natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tādēļ prasa, lai Komisija iesniegtu visaptverošu starpnozaru stratēģiju ilgtspējīgai izaugsmei piekrastes reģionos un jūrniecības nozarēs līdz 2013. gadam, pamatojoties gan uz plašu izpēti par iespējām un politikas risinājumiem, gan uz plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām; uzskata, ka vienam no šīs stratēģijas elementiem vajadzētu būt jaunai, integrētai pieejai, lai stiprinātu Eiropas vadošo lomu ar jūras vidi un jūrniecību saistītas pētniecības jomā, tehnikas attīstībā un jūras inženierzinībās dažādās nozarēs, tādās kā kuģu būve, jūras resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, videi saudzīga kuģošana, kā arī enerģijas ražošana jūrā un ar to saistītās tehnoloģijas; norāda, ka starptautiskā līmenī ir jārod risinājumi tam, kā izskaust negodīgas konkurences praksi kuģu būves nozarē;
Asks the Commission, therefore, to come up with an overarching, cross-sectoral strategy for sustainable growth in coastal regions and maritime sectors by 2013, based on a broad investigation of potentials and policy options and on broad stakeholder consultation; considers that one element of this strategy should be a new, integrated approach to strengthening Europe's world leadership in marine and maritime research, technology development and maritime engineering, across sectors such as shipbuilding, the sustainable development of marine resources, clean shipping and off-shore energy development and technologies; states that solutions need to be found at an international level to eradicate unfair competition practices within the shipbuilding industry;
aicina Komisiju pēc naftas noplūdes izraisītās katastrofas Meksikas līcī rīkoties un attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā Eiropas ūdeņos iedibināt juridisko noteiktību, šai nolūkā iesniedzot saskaņotu Eiropas rīcības stratēģiju attiecībā uz katastrofu novēršanu un cīņu pret urbumu platformu un naftas tankkuģu izraisītām avārijām, tostarp starptautiskā līmenī, jo īpaši pārrobežu piesārņojuma gadījumā; prasa, lai Komisija mudinātu dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošo starptautisko tiesisko regulējumu, kā tas šai ziņā noteikts attiecīgajās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) starptautiskajās konvencijās, un lai Komisija vienlaikus arī noteiktu gan visus iespējamos pasākumus šādu katastrofu novēršanai, gan visas iespējamās nepilnības ES un dalībvalstu tiesību aktos un visus attiecīgos ES tiesību aktus un darbības iespējami ātri atbilstīgi pielāgotu, ņemot vērā Meksikas līča un Eiropas piekrastes un jūras reģionu atšķirīgo specifiku;
Calls on the Commission to take action after the oil spill catastrophe in the Gulf of Mexico, and create legal certainty in the field of offshore oil extraction in Europe by submitting a coordinated European action strategy for emergency preparedness and for tackling disasters caused by drilling rigs and tankers, at an international level especially in cases of cross-border contamination; asks the Commission to encourage Member States to implement fully the already existing international legal framework as defined by the IMO's international conventions in this respect, to identify, in parallel, all possible measures for preventing such disasters and all legislative loopholes at EU and Member State level and to adjust as quickly as possible all relevant EU actions and legislation accordingly, taking into account the differing circumstances of the Gulf of Mexico and European coastal regions and seas;
uzskata, ka šajā sakarībā ir steidzami jāpārskata Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, jo šajā direktīvā nav noteikta atbildība saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs” attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā;
Considers that, in this context, there is an urgent need for action to review Directive 2004/35/EC on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage, as this does not include liability in line with the ‘polluter pays’ principle in the case of offshore oil extraction;
atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu “Datubāze par ES finansētiem projektiem jūras reģionos” Galīgais ziņojums.
Welcomes the Commission study entitled ‘Database on EU-funded projects in maritime regions’ Final report.
un aicina Komisiju nākamajā progresa ziņojumā par IJP sniegt pilnīgu un sistemātisku pārskatu par visu finansējumu, kas dažādās budžeta pozīcijās pieejams ar jūrniecības nozarēm, piekrastes reģioniem un jūru saistītām darbībām;
and calls on the Commission in its next progress report on IMP to provide a full and systematic overview of all funding made available across all budget lines for activities related to maritime sectors, coastal regions and the seas;
prasa Komisijai ieņemt stingru nostāju attiecībā uz to, ka nākamajā finanšu plānā IJP ir jāpiešķir pienācīgs finansējums, un šai nolūkā izvērtēt visas finansēšanas iespējas, tostarp gan Reģionu komitejas priekšlikumu par piekrastes fondu, gan iespējas efektīvi koordinēt dažādas finansēšanas sistēmas;
Asks the Commission to insist on the IMP receiving appropriate funding in the next financial perspective and to study all possible options for funding, including both the Committee of the Regions' proposal of a coastal fund and effective coordination of different funding schemes;
atbalsta Komisijas apliecināto vēlmi nākamo divu gadu laikā IJP finansēšanai piešķirt EUR 50 miljonus, lai turpinātu iesākto darbu, pamatojoties uz politikas, pārvaldības, ilgtspējības un uzraudzības jomās iepriekš īstenotajiem projektiem;
Supports the Commission's stated intention to finance the IMP with EUR 50 million over the next two years in order to build upon previous projects in the areas of policy, governance, sustainability and surveillance;
Jūrniecības pārvaldība
Maritime governance
pauž atzinību tām dalībvalstīm un reģioniem, kuri jau ir izstrādājuši integrētas jūrniecības pārvaldības politikas virzienus un struktūras; aicina visas tās dalībvalstis, kuru attiecīgās ar IJP saistītās administratīvās struktūras joprojām ir ļoti sadrumstalotas, nekavējoties izveidot vienotas integrētas struktūras jūrniecības pārvaldībai;
Congratulates those Member States and regions which have already established integrated maritime governance policies and structures; calls on those Member States whose IMP administrative structures are still highly fragmented, to establish forthwith unified and integrated maritime governance structures;
piekrīt Komisijas vadlīnijām attiecībā uz jūrniecības pārvaldību un tās analīzei par daudzsološo, taču vēl arvien nepietiekamo progresu aizvadītajos gados;
Agrees with the Commission's guidelines on maritime governance and its analysis of the promising but still not satisfactory progress made in the last years;
aicina Komisiju, dalībvalstis un piekrastes reģionus pastiprināt centienus integrētas jūrniecības politikas izstrādē un atbilstīgas jūrniecības pārvaldības struktūru veidošanā, kas ļautu pieņemt lēmumus, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, iesaistot visas ieinteresētās personas un tādējādi labāk ņemot vērā dažādos politikas mērķus;
Calls on the Commission, the Member States and coastal regions to intensify their efforts in defining integrated maritime policies and in building adequate maritime governance structures, which make it possible to take decisions on the basis of the best information available, involving all interested parties and therefore better respecting the different policy objectives;
uzsver nepieciešamību veicināt to, ka tiek izstrādātas konkrētām teritorijām atbilstīgas attīstības stratēģijas, kuru īstenošanas noteicošais elements būtu augšupējs apspriešanās process, un neatbalstīt “visiem vienas mērauklas” pieeju; tādēļ uzskata, ka integrēta jūrniecības pārvaldība ir būtiska, lai novērstu kompetenču pārklāšanos starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un lai veicinātu sadarbību un dialogu ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm, piekrastes kopienām, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un citām jūrniecības jautājumos ieinteresētajām personām; atbalsta ES jūras makroreģionu izveidi un tiem paredzētu attīstības stratēģiju izstrādi reģionālām jūras teritorijām paredzētu stratēģisku pieeju kontekstā;
Stresses the need to encourage tailored local development strategies driven by a bottom-up consultation process and to discourage the ‘one size fits all’ approach; considers, therefore, that integrated maritime governance is essential in order to avoid any overlapping of competences between different levels of government and to enhance cooperation and dialogue with local and regional authorities, coastal communities, civil-society actors and other maritime stakeholders; favours the establishment and development of strategies for the EU's maritime macro-regions in the context of strategic approaches for regional maritime areas;
aicina Komisiju sīkāk novērtēt dalībvalstu un reģionālu jūrniecības pārvaldības struktūru kvalitāti, pamatojoties uz paveikto, un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, lai sasniegtu IJP mērķus; uzskata, ka integrēta un pārredzama jūrniecības pārvaldība garantē optimālu plānošanu, ļauj veikt daudzas savstarpēji saistītas darbības un palīdz veidoties no šķēršļiem brīvai Eiropas jūrniecības telpai;
Calls on the Commission to evaluate in more detail, based on performance, the quality of maritime governance structures at Member State and regional level and to exchange best practices to achieve the IMP objectives; takes the view that integrated and transparent maritime governance ensures optimum planning, creates a wide range of synergies and contributes to the emergence of a European maritime area without barriers;
piekrīt Komisijai, ka pārvaldības struktūrām pastāvīgi jāiesaista ieinteresētās personas jūrniecības politikas veidošanā; šajā nolūkā aicina visas piekrastes dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, iespējami drīz izraudzīties valsts kontaktpunktus saistībā ar IJP, tā pozitīvi atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu; uzsver nepieciešamību aktivizēt šo operatīvo tīklu iespējami ātrāk; atbalsta starpnozaru platformas izveidi ieinteresēto personu dialogam par jūras lietām; prasa ieviest noteikumus, lai veidotos konkrēta Komisijas un reģionu partnerība, atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Jūrniecības dienai un prasa pamatīgāk apsvērt noteikumus attiecībā uz ES iedzīvotāju informēšanu un sabiedrības līdzdalību saistībā ar visiem IJP aspektiem;
Agrees with the Commission that stakeholder involvement in maritime policy-making should also be enshrined more permanently in governance structures; invites to this end all coastal Member States which have not as yet done so to designate as soon as possible national contact points for IMP; thereby responding positively to the Commission's request; stresses the necessity to activate this operational network as soon as possible; supports the formation of a cross-sectoral platform for stakeholder dialogue on maritime affairs; asks for arrangements to be introduced for a concrete partnership between the Commission and the Regions, reiterates its support for the European Maritime Day,and asks for further consideration to be given to provisions for information for EU citizens and public participation regarding all aspects of the IMP;
atzinīgi vērtē Eiropas jūrniecības apvienību tīklu un aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus atbalstīt šīs jaunās organizācijas visos līmeņos, jo īpaši atbalstot šo organizāciju jaunrades spēju, to iekļaušanu valsts un Kopienas līmeņa politikas nostādnēs un programmās, stiprinot valstu sadarbību, nodrošinot vairāk iespēju iesaistīties IJP īstenošanā un vairojot tās atpazīstamību;
Welcomes the European Network of Maritime Clusters and asks the Commission, Member States and Regions to support these emerging organisations at all levels, in particular by supporting their innovative capacity and their integration into national and Community policies and programmes, strengthening transnational cooperation, working towards more openness to SMEs and improving their visibility;
aicina ES, darbojoties Savienībā Vidusjūrai, censties panākt vienotā zivsaimniecības un akvakultūras nozaru paraugprakses projekta iekļaušanu šīs jaunās starptautiskās organizācijas programmā;
Calls on the European Union to campaign within the Union for the Mediterranean for the draft common code of good practice in the fisheries and aquaculture sectors to be integrated into the programme of this new international organisation;
aicina Komisiju stiprināt IJP starptautisko dimensiju un vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz to, ka uzlabojumi attiecībā uz darba apstākļiem jūrā, drošību un kuģu ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir jāierosina starptautiskos forumos un tie ir jāratificē ar starptautiskiem nolīgumiem, kurus parakstījušas ostas valstis, karoga valstis un krasta valstis, lai kuģniecības jomā panāktu uzlabojumus pasaules mērogā;
Calls on the Commission to reinforce the international dimension of the IMP and draws the attention of the Commission and Member States to the fact that improvements in working conditions at sea, to safety and the environmental performance of vessels should be placed on the agenda of international fora and ratified by port, flag and coastal States as part of international agreements, in order to make it possible to achieve a worldwide improvement in the field of shipping;
aicina Komisiju un Padomi atbalstīt IJP iekļaušanu finansiālās palīdzības instrumentos un noteikt IJP par vienu no ES ārpolitikas mērķiem, šai nolūkā īstenojot attiecīgas iniciatīvas, kas paredzētas, lai cīnītos pret tādām problēmām kā piesārņojums, nelegāla zveja un pirātisms;
Calls on the Commission and the Council to support the inclusion of IMP in the financial leverage instruments and objectives of the EU's external policy through the development of suitable initiatives aimed at addressing problems such as pollution, illegal fishing and piracy;
Jūras baseiniem paredzētas ierosmes un stratēģijas
Sea basin initiatives and strategies
atzinīgi vērtē Komisijas jau ierosinātās reģionāliem jūras baseiniem paredzētās iniciatīvas un stratēģijas, kā arī jūrai nozīmīgas makroreģionālās stratēģijas; atzīst, ka IJP principu īstenošanai ir nepieciešams pārvērst tos mērķtiecīgās stratēģijās un īpašos pasākumos, kas pielāgoti katra jūras baseina īpatnībām, bet attiecībā uz Vidusjūru ‐ arī tās baseina dažādajiem apakšreģioniem; prasa turpināt dialogu un sadarbību, lai, īstenojot daudzlīmeņu pieeju, uzlabotu jūras telpas un piekrastes zonu pārvaldību dažādos jūras baseinos, tai skaitā Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Atlantijas okeānā, Melnajā jūrā un Vidusjūras reģionā, un prasa Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nevilcinoties rīkoties, lai izstrādātu un ierosinātu šajos reģionos veicamus pasākumus;
Welcomes the regional sea-basin initiatives and strategies proposed so far by the Commission and the macroregional strategies of relevance to the sea; recognises that implementation of the IMP principles requires that they be translated into targeted strategies and specific measures tailored to the specificities of each sea basin, and in the case of the Mediterranean, the various sub-regions present therein; calls for further dialogue and cooperation in order to improve governance of the marine space and coastal areas in the framework of a multi-level approach in the different maritime sea basins, including the North Sea, the Baltic Sea, the Atlantic, the Black Sea and the Mediterranean area, and asks the Commission to take rapid steps in cooperation with Member States to draw up and present actions in these regions;
aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību ES attālāko reģionu specifikai, kuru jūras teritorija nodrošina Eiropas Savienībai pasaulē lielāko ekskluzīvo saimnieciskās darbības zonu; tādēļ uzskata, ka šīm teritorijām varētu būt īpaša nozīme IJP starptautiskajā dimensijā, un aicina Komisiju iekļaut ar jūru saistītos aspektus starptautiskajos nolīgumos, ko tā slēdz ar reģionālām valstu grupām;
Calls on the Commission to give special consideration to the specific features of the EU's outermost regions, whose territorial waters ensure that the EU has the world's largest Exclusive Economic Zone; considers, therefore, that these territories could play a pivotal role in the international dimension of IMP and calls on the Commission to incorporate a maritime dimension into its international agreements with regional sub-groups;
norāda, ka liela daļa Vidusjūras un Melnās jūras ūdeņu atrodas ārpus piekrastes valstu jurisdikcijas un uz tiem neattiecas šo valstu suverēnās tiesības, un tāpēc tām nav regulatīvu un izpildu pilnvaru integrēti regulēt cilvēku darbību šajos ūdeņos;
Notes that a large part of the waters of the Mediterranean Sea and the Black Sea are outside the areas under the jurisdiction or sovereign rights of coastal States, and that consequently these States do not have prescriptive and enforcement powers to regulate human activities beyond such areas in an integrated manner;
saprot, ka stabilitāte, paredzamība un jūras telpas pārvaldības pārredzamība ir svarīgākie faktori, lai nodrošinātu optimālu un ilgtspējīgu saimnieciskās darbības attīstību un jaunu izaugsmi, kā arī darba vietas saistībā ar jūrniecību, tai skaitā atjaunojamo enerģijas avotu, piemēram, vēja un viļņu enerģijas, turpmāku attīstību, turklāt neietekmējot tradicionālās darbības;
Understands that stability, predictability and transparency of management of marine spaces is key to securing optimal and sustainable development of economic activities and new growth, and jobs on the sea, including the further development of renewables such as wind and wave energy, without prejudice to more traditional activities;
uzskata, ka arvien aktīvākas un konkurējošākas jūras izmantošanas pārvaldībai ekosistēmu jomā ir nepieciešama koordinēta, racionalizēta un pārrobežu kontekstā veicama jūras teritoriālā plānošana, kuru var izmantot kā neitrālu instrumentu, tādējādi būtiski sekmējot Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanu un veicinot dažādu jūras izmantošanas veidu harmonisku līdzāspastāvēšanu;
Is of the view that the management of intensifying and increasingly competing sea uses on an eco-system basis requires coordinated, streamlined and cross-border maritime spatial planning as a neutral tool, which has the potential to contribute significantly to the implementation of the Marine Strategy Framework Directive and to facilitate the harmonious coexistence of different sea uses;
iesaka izvērtēt iespējas dažādām nozarēm (piemēram, kuģniecībai, atjaunojamās/saules enerģijas ražošanai un akvakultūrai) kopīgi izmantot jūras telpu;
Suggests evalutating opportunities for co-utilisation of maritime space by different sectors (e.g. shipping, renewable/wind energy and aquaculture);
uzsver Eiropas jūras teritorijas plānošanas un tās izmantojuma lielo nozīmi piekrastes reģionos, īpaši attālinātos reģionos, un norāda, ka ir nepieciešams aizsargāt ekoloģiski visjutīgākos bioģeogrāfiskos reģionus, nodrošinot zivsaimniecības nozarei resursu ilgtspējīgu izmantošanu;
Notes the essential importance of European maritime spatial planning and its uses for coastal regions and the outermost regions in particular and points to the need to protect the ecologically most sensitive marine biogeographical regions while enabling the fisheries sector to exploit resources on a sustainable basis;
sagaida, ka labi koordinēta un integrēta starppīlāru, starpnozaru un pārrobežu pieeja kuģošanas uzraudzībai uzlabos dalībvalstu un Eiropas Savienības interešu aizsardzību, kā arī jūras piesārņojuma un nelikumīgu darbību novēršanu, padarot ar jūru saistītām iestādēm pieejamu kontroles un uzraudzības informāciju no dažādām attiecīgajām darbības jomām, tādējādi sekmējot lielāku efektivitāti;
Expects that a well coordinated and integrated cross-pillar, cross-sectoral, and cross-border approach towards maritime surveillance will improve protection of the interests of Member States and the European Union and protection against marine pollution and illegal actions by making available to authorities operating at sea, monitoring and surveillance information across various relevant sectors of activity, thereby generating more efficiency;
aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm apzināt šķēršļus datu apmaiņai ES un dalībvalstu tiesību aktu un aģentūru pilnvaru jomā, mācīties no pieredzes, kas gūta, īstenojot reģionālas un valstu ierosmes, pētniecības un izmēģinājuma projektus un darbības jūras uzraudzības un KDAP jomā, 2010. gadā iesniegt ceļvedi par integrēto kuģošanas uzraudzību un izpētīt jomas sadarbībai ar tām trešām valstīm, jo īpaši no Vidusjūras reģiona, kuras ir ratificējušas ANO Jūras tiesību konvenciju, kā arī ar attiecīgajām organizācijām;
Calls on the Commission in cooperation with Member States to identify obstacles to the exchange of data in EU and national legislation and in the mandates of the agencies, to learn from the experience gained in regional and national initiatives, research projects and in pilot projects and from CSDP operations relating to maritime surveillance, to present in 2010 a roadmap on integrated maritime surveillance and to explore areas for cooperation with third countries, especially those from the Mediterranean that have ratified UNCLOS, as well as with relevant organisations;
prasa Komisijai pirms nākamā finanšu plāna laikus noskaidrot papildu finanšu vajadzības tādas vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei saistībā ar integrēto kuģošanas uzraudzību, kuru varētu izmantot gan ES, gan dalībvalstis;
Asks the Commission to identify the additional financial needs for creating a common information sharing environment within the framework of integrated maritime surveillance in good time before the next Financial Perspective, for the benefit of both the EU and Member States;
aicina Komisiju ierosināt tiesisku regulējumu kuģošanas uzraudzības integrācijai, lai varētu izveidot vienotu informācijas apmaiņas vidi;
Calls on the Commission to propose a legal framework for the integration of maritime surveillance with a view to a common information sharing environment;
atkārtoti pieprasa uzlabot sadarbību starp dalībvalstu valsts inspekcijām, krasta apsardzi un jūras kara floti un atgādina Komisijai, ka ‐ atbilstoši Direktīvā 2005/35/EK noteiktajai Eiropas Parlamenta iepriekšējai prasībai attiecībā uz 2005. gadu ‐ tai ir jāsagatavo priekšizpēte par turpmāku sadarbību un dažādu krasta apsardzes dienestu integrāciju, nodrošinot lielāku sadarbspēju, lai izveidotu vienotu Eiropas krasta apsardzes dienestu; uzskata, ka tas lielā mērā ļautu Eiropas Jūras drošības aģentūru vairāk iesaistīt piekrastes reģionu uzraudzībā un sniegt lielāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar sankciju piemērošanu jūras piesārņošanas gadījumos;
Reiterates its call for improved cooperation between Member States' national inspectorates, coastguards and navies and reminds the Commission to carry out – as requested earlier by the European Parliament for 2005 in Directive 2005/35/EC – a feasibility study on further collaboration or integration between the different coastguard services, with greater interoperability between the different surveillance systems and with the prospect of creating a European Coastguard Service; considers that there is great potential for involving EMSA more fully in monitoring coastal areas and for providing Member States with more support in tracing marine pollution;
atkārtoti pauž nostāju un prasības, kas minētas rezolūcijā “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”;
Reiterates the position and requests expressed in its resolution on strategic goals and recommendations for the EU's maritime transport policy until 2018;