mazāk efektīvām iekārtām citur, tādējādi radot palielinātu emisiju daudzumu pasaulē, t. i., oglekļa emisiju pārvirzi;
whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
tā kā biomasas kā enerģijas avota ražošana un patēriņš pēc definīcijas nav oglekļa neitrāls process;
whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
tā kā sociālie aspekti jāņem vērā, izmantojot “sociālā ietekmes novērtējuma” instrumentu,
whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
atzīst priekšrocības, ko dalībvalstis un attiecīgos gadījumos to reģioni gūs, attīstot ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tāpēc atbalsta Komisijas Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā un tajā paredzēto virzību un konkrētos starpposma mērķus, kas 2030., 2040. un 2050. gadā paredz samazināt ES emisiju apjomu attiecīgi par 40 %, 60 % un 80 %, kā arī vairākus konkrētām nozarēm izvirzītus starpposma mērķus, uz kuru pamata varētu ierosināt likumdošanas un citas iniciatīvas saistībā ar ekonomikas un klimata politiku; atzīst, ka virzība un starpposma mērķi pamatojas uz PRIMES modelēšanu, lai sagatavotu nepieciešamos tiesiskos un regulatīvos instrumentus;
Recognises the benefits to Member States, and, where appropriate, to their regions, of developing a low carbon economy; therefore endorses the Commission's Roadmap to a competitive low carbon economy in 2050, together with its trajectory, the specific milestones for domestic emission reductions of 40 %, 60 % and 80 % for 2030, 2040 and 2050 respectively, and the ranges for sector-specific milestones, as the basis for proposing legislative and other initiatives on economic and climate policy; recognises that the trajectory and milestones are based on PRIMES modelling with a view to preparing the necessary legislative and regulatory instruments;
aicina Komisiju noteikt siltumnīcefekta gāzu emisiju starpposma samazināšanu 2030. un 2040. gadam, tostarp konkrētus katras nozares mērķus, kā arī noteikt vērienīgu grafiku;
Calls on the Commission to set interim greenhouse gas emission reduction for 2030 and 2040, including concrete objectives for each sector, together with an ambitious timetable;
aicina Komisiju nākamajos divos gados ierosināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, īpaši ņemot vērā dalībvalstu iespējas un potenciālu, kā arī starptautisko progresu klimata aizsardzības jomā;
Invites the Commission to bring forward within the next two years the measures necessary to achieve the 2030 objectives, taking into account particular national capacities and potentials, as well as international progress on climate action;
uzskata, ka pasākumi būtu jāīsteno koordinētā, rentablā un efektīvā veidā, ņemot vērā konkrētās dalībvalstu īpatnības;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
lai sasniegtu Ceļvedī izvirzītos mērķus un nodrošinātu, ka Kopienas prioritātes ir pilnībā iekļautas jaunajā 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, prasa labāk saskaņot Kopienas programmas un politiskās nostādnes; atzīst, ka, sasniedzot 20 % energoefektivitātes mērķi, ES varētu savā teritorijā līdz 2020. gadam samazināt CO2 emisijas par 25 % vai vairāk un ka šis samazinājums joprojām būtu rentabls, cenšoties sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu; atzīmē ‐ kā norādīts ceļvedī, pielaidīgāka pieeja varētu radīt ievērojami augstākas izmaksas visā laikposmā kopumā; tomēr atgādina, ka ieguldījumu rentabilitāte vienmēr būtu jāvērtē, ņemot vērā dalībvalstu budžetus;
Calls for greater consistency among Community programmes and policies in order to achieve the Roadmap's objectives and ensure that its priorities are fully integrated in the new 2014-2020 Multiannual Financial Framework; acknowledges that delivering the 20 % energy efficiency target would allow the EU to reduce its internal CO2 emissions by 25 % or more by 2020, and that this reduction would still be on a cost-effective path towards the long-term 2050 target of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % from 1990 levels; notes that, according to the Roadmap, a less ambitious approach would result in significantly higher costs over the entire period; recalls, however, that the cost-effectiveness of investments should always be measured in the light of Member State budgets;
atgādina, ka, gatavojoties Durbanas klimata konferencei, Eiropas Parlaments aicināja CO2 samazināšanas mērķa vērtību līdz 2020. gadam palielināt virs 20 %;
Recalls that in the run-up to the Durban Climate Conference, the European Parliament called for the CO2 reduction target to be increased above 20 % by 2020;
uzsver, ka skaidri emisiju samazināšanas mērķi stimulēs savlaicīgus ieguldījumus zema emisiju līmeņa tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē, to demonstrēšanas un ieviešanas pasākumos un ka ilgtermiņa stratēģijas definēšana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu, ka ES virzās uz apstiprinātā mērķa sasniegšanu ‐ līdz 2050. gadam samazināt emisijas;
Stresses that clear emissions targets will stimulate the early investments needed in R&D, demonstration and deployment for low-emitting technologies, and that defining a long-term strategy is paramount to ensuring that the EU is on track to achieve its agreed objective of reducing emissions by 2050;
aicina Komisiju iesniegt izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz ierosinātās pieejas īstenošanu dalībvalstu līmenī, ņemot vērā valstu situācijas atšķirības atkarībā no tehnoloģiskās attīstības līmeņa, nepieciešamajiem ieguldījumiem (un to sociālās pieņemamības) un plašāka iespējamo globālo nosacījumu klāsta;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
uzsver, ka virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni būtu nozīmīgs potenciāls radīt papildu darbavietas, vienlaikus nodrošinot ekonomikas izaugsmi un sniedzot konkurētspējīgas priekšrocības Eiropas rūpniecībai;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
atgādina, ka pāreja uz tīrām tehnoloģijām krasi samazinātu gaisa piesārņojumu un tādējādi sniegtu ievērojamas priekšrocības veselības un vides jomā;
Recalls that the transition to clean technologies would drastically reduce air pollution and thus ensure significant health and environmental benefits
atzīmē, ka pasaulē aizvien straujāk attīsta un ievieš tādas tehnoloģijas, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, un Eiropas turpmākās konkurētspējas nodrošināšanai vitāli svarīgi ir palielināt ieguldījumus ar šādām tehnoloģijām saistītā pētniecībā, izstrādē un piemērošanā;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
atzīmē, ka ir notikusi ilgtspējīga zinātniskā un tehnoloģiskā novatorisma pārnese no Eiropas uz citām pasaules daļām un ka tā rezultātā ES var zaudēt savas vadošās tehnoloģiskās pozīcijas šajā jomā, kā arī kļūt tikai par šo tehnoloģiju un ar tām saistītās gatavās produkcijas importētāju; tāpēc uzsver Eiropas pievienotās vērtības nozīmi, izstrādājot un vietējā līmenī ražojot tehnoloģijas un produktus, it īpaši energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
uzsver, ka Ķīna ir pasaules līdere uzstādīto vēja parku jaudas ziņā, ka Ķīnas un Indijas uzņēmumi ir vējturbīnu lielāko ražotāju desmitniekā un ka Ķīna un Taivāna patlaban ražo pasaulē lielāko daļu no saules fotoelementu paneļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā veicinātu šo tehnoloģiju un jaunu, kā arī novatorisku tehnoloģiju vides ziņā efektīvu izstrādi un ražošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu tālejošos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
aicina ES turpināt aktīvi piedalīties starptautiskajās sarunās, lai noslēgtu vērienīgu, visaptverošu un juridiski saistošu nolīgumu; atzīmē, ka ir svarīgi, lai ES demonstrētu savu pārliecību un būtu paraugs, kas apliecina ekonomikas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni priekšrocības un dzīvotspēju; atzinīgi vērtē Durbanas konferencē panākto vienošanos par skaidru izstrādes grafiku starptautiskam nolīgumam attiecībā uz laikposmu pēc 2012. gada, un atzinīgi vērtē panākto akceptu attiecībā uz to, ka lielajiem piesārņotājiem ‐ gan rūpnieciski attīstītām, gan jaunattīstības valstīm ‐ ir jāpieņem vērienīgi un pietiekami siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāturpina konstruktīvi rīkoties pasaules mēroga sarunās par klimata pārmaiņām un Eiropas Ārējas darbības dienesta pārraudzībā jāturpina attīstīt Eiropas diplomātija klimata jomā;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
norāda, ka galvenais uzdevums, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, ir nodrošināt klimata pārmaiņu politikas nostādņu iekļaušanu visās svarīgākajās darbības jomās, kas saistītas ar enerģētiku, transportu, lauksaimniecību, izglītību, jauninājumiem utt.;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
uzsver, ka, vilcinoties ar globālu un Eiropas līmeņa rīcību klimata jomā, rastos ne vien lielākas 2050. gada mērķa sasniegšanas izmaksas, neveiksmīgi ieguldot augsta oglekļa dioksīda līmeņa kapitāla rezervēs un lēnāk apgūstot tehnoloģijas, bet ES arī zaudētu vadošo novatorisko lomu pētniecībā, darba vietu radīšanā un vadlīniju sniegšanā “zaļākai” ilgtspējīgai ekonomikai; turklāt norāda, ka novēlota rīcība attiecībā uz 2020. gada mērķiem pazeminās emisiju samazināšanas potenciālu attiecībā uz 2030. gada un turpmākiem mērķiem;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
atkārtoti pauž viedokli, ka kumulatīvām emisijām klimata sistēmā ir izšķiroša nozīme; atzīmē, ka pat ar 30 % samazinājumu 2020. gadā, 55 % ‐ 2030. gadā, 75 % ‐ 2040. gadā un 90 % ‐ 2050. gadā pieeju ES joprojām būtu atbildīga par apmēram dubultu tās daļu uz vienu iedzīvotāju no globālā 2°C savietojamā oglekļa budžeta un ka emisiju samazināšanas aizkavēšana ievērojami palielina kopējo daļu;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
atgādina, ka globālās temperatūras paaugstināšanās ierobežošana līdz vidēji 2°C nenodrošina izvairīšanos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
The Emissions Trading System
atzīst, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) ir galvenais, lai gan ne vienīgais rūpniecības emisiju mazināšanas un ieguldījumu veicināšanas instruments, kas veicina investīcijas tādās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis; atzīmē, ka ETS ir jāturpina pilnveidot; aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt ES ETS ar tehnoloģijās un jauninājumos pamatotu pieeju, lai nodrošinātu nepieciešamo ievērojamo samazinājumu;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
atzīmē, ka ES ETS darbojas, kā iecerēts, un atzīmē, ka oglekļa cenas ir zemākas tāpēc, ka ir samazinājusies ES ekonomiskā aktivitāte un kvotu piedāvājums būtiski pārsniedz pieprasījumu; pauž bažas par to, ka, nestimulējot ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un energoefektivitātes palielināšanā, ES varētu nonākt neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar konkurējošām rūpnieciskām valstīm; ņem vērā ziņojumus, kas apstiprina, ka oglekļa cena nepieaugs, ja netiks panākta daudz straujāka izaugsme vai netiks veikti pielāgojumi emisiju tirdzniecības sistēmā;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
atzīst to, ka pašreizējā oglekļa dioksīda emisiju cena neveicinās ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās un tādējādi tai būs ļoti ierobežota loma emisiju samazinājumu veicināšanā, vienlaikus radot draudus, ka nākamajās desmitgadēs ES saglabās atkarību no tādām infrastruktūrām, kas saistītas ar lielām oglekļa dioksīda emisijām;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
uzsver, ka klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanā nevar paļauties tikai uz tirgus mehānismiem;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
Tie var būt šādi pasākumi:
These measures may include:
cik drīz vien iespējams, iepazīstināt Parlamentu un Padomi ar ziņojumu, kurā cita starpā tiek aplūkota ietekme uz stimuliem veikt ieguldījumus zema oglekļa emisiju līmeņu tehnoloģijās un aplūkots oglekļa emisiju pārvirzes risks.
presenting as soon as possible a report to Parliament and the Council which shall examine, amongst others, the impacts on incentives for investments in low carbon technologies and the risk of carbon leakage.
Pirms trešā posma sākuma Komisija vajadzības gadījumā groza regulu, kas minēta Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā, lai īstenotu pienācīgus pasākumus, kuru starpā var būt nepieciešamo kvotu piešķīrumu ieturēšana;
Before the start of the third phase, the Commission shall, if appropriate, amend the regulation referred to in article 10(4) of Directive 2003/87/EC in order to implement appropriate measures which may include withholding the necessary amount of allowances;
vistuvākajā tam piemērotā laikā ierosināt tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu prasību par ikgadējo pakāpenisko samazināšanu 1,74 % apmērā, nodrošinot tādu līmeni, kas būtu pietiekams, lai sasniegtu 2050. gadam noteikto CO2 samazinājumu;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
veikt vērtības noteikšanu rezerves cenas noteikšanai kvotu izsolē un publicēt to;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
veikt pasākumus, lai veicinātu ETS reģistra attiecīgās informācijas efektivitāti un tā pārredzamību, nodrošinot efektīvāku uzraudzību un novērtēšanu;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
turpināt uzlabot kompensācijas mehānismu izmantošanu, piemēram, ierobežojot tādas kompensācijas pieejamību, kas subsidē Eiropas rūpniecības konkurentus, kā tas notiek fluorogļūdeņražu jomā;
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
taču nodrošināt, ka ne ar vienu no šiem pasākumiem netiek samazināts kvotu skaits nozarēs, kam varētu būt tendence uz oglekļa emisiju pārvirzi saskaņā ar Kritēriju lēmumu (Komisijas Lēmums 2011/278/ES);
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
atzīmē, ka šie pasākumi palielinās dalībvalstu ieņēmumus no izsolēm; atgādina valdībām, ka nav ierobežojuma tādas naudas proporcijai, ko var izmantot klimata vajadzībām, un iesaka attiecīgās summas izmantot, lai veicinātu ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās vai atbalstītu citus darba vietu radīšanas veidus, piemēram, samazinot nodokļus par darbaspēku;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumus, lai prasību par kvotu pirkšanu izsolē attiecinātu arī uz tām energoietilpīgajām nozarēm, kas tikai minimāli var tikt pakļautas ārvalstu konkurencei;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
atzīst ‐ lai sasniegtu zemas oglekļa emisijas ekonomikas ceļveža mērķus, ir jāpielāgo lēmums par pasākumu apvienošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
aicina Komisiju publicēt detalizētu informāciju par ES patieso ieguldījumu pasaules CO2 emisiju mazināšanā kopš 1990. gada, ņemot vērā to, ka šobrīd ES patērē citās vietās ražotus produktus;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;