natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā Komisija 2010. gada 27. janvārī apliecināja savu apņemšanos pastiprināt sadarbību ar Parlamentu saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 9. februāra rezolūciju par pārskatīto Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām, kurā tas aicina sniegt „[..] tūlītēju un pilnīgu informāciju jebkurā sarunu posmā par starptautiskiem nolīgumiem [..], jo īpaši jautājumos par tirdzniecību un citās sarunās, kam piemēro piekrišanas procedūru, [..] lai pilnībā īstenotu LESD 218. pantu”;
B. whereas on 27 January 2010 the Commission provided assurances as to its commitment to a reinforced association with Parliament, in line with Parliament's resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement with the Commission calling for 'immediate and full information at every stage of negotiations on international agreements (...), in particular on trade matters and other negotiations involving the consent procedure, (...) to give full effect to Article 218 of the TFEU',
C. tā kā Komisijai kā Līgumu īstenošanas uzraudzītājai ir jāraugās, lai sarunās par starptautiskiem nolīgumiem, kas ietekmē ES likumdošanu, tiktu ievērots acquis communautaire ;
C. whereas the Commission, as guardian of the Treaties, is obliged to uphold the acquis commun au taire when negotiating international agreements affecting legislation in the EU,
D. tā kā saskaņā ar neoficiāli saņemtu informāciju sarunās par viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu cita starpā tiek apspriesti arī vēl nepieņemtie ES tiesību akti par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas nodrošināšanu (COD/2005/0127 — Kriminālsankcijas nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu ( IPRED-II direktīva)) un t. s. telekomunikāciju pakete, un spēkā esošie ES tiesību akti par elektronisko komerciju un datu aizsardzību;
D. whereas, according to documents leaked, the ACTA negotiations touch on, among other things, pending EU legislation regarding the enforcement of IPRs (COD/2005/0127 – Criminal measures aimed at assuring the enforcement of intellectual property rights (IPRED-II)) and the so-called 'Telecom Package', and on existing EU legislation regarding E-Commerce and data protection,
E. tā kā tirdzniecības sarunās, kas neietilpst parastajā ES lēmumu pieņemšanas procesā, nevajadzētu atstāt neievērotus ES centienus saskaņot pasākumus intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas nodrošināšanas jomā;
E. whereas the ongoing EU efforts to harmonise IPR enforcement measures should not be circumvented by trade negotiations which are outside the scope of the normal EU decision-making processes,
F. tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt, lai intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas uzraudzības pasākumi tiktu īstenoti, nekaitējot jauninājumu ieviešanai un konkurencei, neapdraudot intelektuālo īpašuma tiesību ierobežojumus un personas datu aizsardzību, neierobežojot brīvu informācijas apriti un nevajadzīgi neapgrūtinot likumīgo tirdzniecību;
F. whereas it is crucial to ensure that the development of IPR enforcement measures is accomplished in a manner that does not impede innovation or competition, undermine IPR limitations and personal data protection, restrict the free flow of information or unduly burden legitimate trade,
G. tā kā ir obligāti jānodrošina, ka visas Eiropas Savienības vienošanās, kas tiek panāktas attiecībā uz viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu, atbilst ES juridiskajām saistībām privātuma un datu aizsardzības jomā, kā tas it īpaši noteikts Direktīvās 95/46/EC un 2002/58/EC un Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos;
G. whereas any agreement reached by the European Union on ACTA must comply with the legal obligations imposed on the EU with respect to privacy and data protection, as notably set out in Directive 95/46/EC, Directive 2002/58/EC and the case law of the European Court of Human Rights and the Court of Justice,
H. tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada decembrī, Eiropas Parlamentam būs jāsniedz piekrišana par viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma tekstu, pirms tas stājas spēkā Eiropas Savienībā;
H. whereas as a result of the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009 the European Parliament will have to give consent to the ACTA agreement text, prior to the agreement's entry into force in the European Union,
I. tā kā Komisija ir apņēmusies jebkurā sarunu posmā par starptautiskiem nolīgumiem sniegt Eiropas Parlamentam tūlītēju un pilnīgu informāciju,
I. whereas the Commission has committed itself to providing immediate and full information to the European Parliament at every stage of negotiations on international agreements,
4. aicina Komisiju pirms nākamās sarunu kārtas, kas notiks 2010. gada aprīlī Jaunzēlandē, aktīvi sazināties ar pārējiem sarunu dalībniekiem, lai sanāksmes darba kārtībā oficiāli iekļautu pārredzamības jautājumu, un tūlīt pēc sarunu kārtas slēgšanas ziņot attiecīgajai Parlamenta komitejai par šīs kārtas iznākumu;
Calls on the Commission also to actively engage with the other ACTA negotiating partners prior to the next negotiating round in New Zealand in April 2010, in order formally to place the issue of transparency on the agenda for that meeting, and to report to Parliament's specialised committee on the outcome of that round immediately after its conclusion;
10. uzsver, ka privātums un datu aizsardzība ir Eiropas Savienības pamatvērtības, kā tas ir atzīts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā un ES Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, un ka līdz ar to tās ir jāievēro visās politikas jomās un noteikumos, kurus ES pieņem saskaņā ar LESD 16. pantu;
Emphasises that privacy and data protection are core values of the European Union, as recognised in Article 8 of the European Convention on Human Rights (ECHR) and Articles 7 and 8 of the EU Charter of Fundamental Rights, which must be respected in all the policies and rules adopted by the EU pursuant to Article 16 of the TFEU;
4.3.2010 B7-0159/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0000/2010, uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.3.2010 B7-0159/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2010
par ES stratēģiju 2020. gadam — paveiktais darbs pēc Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes
on EU 2020 – follow-up of the informal European Council of 11 February 2010
PE433.021v01-00 B7‑0159/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju 2020. gadam — paveiktais darbs pēc Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes
PE433.021v01-00 B7‑0159/2010 European Parliament resolution on EU 2020 – follow-up of the informal European Council of 11 February 2010
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas novērtējumu (SEC(2007)114),
– having regard to the Lisbon Strategy evaluation by the Commission (SEC(2010)114),
– ņemot vērā 2010. gada 23. februāra jautājumu Komisijai par lauksaimniecību un jauno ES stratēģiju 2020. gadam ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
– having regard to the question of 23 February 2010 to the Commission on Agriculture and the future 'EU 2020' Strategy ( O-0023/2010 – B7‑0000/2010),
A. tā kā Komisija, apspriežoties par turpmāko ES stratēģiju 2020. gadam, nav pienācīgi konsultējusies ar ieinteresētajām personām un iesaistījusi Eiropas Parlamentu;
A. whereas the Commission's consultation on the future 'EU 2020' strategy lacks a proper process of consultation of stakeholders and EP involvement,
B. tā kā nav sasniegti Lisabonas stratēģijā noteiktie mērķi; tā kā, izstrādājot turpmāko ES stratēģiju 2020. gadam, ir jābalstās uz pienācīgu un pamatīgu Lisabonas stratēģijas novērtējumu;
B. whereas the objectives set in the Lisbon Strategy have not been attained; whereas the definition of the future EU 2020 strategy needs to be based on a proper and thorough assessment of the Lisbon Strategy,
C. tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā kļuva redzama ES un, konkrētāk, euro zonas strukturālā neaizsargātība; tā kā situācija Grieķijā un citās neaizsargātās Ekonomikas un monetārās savienības valstīs rada ārkārtīgi lielas bažas un liek steidzami censties panākt plašāku ES ekonomisko integrāciju;
C. whereas the economic and financial crisis has exposed the EU's – and more specifically the euro zone's – structural vulnerability; whereas the situation in Greece and other vulnerable EMU countries is a matter of high concern and an urgent challenge to broader EU economic integration,
D. tā kā krīzes rezultātā ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība; tā kā nabadzība apdraud 16 % ES iedzīvotāju; tā kā 23 miljoni ES iedzīvotāju ir bezdarbnieki;
D. whereas the crisis has been wiping out millions of jobs and has aggravated job precariousness and poverty; whereas 16% of EU inhabitants are at risk of poverty; whereas 23 million EU inhabitants are unemployed,
E. tā kā viegli pieejami kredīti, īstermiņa plānošana, ierobežojumu atcelšana finanšu jomā un pārmērīga riska uzņemšanās finanšu tirgos ir veicinājusi spekulācijas, kas savukārt ir izraisījusi ekonomikas „burbuļu” veidošanos un gan ES, gan pasaulē likusi pieaugt nelīdzsvarotībai, tādējādi mazinot ilgtspējību;
E. whereas the availability of easy credit, short-termism, the deregulation of finance and excessive risk-taking in financial markets have fuelled speculative behaviour, which in turn has led to a bubble-driven growth and the rise of unsustainable EU internal and global imbalances,
F. tā kā klimata pārmaiņu jomā ir nepieciešama krasa un steidzama rīcība;
F. whereas climate change requires drastic and urgent action,
G. tā kā spēcīgā atkarība no fosilajām degvielām un neefektīva izejmateriālu izmantošana apdraud ES virzību uz noturīgas ekonomikas sasniegšanu;
G. whereas strong dependence on conventional fuels and inefficient use of raw materials have jeopardised the EU's path towards a sustainable economy,
H. tā kā nav citas iespējas kā vien paātrināt pāreju uz videi draudzīgu ārkārtīgi efektīvu ekonomiku, kas pilnībā balstīta uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, panāktu piegāžu drošību un sasniegtu augstu nodarbinātības un sociālās kohēzijas līmeni;
H. whereas there is no option but to accelerate the transition to a green fully renewables-based highly efficient economy in order to tackle climate change, ensure security of supply and deliver high employment and social cohesion,
I. tā kā vides ilgtspējības nodrošināšanai ir nepieciešams efektīvi izmantot resursus un samazināt izmantoto resursu kopapjomu;
I. whereas resource efficiency and a reduction of resource use in absolute terms are required in order to ensure environmental sustainability,
J. tā kā paātrinās sabiedrības novecošana, jo no 2013.–2014. gada sāks sarukt ES strādājošo skaits;
J. whereas demographic ageing is accelerating as the EU's active population will start to shrink as from 2013-2014,
K. tā kā pastāv skaidri redzama nepieciešamība vienlīdzīgāk sadalīt darbu un aprūpi starp vīriešiem un sievietēm, uzlabot sieviešu stāvokli darba tirgū un plašākā mērogā censties nodrošināt dzimumu līdztiesību;
K. whereas there is a clear need to divide labour and care more equally between men and women, improve the situation of women in the labour market and more broadly pursue gender equality,
L. tā kā ieguldījumi izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā ir viens no galvenajiem elementiem, lai nodrošinātu labākus dzīves apstākļus un ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas un jauninājumi;
L. whereas investment in education, training and lifelong learning is a key element for better living conditions and an economy based on knowledge and innovation,
M. tā kā Komisijas skatījumā uz ES 2020. gada stratēģijas nākotni netiek ņemts vērā bioloģiskās daudzveidības un lauksaimniecības svarīgums un lauku ekonomikas plašākā loma, nodrošinot apgādi ar pārtiku, dabas resursu apsaimniekošanu un nodarbinātību, un to lielā potenciāla īstenošanu klimata pārmaiņu novēršanā un citu nopietnu uzdevumu risināšanā; tā kā saskaņā ar ziņojumā par ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomiku ( TEEB ) minētajiem aprēķiniem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās radītie zaudējumi vides, sociālajā un ekonomikas jomā 2008. gadā bija no EUR 1 350 līdz EUR 3 100 miljardiem un līdz 2050. gadam to apmērs būs sasniedzis 7 % no pasaules IKP;
M. whereas the Commission's vision of the future of the EU 2020 strategy ignores the important role of biodiversity as well as of agriculture and the wider role that rural economies play in securing food supply, natural resources management and employment and their great potential to combat climate change and other key challenges; whereas biodiversity loss has a worldwide environmental, social and economic cost estimated in the TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) Report at between EUR 1 350 and 3 100 bn per annum in 2008 and at 7% of global GDP by 2050,
1. uzsver, ka, īstenojot ES stratēģiju 2020. gadam, jānodrošina Eiropai vadošā loma 21. gadsimta ekoloģiskajā revolūcijā, kurai jāapvieno cilvēces attīstība un Zemes fiziskie ierobežojumi;
Emphasises that the EU 2020 strategy must put Europe at the leading edge of the green revolution of the 21st Century that must reconcile human development with the physical limits of planet Earth;
3. uzskata, ka jaunajā stratēģija papildus IKP būtu jāietver virkne rādītāju par labklājību, kā arī rādītāji, ar kuriem tiek ņemti vērā plaši ārējie ekonomiskie faktori un vides radītais spiediens, un ka šie rādītāji būtu jādefinē, jāpieņem un jānovērtē, izmantojot demokrātiskas un novatoriskas procedūras;
Considers that the new strategy should encompass, beyond GDP, a set of indicators for wellbeing, as well as indicators taking into account broad economic externalities and environmental pressure, and that these indicators should be defined, adopted and assessed through democratic and innovative procedures;
8. uzsver, ka vides ilgtspējība ir atkarīga no resursu izmantošanas pilnīgas samazināšanas; šajā kontekstā aicina pieņemt resursu efektīvas izmantošanas mērķi vismaz 3 % apmērā gadā no IKP tīrā pieauguma;
Stresses that environmental sustainability depends on an absolute reduction in resource use; calls in this perspective for the adoption of a resource efficiency improvement target of at least 3% per year net of GDP evolution;
15. uzskata, ka ES stratēģijā 2020. gadam būtu jāiekļauj 100 % vidējās izglītības mērķis, kā arī skaidri pamatizglītības un vidējās izglītības kvalitātes mērķi un rādītāji;
Considers that the EU 2020 strategy should include the objective of reaching a 100% target for secondary education as well as clear qualitative targets and indicators for primary and secondary education;
26. norāda, ka pašreizējo politikas saskaņošanas mehānismu euro zonā ir jāpaplašina, lai novērstu euro zonā pašreizējo un turpmāko ekonomisko nelīdzsvarotību un atšķirības; šajā kontekstā pauž nožēlu, ka valdības nav uzņēmušās saistības īstenot saskaņošanu Ekonomikas un monetārajā savienībā un visā ES;
Points out that the current mechanism for policy coordination within the euro area needs to be enlarged to cope with current and future economic imbalances and divergences within the euro area; regrets in this context that there are no binding commitments among governments to enforce coordination within EMU and more broadly the EU;
28. uzsver, ka Eiropas Parlamentam katru gadu būtu jānovērtē ES stratēģijas 2020. gadam īstenošana un kā vienai no budžeta lēmējiestādēm būtu skaidri jāsasaista šie novērtējumi ar papildu ES finansējumu;
Emphasises that the European Parliament should assess the implementation of the EU 2020 strategy on an annual basis, and as an arm of the budgetary authority should therefore explicitly link these assessments with extra EU funding;
31. aicina Komisiju iekļaut ES stratēģijā 2020. gadam kopējās lauksaimniecības politikas un lauku attīstības politiku reformu tā, lai kohēzija, konkurētspēja un ilgtspējība tiek īstenota kā trīs savstarpēji neatdalāmi mērķi, kā tas bija paredzēts Eiropas Savienības Lisabonas un Gēteborgas programmās;
Calls on the Commission to include the reform of the Common Agricultural Policy and rural development policies in the EU 2020 strategy so that the goals of cohesion, competitiveness and sustainability are treated as three inseparable goals, as was already provided for in the Union's Lisbon and Göteborg agendas;
33. uzsver, ka algu līmeņa samazināšana darbojas arī kā mājsaimniecības ienākumu un tādējādi arī privātā patēriņa izaugsmi bremzējošs faktors; tādēļ brīdina, ka algu līmeņa samazināšanu nevajadzētu izmantot kā galveno instrumentu cenu stabilitātes sasniegšanai; atgādina, ka pieaugošā konkurence pasaulē jau ir likusi samazināt algas, bet lielākas preču cenas ir samazinājušas ES patērētāju pirktspēju;
Underlines that wage moderation discipline also acts as a brake on the growth of household income and thereby on private consumption; therefore, warns against focusing essentially on wage moderation as a way to achieve price stability; recalls that increased global competition has already contributed to downward pressure on wages, while higher commodity prices have harmed the purchasing power of EU consumers;
42. pauž nopietnas bažas par valsts parāda kritiskajiem apmēriem un par tā prognozēto straujo pieaugumu 2010. un 2011. gadā, ko izraisīs krīzes novēršanai nepieciešamā ekspansīvā fiskālā politika, kura rada vēl lielāku slogu, paturot prātā, ka nākamās paaudzes mantos arī augošu ekoloģisko un augošu privātu finansiālo parādu; atgādina, ka daudzās dalībvalstīs vēl pirms krīzes kritiski pieauga privāto parādu apmērs;
Expresses its deep concern over the unsustainable level of public debt and its predicted rapid increase in 2010 and 2011, caused by the necessary expansionary fiscal policy in response to the crisis, which is an even larger burden bearing in mind that future generations will inherit both a growing ecological and a growing private financial debt; recalls that private debt experienced an unsustainable increase in many Member States during the period preceding the crisis;
45. atgādina, ka budžeta deficīts ir ārkārtīgi nopietns jautājums un ka dalībvalstīm ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai to samazinātu, ņemot vērā ciklisko stāvokli, tostarp privāto parādu apmēru un norēķinu kontu bilances; uzsver iespējamo deflācijas risku, ja budžeta deficīts un algas tiek samazinātas, neņemot vērā dalībvalstu vispārējo stāvokli un, konkrētāk, budžeta rezultātu starpību;
Recalls that public deficits are a matter of high concern and that Member States have to take appropriate measures in order to reduce them, taking into account the cyclical situation, including the level of private debt and current account balances; stresses the dangers of a deflation trap if public deficits and wages are cut irrespective of the general financial situation of Member States and more specifically irrespective of the output gap;
b) pāreju no dalībvalstu konkurences nodokļu jomā uz sadarbību, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas nodokļa bāzes ieviešanai uzņēmumu peļņas nodoklim, mehānismu, kas nodrošinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju koordinācijas minimumu līdzīgi, kā tas pašlaik ir noteikts attiecībā uz PVN;
(b) moving away from tax competition between Member States towards tax cooperation including a timetable for the introduction of a common consolidated tax base for corporate profits and a mechanism to ensure a minimum coordination of corporate tax rates on a similar basis to that which is currently in place for VAT;
c) vides nodokļu saskaņotu ieviešanu, lai pārvietotu slogu no nodarbinātības nodokļiem uz neilgtspējīgām darbībām un produktiem;
(c) coordinated introduction of environmental taxes in order to shift the burden away from labour taxes towards unsustainable activities and products;
d) finanšu darījumu nodokļu, piemēram, Tobin-Spahn nodokļa, ieviešanu visā ES;
(d) EU-wide financial transaction taxes such as a Tobin-Spahn tax;
e) ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli, kā arī automātiskas informācijas apmaiņas ieviešanu;
(e) introducing country-by-country reporting on corporate income and taxes paid thereon, as well as an automatic exchange of information;
f) nodokļu oāžu slēgšanu, sākot ar tām, kas atrodas ES;
(f) closing down tax havens, starting with those within the EU;
4.3.2010 B7-0160/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0000/2010, uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.3.2010 B7-0160/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2010
par paveikto darbu pēc Eiropadomes 11. februāra neoficiālās sanāksmes
on the Follow-up of the Informal European Council of 11 February
PE433.022v01-00 B7‑0160/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par paveikto darbu pēc Eiropadomes 11. februāra neoficiālās sanāksmes
PE433.022v01-00 B7‑0160/2010 European Parliament resolution on the Follow-up of the Informal European Council of 11 February
– ņemot vērā Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par ES stratēģiju 2020. gadam un šīs apspriešanas rezultātus (SEC(2010)116),
– having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC(2010)116),
– ņemot vērā Eiropadomes dokumentu „Septiņi soļi, lai īstenotu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju”,
– having regard to the European Council's document 'Seven steps to deliver on the European strategy for growth and jobs',
A. tā kā daudzi Eiropas pilsoņi uzskatu, ka ES noteikumi bieži vien ir pārāk birokrātiski, sarežģīti un dārgi,
A. whereas many European citizens believe that EU regulation is often too bureaucratic, complicated and expensive,
Vispārējie apsvērumi
General observations
4. pauž nožēlu par to, ka nav sasniegti Eiropai nozīmīgi mērķi; atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu, noteikt mazāku skaitu mērķu, kurus var vieglāk izmērīt;
Deplores the fact that important European targets have not been met; welcomes the decision of the European Council to define fewer targets that are more quantifiable;
7. uzskata, ka Lisabonas stratēģija nesasniedza izvirzītos mērķus, jo dalībvalstīm trūka apņemšanās un tiesību īstenot pieņemtos rīcības plānus, kā arī pietiekamu stimulu un saistošu tiesību aktu ES līmenī;
Takes the view that the Lisbon Strategy failed due to a lack of commitment and lack of ownership by the Member States, leading to a failure to implement agreed action plans, and the absence of efficient incentives and binding instruments at EU level;
9. mudina Komisiju izmantot visus Lisabonas līgumā pieejamos pantus, piemēram, 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantu, lai koordinētu dalībvalstu ekonomiskās reformas un rīcības plānus;
Encourages the Commission to use all articles available in the Lisbon Treaty, such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194, to coordinate the economic reforms and action plans of the Member States;
12. uzsver, ka jānodrošina labāka sadarbība ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, jo iesaistot vairāk dalībnieku, palielināsies spiediens uz valsts pārvaldes iestādēm panākt konkrētus rezultātus;
Stresses the need for better cooperation with the European Parliament, national parliaments and civil society and observes that, as a result of involving more actors, the pressure on national administrations to deliver results will increase;
14. mudina Komisiju un dalībvalstis veikt finanšu revīzijas, lai noteiktu, cik ES budžetā ir atlicis līdzekļu šo darbību veikšanai; mudina Komisiju nodrošināt stingrāku šīs jomas pārraudzību; uzskata, ka turpmāko lēmumu par ES stratēģiju 2020. gadam pamatā jābūt uzticamiem un pareiziem finanšu datiem;
Encourages the Commission and the Member States to conduct financial audits to determine how much scope for action is left within the EU budget; urges the Commission to ensure stronger oversight in this area; considers that further decisions on the EU 2020 strategy must be based on reliable and correct financial figures;
Eiro vērtības aizsargāšana, pastiprinot finanšu pārraudzību
Protect ing the strength of the euro by reinforcing financial oversight