natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž nožēlu, ka 7. pamatprogrammā zvejniecība un akvakultūra nav noteiktas par īpašām jomām, bet atsauce uz tām ir ietverta tikai 2. tēmā "Pārtika, lauksaimniecība un zvejniecība, un biotehnoloģija", kura, iespējams, vien attālināti un interpretējot plašākā nozīmē varētu ietvert pētniecību zvejniecības jomā; konstatē, ka tas pats attiecas arī uz 6. tēmu "Vide (tostarp klimata pārmaiņas)";
Deplores the fact that the 7th Framework Programme does not consider either fisheries or aquaculture as specific strands, and refers only to thematic area 2, "Food, agriculture and fisheries, and biotechnology", which covers fisheries research, but only remotely and if interpreted in the wider sense; notes that the same applies to thematic area 6, "Environment (including climate change)";
aicina Komisiju 2010. gadā paredzētās termiņa vidus vērtēšanas saistībā pārskatīt 7. pamatprogrammu, ņemot vērā šo rezolūciju un lielāku uzmanību pievēršot zvejniecībai un akvakultūrai raksturīgajām problēmām;
Calls on the Commission to review the 7th Framework Programme when the mid-term evaluation is carried out, scheduled for 2010, taking account of this resolution and paying greater attention to the specific problems of fisheries and aquaculture;
ir pārliecināts, ka gan politisko lēmumu pieņēmējiem, gan zvejniecības nozares speciālistiem ir ārkārtīgi nepieciešams praktiskāks pētniecības veids un ka, ņemot vērā 7. pamatprogrammas ilgumu, ir obligāti jāietver sasniedzamie mērķi;
Is convinced that both policy-makers and operators in the fisheries sector have a crucial need for a more practical type of research and, given the duration of the 7th Framework Programme, it is imperative to include the objectives to be achieved;
uzskata, ka 7. pamatprogrammā zvejniecību un akvakultūru neizdalot kā atsevišķas tēmas, šajā jomā tiek kavēta pietiekama pētījumu projektu skaita izstrāde, tādējādi mazinot atlasīto projektu nozīmi un saskaņu;
Takes the view that, owing to the absence of specific strands for fisheries and aquaculture in the 7th Framework Programme, there is not enough incentive for a sufficient number of research projects to be drawn up in these areas, which has a detrimental effect on the importance and relevance of the projects selected;
uzsver, ka KZP efektīvas īstenošanas nolūkā lietišķo pētījumu jomā ir jāievieš īpašas programmas un to finansējums ir jānodrošina ar piemērotu budžeta dotāciju; uzskata, ka šajā nolūkā ir nepieciešams 7. pamatprogrammā iekļaut sadales skalu;
Stresses that, in order to ensure the effective implementation of the CFP, specific programmes need to be put in place in the field of applied research, and their funding needs to be ensured through an adequate budget allocation; takes the view that, to this end, it is vital to include an allocation key in the 7th Framework Programme;
aicina Komisiju lietišķās pētniecības finansējumu KZP jomā saistībā ar 7. pamatprogrammu izmantot kā stimulu dažādu valstu pētniecības darba sinerģijas veicināšanai un tādas kritiskās masas sasniegšanai, kas nepieciešama multitematiskas jūras pētniecības lielo uzdevumu atrisināšanai;
Calls on the Commission for the funding of applied research in the field of the CFP under the 7th Framework Programme to be used as a lever to promote synergies between research efforts in the various Member States and attain the critical mass necessary to meet the great challenges of cross-thematic marine research;
iesaka jūras zinātniskās pētniecības jomā priekšroku dot ne vien pētniecībai, kuras mērķis ir noskaidrot zivju krājumu stāvokli, bet arī ekosistēmiskiem, tirdzniecības, ekonomiskiem un sociāliem aspektiem, kuri nosaka zvejas pārvaldību, jo tie visi ir ļoti svarīgi;
Recommends that, in the field of scientific marine research, priority be given not only to research to gain knowledge of the state of fish stocks but also to the ecosystemic, commercial, economic and social aspects that determine fisheries management, since all these aspects are of crucial importance;
uzskata, ka īpaši zvejniecības un akvakultūras jomā priekšroka ir jādod lietišķiem pētījumiem, kuru pamata mērķis ir uzlabot tos zinātniskos datus, kas ir tiesību aktu un zvejniecības pārvaldības pamatā un pirmām kārtām tos, kuri attiecas uz bioloģiska riska apdraudētu sugu atjaunošanas plāniem;
Takes the view that, in the fields of fisheries and aquaculture in particular, priority should be given to applied research whose fundamental objective should be to improve the scientific data used as a basis for legislation and fisheries management, particularly as regards recovery plans for species at biological risk;
konstatē skaidru interešu konfliktu starp zvejniekiem un zinātniekiem īstermiņā, lai gan viņu mērķi ilgtermiņā ir vienotāki; uzskata, ka uz ilgtspējību vērsta zivsaimniecības politika ir jābalsta uz vienotu jūras vides stāvokļa redzējumu; aicina Komisiju atbalstīt sadarbības uzlabošanu starp zvejniekiem un zinātniekiem;
Notes a clear conflict of interest between fishermen and scientists in the short term, whereas their long-term objectives are more compatible; considers that a consensus about the state of the sea must be the basis for a fisheries policy geared to sustainability; calls on the Commission to promote better cooperation between fishermen and scientists;
aicina Komisiju un dalībvalstis parādīt un labāk skaidrot zvejniekiem to, ka viņu interesēs ir ņemt vērā to ekonomisko ieguvumu, uz kuru viņi var cerēt ilgtermiņā, vērtējot potenciālos ekonomiskos zaudējumus īstermiņā;
Calls on the Commission and the Member States to demonstrate and better convey to fishermen that it is in their interests to take into account the economic benefit that they can expect in the medium or long term in the assessment of their presumed short-term economic loss;
uzsver nomācošo jaunu pie lietišķajiem pētījumiem strādājošu zinātnieku trūkumu zvejniecības jomā, jo karjeras iespējas nav tik saistošas kā fundamentālo pētījumu jomā un citās zinātnes nozarēs;
Stresses the worrying problem of the shortage of young scientists in applied research in the fisheries sector, because careers are not very attractive compared to basic research and other scientific disciplines;
uzsver nepieciešamību atkal izveidot interesantas un lietderīgas studiju programmas universitātēs, kas pavērtu ceļu uz labi atalgotu karjeru šajā zinātnes nozarē;
Stresses the need to re-establish interesting and status-enhancing university degree courses leading on to remunerative careers for this scientific path;
atbalsta tādu izglītības politiku, kura vairāk ieinteresē jaunos zinātniekus pievērsties lietišķiem pētījumiem zivsaimniecības jomā, nevis fundamentāliem pētījumiem;
Is in favour of an education policy that provides greater motivation for young scientists to take up applied research in the fisheries sector, rather than basic research;
mudina Komisiju atbalstīt stabila Eiropas tīkla izveidi, kas balstīts uz dalībvalstīs pastāvošajām fiziskajām infrastruktūrām un būtu paredzēts novērojumiem un datu vākšanai par jūras vidi, jo tas atvieglotu informācijas apmaiņu starp nozares vienībām un Eiropas pētniecības organizācijām un ļautu saglabāt Eiropas Savienības izcilības statusu; aicina Komisiju šā tīkla saistībā īpašu vērību pievērst attālākos reģionos pastāvošiem pētniecības centriem;
Urges the Commission to promote the creation of a stable European network, based on the existing physical infrastructure in the Member States and geared to the observation of and collection of data on the marine environment, that would facilitate the exchange of information between operators in the sector and European research bodies, and would maintain the EU in a position of excellence; calls on the Commission to take particular account for this network of the research centres existing in the outermost regions;
atgādina par nepieciešamību saskaņot dalībvalstīs spēkā esošos lietišķās pētniecības modeļus, lai palielinātu rezultātu salīdzināmību un vienkāršotu datu apkopošanu;
Recalls the need to standardise the various applied research models currently used in the Member States to make it easier to compare the results and facilitate the aggregation of data;
aicina Komisiju mudināt zinātniekus izstrādāt vairāk kopēju metodoloģijas normu zivsaimniecības jomā un pastiprināt valsts pētniecības institūtu sadarbību;
Calls on the Commission to encourage the scientific community to draw up more common methodology standards in fisheries research and step up cooperation between national research institutes;
aicina Komisiju apkopot konkrētu informāciju par to, kā pašlaik dažādās dalībvalstīs notiek zinātnieku un zvejnieku dialogs, kā arī noteikt labāko praksi;
Calls on the Commission to gather specific information on the way in which the dialogue between scientists and fishermen currently operates in the various Member States and to list best practices;
uzsver, ka reģionu konsultatīvajām padomēm ir būtiska loma lietišķās pētniecības kontekstā, un tāpēc vēlas, lai zinātnieki varētu būt pilnvērtīgi šo organizāciju biedri;
Stresses that the Regional Advisory Councils have an important role to play in the context of applied research and asks, consequently, that it should be possible for scientists to be full members of these bodies;
ar bažām norāda, ka dalībvalstu maksājumu kopējā summa datu vākšanai zivsaimniecības nozarē no 2006. gada nepārtraukti samazinās;
Notes with concern that the total amount spent by Member States on collecting data in the fisheries sector has declined constantly since 2006;
aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt Eiropas Savienības budžetā datu vākšanai zvejniecības jomā paredzētos līdzekļus īpaši atbilstīgi 11 07 02. budžeta postenim "Zvejas resursu apsaimniekošanas atbalsta pasākumi (zinātniskās bāzes pilnveidošana)";
Calls on the Commission and Member States to allocate the appropriations entered in the EU budget for the collection of data in the fisheries sector, in particular under budget heading 11 07 02: "Support for the management of fishery resources (improvement of scientific advice)";
Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcija par Eiropas profesionālo karti pakalpojumu sniedzējiem ( 2008/2172(INI) )
European Parliament resolution of 19 February 2009 on the creation of a European professional card for service providers ( 2008/2172(INI) )
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas pamatsistēmu kvalifikāciju un prasmju pārredzamībai (
having regard to Decision No 2241/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on a single Community framework for the transparency of qualifications and competences (Europass) OJ L 390, 31.12.2004, p.
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu "Priekšlikums 2008.–2010. gada Kopienas Lisabonas programmai"( COM(2007)0804 ),
having regard to the Communication from the Commission of 11 December 2007 entitled "Proposal for a Community Lisbon Programme 2008 - 2010" ( COM(2007)0804 ),
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A6-0029/2009 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0029/2009 ),
tā kā ES pilsoņu tiesības apmesties vai sniegt pakalpojumus it visur ES teritorijā ir vienotā tirgus viena no pamatbrīvībām, kas nozīmē arī tiesības nodarboties ar savu profesiju kā pašnodarbinātam vai algotam darbiniekam citās dalībvalstīs, kurās šī profesionālā kvalifikācija netika iegūta;
whereas the right of EU citizens to establish themselves or to provide services anywhere in the EU are fundamental freedoms of the Single Market which include the right to pursue a profession, in a self-employed or employed capacity, in a Member State other than the one in which the professional qualification was obtained,
tā kā saskaņā ar Līguma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu viena no Kopienas darbībām ir novērst personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu brīvas aprites šķēršļus starp dalībvalstīm;
whereas, pursuant to Article 3(1)(c) of the Treaty, the abolition, as between Member States, of obstacles to the free movement of persons and services is one of the activities of the Community,
tā kā lielāka personu un pakalpojumu mobilitāte starp dalībvalstīm un reģioniem ir izšķiroši nozīmīga, lai īstenotu Lisabonas programmu attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, un var veicināt produktivitāti, sekmējot jaunas perspektīvas, idejas un prasmes;
whereas greater mobility of persons and services between Member States and between regions is an essential element in achieving the Lisbon agenda for growth and jobs and can boost productivity by bringing fresh perspectives, ideas and skills,
tā kā mobilitātes līmenis ES joprojām ir zems ‐ tikai 4 % darbaspēka jebkad ir dzīvojuši vai strādājuši citā dalībvalstī un aptuveni 2 % patlaban dzīvo un strādā citā dalībvalstī Eirobarometra 2005. gada pārskats 64.1 par ģeogrāfisko un darba tirgus mobilitāti.
whereas mobility in the EU remains low, only 4% of the workforce has ever lived and worked in another Member State and approximately 2% currently lives and works in another Member State Eurobarometer survey 64.1 of 2005 on geographical and labour market mobility.
tā kā Komisija saskaņā ar Līguma 226. pantu ir sākusi pienākumu neizpildes procedūras pret vairākām dalībvalstīm, jo tās nav ziņojušas Komisijai par pasākumiem, kas pieņemti, transponējot Direktīvu 2005/36/EK;
whereas the Commission has started infringement procedures under Article 226 of the Treaty against several Member States for failing to notify it of measures adopted in transposition of Directive 2005/36/EC,
tā kā Direktīvas 2005/36/EK 32. apsvērumā ir teikts: "Tas, ka Eiropas līmenī tiktu ieviestas profesionālo asociāciju vai organizāciju profesionālās kartes, varētu sekmēt profesionāļu mobilitāti, jo īpaši paātrinot informācijas apmaiņu starp uzņēmēju dalībvalsti un izcelsmes dalībvalsti.
whereas recital 32 to Directive 2005/36/EC states that "the introduction, at European level, of professional cards by professional associations or organisations could facilitate the mobility of professionals, in particular by speeding up the exchange of information between the host Member State and the Member State of origin.
Pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus, šādās kartēs varētu būt informācija par speciālista profesionālajām kvalifikācijām (apmeklētā universitāte vai mācību iestāde, iegūtās kvalifikācijas, profesionālā pieredze), viņa juridisko statusu, sankcijām, kas piemērotas saistībā ar profesiju, kā arī sīkākas ziņas par attiecīgo kompetento iestādi";
Such cards could contain information, in full respect of data protection provisions, on the professional's professional qualifications (university or institution attended, qualifications obtained, professional experience), his legal establishment, penalties received relating to his profession and the details of the relevant competent authority",
tā kā Parlaments minētajā rezolūcijā par veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšanu no direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū prasīja "izveidot Eiropas karti, kas sniegtu piekļuvi informācijai par veselības aprūpē strādājošo prasmēm, un padarīt šo informāciju pieejamu pacientiem";
H whereas, in its above-mentioned resolution on the impact and consequences of the exclusion of health services from the Directive on services in the internal market, it called for the setting up of "a European card to provide access to information on the skills of health care professionals and to make that information available to patients",
Pārrobežu mobilitāte
Cross-border mobility
atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt pārrobežu mobilitāti, kā līdzekli pakalpojumu un darba tirgus efektīvai darbībai, un kā līdzekli, lai veicinātu ES ekonomisko izaugsmi;
Encourages all initiatives that aim to facilitate cross-border mobility as a means to the efficient functioning of the services and labour markets, and as a means to enhance economic growth within the EU;
uzsver, ka ES ir atbildīga par lielāku ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes veicināšanu, palielinot pārredzamību, kvalifikāciju atzīšanu un atbilstību, kā arī par pacientu un patērētāju drošības garantēšanu;
Underlines the responsibility of the EU to further facilitate geographic and occupational mobility by enhancing transparency in the recognition and comparability of qualifications and in guaranteeing the safety of patients and consumers;
uzsver pilsoniskās sabiedrības līdzatbildību, tostarp darba devēju, arodbiedrību, profesionālo organizāciju un atbildīgo iestāžu līdzatbildību, atvieglojot un uzlabojot mobilitāti iekšējā tirgū;
Emphasis the co-responsibility of civil society, including employers, unions, professional organisations and the competent authorities, in easing and improving mobility within the internal market;
mudina tās dalībvalstis, kuras kavējas ar Direktīvas 2005/36/EK transponēšanu, kas bija jāpabeidz līdz 2007. gada 20. oktobrim, nodrošināt, ka stājas spēkā nepieciešamie normatīvie un administratīvie akti;
Urges those Member States that are lagging behind in transposing Directive 2005/36/EC, which should have been completed by 20 October 2007, to bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary;
aicina Komisiju aktīvāk rīkoties pret tām dalībvalstīm, kas vēl nav transponējušas Direktīvu 2005/36/EK;
Calls on the Commission to take action against those Members States that have not yet transposed Directive 2005/36/EC;
aicina Komisiju novērtēt Direktīvas 2005/36/EK 7. panta piemērošanas ietekmi uz mobilitāti ziņojumā, ko tā sagatavos saskaņā ar šīs direktīvas 60. panta 2. punktu;
Calls on the Commission to assess the impact on mobility of the application of Article 7 of Directive 2005/36/EC in the report it will draw up pursuant to Article 60(2) of that Directive;
mudina dalībvalstis censties panākt daudz saskaņotāku pieeju attiecībā uz kvalifikāciju un kompetenču atzīšanu, vienkāršot attiecīgo administratīvo kārtību un samazināt izmaksas darbiniekiem;
Urges the Member States to strive for a more harmonised approach to the recognition of qualifications and competences, to simplify the administrative processes involved and to reduce the costs incurred by professionals;
Eiropas profesionālās kartes nepieciešamība
Necessity of a European professional card
uzskata, ka Eiropas profesionālās kartes pievienotā vērtība, līdztekus pašreizējiem pasākumiem, kuru mērķis ir stimulēt mobilitāti, attiecībā uz lielāko daļu profesiju, vēl jāizveido;
Is of the opinion that the added value of a European professional card, in addition to existing measures which aim to facilitate and stimulate mobility, needs to be established for most professions;
atzīmē, ka dažās reglamentētās un saskaņotās profesijās, piemēram, juristi un veselības aizsardzības profesionāļi, profesionālās kartes jau darbojas vai tiek izstrādātas, bet citās nesaskaņotās vai mazāk saskaņotās profesijās profesionālo karšu ieviešana šķiet sarežģīta, jo noteikumi katrā dalībvalstī ir atšķirīgi un dati par kvalifikācijām ir vispirms juridiski jāapstiprina un abpusēji jāatzīst;
Notes that in some regulated and harmonised professions, such as lawyers and health professionals, European professional cards are in place or in development, but that in other non- or less harmonised professions, the introduction of professional cards seems difficult since regulation varies from Member State to Member State and data on qualifications has to be validated and mutually recognised first;
norāda, ka Eiropas profesionālā karte varētu radīt priekšrocības pat neregulētām un nesaskaņotām profesijām, jo tās uzdevums būtu sniegt informāciju, jo īpaši darba devējiem un patērētājiem, un tas attiektos uz brīvo profesiju vairākumu;
Points out that a European professional card could be an advantage even for non-regulated and non-harmonised professions, as it would have an information role particularly for employers and consumers, which would be the case for most liberal professions;
aicina Komisiju veikt inventarizāciju attiecībā uz dažādām iniciatīvām profesionālo karšu izstrādāšanai un ziņot Parlamentam par šo inventarizāciju;
Invites the Commission to take stock of different initiatives concerning the development of professional cards and to report to Parliament on a representative inventory;
aicina Komisiju izvērtēt profesiju pārstāvju iesniegtās iniciatīvas, lai saprastu vai Eiropas profesionālā karte, līdztekus citiem pasākumiem, varētu:
Calls on the Commission to examine the initiatives in order to see whether a European professional card, in addition to other measures, could:
sekmēt pilsoņu drošību, viņiem nonākot saskarē ar pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem, jo ar profesionālās kartes palīdzību pilsoņi varētu noteikt pakalpojumu sniedzēju identitāti un kvalifikāciju;
contribute to the security of citizens in the event of contact with a provider of cross-border services, as citizens can check the identity and qualifications of the service provider by means of the professional card,
nodrošināt administratīvo vienkāršošanu un izmaksu samazinājumu, kā arī ilgtermiņā aizstāt papīra formāta dokumentus un lietas, un uzlabot pārredzamību;
lead to administrative simplification and cost reductions and, in the long term, replace paper-based files and dossiers and increase transparency,
stimulēt pagaidu pakalpojumu sniegšanu,
stimulate the provision of temporary services,
stimulēt attiecīgu augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs;
stimulate the provision of appropriate services of a high standard in the European Union and third countries,
kalpot kā līdzeklis attiecīgās informācijas novadīšanai pakalpojumu saņēmējiem, lai uzlabotu patērētāju veselību un drošību;
serve as means of communication of appropriate information to recipients of services in order to increase consumer health and safety,
būt par komunikācijas līdzekli, lai darba devējiem (valsts un privātajā sektorā) sniegtu pienācīgu informāciju, tādējādi veicinot pārrobežu nodarbinātību;
serve as means of communication of appropriate information to employers (in the public and private sectors) in order to facilitate cross-borders recruitment;
Eiropas profesionālās kartes raksturlielumi
Characteristics of a European professional card
uzskata, ka Eiropas profesionālajai kartei, ja ir pietiekams pieprasījums pēc tās izstrādes, jābūt pēc iespējas vienkāršai un liberālai, kā arī tādai, kas nerada papildu birokrātisko slogu, un ar tās palīdzību varētu atrast "kopīgu valodu" noteiktu profesiju kvalifikāciju jomā;
Is of the opinion that any professional card, if there is sufficient demand to develop one, should be as simple, easy and liberal as possible, avoiding any new bureaucratic burdens, and that it could establish a "common language" in the qualifications of certain professions;
aicina nodrošināt, lai Eiropas profesionālajai kartei nebūtu negatīva ietekme uz pārrobežu mobilitāti, un tā jāizmanto vienīgi kā apliecinājums tiesībām pārvietoties, nevis kā nosacījums, lai pārvietotos; uzsver, ka atsevišķām grupām nevar liegt piedāvāt savus pakalpojumus citās dalībvalstīs, un jo īpaši karte nedrīkst radīt jaunus šķēršļus mazāk kvalificētiem vai ne tik specializētiem darba ņēmējiem;
Urges that a European professional card should not have a negative effect on cross-border mobility, and should only be used as proof of the right to move without being a condition for such movement; emphasises that specific groups should not be excluded from offering their services in other Member States, and that especially for people with fewer or less specific qualifications, the card should not create new obstacles;
uzsver, ka vienas vai vairāku Eiropas profesionālo karšu izmantošanai jābūt daudzveidīgai, piemēram, lai piemērotos atšķirībām starp profesijām un atšķirībām starp dalībvalstīm; uzskata, ka profesionālajām jomām pašām jāfinansē Eiropas profesionālās kartes izstrāde un īstenošana, ja tās uzskata, ka tā nepieciešama;
Emphasises that the use of one or more European professional cards should allow for diversity, for instance to accommodate differences between professions or differences between Member States; considers that the professions themselves should finance the development and implementation of a European professional card, if felt appropriate;