natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa pastiprināt saistības, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, un prasa panākt labāku rīcības koordināciju, ņemot vērā TAM 2010. gada pārskatīšanu; aicina dalībvalstis sniegt maksimālu atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmei par TAM un šajā sakarībā vienoties par kopēju nostāju;
Calls for reinforcement of the commitments to achieving the MDGs by 2015 and asks for greater coordinated action in view of the 2010 MDG review; calls on all Member States to show the maximum support for, and to agree on a common position towards, the 2010 United Nations MDG Summit;
aicina dalībvalstis pilnībā izpildīt gan divpusējās, gan daudzpusējās OAP saistības;
Calls upon Member States to deliver fully on their ODA commitments, both bilateral and multilateral;
lūdz dalībvalstīm palielināt OAP apjomu, lai sasniegtu kopējo mērķi nodrošināt OAP 0,56 % apmērā no nacionālā kopienākuma (NKI) līdz 2010. gadam un OAP 0,7 % apmērā no NKI 2015. gadā; turklāt lūdz, lai tās paātrina centienus uzlabot atbalsta efektivitāti, īstenojot Parīzes deklarāciju un Akras rīcības programmu, un šajā nolūkā efektīvāk saskaņot savu rīcību, nodrošinot prognozējamākus un noturīgākus atbalsta mehānismus, paātrinot atbalsta sniegšanu, pārtraucot atbalsta piesaisti un palielinot atbalsta saņēmēju spēju apgūt piešķirtos līdzekļus; atzinīgi vērtē jauno starptautisko atbalsta pārredzamības iniciatīvu, kas paredzēta, lai informācijas par atbalstu būtu vairāk un tā būtu pieejamāka, šādi veicinot atbalsta leģitimitāti un nodrošinot atbalsta efektīvāko iespējamo izmantošanu nabadzības apkarošanai; aicina šai iniciatīvai pievienoties visas tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas;
Asks Member States to increase ODA volumes in order to reach their collective target of an ODA/gross national income (GNI) ratio of 0.56% by 2010 and the target of 0.7% ODA/GNI for 2015; asks furthermore that they accelerate efforts to improve aid effectiveness through implementation of the Paris Declaration and the Accra Agenda for Action by coordinating their actions more effectively, improving the predictability and sustainability of aid systems, accelerating the rate at which they provide aid, untying aid and increasing the take-up capacity of aid beneficiaries; supports the new international initiative for aid transparency, which seeks to improve the availability and accessibility of information on aid, thus increasing its legitimacy and making it possible to ensure that it is used in the most effective manner to combat poverty; calls on all Member States which have not yet done so to endorse this initiative;
uzsver, ka, lai gan OAP saistību izpilde ir absolūti nepieciešama, ar to vien nepietiek, lai risinātu ārkārtas situācijas attīstības jomā, un atkārto aicinājumu Komisijai aktīvi popularizēt pašreizējos novatoriskos attīstības finansēšanas instrumentus un steidzami rast novatoriskus papildu finansējuma avotus;
Stresses that while fulfilment of the ODA commitments is imperative it is not sufficient in terms of tackling the development emergency, and reiterates its call to the Commission for active promotion of existing innovative development-financing instruments and for urgent identification of additional innovative sources of finance;
ar bažām norāda uz centieniem samazināt OAP sabiedrības veselības jomā, it īpaši saistībā ar seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kas TAM sasniegšanai ir būtiska joma; norāda, ka veselīgs un stiprs darbaspēks ir viens no ekonomiskās attīstības priekšnoteikumiem;
Notes with concern the reduction in ODA efforts for public health – in particular sexual and reproductive health rights – which is crucial to attaining the MDGs; points out that a healthy, strong workforce is a precondition for economic development;
aicina Komisiju veicināt starptautiskās attīstības sadarbības reformu;
Calls on the Commission to press ahead with the reform of international development cooperation;
uzsver, ka pašreizējās starptautiskās palīdzības sistēmas reformas dēļ nevajadzētu zust tiem panākumiem, kas jau ir sasniegti attīstības jomā, un dalībvalstis nedrīkst izmantot to kā iemeslu, lai izvairītos no savu solījumu pildīšanas;
Stresses that ongoing reform of the international aid architecture should not result in backtracking on what has been achieved so far for development and must not become a smokescreen for Member States seeking to renege on their pledges;
uzskata, ka attīstības palīdzības finansējuma apjoms vien nenodrošina pietiekamu pamatu, lai spriestu par ES attīstības palīdzības pasākumu efektivitāti un lietderību;
Takes the view that the volume of development assistance funding alone does not provide a sufficient basis for judging the effectiveness and efficiency of the EU's development assistance measures;
uzskata, ka finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanai arī turpmāk ir jābūt prioritātei;
Takes the view that priority should continue to be given to overcoming the financial and economic crisis;
uzsver vajadzību turpināt sniegt palīdzību un pastāvīgi pielāgoties jauniem faktiem un apstākļiem;
Stresses the need to continue to provide assistance and constantly to adapt it to new realities and circumstances;
uzsver, ka pasaules ekonomikas krīze ir radījusi nepieciešamību gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi uzlabot attīstības sadarbību;
Stresses that the global economic crisis has necessitated enhanced development cooperation in terms of both quantity and quality;
uzsver, ka kredītu krīze, depresijas cikla izraisītā nenoteiktība un starptautiskās tirdzniecības, ieguldījumu un migrējošo darba ņēmēju pārskaitījumu samazināšanās ir tie kanāli, pa kuriem krīze izplatījās no rūpnieciski attīstītajām valstīm uz jaunattīstības valstīm, un visās šajās jomās ES ir jāpieņem iniciatīvas un koordinētā, vispusīgā un saskaņotā veidā jāapliecina sava klātbūtne starptautiskajā arēnā;
Stresses that the credit crunch, uncertainty caused by the depressionary cycle and the drop in international trade, investment and remittances by migrant workers are the channels by which the crisis has been transmitted from the developed countries to the developing countries, and that in all these areas, the Union needs to adopt initiatives and assert its presence on the international stage in a concerted, comprehensive and coherent manner;
aicina Padomi un Komisiju, uzraugot to attīstības sadarbības instrumentus un politiku, rūpēties arī par to, lai mazinātu neplānotu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, piemēram, pieaugošu atkarību no attīstības palīdzības pārskaitījumiem, kas negatīvi ietekmē izaugsmi, algas un nodarbinātību, un finansējuma daļu pieprasošu struktūru rašanos un korupcijas palielināšanos;
Calls on the Council and Commission, when monitoring their development cooperation instruments and policies, also to take care to minimise unintended consequences for the economies of developing countries, such as increasing dependence on development assistance transfers, with negative repercussions on growth, wages and employment and the emergence of rent-seeking structures and corruption;
aicina Padomi un Komisiju uzlabot divpusējās un daudzpusējās attīstības sadarbības koordināciju, jo trūkumi šajā jomā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas mazina attīstības palīdzības efektivitāti;
Calls on the Council and the Commission to improve the coordination of bilateral and multilateral development cooperation, since shortcomings in this area constitute one of the main factors undermining the effectiveness of development assistance;
uzsver, ka atbildei uz finanšu un ekonomikas krīzi ir jābūt vispusīgai, ka ir jāreglamentē vai jāuzrauga visu finanšu iestāžu, tirgus segmentu un jurisdikciju darbība un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā;
Stresses that a comprehensive response must be provided to the economic and financial crisis, that no financial institution, market segment or jurisdiction must be exempt from regulation or supervision and that the transparency and accountability of all parties must form the bedrock of a new brand of international financial governance;
atzinīgi vērtē uzlabotās iespējas valstīm ar zemiem ienākumiem saņemt starptautisko finanšu iestāžu aizdevumus, kas paredzēti, lai šos līdzekļus novirzītu visnabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem, galveno uzmanību pievērstu nabadzības samazināšanai un finansētu izaugsmi jaunattīstības valstīs; tomēr pauž nopietnas bažas par jaunattīstības valstu parādu palielināšanās iespēju un bīstamību un par turpmāku ar parādu noturību saistītu krīzi; aicina valstu valdības steidzami veikt starptautisko finanšu iestāžu reformu;
Welcomes on the one hand the improved borrowing facilities for low-income countries provided by the IFIs with a higher level of pro-poor spending and emphasis on poverty reduction and pro-growth spending in developing countries; expresses, however, major concern about the possibility and threat of a rise in the indebtedness of developing countries and a further crisis in relation to the viability of the debt, and calls on governments to take urgent action to reform the IFIs;
aicina Komisiju izpētīt, kā tiek īstenots Pasaules Bankas priekšlikums par fonda izveidi neaizsargātākajām valstīm, kas paredzēts, lai finansētu nodrošinātību ar pārtiku, sociālo aizsardzību un tautu attīstību;
Calls on the Commission to look into the implementation of the proposal by the World Bank to establish a vulnerability fund to finance food security, social protection and human development;
lūdz G20 valstu vadītājiem nekavējoties rīkoties, lai izpildītu 2009. gada septembrī Pitsburgas augstākā līmeņa sanāksmē doto solījumu reformēt pasaules attīstības atbalsta sistēmu, un sakarā ar to novirzīt vismaz 5 % no SVF kvotu daļām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un jaunattīstības valstīm un vismaz 3 % Pasaules Bankas balsstiesīgo akciju jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstīm;
Asks the leaders of the G20 to act, without delay, on the commitment made at the September 2009 summit in Pittsburgh to reform the global development architecture and, within this framework, shift at least 5% of the IMF quota shares to emerging and developing economies and at least 3% of the World Bank voting shares to developing and transition countries;
uzsver nepieciešamību reformēt pasaules ekonomikas pārvaldību, lai nodrošinātu labāku jaunattīstības valstu pārstāvību lēmumu pieņemšanas forumos; tādēļ ierosina paplašināt G20 valstu grupu, tajā iekļaujot vismaz vienu jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu pārstāvi, kurš varētu būt pašreizējais G77 valstu grupas priekšsēdētājs;
Stresses the need to reform world economic governance in order to ensure better representation of developing countries in decision-making forums; proposes, to this end, that the G20 should be expanded to include at least one representative of the developing countries, in particular of the least developed countries, who could be the President-in-Office of the G77;
aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai un aizsardzībai, kā arī cīņai pret dzimumu diskrimināciju un bērnu darbu, ņemot vērā ieteikumus, ko šajā sakarībā sniegusi Starptautiskā Darba organizācija, kurai vajadzētu kļūt ietekmīgākai;
Calls on the Commission and Member States to devote particular attention to the promotion and protection of decent work and action to combat gender discrimination and child labour, adhering to the recommendations made on this subject by the International Labour Organisation, whose role should be expanded;
uzsver nepieciešamību pāriet uz starptautisku pārvaldības sistēmu, kas aizsargās visneaizsargātākos iedzīvotājus un valstis, it īpaši tās, kuras krīze ir skārusi vissmagāk un kurās sociālās aizsardzības sistēmas ir neefektīvas vai to vispār nav;
Stresses the need to move to an international system of governance that will protect the most vulnerable people and countries, especially those hardest hit by the crisis and with ineffective or no safety nets;
atzīmē, ka SVF dalībnieki ir apstiprinājuši USD 250 miljardu piešķiršanu īpašajām aizņēmumtiesībām un tikai USD 18 miljardi no īpašajām aizņēmumtiesībām paredzētajiem līdzekļiem tiks piešķirti jaunattīstības valstīm; prasa, lai dalībvalstis un starptautiskā sabiedrība izpētītu Sorosa priekšlikumu par to, ka bagātajām valstīm vajadzētu piešķirt savas īpašās aizņēmumtiesības fondam, kas paredzēts vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, piemēram, cīņas pret klimata pārmaiņām un nabadzības apkarošanas finansēšanai;
Notes that the IMF's membership has approved a USD 250 billion allocation of special drawing rights (SDRs) and that only USD 18 billion of SDRs will go to developing countries; urges the Member States and the international community to explore the Soros proposal that the wealthy countries should allocate their SDRs to a fund for global public goods, such as the fight against climate change and the eradication of poverty;
aicina Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai palielinātu finansējumu starptautiskajām finanšu iestādēm, par ko tika panākta vienošanās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē;
Calls on the Council and the Commission to take steps to bring about the increase in funding for international financial institutions agreed at the G20 summit;
aicina Padomi un Komisiju atbalstīt vērienīgu SVF reformu;
Asks the Council and the Commission to advocate an ambitious reform of the IMF;
pieprasa pastiprināt G20 valstu makroekonomisko sadarbību, palielināt ANO lomu un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai nodrošinātu saskaņotu reakciju uz krīzi un tās sekām jaunattīstības valstīs;
Calls for stronger macroeconomic cooperation within the G20, a more powerful role for the United Nations system and reform of international financial institutions to ensure a concerted response to the crisis and its effects in developing countries;
pauž nožēlu, ka finanšu nozare, neraugoties uz milzīgo līdzekļu apjomu, ko valstis ieguldīja tās glābšanai, nav pilnībā izvērtējusi šīs nepieredzētās krīzes rezultātā gūto mācību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē G20 valstu vadītāju 2009. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmē Pitsburgā pausto apņemšanos nodrošināt, ka finanšu nozare kompensē krīzes izmaksas, kuru smagums gan attīstītās valstīs, gan jaunattīstības valstīs līdz šim gūlās uz nodokļu maksātāju, citu iedzīvotāju un publisko dienestu pleciem;
Regrets that the financial sector has not fully learned the lessons implicit in this unprecedented crisis, despite benefiting from enormous state bailouts; welcomes in this regard the commitment of the G20 leaders at the September 2009 summit in Pittsburgh to ensure that the financial sector compensates for the costs of the crisis so far borne by taxpayers, other citizens and public services in both advanced economies and developing countries;
ir stingri pārliecināts, ka banku sistēmas aplikšana ar nodokļiem būtu taisnīgs finanšu nozares ieguldījums vispārējā sociālā taisnīguma jomā; turklāt aicina iekasēt starptautisku nodokli par finanšu darījumiem, lai nodokļu sistēmu padarītu taisnīgāku un rastu papildu līdzekļus attīstības un vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, jo īpaši, lai finansētu jaunattīstības valstu spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un to ietekmei, kā arī mazināt to sekas;
Firmly believes that taxing the banking system would be a fair contribution from the financial sector to global social justice; calls also for an international levy on financial transactions to make the overall tax system more equitable and to generate additional resources for financing development and global public goods, including adaptation of developing countries to cope with and mitigate climate change and its impact;
prasa, lai Komisiju iesniegtu paziņojumu par to, kā ar starptautiskajiem finanšu darījumiem uzliktu nodokli varētu cita starpā palīdzēt sasniegt TAM, labot globālās nelīdzsvarotības un veicināt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē;
Urges the Commission to present a communication on how a tax on international financial transactions can, inter alia, help to achieve the MDGs, correct global imbalances and promote sustainable development worldwide;
prasa SVF uz G20 valstu nākamo sanāksmi sagatavot ziņojumu par ieguldījumu, kas finanšu sistēmai jāveic, lai apmaksātu apgrūtinājumus saistībā ar dažādiem valdību intervences pasākumiem, izskatot visus tiešos un netiešos apgrūtinājumus valstu finansēm un jo īpaši to ietekmi uz jaunattīstības valstu budžetiem;
Calls for a report to be prepared by the IMF for the next G20 meeting on the contribution to be made by the financial system towards paying for the burdens associated with the various government interventions, looking at all the direct and indirect burdens imposed on public finances and, in particular, their impact on the budgets of developing countries;
ar lielām bažām norāda uz to, ka jaunattīstības valstīm 2010. gadā trūks USD 315 miljardu, un pieaugošā fiskālā spriedze visneaizsargātākajās valstīs apdraud USD 11,6 miljardu pamattēriņus izglītībai, veselībai, infrastruktūrai un sociālajai aizsardzībai; tādēļ uzskata par atbilstošu izpētīt iespējas vienoties ar kreditorvalstīm noteikt parāda pagaidu moratoriju atcelšanu nabadzīgākajām valstīm, lai dotu tām iespēju īstenot pretciklisku fiskālo politiku, mazinot krīzes smagās sekas; ierosina veikt pasākumus, lai nodrošinātu vienošanos par pārredzamu struktūru, kas darbotos kā šķīrējtiesa parādu jautājumos;
Notes with great concern that developing countries are expected to face a financial shortfall of USD 315 billion in 2010 and that mounting fiscal distress in the most vulnerable countries is imperilling USD 11.6 billion of core spending in education, health, infrastructure and social protection; considers it appropriate, therefore, to explore the grounds for an agreement with creditor countries to establish a temporary moratorium or debt cancellation for the poorest countries to enable them to implement countercyclical fiscal policies to mitigate the severe effects of the crisis; proposes that efforts be made to facilitate arrangements for transparent debt arbitration;
atzinīgi vērtē dalībvalstu iniciatīvu veikt brīvprātīgus maksājumus par aviācijas un jūras transporta emisijām kā ieguldījumu to izmaksu finansēšanā, kas nepieciešamas, lai mazinātu klimata pārmaiņas, kā arī pielāgotos tām jaunattīstības valstīs, un aicina visas dalībvalstis veikt līdzīgus maksājumus;
Welcomes the initiatives of Member States on the implementation of voluntary levies on aviation and maritime emissions to contribute to financing the costs of mitigation and adaptation to climate change in developing countries and invites all Member States to consider implementing similar levies;
saskaņā ar savu 2008. gada 21. oktobra rezolūciju aicina dalībvalstis un Komisiju vienoties, ka Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros vismaz 25 % no ieņēmumiem par oglekļa dioksīda emisijas kvotu tirdzniecību ar publiskiem ieguldījumiem tiek piešķirti jaunattīstības valstu atbalstam to centienos efektīvi risināt klimata pārmaiņu izraisītās problēmas;
Calls upon the Member States and the Commission, in accordance with its resolution of 21 October 2008, to agree, within the European Union Emission Trading System framework, to devote at least 25% of the revenues generated from the auctioning of carbon dioxide emission allowances to support developing countries effectively, using public investment, in coping with climate change;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt visus pasākumus, kas paredzēti cīņai pret klimata pārmaiņām, kuru ietekmi vissmagāk izjūt jaunattīstības valstis, un šajā sakarībā aicina paātrināt piemērotu tehnoloģiju nodošanu;
Calls on the Commission and the Member States to support all action to combat climate change, which is hitting developing countries hardest, and, in this connection, to step up the transfer of appropriate technologies;
aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību saiknei starp vides krīzi un attīstības krīzi un prasa, lai tās par ES stratēģiskajām prioritātēm noteiktu ilgtspējīgu attīstību un videi draudzīgu izaugsmi; prasa, lai ES piešķirtu papildu līdzekļus saistību izpildei attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, ņemot vērā arī to, ka joprojām palielinās to cilvēku skaits, kas dodas bēgļu gaitās vides apstākļu ietekmē;
Invites the Commission and the Member States to pay further attention to the link between the environmental crisis and the development crisis, and urges them to make sustainable development and ‘green growth’ strategic priorities for the EU; urges the EU to allocate additional money for its commitments to fighting climate change in developing countries, also taking into account the increasing number of environmental refugees;
atzinīgi vērtē Eiropadomes 2009. gada oktobrī pausto apņemšanos, ka klimata pārmaiņu apkarošana nedrīkst apdraudēt TAM sasniegšanu; mudina Padomi pēc iespējas drīzāk un saistībā ar Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem un G20 valstu kompromisiem vienoties par stingrām finanšu saistībām, kas jaunattīstības valstīm ļautu pielāgoties arvien sliktākiem klimatiskajiem apstākļiem, un nodrošināt, lai saistībā ar ekonomikas krīzi vajadzīgā palīdzība neizraisītu atgriešanos pie pārmērīgām ārējām parādsaistībām;
Welcomes the European Council's commitment in October 2009 not to undermine the MDGs with regard to combating climate change; urges the Council to agree, as soon as possible and in the framework of the Copenhagen summit conclusions and the G20 compromises, on firm financial commitments that enable developing countries to cope with deteriorating climatic conditions and to ensure that assistance needed as a result of the economic crisis will not lead to a relapse into external over-indebtedness;
uzsver, ka migrantu naudas pārvedumu kapitāla plūsmām ir izšķiroša nozīme, jo tās nonāk tieši pie mērķa grupām jaunattīstības valstīs, dodot šiem cilvēkiem iespēju nekavējoties izmantot šos līdzekļus visnepieciešamāko vajadzību apmierināšanai; lūdz dalībvalstis un saņēmējvalstis atvieglot naudas pārvedumu piegādi un darīt visu nepieciešamo, lai mazinātu ar tām saistītās izmaksas;
Stresses the pivotal importance of migrant remittances as capital flows directly into the hands of the target populations in developing countries, who can rapidly put such monies to use for pressing needs; asks Member States and recipient countries to facilitate the delivery of remittances and to work towards reducing their costs;
atzinīgi vērtē G8 valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā, Itālijā pausto apņemšanos piecos gados no 10 % līdz 5 % samazināt izmaksas par naudas pārvedumiem; uzskata, ka lielāka konkurence tirgū un plašāks reglamentējošais pamats ir izšķiroši pasākumi, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar naudas pārvedumu darījumiem, paātrinot jaunu tehnoloģiju ieviešanu un veicinot jaunattīstības valstu nabadzīgo iedzīvotāju finansiālo integrāciju;
Welcomes the commitment of the G8 leaders at the July 2009 summit, held in L'Aquila, Italy, to reduce the cost of remittance transfers from 10% to 5% within five years; believes that enhanced market competition and a broader regulatory framework are essential measures to alleviate the costs connected with remittance transactions, while accelerating the adoption of new technologies and promoting financial inclusion for the poor in developing countries;
atbalsta valsts iestāžu un valsts un privātā sektora kopīgu attīstības iniciatīvu izveidi, kuras īstenotu valsts vadībā ar privāto līdzekļu devēju atbalstu saskaņā ar partnervalstu prioritātēm, jo tas ir līdzeklis, kā jaunattīstības valstīs palielināt atbildīgus un ilgtspējīgus tiešos ieguldījumus un veicināt tehnoloģijas nodošanu;
Supports the creation of joint public-public and public-private initiatives for development, based on a public lead with private donors‘ support and in line with partner countries’ priorities, as a means of increasing responsible and sustainable direct investment in developing countries and facilitating technology transfer;