natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā UNESCO 1982. gada "Grīnvaldes deklarāciju attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem",
having regard to the 1982 UNESCO Grünwald Declaration on Media Education,
ņemot vērā UNESCO Parīzes darba kārtību ‐ divpadsmit ieteikumus izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads),
having regard to the 2007 UNESCO Paris Agenda ‐ twelve recommendations for media education,
ņemot vērā Eiropas Padomes Ieteikumu Rec(2006)0012 par "Ministru komitejas ieteikumiem dalībvalstīm, lai bērniem nodrošinātu iespējas jaunajā informācijas un komunikāciju vidē",
having regard to Council of Europe Recommendation Rec(2006)12 of the Committee of Ministers to member states on empowering children in the new information and communications environment,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0461/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0461/2008 ),
tā kā plašsaziņas līdzekļi ietekmē sabiedrības ikdienas dzīves un politikas attīstību; tā kā augsta plašsaziņas līdzekļu koncentrācija var apdraudēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un tāpēc plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei ir būtiska nozīme politiskajā kultūrā un Eiropas Savienības pilsoņu aktīvā līdzdalībā;
whereas the media make themselves felt in politics and the day-to-day life of society; whereas a high degree of media concentration can endanger media pluralism; and whereas media literacy is therefore central to political culture and active participation by Union citizens,
tā kā jauniešiem kā plašsaziņas līdzekļu lietotājiem pirmais informācijas avots galvenokārt ir internets un viņiem ir zināšanas, kā lietot šo plašsaziņas līdzekli, un šīs zināšanas orientētas uz viņu vajadzībām, bet nav sistemātiskas, turpretī pieaugušie galvenokārt iegūst informāciju no radio, televīzijas, laikrakstiem un žurnāliem; tā kā tādēļ pašreizējā plašsaziņas līdzekļu jomā to lietotprasmei jāatbilst gan jauno plašsaziņas līdzekļu prasībām ‐ jo īpaši ar tiem saistītajām iespējām attiecībā uz mijiedarbību un radošu līdzalību ‐, gan zināšanām, kādas nepieciešamas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu lietošanai, kas joprojām ir iedzīvotāju galvenais informācijas avots;
whereas, as far as young media users are concerned, the Internet is the first and principal source of information; whereas their Internet skills are geared to their specific needs, without being systematically ordered; whereas adults, by contrast, keep themselves informed primarily with the aid of radio, television, newspapers and magazines; and whereas, in the current media environment, media literacy therefore helps to meet the challenges posed by new media – particularly the scope they offer for interaction and creative participation – as well as providing the knowledge needed for traditional media, which are still a main source of public information,
tā kā jaunās komunikāciju tehnoloģijas var pārmākt mazāk prasmīgus lietotājus ar nediferencētas informācijas gūzmu, t.i., ar informāciju, kas nav sakārtota atbilstoši tās lietderībai, un šī informācijas pārbagātība var būt tik pat liela problēma kā informācijas trūkums;
whereas new communication technologies can swamp the uninformed user in a landslide of information that is undifferentiated in terms of its relevance, with excessive information potentially posing as big a problem as a lack of information,
tā kā laba apmācība informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanā, kas ņem vērā citu personu tiesības un brīvības, ievērojami palielina personīgo profesionālo kvalifikāciju un sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā atbilstoši Lisabonas stratēģijas mērķiem;
whereas proper training in IT and media use, respectful of the rights and freedoms of others, significantly enhances employability from an individual point of view and, from the point of view of the economy as a whole, helps to achieve the Lisbon goals,
tā kā visaptverošā piekļuve komunikāciju tehnoloģijām ļauj ikvienam šādā veidā nodot un izplatīt informāciju, kā rezultātā katrs interneta lietotājs potenciāli kļūst par žurnālistu, un līdz ar to pietiekama plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir vajadzīga ne vien, lai saprastu informāciju, bet arī, lai spētu veidot un izplatīt plašsaziņas līdzekļu saturu, un tā kā tikai datorzināšanas vien vēl nenodrošina labāku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;
whereas broad access to communication technologies affords everyone the possibility of transmitting information globally, meaning that every member of the public is a potential journalist, and making media literacy a necessity not only for understanding information but also for generating and distributing media content; and whereas computer skills alone consequently do not lead automatically to greater media literacy,
tā kā telekomunikāciju tīklu attīstībā un informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) progresā vērojamas lielas atšķirības dalībvalstu starpā, kā arī reģionos, it īpaši attālos rajonos un lauku rajonos, un tas rada risku, ka digitālā plaisa Eiropas Savienībā varētu arvien pieaugt;
whereas, when it comes to the development of telecommunication networks and progress towards disseminating information and communication technology (ICT), there are significant differences between the Member States, as well as between regions, particularly in remote and rural areas, posing the threat that the digital divide in the EU could widen still further,
tā kā skolām ir būtiska loma komunikācijas prasmju un spriestspējas veidošanā un attiecībā uz to, kādā pakāpē mācību procesā tiek iesaistītas un izmantotas IST, starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv ievērojamas atšķirības izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā un tā kā skolās izglītību plašsaziņas līdzekļu jomā vispirms var sniegt pedagogi, kuri prot lietot plašsaziņas līdzekļus un paši ir ieguvuši atbilstošu izglītību šajā jomā;
whereas schools have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement; whereas the position regarding media education varies widely from one Member State and one region to the next, as does the degree to which ICT is integrated and used within education; and whereas media education can be provided primarily by teachers who themselves are media literate and have been given the necessary training,
tā kā izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir izšķiroša nozīme, lai varētu sasniegt augstu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeni, kas ir nozīmīga politiskās izglītības sastāvdaļa, kura palīdz iedzīvotājiem rīkoties kā aktīviem pilsoņiem un nostiprina viņos apziņu par tiesībām un pienākumiem; tā kā labi informēti un politiski nobrieduši pilsoņi ir plurālistiskas sabiedrības pamats un tā kā, patstāvīgi veidojot plašsaziņas līdzekļu saturu un plašsaziņas līdzekļu produktus, tiek iegūtas prasmes, kas sniedz dziļāku izpratni par profesionāli veidoto plašsaziņas līdzekļu saturu pamatprincipiem un vērtībām;
whereas media education is essential to achieving a high level of media literacy, which is an important part of political education that helps people to strengthen their behaviour as active citizens and their awareness of both rights and duties; whereas, furthermore, well-informed, politically mature citizens form the basis of a pluralist society; and whereas, by producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of professionally produced media content,
tā kā prasmes strādāt ar plašsaziņas līdzekļiem vecākās paaudzes pārstāvjiem ir mazāk attīstītas nekā jauniešiem un vecākās paaudzes pārstāvjiem bieži vien ir nedrošības sajūta un citas psiholoģiskas barjeras saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļu lietošanu;
whereas media education work aimed at older people is not so well established as the activities aimed at young people and whereas older people often feel apprehensive about, and inhibited by, new media,
tā kā risks attiecībā uz personas datu drošību kļūst arvien reālāks un lielāks un tas ļoti apdraud mazāk prasmīgus lietotājus;
whereas threats to the security of personal data are becoming increasingly insidious and manifold, thereby constituting a high risk for uninformed users;
tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir izšķirošas nozīmes pamatprasme, bez kuras nav iespējams iztikt informācijas un komunikāciju sabiedrībā;
whereas media literacy is an essential key qualification in the information and communication society,
tā kā plašsaziņas līdzekļi paver iespējas pasaules mēroga saziņai un atvērtībai pasaulei, tie ir demokrātiskas sabiedrības galvenais balsts un sniedz gan zināšanas, gan informāciju un tā kā jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi sniedz pozitīvas dalības un radošās izpausmes iespējas un līdz ar to uzlabojas iedzīvotāju dalība politiskajos procesos;
whereas the media provide opportunities for global communication and openness to the world, whereas they are cornerstones of democratic societies and whereas they impart knowledge as well as providing information, and whereas new digital media provide positive opportunities for participation and creativity, thereby enhancing citizens" involvement in political processes,
tā kā pašreiz nepietiek datu, lai varētu spriest par plašsaziņas līdzekļu prasmes līmeni Eiropas Savienībā;
whereas there are currently insufficient data available to make precise statements about the level of media literacy in the European Union,
atzinīgi vērtē Komisijas iepriekš minēto paziņojumu plašsaziņas par līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē, tomēr uzskata, ka nepieciešams uzlabot Eiropas plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas koncepcijas formulējumu, īpaši saistībā ar klasisko plašsaziņas līdzekļu iesaisti un izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā nozīmes atzīšanu;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication on media literacy in the digital environment, but believes that there is room for improvement to the extent that the European approach intended to foster media literacy needs to be more clear cut, especially as regards the inclusion of traditional media and recognition of the importance of media education;
atzinīgi vērtē Izglītības, jaunatnes un kultūras lietu padomes 2008. gada 22. maija sanāksmes secinājumus par starpkultūru kompetencēm; cer, ka dalībvalstis īpaši sadarbosies plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas jomā, un ierosina papildināt Direktīvā 89/552/EEK paredzēto Kontaktkomiteju ar ekspertiem izglītošanas jomā;
Welcomes the Council conclusions of 22 May 2008 on intercultural competences; looks to the Member States to do their utmost to promote media literacy and proposes that the Member States" contact committee, as provided for in Directive 89/552/EEC, be strengthened through the recruitment of education experts;
pieprasa, lai iestādes, kas atbildīgas par audiovizuālās un elektroniskās komunikācijas reglamentēšanu, sadarbotos dažādos līmeņos plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošanas nolūkā; atzīst, ka īpaši valstu līmenī nepieciešams izstrādāt gan rīcības kodeksus, gan kopīgās reglamentēšanas iniciatīvas; uzsver nepieciešamību, lai visas ieinteresētās puses piedalītos un veicinātu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes dažādo aspektu un dimensiju sistemātisku pētīšanu un regulāru analizēšanu;
Requests the authorities responsible for regulating audiovisual and electronic communications to cooperate at the various levels for the improvement of media literacy; recognises the special need to develop at national level both codes of conduct and common regulatory initiatives; highlights the need for all stakeholders to be involved in promoting the systematic study and regular analysis of the various facets and dimensions of media literacy;
iesaka Komisijai izmantot Ekspertu grupu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jautājumos arī diskusijās attiecībā uz izglītošanas par plašsaziņas līdzekļiem aspektiem un mudināt, lai šīs grupas sanāksmes notiktu regulārāk un tā regulāri konsultētos ar pārstāvjiem no visām dalībvalstīm;
Recommends that the Commission also use the Media Literacy Expert Group to discuss media education matters and that the Group meet more regularly and consult, on a regular basis, the representatives of all Member States;
atzīmē, ka līdztekus politikas aprindām, presei, radio un televīzijas raidorganizācijām, kā arī plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem aktīvu ieguldījumu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmē var dot pirmām kārtām nelielās vietējās struktūras, piemēram, bibliotēkas, tautas augstskolas, pilsoņu, kultūras un plašsaziņas līdzekļu centri, mācību un kvalifikācijas celšanas iestādes, pilsoņu plašsaziņas līdzekļi (piemēram, vietējie sabiedriskie mediji);
Notes that, in addition to policy-makers, journalists, radio and television broadcasters and media companies, it is mainly small local entities such as libraries, adult education centres, citizens" cultural and media centres, further education and training establishments and citizens" media (e.g. community media) that can make an active contribution to promoting media literacy;
aicina Komisiju izstrādāt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes rādītājus ilgtermiņa plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai Eiropas Savienībā, ņemot vērā Direktīvas 89/552/EEK 26. pantu;
Calls on the Commission, having regard to Article 26 of Directive 89/552/EEC, to devise media literacy indicators with a view to fostering media literacy in the EU in the long term;
konstatē, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme nozīmē prasmi patstāvīgi lietot dažādus plašsaziņas līdzekļus, saprast un kritiski izvērtēt dažādus plašsaziņas līdzekļu aspektus un to saturu, kā arī spēt sazināties visdažādākajās situācijās, veidot un izplatīt informāciju plašsaziņas līdzekļos; bez tam konstatē, ka avotu daudzveidības un pārbagātības apstākļos vissvarīgākā ir iespēja mērķtiecīgi filtrēt informāciju no jauno plašsaziņas līdzekļu datu un attēlu plūsmas un to sakārtot;
Notes that media literacy denotes the ability to use individual media unaided, to understand, and bring critical assessment to bear on, the various aspects of media as such and media content, and to communicate – irrespective of the context – and create and disseminate media content; notes in addition that, given the many sources available, what is most important is the ability to separate out information from the new media's flood of data and images and to categorise that information;
uzsver, ka izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā ir būtiska sastāvdaļa patērētāju informēšanas politikā, apzinātā un drošā rīcībā attiecībā uz jautājumiem par intelektuālā īpašuma tiesībām, pilsoņu aktīvā demokrātiskā līdzdalībā starpkultūru dialoga veicināšanā;
Stresses that media literacy is a basic element in consumer information policy, awareness of and familiarity with matters relating to intellectual rights, the mobilisation and democratic participation of citizens and the promotion of intercultural dialogue;
uzsver, ka izglītošanas pasākumos plašsaziņas līdzekļu jomā ir jāiesaista visi pilsoņi ‐ bērni, jaunieši, pieaugušie, vecākās paaudzes pārstāvji un cilvēki ar īpašām vajadzībām;
Maintains that media education activities have to encompass all citizens – children, young people, adults, older people, and people with disabilities;
norāda, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme sāk veidoties ģimenes apstākļos, ar padomiem, izvēloties pakalpojumus, ko piedāvā plašsaziņas līdzekļi (šajā sakarībā uzsverot vecāku izglītošanas svarīgo lomu, kuriem ir noteicošā nozīme bērnu paradumu veidošanā attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem), ka tā turpinās skolā un mūžizglītības kontekstā un ka to pastiprina valstu, valdību un reglamentējošo iestāžu darbība, kā arī plašsaziņas līdzekļu jomas darbinieku un iestāžu rīcība;
Points out that acquiring media literacy begins in the home with learning how to select from the media services available – stressing in this regard the importance of media education for parents, who play a decisive role in the development of children's media-use habits – and continues at school and during lifelong learning, and is strengthened by the efforts of national, governmental and regulatory authorities and the work of media professionals and institutions;
konstatē, ka izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā mērķis ir kompetenta un radoša plašsaziņas līdzekļu un to satura lietošana, kritiska plašsaziņas līdzekļu produktu analīze, izpratne par plašsaziņas līdzekļu nozares darbību un patstāvīga plašsaziņas līdzekļu satura veidošana;
Notes that the purpose of media literacy is to enable people to use media and their content in skilled and creative ways, critically analyse media products, understand how the media industry works, and produce media content by their own efforts;
iesaka izglītošanas par plašsaziņas līdzekļiem ietvaros informēt arī par plašsaziņas līdzekļu lietošanas autortiesību aspektiem un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas nozīmi, jo īpaši attiecībā uz internetu, kā arī par datu drošību un privātuma neaizskaramību un tiesībām brīvi izvēlēties informāciju; uzsver nepieciešamību panākt, lai lietotāji, kas apguvuši jaunas plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, apzinātos iespējamo risku attiecībā uz informācijas drošību un personas datu drošību, kā arī risku saistībā ar vardarbību internetā;
Recommends that media education should shed light on copyright aspects of media use and on the importance of respecting intellectual property rights, in particular regarding the Internet, as well as on data and privacy security and the right of informational self-determination; stresses the need for new media-literate users to be aware of the potential risks concerning IT security and the security of personal data, and of the risks relating to cyber-violence;
norāda, ka mūsdienās lielu daļu plašsaziņas līdzekļu pakalpojumos aizņem reklāma; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme palīdz apgūt reklāmā izmantotos kritērijus, lai varētu izvērtēt instrumentus un paņēmienus;
Points out that advertising is an important part of the services provided by the media today; stresses that media literacy helps to provide criteria for assessing the tools and practices used in advertising;
Pieejas nodrošināšana informācijas un sakaru tehnoloģijām
Giving access to information and communication technologies
aicina Eiropas politiķus samazināt digitālo plaisu starp dalībvalstīm, pilsētām un lauku reģioniem, attīstot informācijas un sakaru infrastruktūru un pirmām kārtām nodrošinot platjoslas interneta pieslēgumu mazāk attīstītās teritorijās;
Calls on European policy-makers to narrow the digital divide between Member States and between town and country by developing the information and communication infrastructure and, above all, setting up broadband in areas not fully equipped;
atzīmē, ka pie publiskās telpas nodrošināšanas pieder arī platjoslas interneta piekļuves nodrošināšana un šeit jābūt plašam un kvalitātes ziņā augstvērtīgam piedāvājumam, kā arī saprātīgām cenām, un aicina nodrošināt ikvienam pilsonim iespēju izmantot cenas ziņā pieejamu platjoslas interneta pieslēgumu;
Notes that providing access to broadband Internet is also important for services of general interest and should be characterised by variety, a high level of quality, and affordability, and maintains that every citizen should have the possibility of using an inexpensive broadband connection;
Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā skolās un kā izglītības procesa sastāvdaļa
Media education in schools and as a component of teacher training
uzsver, ka izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā jābūt formālās izglītības sastāvdaļai, kas pieejama visiem skolēniem un integrēta mācību programmās visos izglītības posmos;
Maintains that media education should be an element of formal education to which all children should have access and which should form part and parcel of the curriculum at every stage of schooling;
aicina iekļaut plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi kā devīto pamatprasmi Eiropas pamatkritērijos attiecībā uz mūžizglītību saskaņā ar Ieteikumu 2006/962/EK;
Calls for media literacy to be made the ninth key competence in the European reference framework for lifelong learning set out in Recommendation 2006/962/EC;
iesaka izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā pēc iespējas vairāk saistīt ar praktisko darbību un ekonomikas, politikas, literatūras, sociālo, mākslas un informācijas tehnoloģiju priekšmetu apguvi un uzskata, ka nākotnē ir jāizveido jauns mācību priekšmets "plašsaziņas līdzekļu apguve", veidojot to kā starpnozaru priekšmetu un papildinot ar ārpusskolas projektiem;
Recommends that media education should, as far as possible, be geared to practical work and linked to economic, political, literary, social, artistic, and IT-related subjects, and suggests that the way forward lies in the creation of a specific subject – "Media Education" – and in an interdisciplinary approach combined with out-of-school projects;
iesaka izglītības iestādēm kā pasākumu praktiskajā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes apguvē veicināt plašsaziņas līdzekļu veidošanu (iespiesto plašsaziņas līdzekļu, audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu un jauno plašsaziņas līdzekļu jomā), iesaistot audzēkņus un skolotājus;
Recommends that educational establishments encourage the development of media products (printed page, audio/video new media) in a manner involving both pupils and teachers, as a way of providing practical training in media literacy;
aicina Komisiju, izstrādājot iepriekš minētos rādītājus par bez plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, ņemt vērā gan apmācības kvalitāti skolās, gan arī pedagogu izglītības līmeni;
Calls on the Commission, when, as announced, it lays down the media literacy indicators, to take into account both the quality of school tuition and teacher training in this field;
konstatē, ka līdztekus pedagoģiskajam un izglītības politikas aspektam būtiska nozīme ir arī tehniskajam aprīkojumam un jauno tehnoloģiju pieejamībai, un uzsver, ka jāveic ievērojami uzlabojumi skolu infrastruktūrā, lai visiem skolēniem nodrošinātu atbilstošu apmācību un piekļuvi datoram un internetam;
Notes that, in addition to educational and education-policy considerations, technical equipment and access to new technologies are also of vital importance, and maintains that school facilities need to be substantially improved so as to enable all schoolchildren to have access to computers, the Internet, and the necessary instruction;
uzsver, ka īpaša nozīme izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir speciālās skolās, jo daudzos invaliditātes gadījumos plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska loma saziņas barjeru pārvarēšanā;
Maintains that media education is a matter of particular importance in special schools, given that, when people have disabilities, the media can often do a great deal to overcome obstacles to communication;
ierosina ieviest obligātus apmācību moduļus visu līmeņu pedagogiem par izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā, lai īstenotu intensīvu apmācību; tādēļ aicina valstu atbildīgās iestādes nodrošināt visu mācību priekšmetu un visu mācību iestāžu veidu skolotājus ar informāciju par audiovizuālo mācību līdzekļu izmantošanu un par problēmām, kas rodas izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā;
Recommends that compulsory media education modules be incorporated into teacher training for all school levels, so as to enable the subject to be taught intensively; calls on the relevant national authorities to familiarise teachers of all subjects and at every type of school with the use of audiovisual teaching aids and with the problems associated with media education;
uzsver nepieciešamību dalībvalstīm veikt regulāru dalībvalstu apmaiņu ar informāciju, paraugpraksi un pedagoģijas metodēm izglītības jomā;
Emphasises the need for regular exchange of information, good practices and, in the field of education, pedagogical methods between Member States;
Media Mundus
Media education for older people
uzsver, ka vecākās paaudzes izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā pasākumi ir jāveic viņu uzturēšanās vietās, piemēram, apvienībās, pansionātos, aprūpes namos, patversmēs, brīvā laika un interešu grupās;
Maintains that media work with older people has to be done at the places where they are to be found, such as societies, old people's and nursing homes, assisted living facilities, recreational and enthusiasts" clubs, action committees, or senior citizens" groups;