natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju nodrošināt, lai, krīzei šobrīd radot spiedienu uz budžetu, netiktu samazināti pašreizējiem katastrofu novēršanas politikas virzieniem piešķirtie līdzekļi, un lai saskaņā ar pašlaik notiekošo budžeta pārskatīšanu tiktu rūpīgi izvērtētas katastrofu novēršanas jomā konstatētās nepilnības un pārbaudīts, vai visiem katastrofu veidiem ir pieejami attiecīgi instrumenti;
Urges the Commission to ensure that the current budgetary pressures arising from the crisis do not lead to a reduction in the resources allocated to existing disaster prevention policies and, as part of the current budget review, to carefully assess any gaps in the field of prevention and ascertain whether each type of disaster is covered by the instruments available;
norāda, ka kohēzijas politika ir būtisks instruments dabas katastrofu riska novēršanai; uzskata, ka dažādajiem fondiem un instrumentiem ir jāspēj darboties elastīgi un saskaņoti, lai uzlabotu šīs politikas darbību un efektivitāti; uzsver, ka riska novēršanai jābūt saskaņotai ar citiem politikas virzieniem katastrofu novēršanas jomā, lai tādējādi izvairītos no pasākumu sadrumstalotības, palielinātu to efektivitāti un pievienoto vērtību;
Points out that cohesion policy is an essential tool in natural disaster risk prevention; considers that it must be possible for the various funds and instruments to operate flexibly and in a coordinated manner in order to improve the functioning and effectiveness of that policy; stresses that risk prevention must also dovetail with other policies pursued in the field of prevention, in order to prevent the fragmentation of measures and increase their effectiveness and added value;
atkārtoti apstiprina nepieciešamību pārbaudīt, vai ES līdzekļi ir izmantoti atbilstošā veidā, un panākt visu nelikumīgi izmantoto līdzekļu atmaksu;
Reaffirms the need to verify that EU funds have been used in an adequate manner, and for any misused funds to be repaid;
uzsver, ka atbildība par katastrofu novēršanu galvenokārt jāuzņemas dalībvalstīm un ka šajā jomā jāturpina ņemt vērā subsidiaritātes princips;
Emphasises that responsibility for disaster prevention lies primarily with the Member States and that the principle of subsidiarity in this area should continue to be considered;
aicina par zemes apsaimniekošanu atbildīgās dalībvalstis ieviest kritērijus un tiesību aktus, lai novērstu katastrofas teritorijās, ko apdraud plūdi un zemes nogruvumi, kā arī citi ģeoloģiskie riski, ņemot vērā problēmas, ko radījusi neapdomīga mežu izciršana, kā arī turpmāk novērst būvniecību šādās teritorijās;
Calls on the Member States who are responsible for land management to introduce criteria and legislation in order to prevent catastrophes in areas at risk of flood and landslides and other geological risks, taking into account the problems created by indiscriminate deforestation, and furthermore to prevent construction in these areas;
aicina dalībvalstis izvērtēt iespēju uzlabot katastrofu novēršanas integrāciju ES finanšu valsts darbības programmās, kā arī valstu, reģionālās un vietējās darbības programmās; uzskata, ka visām vides aizsardzībā iesaistītām sabiedriskām personām vajadzētu efektīvi piedalīties un līdzdarboties šajā procesā; mudina Komisiju atbalstīt nepieciešamību pārformulēt dalībvalstu izstrādātās darbības programmas šajā jomā; lai veiktu pieredzes apmaiņu, prasa Komisijai lūgt dalībvalstis sniegt ziņas par jau pieņemtajām darbības programmām saistībā ar dabas un cilvēku izraisītām katastrofām;
Invites the Member States to assess the possibility of improving the inclusion of disaster prevention in national operational programming of EU funding, as well as in national, regional and local operational programmes; considers that all public actors involved in environmental protection should be engaged and participate effectively in this process; urges the Commission to support the need to reformulate the operational programmes identified by Member States in this area; with a view to exchanging experience, asks the Commission to invite Member States to supply details of their operational programmes in place for dealing with natural and man-made disasters;
uzskata, ka, sniedzot ES atbalstu dalībvalstīm, cita starpā galvenokārt jāatbalsta šādi novēršanas pasākumi:
Considers that, inter alia, the following prevention measures should be the subject of priority support from the EU to the Member States:
būvniecības drošības un zemes izmantošanas tiesību aktu izstrāde un pārskatīšana;
drafting and revising building safety and land use legislation;
tādi pasākumi, ar kuriem novērš risku nākotnē ‐ upju dabisko gultņu atjaunošana; upju baseinu, mitrāju un ar tiem saistīto ekosistēmu atjaunošana un aizsardzība; erozijas un nogulsnēšanās procesu uzraudzība ūdenstecēs; tiltu un ūdens cauruļvadu caurlaidspējas palielināšana; mežu attīrīšana un sakārtošana; meža atjaunošana un piekrastes aizsardzība;
action to remedy situations conducive to future risks: renaturalising river beds; restoring and protecting river basins, wetlands and related eco-systems; monitoring erosion and sedimentation in water courses; increasing the through-flow capacity of bridges and water pipelines; clearing up and reordering forests; reforestation; and protecting and defending the coastline;
tādu apdzīvoto zonu, jo īpaši pilsētu, aizsardzība un reorganizācija, kuras sevišķi pakļautas noteiktiem katastrofu veidiem, turklāt iesaistot šajā procesā arī iedzīvotājus;
protecting and refurbishing inhabited areas, especially urban areas, that are particularly vulnerable to certain types of disasters, with the involvement of residents;
esošās svarīgākās infrastruktūras uzturēšana un drošības kontrole, jo īpaši attiecībā uz dambjiem, degvielas vadiem, ceļu un dzelzceļa tiltiem, kā arī enerģijas piegādes, ūdensapgādes, kanalizācijas, sakaru un telekomunikāciju iekārtām;
maintaining and inspecting the safety of existing major infrastructures, with particular emphasis on dams, fuel pipelines, road and rail bridges, energy, water supply, sanitation, communications and telecommunications facilities;
lauksaimnieciskās darbības turpināšana teritorijās, kurās samazinājies iedzīvotāju skaits un kuras pakļautas dabas katastrofu riskam, un cilvēku darbības atkārtotas uzsākšanas veicināšanu, izveidojot infrastruktūru, kas ļautu tiem, kuri dzīvo šādās teritorijās, tur arī palikt;
sustaining the agricultural activity in areas affected by depopulation and subject to the risk of natural disasters, and contributing to the reintegration of human activity by creating infrastructures to enable those who live in such areas to remain on the territory;
aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis informatīvu kampaņu veicināšanā attiecībā uz novēršanu un paraugprakses īstenošanu, sniedzot plašai sabiedrībai attiecīgu atjauninātu informāciju un apmācību visiem iedzīvotājiem viegli pieejamos kanālos par visiem apzinātajiem riskiem un procedūrām, kas jāpieņem, saskaroties ar dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu situācijām; mudina iedzīvotāju apmācību sistēmās īpašu uzmanību pievērst jauniem cilvēkiem, sākot jau no skolas vecuma, kā arī lauku kopienām; saistībā ar sabiedrības informētības palielināšanu uzsver arī Eiropas vienotās neatliekamās palīdzības tālruņa līnijas numura 112 nozīmi un nepieciešamību uzlabot tā atpazīstamību;
Calls on the Commission to support Member States in promoting awareness-raising campaigns for prevention and in adopting best practices, providing relevant updated information and training to the general public through channels that are easily accessible to all citizens on identified risks and procedures to be adopted when faced with natural or man-made disaster situations; urges that, in training schemes for populations, particular attention be paid to young people from school age on and to rural communities; in the context of public awareness-raising, stresses also the role of the European single emergency telephone line ‘112’ and the need to make it better known;
atgādina, ka ūdens bieži ir saistīts ar dabas katastrofām, izpaužoties ne tikai kā plūdi, kas bieži rodas nepienācīgas plānošanas rezultātā, vai sals, krusa un upju baseinu piesārņošana, bet arī kā ūdens resursu nepietiekamība, kas var radīt ievērojamas izmaiņas, piemēram, lielu platību pārtuksnešošanos Eiropas dienvidos un dienvidaustrumos;
Recalls that water is often involved in natural disasters, not only in floods – often due to inadequate planning – frost, hail and contamination of river basins, but also through its scarcity, which can wreak significant change, such as the desertification of large areas of southern Europe and south-eastern Europe;
uzsver to, ka ilgstošs sausums aizvadītajos gados ir veicinājis meža ugunsgrēku skaita palielināšanos Eiropā, vienlaikus pastiprinot daudzu reģionu pārtuksnešošanos;
Highlights the fact that persistent droughts have in recent years encouraged the proliferation of forest fires in Europe, at the same time worsening the desertification of a large number of regions;
ņemot vērā savstarpējo saikni starp sausumu, mežu ugunsgrēkiem un pārtuksnešošanos, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai, kas būtu līdzīga direktīvai par plūdiem, lai veicinātu ES politikas pieņemšanu par ūdens trūkumu, sausumu un pielāgošanos klimata pārmaiņām;
In view of the interconnections between drought, forest fires and desertification, calls on the Commission to present a proposal for a directive, similar to the directive on floods, to promote the adoption of an EU policy on water scarcity, drought and adaptation to climate change;
atkārto aicinājumu Komisijai veicināt Eiropas sausuma un pārtuksnešošanās novērošanas centra darbības uzsākšanu, kas būtu atbildīgs par šo parādību pētījumiem, to seku mazināšanu un sausuma un pārtuksnešošanās ietekmes uzraudzību ar mērķi veicināt saprātīgu stratēģisku lēmumu pieņemšanu un labāku koordināciju starp dalībvalstīm; uzskata, ka jāņem vērā savstarpējā saikne starp sausumu, mežu ugunsgrēkiem, pārtuksnešošanos un pielāgošanos klimata pārmaiņām un ka būtu jānosaka nopietni un uz solidaritāti balstīti mērķi saistībā ar sausuma riska novēršanu un tā pārvaldības politiku;
Reiterates its call on the Commission to promote the entry into operation of the European Drought and Desertification Observatory which would be responsible for studying, mitigating and monitoring the effects of droughts and desertification, aiming to enhance sound, strategic decision-making and better coordination between Member States; considers that the interconnections between drought, forest fires, desertification and climate change adaptation should be taken into consideration and that serious and solidarity-based objectives should be set in the context of drought risk prevention and management policy.
tā kā meži ir svarīgi kokmateriālu ieguvei, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, plūdu, lavīnu un erozijas novēršanai, gruntsūdeņu resursu pārvaldībai un oglekļa piesaistīšanai, visām dalībvalstīm vajadzētu pievērst uzmanību apdraudējumam, ko mežiem rada ugunsgrēki; tāpēc aicina Komisiju iesniegt un kopīgi ar dalībvalstīm īstenot tiesību aktu priekšlikumus un iniciatīvas mežu aizsardzības un ugunsgrēku novēršanas jomā; uzskata, ka apmežošanas un mežu atjaunošanas projektus vajadzētu atbalstīt, turklāt priekšroka būtu jādod dabīgajām sugām un jauktu koku mežiem, lai veicinātu gan bioloģisko daudzveidību un lielāku izturību pret ugunsgrēkiem, vētrām un slimībām, gan arī ilgtspējīgu koksnes atlieku biomasas vākšanu un izmantošanu, jo tas ir atjaunojams enerģijas avots; uzskata, ka saskaņā ar patiesas sadarbības principu šajā jomā jāveic regulāra datu vākšana, riska karšu sagatavošana un ugunsgrēka riska pārvaldības plānu sagatavošana, nepieciešamo un 27 dalībvalstīs pieejamo resursu noteikšana un koordinācija dažādos līmeņos;
Since forests are important for the production of wood, maintaining biodiversity, the prevention of floods, avalanches and erosion, management of groundwater resources and carbon capture, the fact that they are threatened by fire should be an issue of concern to all Member States; therefore calls on the Commission to present and to carry out, together with the Member States, legislative proposals and initiatives in the area of forest protection and fire prevention; considers that forestation and reforestation projects should be supported, with preference given to native species and mixed forests, to encourage biodiversity and greater resistance to fire, storms and disease, as well as the sustained collection and use of residual forest biomass - a renewable energy source; considers that, within the framework of a genuine cooperation in this domain, the regular collection of data, preparation of risk maps, preparation of fire risk management plans, identification of the resources needed and those available in the 27 Member States and coordination at different levels should be carried on;
tā kā mežu dedzināšana, kas turklāt tiek veikta arvien biežāk, pēc būtības ir nodarījums pret vidi, aicina Komisiju izpētīt un ierosināt Padomei un Eiropas Parlamentam veidus, kā īstenot piespiedu pasākumus, ar kuriem izskaudīs nevērīgu apiešanos ar uguni un tīšu dedzināšanu;
Given that the starting of fires and the increase in their frequency are by nature environmental offences, calls on the Commission to study and propose to the Council and the European Parliament ways of implementing coercive measures which will discourage negligence and deliberate action in the starting of fires;
uzsver, ka novēršanu ir svarīgi izprast saistībā ar dažādām nozarēm, ietverot to attiecīgos nozaru politikas virzienos, lai sekmētu līdzsvarotu zemes izmantošanu un saskaņotu ekonomikas un sociālo attīstību, kas ir līdzsvarā ar dabu;
Highlights the importance of viewing prevention from a cross-cutting perspective, incorporating it in the relevant sectoral policies to promote balanced land occupation and cohesive economic and social development that is in tune with nature;
atzīst, ka noteikti reģioni ir vairāk pakļauti riskam dažu nozaru politikas virzienu dēļ, ar kuriem tika mudināts pamest lauku apvidus un veicināta iedzīvotāju pārmērīga koncentrācija pilsētu teritorijās;
Recognises that some sectoral policies have led to certain regions being more exposed to risk by encouraging abandonment of the countryside and excessive concentration of the population in urban areas;
uzskata, ka lauksaimniecību un mežsaimniecību apdraud gan klimatiskie apstākļi, piemēram, sausums, sals, ledus, krusa, meža ugunsgrēki, vētras, plūdi, spēcīgas lietusgāzes un negaisi; gan veselības apdraudējumi, piemēram, kaitēkļu uzbrukumi, dzīvnieku slimības, epidēmijas un sērgas, gan arī savvaļas dzīvnieku nodarītie un cilvēku darbības radītie kaitējumi, piemēram, klimata pārmaiņas, piesārņojums un skābie lieti, gan netīšs un tīšs ģenētiskais piesārņojums; gan zemes nogruvumi, ko rada ar pilsētplānošanu un teritoriālo plānošanu saistītās problēmas; gan ar tehnoloģijām un transportu saistīti draudi; gan arī kalnu teritoriju pārtuksnešošanās, meža ugunsgrēki, kas galvenokārt rodas nepietiekamas mežu apsaimniekošanas un noziedzīgu darbību rezultātā; gan arī upju piesārņojums, ko rada rūpniecības uzņēmumu ķīmiskie atkritumi, barības vielu ieplūde un cilvēku nolaidība mežos;
Considers that agricultural and forestry production are vulnerable to climatic phenomena such as drought, frost, ice, hail, forest fires, storms, floods, torrential rainfall and storms, to health risks such as pest infestations, animal diseases, epidemics, and epizootics, to destruction due to wild animals, and to consequences of human activities like climate change, pollution, acid rain and unintentional and deliberate genetic contamination, to landslides because of problems related to urban and regional planning, to technological and transport-related hazards, to the desertification of mountain areas and to forest fires primarily due to absence of forest maintenance and criminal behaviour, and to contamination of rivers due to chemical discharges from factories, nutrient leakage and the negligence of forest visitors;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt lauksaimniecības paraugprakses ieviešanu, kas dažās dalībvalstīs ir ļāvusi uz pusi samazināt slāpekli saturošā mēslojuma nokļūšanu ūdeņos, turklāt nesamazinot ražību;
Calls on the Commission and the Member States to encourage the implementation of good agricultural practices, which in some Member States has made it possible to halve infiltration of nitrogen-based fertilisers without reducing crop yields;
piekrīt, ka dabas katastrofu efektīvas novēršanas svarīgs elements ir vides un sociālā ziņā līdzsvarota lauksaimniecības politika, kurā ņemta vērā nepieciešamība atbalstīt un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu un lauku attīstību dažādās valstīs un reģionos; iesaka efektīvi stiprināt stimulus darbavietu izveidei lauku vides un lauksaimniecības nozarēs, mudinot cilvēkus apmesties lauku teritorijās, jo tas ir galvenais faktors ekosistēmu saglabāšanā, cīņā pret lauku iedzīvotāju skaita pašreizējo samazināšanās tendenci, šo teritoriju novešanu nabadzībā un spiediena mazināšanā uz pilsētu teritorijām; turklāt uzsver nozīmi, kāda lauksaimniekiem ir kā lauku aizbildņiem un izsaka nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā ir nepietiekami daudz svarīgāko elementu, kas attiecas uz lauksaimniecības nozari;
Advocates, as an essential element in the effective prevention of natural disasters, an environmentally and socially balanced agricultural policy that takes into account the need to support and stimulate sustainable agricultural production and rural development in the various countries and regions; advocates effectively strengthening incentives for agro-environmental and agro-rural jobs, encouraging people to settle in rural areas, as a key factor in conserving ecosystems, tackling the current trend of depopulation and impoverishment of these locations and relieving the pressure on urban areas; furthermore, highlights the role played by farmers as custodians of the countryside and regrets the insufficiency of key elements concerning the agricultural sector in the Commission communication;
atbalsta Eiropas lauksaimniecības valsts apdrošināšanas sistēmas izveidi; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par kopīgu Eiropas valsts apdrošināšanas sistēmu, lai uzlabotu to jautājumu risināšanu, kas attiecas uz risku un lauksaimnieku ienākumu nestabilitāti saistībā ar dabas un cilvēku izraisītām katastrofām; uzsver, ka šai sistēmai ir jābūt vērienīgākai par pašreizējo modeli, lai novērstu to, ka ES pastāv daudz dažādu apdrošināšanas shēmu, radot ļoti lielas lauksaimnieku ienākumu atšķirības; uzskata, ka ir steidzami jānodrošina, lai visiem lauksaimniekiem visās dalībvalstīs būtu pieejama arī minimālā kompensāciju sistēma dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu gadījumā;
Advocates the creation of an European agricultural public insurance scheme; urges the Commission to come forward with a proposal for an European public insurance system to better address the risk and income instability of farmers related to natural and man-made disasters; stresses that it must be more ambitious than the present model in order to avoid a multiplicity of different insurance schemes in the EU, creating huge imbalances between farmers' incomes; considers it urgent for a minimum compensation scheme for natural or man-made disasters to also be accessible to farmers across all Member States;
aicina Komisiju un dalībvalstis agrovides piemaksu aprēķinā iekļaut papildu izmaksas, kas lauksaimniekiem rodas, veicot pasākumus ugunsgrēku novēršanai (piemēram, ugunsdrošības joslu uzturēšana, nokaltušo kokveida augu novākšana, augsnes apstrāde gar zemes gabalu malām u.c.), kā arī veicot nosusināšanas pasākumus (novadgrāvju un kanālu tīrīšana);
Calls on the Commission and Member States to include in the calculation of agri-environmental premiums the additional costs borne by farmers in order to take measures designed to prevent fires (such as cleaning of firebreaks, removal of dead arboreal plants, working of the soil along the perimeter of land parcels, etc.) and to dispose of water (cleaning of collecting ditches and canals);
uzsver, cik svarīgi ir pētīt pielāgošanās pasākumus laukos un pilsētās, ņemot vērā to, ka ārkārtēji laika apstākļi ir aizvien biežāka un nopietnāka parādība dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos; uzskata, ka klimata pārmaiņu paredzamā negatīvā ietekme būs papildu ierobežojums lauksaimnieciskajai darbībai, pārtikas drošībai un pārtikas apgādes suverenitātei, un uzsver nepieciešamību risināt šo un citas problēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to negatīvās ietekmes mazināšanu;
Points out the importance of studying rural and urban adaptation measures, given the increased frequency and magnitude of extreme weather events in various geographical areas; considers that foreseeable negative effects of climate change will represent an additional constraint for agricultural activity and food security and sovereignty, and stresses the need to respond to this and to other challenges in the context of adapting to climate change and reducing its negative effects;
uzsver valstu īstenoto pētniecības un izstrādes pasākumu svarīgumu attiecībā uz katastrofu novēršanu un pārvaldību un aicina īstenot ciešāku koordināciju un sadarbību starp dažādu dalībvalstu pētniecības un izstrādes iestādēm, jo īpaši tajās valstīs, kuras saskaras ar līdzīgiem riskiem; mudina pilnveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas dalībvalstīs un izveidot jaunas, kā arī stiprināt esošās saites starp dažādām agrīnās brīdināšanas sistēmām; iesaka Komisijai ņemt vērā šīs vajadzības un nodrošināt attiecīgu finansējumu;
Emphasises the importance of public research and development (R&D) in preventing and managing disasters and calls for increased coordination and cooperation between the R&D institutions of Member States, especially those facing similar risks; calls for enhanced early warning systems in Member States and the creation and strengthening of links between the various early warning systems; recommends to the Commission that it should take due note of these needs and ensure appropriate funding;
uzsver nepieciešamību sagatavot dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas no cilvēkresursu struktūras, labas prakses un riska apzināšanās viedokļa, lai tās spētu rīkoties katastrofu gadījumā;
Stresses the need to prepare the healthcare systems of the Member States from the point of view of human resource structure, good practice and risk awareness so that they are able to cope with disaster situations;
uzsver, ka ir svarīga visaptveroša datu un informācijas apkopošana saistībā ar katastrofu radītajiem riskiem un izmaksām un šīs informācijas apmaiņa ES mērogā, lai veiktu salīdzinošus pētījumus un noteiktu katastrofu iespējamo pārrobežu ietekmi, tādējādi dalībvalstīm dodot iespēju apkopot informāciju par to civilās aizsardzības spējām un medicīnas resursiem, un uzsver, ka nav jāveido jaunas, bet jāizmanto un jāattīsta jau pastāvošas struktūras, piemēram, Monitoringa un informācijas centrs (MIC);
Underlines that it is important to have a comprehensive collection of data and information on the risks and costs of disasters and to share them at EU level, with a view to carrying out comparative studies and determining the likely cross-border impact of the disasters, thus making it possible for Member States to pool information on national civil capabilities and medical resources, and that we should use and develop already existing structures such as the Monitoring and Information Centre (MIC) rather than build up new ones;
pauž nožēlu, ka Komisija vēl arvien nav veikusi pētījumu par apdraudējuma un riska kartēšanas praksi dalībvalstīs, kā paredzēts tās 2009. gada 23. februāra paziņojumā “Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai”; mudina Komisiju izpildīt šo apņemšanos 2010. gada pirmajā pusē;
Regrets the fact that the Commission has still not carried out a study on hazard and risk mapping practices in the Member States, as provided for in its Communication of 23 February 2009 on ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’; urges the Commission to make good on this commitment in an effective way during the first half of 2010;