natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka proporcionalitātes principa piemērošana kontroles procedūrām, kas izriet no projekta mēroga, būtu jāpastiprina, vienkāršojot prasības kas reglamentē informēšanas un kontroles pienākumus neliela mēroga projektu un programmu īstenošanā; tomēr norāda, ka vienkāršoti noteikumi nedrīkst negatīvi ietekmēt pārredzamību un atbildību; prasa pastiprināt un uzlabot revīzijas koordināciju, atcelt nevajadzīgu kontroli dalībvalstīs, kurās ir atbilstīga fondu pārvaldības sistēma, un nākamajā plānošanas periodā pieņemt vienotās revīzijas principu un uzskata, ka tāpat kā “uzticības līgumu” to vajadzētu īstenot cik vien bieži iespējams;
Stresses that application of the proportionality principle to control procedures determined by the scale of the project should be strengthened by simplifying the requirements governing information to be supplied and monitoring when implementing small-scale projects and programmes; points out, however, that simplified rules must not have a negative impact on transparency and responsibility; calls for the coordination of audit activity to be reinforced and improved, for redundant controls to be removed in Member States which have an adequate fund management system and for the single audit principle to be adopted in the next programming period and that, as with the ‘contract of confidence’ principle, it should be implemented as often as possible;
uzsver, ka ļoti būtiska ir savlaicīga daudzgadu finanšu shēmas un skaidru un galīgu dalībvalstīm paredzēto noteikumu un norādījumu pieņemšana, lai nerastos uzsākšanas grūtības un ar valstu noteikumu izstrādi un dalībvalstu priekšnosacījumu īstenošanu saistīta kavēšanās nākamā plānošanas perioda sākumā; uzskata, ka Komisijai ir jāsniedz tehniska palīdzība, lai nodrošinātu minēto noteikumu labu izpratni dalībvalstīs; uzsver, ka daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ilgums ir sevišķi svarīgs jautājums kohēzijas politikas un apguves spējas jomā, jo pārāk īsa daudzgadu finanšu shēma nozīmē šķēršļus projektiem, kas ir gan visilgākie, gan visnozīmīgākie no attīstības viedokļa;
Stresses the paramount importance of timely adoption of the multiannual financial framework and of clear and definitive rules and guidance for the Member States, in order to avoid start-up difficulties and delays related to the drawing up of national rules and the implementation of the ex-ante conditionalities by the Member States at the beginning of the next programming period; considers it necessary for the Commission to provide technical support to ensure that these are also well understood at Member State level; stresses that the duration of the multiannual financial framework (MFF) is a key issue for cohesion policy and for absorption capacity, because an MFF that is too short creates obstacles for those projects that both run for a longer duration and are the most substantial from the development point of view;
aicina dalībvalstis ātrāk transponēt Kopienas tiesību aktus valsts tiesību aktos; uzsver, ka ir svarīgi rast pietiekamu skaitu apmācītu darbinieku, lai efektīvāk risinātu problēmas uz vietas;
Calls on the Member States to transpose Community legislation more rapidly into national law; stresses the importance of mobilising trained personnel in sufficient numbers to address challenges on the ground more effectively;
uzsver, kādas priekšrocības sniedz dalītas pārvaldības fondu (ERAF, ESF, Kohēzijas fonda, ELFLA un ELFLA) sinerģija un sinerģija ar EAF attiecībā uz konkrētiem Eiropas reģioniem, kas robežojas ar ĀKK valstīm, un uzsver, ka sinerģiju un papildināmību nepieciešams vēl pastiprināt; uzskata, ka būtu jāveicina elastība starp ERAF un ESF, lai atvieglotu integrēto projektu finansēšanu, ņemot vērā katra šā fonda konkrētās īpašības un mērķus; uzsver, ka noteikumu un procedūru saskaņošanas rezultātā varētu būt iespējams vienkāršot īstenošanas sistēmas un veicināt finansējuma potenciālo saņēmēju piedalīšanos ES līdzfinansētās programmās; šajā sakarībā atgādina par šķērsfinansēšanas potenciālu, ko pagaidām vēl neizmanto visā pilnībā;
Stresses the benefits of and the need for greater synergy and complementarity between all the shared management funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund, EAFRD and EFF) and the EDF in the case of certain European regions which neighbour ACP countries; takes the view that flexibility between the ERDF and the ESF should be encouraged so as to facilitate the financing of integrated projects, while taking into account the specific nature and objectives of each of these funds; stresses that harmonisation of rules and procedures would lead to simplified delivery systems and encourage participation by potential beneficiaries in EU co-funded programmes; recalls in this context the potential of cross-financing, which is not yet being fully exploited;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ESF efektīvāku izmantošanu pašreizējos apstākļos visos līmeņos un visās dalībvalstīs, lai reaģētu uz finanšu krīzes izraisītajām aktuālajām sociālekonomiskajām problēmām, un nodrošināt, ka turpmāk ESF kā atpazīstams, pārredzams, efektīvs, elastīgs, vienkāršs un praktisks instruments, ko izmanto cilvēkkapitāla attīstībai, vienlaicīgi atspoguļojot dalībvalstu un reģionu specifiku un vajadzības, efektīvi un mērķtiecīgi veicina stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu nodarbinātības un sociālās politikas jomā;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the ESF is used in a more efficient way today, to respond to the ongoing socio-economic challenges brought about by the financial recession, at all levels and in all Member States, and to ensure that the future ESF makes a meaningful, targeted contribution to implementation of the Europe 2020 strategy in the fields of employment and social inclusion as a visible, transparent, efficient, flexible, simple and user-friendly instrument that is brought to bear to develop human capital, while reflecting the specificities and needs of Member States and regions;
uzsver, ka ir nepieciešams koncentrēt pūles uz nelielu prioritāšu skaitu (visakūtākā no tām ir rekorda līmeni sasniegušā bezdarba samazināšana iekšējā tirgū, īpaši attiecībā uz jauniešiem un sievietēm paredzētām darba vietām), lai nodrošinātu ES mēroga projektu efektīvāku īstenošanu un maksimālu ESF ietekmi un iespēju radīšanu, tādējādi atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020”, un vienlaicīgi uzsver, ka ir jāņem vērā atšķirīgie apstākļi dalībvalstīs un jo īpaši ir nepieciešams uzlabot ESF finansiālo patstāvību un veicināt tā elastīgumu, lai risinātu pašreizējās problēmas nodarbinātības jomā;
Stresses that efforts need to be concentrated on a limited number of priorities – the most urgent among them being reducing record levels of unemployment in the internal market, with special reference to jobs for young people and women – in order to ensure that EU-wide projects are implemented more efficiently and that the impact and potential of the ESF are maximised, thus supporting the Europe 2020 strategy, while emphasising that the different situations in the Member States need to be taken into account and, moreover, that there is a need to strengthen ESF financial autonomy and to foster its flexibility in order to address current employment challenges;
aicina dalībvalstis veicināt un uzturēt plašu dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai labāk noteiktu darba tirgus vajadzības, uzlabotu sociāli mazaizsargāto grupu nodarbinātības iespējas, un vienlaicīgi ‐ attiecībā uz politikas mērķu noteikšanu saistībā ar kohēzijas politiku ‐ pienācīgi ņemt vērā reģionālās un vietējās vajadzības un nodrošināt to atspoguļošanu ESF mērķos; prasa pievērst īpašu uzmanību mazkvalificētu darba ņēmēju mācībām un izglītībai, lai uzlabotu minētās grupas nodarbinātības iespējas;
Calls on the Member States to encourage and maintain an extensive dialogue with all stakeholders at national, regional and local level in order better to identify the needs of the labour market, improve the employability of socially disadvantaged groups and, at the same time, take adequate account, in relation to formulating policy goals in connection with cohesion policy, of regional and local needs and ensure that they are reflected in the ESF's objectives; calls for special attention to be paid to the training and education of people in low-skilled jobs, in order to improve the employability of this group;
aicina dalībvalstis uzlabot informētību par ESF un tā pieejamību un aktualizēt projektu izstrādes iespējas, lai veicinātu jaunu, kvalitatīvu darba vietu izveidi un efektīvāku sociālo integrāciju;
Calls on the Member States to improve awareness and accessibility of the ESF and to update project-building capacities in order to contribute to the creation of new, decent jobs and more effective social inclusion;
aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz vietējās un reģionālās attīstības projektiem kā prioritāti izvēlēties integrētu pieeju, veicinot augšupēju vietējo iniciatīvu izstrādi attiecībā uz ESF un dodot iespēju apvienot vairākus finansējuma avotus: darbības programmas, valsts programmas un atsevišķiem projektiem arī privātus resursus;
Calls on the Commission and the Member States to give priority to the integrated approach for local and regional development projects, encouraging the development of bottom-up local initiatives for the ESF and making it possible to combine several sources of financing: operational programmes, national programmes and private resources at the individual project level;
pauž nožēlu, ka sakarā ar laikietilpīgajām administratīvajām procedūrām un sarežģītajiem noteikumiem, jo īpaši dažās dalībvalstīs, ESF īstenošana norit lēnāk, nekā paredzēts, un ka daudzi iespējamie līdzekļu saņēmēji nav ieinteresēti pieteikties uz finansējumu; prasa nodrošināt ESF mērķu tuvināšanu faktiskajām vajadzībām darba tirgū, kurā vajadzīgi ieguldījumi, lai uzlabotu profesionālo izglītību, un amatniecības aizsardzības pasākumi;
Regrets that owing to lengthy administrative procedures and complicated rules, especially in some Member States, implementation of the ESF is slower than foreseen and that this discourages many potential beneficiaries from applying for funding; calls for the ESF objectives to be brought into line with the real requirements of a labour market that is in need of investment in upgrading vocational training and in measures to protect craft trades;
aicina Komisiju pārskatīt līdzfinansējuma līmeni, lai labāk atspoguļotu attīstības līmeni, ES pievienoto vērtību, pasākumu veidus un līdzekļu saņēmējus, kā arī saņēmēju līdzekļu apguves spējas un attīstības iespējas; tādēļ prasa, lai apstākļos, kad valstu un vietējo līdzekļu piešķiršanu apgrūtina valstu budžeta taupības politika, kohēzijas politikai tiktu piešķirts atbilstīgs Kopienas budžets; pauž nožēlu par to, ka daļa pieejamo ESF līdzekļu netiek izmantota, tomēr vienlaicīgi norāda, ka dažās dalībvalstīs šajā jomā gūti ievērojami rezultāti; tādēļ aicina dalībvalstis izveidot mehānismus, lai palīdzētu nelielajiem līdzekļu saņēmējiem (parasti vietējās NVO un MVU) sagatavot rezultatīvus pieteikumus un konsultētu viņus īstenošanas posmā, tādējādi uzlabojot procesa efektivitāti;
Calls on the Commission to review the level of co-financing to reflect better the level of development, EU added value, types of action, beneficiaries, their absorption capacities and development opportunities; calls, to this end, for an adequate Community budget to be allocated to cohesion policy at a time when national and local contributions are being hampered by national budgetary austerity policies; regrets the fact that a proportion of the ESF money available is not being used, while noting that in some Member States there is significant progress; calls, therefore, on the Member States to create mechanisms for helping the small beneficiaries (typically grassroot NGOs and SMEs) to prepare successful applications and mentoring them during the implementation period, thereby ensuring a more efficient process;
aicina dalībvalstis, pamatojoties uz precīziem noteikumiem, vairāk izmantot iespējas piešķirt avansa maksājumus ESF līdzekļu saņēmējiem;
Calls on the Member States, on the basis of clear rules, to use to a greater extent the possibility of advance payments to ESF beneficiaries;
uzver, ka ir nepārtraukti, cieši un apņēmīgi jākoncentrējas uz ESF finansēto attīstības programmu faktiskajiem panākumiem un rezultātiem, Kopienas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī uzlabojot novērtēšanas, uzraudzības un rādītāju sistēmas, ar kurām būtu jāvērtē ne tikai izdevumu apmērs, bet arī īstenoto pasākumu kvalitāte; aicina Komisiju ņemt vērā nenoteiktības faktorus, kas ir saistīti ar ilgtermiņa projektiem, kuru mērķis ir palīdzēt cilvēkiem atgriezties darba tirgū;
Stresses the need for a continuous, strong and dedicated focus on the actual outcomes and results of the ESF-financed development programmes through improvements to evaluation, monitoring and indicator systems at Community, national, regional and local level, which should cover not only spending levels but also the quality of the policies pursued; calls on the Commission to take account of the uncertainty factors affecting long-term return-to-work projects;
uzsver noteiktu reformu iespējamo nozīmi dažās dalībvalstīs, lai pastiprinātu apguves spējas, un līdz ar to nepieciešamību tās apspriest starp Komisiju un attiecīgajām dalībvalstīm, izstrādājot attīstības un ieguldījumu partnerības līgumu, lai tas kļūtu par valstīm saistošu nosacījumu; norāda uz decentralizācijas un reģionālajām un vietējām iestādēm piešķirto pilnvaru pastiprināšanas nozīmi;
Emphasises the importance that certain reforms can have in some Member States in increasing the absorption capacity and therefore the need for them to be negotiated between the Commission and the Member States concerned when defining the development and investment partnership contract, so as to make them a binding condition for the states; points out, in particular, the importance of decentralisation and of empowerment of regional and local authorities;
piekrīt viedoklim, ka kohēzijas politiku reglamentējošajai sistēmai vajadzētu būt tādai, kas ļauj elastīgāk organizēt darbības programmas, lai labāk atspoguļotu attīstības procesu veidu un teritoriālās īpatnības; ierosina ļaut dalībvalstīm un reģioniem pietiekami elastīgi noteikt vairākas savas prioritātes un izstrādāt atbilstīgus politikas pasākumu kopumus;
Supports the view that the regulatory architecture of cohesion policy should allow greater flexibility in organising operational programmes in order to better reflect the nature and geography of development processes; suggests that Member States and regions be given enough flexibility to select a number of their own priorities and draw up appropriate policy mixes;
aicina dalībvalstis veltīt vairāk uzmanības projektu sagatavošanai un sagatavot izstrādes stadijā esošo dokumentu sistēmu, lai samazinātu līdz minimumam izmaksu pārsniegšanas risku un sasniegtu augstu līdzekļu apguves pakāpi;
Calls on the Member States to pay more attention to project preparation and to draw up a project pipeline so that the risk of cost overrun can be minimised and a high absorption rate attained;
norāda, ka publiskā sektora institucionālās spējas valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistīto publisko iestāžu un līdzekļu saņēmēju tehniskās un administratīvās iespējas ir priekšnoteikums sekmīgai to politikas virzienu izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, kuri ir nepieciešami stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai;
Notes that the institutional capacity of the public sector at national, regional and local level and the technical and administrative capacity of the participating public authorities and beneficiaries are key to the successful development, implementation and monitoring of the policies needed to reach Europe 2020 targets;
aicina dalībvalstis, saņemot atbalstu no Komisijas un saskaņojot rīcību ar vietējām un reģionālajām iestādēm, veltīt izmanību labākai personāla resursu pārvaldībai, turpinot centienus piesaistīt un saglabāt augsti kvalificētu personālu ES līdzekļu pārvaldīšanai, veicinot šim personālam augsti kvalificētu apmācību un novēršot personāla nomaiņu, izņemot, ja tas ir absolūti nepieciešami un to veic ar vienīgo mērķi palielināt personāla efektivitāti un līdz ar to ‐ līdzekļu apguves spēju; šajā saistībā atgādina par iespēju izmantot ESF līdzekļus un tehnisko palīdzību, lai stiprinātu nepieciešamās spējas īstenot un uzraudzīt programmas; uzsver decentralizēta līmeņa vienas pieturas aģentūras nozīmi, lai palīdzētu programmas partneriem; aicina dalībvalstis pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem izveidot “Eiropas vienas pieturas aģentūras”, lai pašvaldības iestādēm un ES iedzīvotājiem palīdzētu sagatavot Kohēzijas fonda pieteikumus;
Calls on the Member States, supported by the Commission and in coordination with local and regional authorities, to pay attention to better management of human resources by making further efforts to attract and retain qualified staff to manage EU funds, by promoting high-quality training for them, and by avoiding any replacement of staff unless this is strictly necessary and guided by the sole aim of improving their effectiveness and consequently the absorption capacity; recalls in this regard the possibilities for using funds from the ESF and technical assistance for building capacity necessary for programme implementation and follow-up; stresses the importance of one-stop shops at decentralised level to assist the partners in the programme; calls on the Member States to create ‘European One-Stop Shops’ as close as possible to the citizens with a view to helping with Cohesion Fund applications, both for local authorities and EU citizens;
norāda ‐ lai izmantotu pārvaldības jomā iegūto pieredzi un zināšanas, ir nepieciešama ilgstoša pārvaldības un kontroles sistēmu nepārtrauktība, un aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu par fondu pārvaldību atbildīgā administratīvā personāla mainību;
Notes that a high degree of continuity in management and control systems and capacity is necessary in order to build on acquired management experience and knowledge and calls therefore on the Member States to take measures to avoid fluctuations in the administrative staff dealing with the management of funds;
aicina Komisiju pastiprināt palīdzību dalībvalstīm, kurās apguves rādītāji ir zemāki par vidējiem rādītājiem ES un liecina par trūkumiem apguves spējas jomā; uzskata, ka šāda pastiprināta palīdzība un cieša sadarbība ir jāsaglabā vismaz tik ilgi, līdz attiecīgās valstis sasniedz tādu pieredzes līmeni, kurš tām ļauj panākt rezultātus bez īpašas ārējas palīdzības;
Calls on the Commission to enhance its assistance to those Member States whose absorption rates, being under the EU's average, show a lack in terms of absorption capacity; believes that such enhanced assistance and close cooperation should continue at least until the countries concerned reach a level of expertise sufficient to produce results without external special aid;
aicina dalībvalstis izveidot apmaiņas forumus vai tīmekļus savu īstenošanas struktūrvienību starpā, lai apspriestos par pieredzi un grūtībām un apmainītos ar labu praksi; aicina dalībvalstis arī palīdzēt saņēmējiem vairāk pievērsties stingrākām kontroles prasībām, nodrošinot viņiem atbalstu, jo īpaši izmantojot tehniskās palīdzības kredītus, lai apmācītu un atbalstītu tos ekonomikas un sociālos dalībniekus, kas ir tiesīgi saņemt šos līdzekļus; ierosina šādu projektu vajadzībām izmantot daļu no summām, kas piešķirtas tehniskās palīdzības darbības programmām; aicina dalībvalstis izstrādāt un organizēt mācību kursus iespējamajiem finansējuma saņēmējiem;
Invites the Member States to establish exchange fora or networks among their implementation structures with a view to discussing experiences and difficulties and exchanging best practices; invites the Member States also to help beneficiaries address more demanding control requirements by providing them with support, in particular by using technical assistance loans to train and support those economic and social actors that are eligible to benefit from these funds; proposes that a percentage of the amounts allocated for the technical assistance operational programmes be used for such actions;calls on the Member States to devise and organise training courses for potential fund beneficiaries;
aicina Komisiju izveidot ES mēroga sadarbības programmu, kas balstīta uz pieredzi attiecībā uz divpusējo programmu, lai uzlabotu sadarbību starp reģioniem, kuru līdzekļu apguves spēja ir augsta, un reģioniem ar zemu līdzekļu apguves spēju un atvieglotu labas prakses izplatīšanu;
Calls on the Commission to establish an EU-wide cooperation programme based on experience with the twinning programme in order to improve cooperation between regions with high absorption and regions with low absorption and to facilitate the dissemination of best practices;
ierosina ieviest uz internetu balstītu platformu, kas ļautu saņēmējiem, attiecīgajām vietējā un reģionu līmeņa ieinteresētajām pusēm un valsts iestādēm apmainīties ar paraugpraksi un informāciju par šķēršļiem, problēmām un iespējamiem risinājumiem;
Suggests that an Internet-based platform be established for beneficiaries, local and regional stakeholders and government institutions to exchange best-practices and information on obstacles, problems and their possible solutions;
aicina Komisiju veikt saskaņotu informācijas un komunikāciju sistēmu ieviešanas izpēti, ņemot vērā pastāvošās dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu atšķirības, un šajā sakarībā prasa ieviest vienotu programmatūru, lai uzraudzītu līdzekļu izmantojumu saistībā ar teritoriālās sadarbības programmām;
Calls on the Commission to explore the introduction of harmonised information and communication systems, bearing in mind the differences between the management and control systems of the Member States and calls, to that end, for the implementation of uniform software to monitor the use of funds in the context of the territorial cooperation programmes;
aicina Komisiju izmantot informācijas un komunikāciju sistēmas, lai izstrādātu agrās brīdināšanas sistēmu par fondu apguvi, un nākt klajā ar vismaz vienu ziņojumu gadā, kurā būtu informācija par reģionālo fondu un struktūrfondu apguvi katrā reģionā, līdz ar to ļaujot Eiropas Parlamentam kontrolēt kohēzijas politikas īstenošanu;
Calls on the Commission to use the information and communication systems to develop an early warning system on the absorption of the funds and to deliver at least an annual report containing information on the absorption of Regional and Structural Funds for each region, enabling the European Parliament and the Council to monitor the implementation of Cohesion Policy;
aicina Komisiju aktīvi sadarboties ar EIB, jo īpaši kopēju iniciatīvu izstrādē, lai palielinātu kohēzijas politikas efektivitāti un lietderību un pastiprinātu struktūrfondu ietekmi, nodrošinot finansējumu MVU atbalstam;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
uzskata, ka savlaicīgi izveidotas un stratēģijai “Eiropa 2020” atbilstošas “publiskā un privātā sektora partnerības reģionālā un vietējā līmenī”, pateicoties savai elastībai, palīdzēs uzlabot līdzekļu apguves spēju un atrisināt grūtības attiecībā uz līdzfinansējumu; ierosina dalībvalstīm precizēt un vienkāršot to tiesību aktus, lai varētu izveidot šādas partnerības; uzsver, ka ir īpaši būtiski nodrošināt demokrātisku kontroli pār publiskā un privātā sektora partnerībām;
Believes that, owing to their greater flexibility, ‘public-private partnerships at regional and local level’ prepared well in advance and in line with the Europe 2020 strategy, will contribute to increasing absorption capacity and to resolving difficulties with co-financing; recommends that the Member States clarify and simplify their national legislation to facilitate such partnerships; emphasises that democratic control over public-private partnerships must be guaranteed;