natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā ESAO un PLO Lauksaimniecības perspektīvas 2011.–2020. gadam, ko ESAO un PLO publicēja 2011. gada 17. jūnijā,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
ņemot vērā 2003. gadā parakstīto Maputo Deklarāciju par lauksaimniecību un pārtikas nodrošinājumu, kurā Āfrikas valdības apņēmās piešķirt lauksaimniecībai ne mazāk kā 10 % no valsts gada budžeta,
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
ņemot vērā Pasaules Bankas 2008. gada Pasaules attīstību ziņojumu “Lauksaimniecība attīstībai”,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “KLP 2020. gada perspektīvā”,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas jaunāko 2011. gada jūnija Divgadu pārtikas perspektīvas ziņojumu,
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
ņemot vērā Kopīgo ziņojumu par vispārējo nodrošinātību ar pārtiku, ko pieņēma Akvilā 2009. gada 10. jūlijā,
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
ņemot vērā ANO Iniciatīvu par sociālās aizsardzības obligāto minimumu,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju,
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
ņemot vērā PLO 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
ņemot vērā PLO 2010. gada pārskatu “Pasaules zivsaimniecības un akvakultūras stāvoklis”,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” ( COM(2010)0127 ) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Humānā palīdzība pārtikas jomā” (COM(2010)126) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
, kā arī Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par pārtikas cenu celšanos Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0071 .
, as well as to its resolution of 17 February 2011 on rising food prices Text adopted, P7_TA(2011)0071 .
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2010. gada 4. decembrī Kinšasā pieņemto rezolūcija par nodrošinātību ar pārtiku Pieņemtie teksti, ACP-EU/100.879/10/galīgā redakcija.
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010 Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin.
ņemot vērā astoņus ieteikumus G20, ko ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz pārtiku publicējis 2011. gada 29. janvārī,
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
ņemot vērā ANO īpašā referenta ziņojumu “Agroekoloģija un tiesības uz pārtiku” par tiesībām uz pārtiku, kas 2011. gada 8. martā iesniegts ANO Cilvēktiesību padomē,
having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN's Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu,
having regard to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
tā kā saskaņā ar PLO datiem to cilvēku skaits, kas cieš badu, 2010. gadā sasniedza 925 miljonus; tā kā pasaulē 26 procentiem bērnu vecumā līdz 5 gadiem ir pārāk zems svars, un vairāk nekā vienas trešdaļas bērnu vecumā līdz 5 gadiem nāves cēlonis ir nepietiekams uzturs; tā kā tikai puse no visām jaunattīstības valstīm (62 no 118) ir ceļā uz TAM mērķa sasniegšanu, tā kā pasaules ekonomikas krīze un pārtikas un degvielas cenu paaugstināšanās ir pasliktinājusi pārtikas situāciju daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, tādējādi daļēji zaudējot pagājušā desmitgadē nabadzības samazināšanā sasniegto;
whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade's progress on poverty reduction,
tā kā bads un nepietiekams uzturs ir galvenie cilvēku nāves cēloņi un lielākie draudi pasaules mieram un drošībai;
whereas hunger and malnutrition are the main causes of human mortality and the greatest threats to world peace and security,
tā kā saskaņā ar 2011. gada janvārī publicēto PLO pārtikas cenu indeksu cenas ir kāpušas katru mēnesi kopš 2010. gada sekojot beidzamo desmit gadu tendencēm un pašreiz tās nepārsniedz 2008. gadā sasniegtā pārtikas cenu augstākā punkta līmeni; tā kā preču cenu nestabilitāte spēcīgi ietekmē valstis ar zemiem ienākumiem un visnabadzīgākos, visneaizsargātākos un atstumtos iedzīvotāju slāņus jaunattīstības valstīs;
whereas, according to the recent publication of January 2011 by the FAO Food Price Index, there has been a month-on-month rise in food prices since August 2010, following a trend over the last ten years, with levels now higher than during the food price peak of 2008; whereas the volatility of commodity prices is impacting greatly on low income countries and the poorest and most vulnerable and marginalised segments of the populations of developing countries,
tā kā ir paredzams, ka līdz 2050. gadam kopējais pieprasījums pēc pārtikas produktiem palielināsies par 70 %, un šie pārtikas produkti būs jāsaražo, izmantojot mazāku ūdens un pesticīdu daudzumu, būs pieejamas mazākas lauksaimniecības zemes platības un būs jāizmanto ilgtspējīgas agroekoloģiskās ražošanas metodes, savukārt pasaules iedzīvotāju skaits iespējams sasniegs deviņus miljardus; tā kā nestabilitāti pārtikas nodrošinājuma jomā vēl vairāk palielina spekulācija ar precēm, zemes degradācija, ūdens trūkums, klimata pārmaiņas, pasaules mēroga zemes gabalu pirkumi, zemes īpašumtiesību nedrošība īpaši nabadzīgākajos un mazāk aizsargātajos iedzīvotāju slāņos, pasaules mēroga sēklu monopols, pieprasījums pēc biodegvielām un ar enerģētiku saistītas politikas jomas;
whereas global demand for agricultural products is expected to increase by 70 % by 2050 which will need to be produced using less water and pesticides, with less agricultural land available and applying sustainable agro-ecological production methods, while the world's population is forecast to reach nine billion by then; whereas food insecurity is further exacerbated by speculation on commodities, land degradation, water scarcity, climate change, global land acquisitions and land tenure insecurity, particularly for the poorest and most vulnerable segments of the population, global seed monopolies, demands for agro-fuels and energy-related policies,
tā kā 85 % no pasaulē zināmajiem zivju krājumiem tiek pilnībā vai pārmērīgi izmantoti vai jau ir izsmelti un tā kā atkarība no zivīm kā dzīvnieku izcelsmes proteīnu avota valstīs ar zemiem ienākumiem un pārtikas trūkumu ir vismaz 20 % saskaņā ar PLO 2010. pārskatu “Pasaules zivsaimniecības un akvakultūras stāvoklis”;
whereas 85 % of the world's assessed fish stocks are either fully exploited, overexploited or depleted, and whereas the dependency on fish as a source of animal protein in low-income food-deficit countries is at least 20 %, according to FAO's ‘The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010’,
tā kā lauksaimniecība nodrošina darbu un iztiku vairāk nekā 70 % darbaspēka jaunattīstības valstīs, galvenokārt sievietēm; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divreiz efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs, bet ņem vērā arī investīciju nozīmi tās lauku nozares izaugsmē, kas nav saistīta ar lauksaimniecību, un darba vietu veidošanā;
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force, mainly women, in developing countries; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors, but having regard also to the importance of investing in rural non-farm sector growth and job creation,
tā kā ir pierādījies mazu un vidēju lauku saimniecību sistēmu potenciāls vispārējā pārtikas ražošanas palielināšanā; tā kā pievēršanās ražošanai tikai eksporta vajadzībām jaunattīstības valstīs parasti negatīvi ietekmē sievietes kā sīksaimniecību īpašnieces;
whereas evidence shows the potential of small- and medium-scale agricultural systems in increasing overall food production; whereas focusing only on export production in developing countries tends to have negative impacts, especially on women as smallholder farmers,
tā kā privātā īpašuma aizsardzība un tiesiskums ir galvenie priekšnoteikumi, lai palielinātu privātās investīcijas lauksaimniecībā;
whereas the defence of private property and the rule of law are basic requisites with a view to raising private investment in agriculture,
tā kā neiespējamība iegūt aizdevumus vai mikrokredītus, lai uzlabotu sēklu, mēslojumu un apūdeņošanas mehānismus, maza mēroga lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs ir nopietnas grūtības palielināt lauksaimniecības ražošanu; tā kā valstij ir izšķirīga loma ilgtspējīgas attīstības un ražošanas jomā un pārstrādes jaudu palielināšanā;
whereas owing to lack of access to loans or microcredit for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms, small-scale farmers in developing countries face serious obstacles to increased agricultural output; whereas the state plays a crucial role in sustainable development and in building up production and processing capacities,
tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļa, kas starptautiski paredzēta lauksaimniecībai, pēdējos trīsdesmit gados ir dramatiski samazinājusies;
whereas the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture internationally has fallen dramatically over the last three decades,
tā kā ES ir ātri reaģējusi uz 2008. gada pārtikas krīzi, radot pārtikas mehānismu; tā kā ir grūti noteikt šādu pasākumu ietekmi uz strukturālajiem bada un pārtikas nodrošinājuma nestabilitātes cēloņiem, kā arī uz mazajām un vidējām ģimenes saimniecībām, īpaši tām, kuras vada sievietes, uzskata, ka turpmāka šī pārtikas mehānisma paplašināšana vai papildfinansējuma piešķiršana tā vajadzībām nedrīkst būt automātiska, bet par to jālemj, balstoties uz neatkarīgu novērtējumu par to, cik liela ir bijusi iztērēto līdzekļu ietekme uz pārtikas nodrošinātības uzlabošanos valstīs, kas šos līdzekļus saņēmušas;
whereas the EU has responded quickly to the 2008 food crisis through the creation of the Food Facility; whereas the impact of such measures on the structural causes of hunger and food insecurity and on small and medium-sized family farms, particularly those run by women, has been difficult to measure, considers that further extension of this Food Facility, or additional allocation of funding to it, should not be automatic, but decided based on an independent impact assessment of the funds disbursements' efficiency in improving food security in all the beneficiary countries,
tā kā nepilnīga uztura sekas, piemēram, kavēta embrija attīstība un augšanas traucējumi pirmajos 2 dzīves gados rada neatgriezenisku kaitējumu, tostarp īsāku pieauguša cilvēka augumu, mazākas sekmes mācībās, mazākus pieauguša cilvēka ienākumus un pārāk mazu jaundzimušo bērnu svaru, tās joprojām jāuzskata par galveno ilgtspējīgas attīstības problēmu daudzās dienvidu valstīs;
whereas the consequences of undernutrition, such as poor foetal growth or stunting in the first two years of life, lead to irreversible damage, including shorter adult height, lower attained schooling, reduced adult income and decreased offspring birth weight, must still be seen as a major problem for sustainable development in many countries of the south,
tā kā kopš 2008. gada ir atjaunots politiskais uzsvars uz nodrošinātību ar pārtiku, kā rezultātā ir izveidots daudz vairāk iniciatīvu starptautiskā līmenī, tāpēc ir nepieciešama visaptveroša globāla stratēģija,
whereas there has been a renewed political emphasis on food security since 2008 which has led to a multiplication of initiatives at the international level, which calls for a comprehensive global strategy,
ES politikas programma pārtikas un uztura nodrošinātības jomā ‐ uz cilvēktiesībām pamatota pieeja ilgtspējīgai lauksaimniecībai
EU policy framework on food and nutrition security: a human-rights-based approach to sustainable agriculture
uzsver, ka badacietēju skaits ir nepieņemams, un pauž nožēlu, ka vispārējie starptautiskie centieni līdz šim nav spējuši panākt TAM 1. mērķi; aicina veikt steidzamus pasākumus, lai izpildītu starptautiskās saistības un padarītu tiesības uz pienācīgu un vērtīgu pārtiku par realitāti;
Stresses that the number of people suffering from hunger is unacceptable and regrets that the overall international efforts have so far fallen short of achieving MDG 1; calls for urgent steps to be taken to fulfil internationally binding commitments and make the right to adequate and nutritious food a reality;
uzsver, ka politikas stabilitāte ir priekšnosacījums pārtikas nodrošinājuma uzlabošanai, un tāpēc aicina visas iesaistītās puses apliecināt šīs stabilitātes garantēšanai nepieciešamo politisko gribu;
Emphasises that political stability is the prerequisite for improved food security, and therefore calls on all the parties involved to show the political will needed to guarantee that stability;
atzinīgi vērtē divus Komisijas paziņojumus ‐ par humāno palīdzību pārtikas jomā un par nodrošinātību ar pārtiku; aicina šos abus paziņojumus īstenot saskaņoti un koordinējot, lai labāk vērstos pret bada, nepareiza uztura un pārtikas nepietiekamas nodrošinātības galvenajiem cēloņiem līdztekus pārtikas izplatīšanas problēmai starp valstīm un valstu iekšienē, īpašu uzmanību pievēršot sabiedrības nabadzīgākajiem un neaizsargātākajiem slāņiem; aicina dalībvalstis veicināt ieviešanas plāna veidošanu, lai atbalstītu Politikas programmu pārtikas nodrošinājuma jomā, un pieņemt to, kad tas būs pabeigts; atzinīgi vērtē īpašo uzmanību, kas tiek pievērsta tiem, kas visvairāk cietuši no posta, īpaši sievietēm un bērniem; uzskata, ka krīzes situācijā ir būtiski nodrošināt kopienas spēju iegūt pārtiku īstermiņā un ilgtermiņā; atgādina, ka krīzes mehānismi nevar būt ilgtermiņa risinājums; izsaka nopietnas bažas par šo mehānismu negatīvo ietekmi, īpaši uz vietējo ekonomiku; uzsver, ka ilgtspējīga attīstības politika jābalsta uz ilgtermiņa un sadarbības pieeju;
Welcomes the two communications from the Commission on humanitarian food assistance and food security; calls for the two communications to be implemented in a coherent and coordinated way in order to better address the root causes of hunger, malnutrition and food insecurity, along with the issue of food distribution amongst and within countries, with a particular focus on the poorest and marginalised segments of society; calls on the Member States to support the process of the development of the implementation plan in support of the Food Security Policy Framework and to adopt it once completed; welcomes the fact that special attention is paid to those who are hardest hit in disasters, namely women and children; considers that when a crisis occurs, it is essential to ensure the community's capacity to obtain food in the short and the long term ;recalls that emergency mechanisms must not be a long-term solution; expresses deep concerns about the negative effects of such mechanisms, especially on local economies; emphasises that a sustainable development policy should be based on long-term and cooperation approaches ;
uzsver nepieciešamību stiprināt saikni starp atbalstu, rehabilitāciju un attīstību; aicina piesaistīt vairāk resursu, lai nodrošinātu atbalsta pastāvību un apspriestu uzmanības pievēršanu esošo finanšu instrumentu elastībai un saskaņošanai; atbalsta spēcīgāku dialogu un koordināciju starp humanitārajām organizācijām un attīstības aģentūrām;
Stresses the importance of strengthening the link between relief, rehabilitation and development; calls for more resources to be deployed in order to ensure the continuity of aid and for the debate to focus on the flexibility and complementarity of existing financial instruments; advocates enhanced dialogue and coordination between humanitarian organisations and development agencies;
aicina ES novērtēt savas KLP reformas priekšlikumu attīstības ietekmi, lai uzlabotu saskaņotību starp KLP un ES attīstības politikas mērķiem;
Calls on the EU to assess the development impact of its CAP reform proposals in order to improve coherence between the CAP and EU development policy objectives;
aicina ES attīstības palīdzības programmās palielināt atbalstu sīksaimniecību, zemnieku un vidēja mēroga lauku saimniecību ilgtspējīgai ražošanai, īpaši vietējam patēriņam, un ieguldīt valsts vadītos plānos, kas būtu jāievieš vietējā līmenī, sadarbojoties lauksaimniekiem un viņu pārstāvjiem, vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver nepieciešamību palielināt sabiedriskās investīcijas ilgtspējīgas ekoloģiskas lauksaimniecības ražošanas sistēmu pētniecībā, kas arī ievērojami uzlabo lauksamniecības un lauku nozares produktivitāti un konkurētspēju;
Calls on the EU to increase support in favour of sustainable smallholder, peasant and medium-scale agriculture producing, primarily, for local consumption in its development aid programmes and to invest in participatory nationally led plans which should be implemented on a local level in cooperation with farmers and their representatives, local and regional authorities and civil society organisations; emphasises the need for increased public investments in research for sustainable agro-ecological production systems that also improve the productivity and competitiveness of the agricultural and rural sector;
uzsver nepieciešamību veidot partnerattiecību pieeju ar visām pārtikas nodrošinājuma attīstībā ieinteresētajām pusēm, īpaši ar vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir būtiska loma starpniecības un attīstības platformas nodrošināšanā, jo tās atrodas tuvu teritorijām un vietējiem iedzīvotājiem un spēj koordinēt dažādu iesaistīto pušu darbību; uzsver, ka starp iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāpaplašina strukturēts dialogs, iekļaujot pārtikas nodrošinājuma jautājumus;
Insists on the need for a partnership approach with the whole range of development stakeholders on food security, in particular local and regional authorities and civil society organisations; underlines the fact that because of their proximity to the territories and local populations, and their capacity to coordinate actions from different actors, the local and regional authorities play an essential role as an intermediary and a development platform; emphasises that the Structured Dialogue between the Institutions and civil society organisations should be extended to food security issues;
aicina Komisiju, dalībvalstis un citus attīstības palīdzības sniedzējus, tostarp NVO, ieguldījumus precīzāk virzīt lauksaimniecības nozarei, lai vietējiem iedzīvotājiem nebūtu iemesla aizceļot;
Calls on the Commission, the Member States and other development aid donors, including NGOs, to target their investment more closely on the agricultural sector in order to provide local people with a reason not to move elsewhere;
atkārto, ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniecību pasaulē un atbilstošu daļu ES ārvalstīm paredzētās oficiālās attīstības palīdzības piešķirt lauksaimniecības nozarei; pauž nožēlu par lauksaimniecībai piešķirto attīstības palīdzības līdzekļu būtisko samazinājumu kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem un atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība šo tendenci mainīt; aicina Komisiju attīstības palīdzības jomā prioritāti piešķirt lauksaimniecībai, tostarp palīdzībai, kas paredzēta lauksaimniekiem tirgus piekļuves iegūšanai;
Reiterates the importance of promoting agriculture in the developing world and the importance of allocating an appropriate share of EU overseas development assistance (ODA) to the agriculture sector; regrets that there has been a dramatic reduction in the level of development aid allocated to agriculture since the 1980s and welcomes the recognition of the need to reverse this trend; calls on the Commission to prioritise agriculture in its development aid, including assistance to farmers in accessing markets;
atgādina, ka lauksaimniecības nozares attīstības nolūkā ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi visā vērtību ķēdē no ražotāja līdz patērētājam, tāpēc ir jānodrošina nepieciešamā infrastruktūra ‐ ceļi, piekļuve tirgiem un informācija par pašiem tirgiem, kā arī par produktu daudzveidības iespējamo palielināšanu;
Points out that the development of the farming sector requires long-term investment throughout the entire value chain, from producer to consumer, which means providing the necessary infrastructure, such as roads, market linkages and information on the markets themselves and on the scope for product diversification;
uzskata, ka jaunattīstības valstu atbalsta politikai ir noteikti jāietver izglītības un apmācības, darbavietu veidošanas projekti, kas dotu jauniešiem iespēju turpināt ilgtspējīgas lauksaimniecības studijas, lai uzlabotu un specializētu ražošanu un lai tā kļūtu ilgtspējīga, novēršot iedzīvotāju aizceļošanu no laukiem un samazinot nabadzību;
Believes that a support strategy for developing countries must include a plan for education and training, oriented towards job creation, which will enable young people to study sustainable agricultural science with a view to developing better-quality, specialised and sustainable forms of production, thus containing the drift from the countryside and reducing poverty;
šajā sakarībā uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai lauksaimnieki papildus savu pārtikas vajadzību apmierināšanai varētu gūt izglītībai un investīcijām nepieciešamos ienākumus;
Emphasises, in that connection, how important it is that farmers, in addition to meeting their own food needs, should generate the income they need for education and investment;