natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka stāvokli pēc aktīvu vērtības daļējas norakstīšanas vēl vairāk sarežģīja grāmatvedības metodes izmantošana, saskaņā ar kuru finanšu instrumenta vērtību nosaka, pamatojoties uz tā tirgus cenu (t.s. mark-to-market metode); uzsver, ka noteiktos gadījumos tas akceptēs zināmu elastīgumu attiecībā uz patiesās vērtības uzskaites sistēmu, kā to ierosinājusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome ( IASB ), taču uzskata, ka tam nevajadzētu apdraudēt pamatkoncepciju; pastāv uz to, ka turpmāk tam jātiek pilnībā iesaistītam ES grāmatvedības standartu apstiprināšanā un IASB pārvaldes organizācijas reformēšanā;
Notes that the write-down on asset prices has been compounded by 'mark-to-market' accounting treatment; stresses that it accepts in certain circumstances a degree of flexibility on fair-value accounting, as suggested by the International Accounting Standards Board (IASB), but considers that this should not undermine the underlying concept; insists on being fully involved in the future approval of accounting standards in the EU and the reform of the governance structure of the IASB;
pauž nožēlu par to, ka Komisija nenodrošināja regulējumu kredītvērtējuma aģentūrām ātrāk, taču atzinīgi vērtē Komisijas pašreizējo priekšlikumu; uzsver, ka šajā priekšlikumā būtu jāparedz prasība kredītvērtējuma aģentūrām vērtēšanu nošķirt no pārējiem pakalpojumiem (piemēram, konsultēšana par darījumu strukturēšanu), ko tās sniedz attiecībā uz visām obligācijām un vienībām, ko tās vērtē, kā arī izmantot konsekventu un atbilstīgu novērtēšanas terminoloģiju un atbalsta pārredzamību, skaidrību un datu sniegšanu par kompleksiem finanšu produktiem; uzskata, ka šajā priekšlikumā būtu arī jāparedz, ka pārvēršana vērtspapīros un kredītvērtēšanas process neizraisa nepamatotu ar vērtspapīriem nodrošinātā produkta kopējās vērtības palielināšanos, pārsniedzot tā pamatā esošo aktīvu vērtību, kā arī jāietver prasība kredītvērtējuma aģentūrām paplašināt informācijas sniegšanu un novērst vai mazināt asimetriskās informācijas sniegšanu un neskaidrību, kā arī informēt par interešu konfliktiem;
Regrets that the Commission did not regulate credit rating agencies at an earlier stage, but welcomes its current proposal; stresses that this proposal should ensure that credit rating agencies are required to separate their rating business from any other services (such as advice on structuring transactions) that they provide in respect of any obligations or entities that they rate, and that they use consistent and appropriate rating terminology and foster transparency, clarity and the provision of data on complex financial products; considers that the proposal should ensure that securitisation and the credit rating process do not result in an unjustified increase in the total value of the securitised product beyond the value of the underlying assets measures and should require credit rating agencies to increase information and eliminate or mitigate asymmetric information and uncertainty and disclose conflicts of interest;
norāda, ka pašreizējie valsts uzraudzītāju tīkli, uzraudzības pasākumi un tiesiski nesaistošie saprašanās memorandi nav pietiekami, lai risinātu globālo krīzi, ko izraisīja tirgus un ietekmīgu pārrobežu finanšu grupu neveiksmes; pauž dziļu nožēlu, ka Eiropadomē pieņemtajos secinājumos šī problēma nav pienācīgi risināta, un mudina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, pamatojoties uz Van den Burg / Daianu ziņojumu par uzraudzības struktūru nākotnē;
Notes that the current networks of national supervisors, supervisory arrangements, and non-legally binding memoranda of understanding are insufficient to face a major crisis caused by a failure of markets or important cross-border financial groups; deeply regrets that the conclusions of the European Council have not adequately responded to this problem, and urges the Commission to present legislative proposals before the end of 2008 based on the Van den Burg/Daianu report on the future structure of supervision;
atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu stabilu un ilgtspējīgu uzraudzības sistēmu, kas nodrošinātu labāku nozaru un pārrobežu integrāciju un koordināciju; pastāv uz to, ka šīs grupas sastāva noteikšanā un tās sekretariāta izveidē jāņem vērā Eiropas Parlamenta viedoklis, un uzsver, cik svarīgi ir piešķirt grupai īstermiņā precīzi definētas pilnvaras un pienākumu atskaitīties Padomei, Komisijai un Parlamentam;
Welcomes the fact that the Commission intends to set up a high-level group in order to elaborate a supervisory architecture that is solid and sustainable and provides for better cross-sector and cross-border integration and coordination; insists on having a say in its composition and secretariat, and stresses the importance of the group being given a precise mandate, within a short time frame, and reporting to the Council, the Commission and Parliament;
ievēro, ka ir izveidota augsta līmeņa vienība darbam ar finanšu krīzes jautājumiem, bet pauž nožēlu, ka šī vienība nodrošina tikai neformālus brīdinājumus, informācijas apmaiņu un situācijas izvērtēšanu; spēcīgi kritizē faktu, ka Eiropas Parlaments šās krīzes vienības darba netiek iesaistīts; atbalsta to, ka tiek izveidota spēcīgāka agrā brīdinājuma sistēma, kuru vadītu Komisija un kurai tiktu piešķirtas koordinācijas un izpildes pilnvaras, iesaistot šajā sistēmā arī 3. līmeņa komitejas;
Notes the creation of a high-level financial crisis cell but regrets that it is only an informal warning, information-exchange and evaluation mechanism; strongly criticises the fact that Parliament has not been concluded in this crisis cell; supports the creation of a more powerful early-warning system, to be run by the Commission, and endowed with coordination and enforcement powers, in which the Level 3 Committees should take part;
uzsver to, cik svarīgi ir stiprināt ES līmeņa koordināciju pirms G8 valstu tikšanās, un ir pārliecināts par nepieciešamību rast pašreizējai krīzei globālus risinājumus, kuri veicinātu jaunas finanšu kārtības iedibināšanu, reformējot Bretonvudsas sistēmas iestādes; atbalsta saistībā ar šo pieņemto Eiropas Padomes pieeju un atbalsta iespēju, ka SVF uzņemtos pasaules līmeņa uzraudzību un darbotos kā šķīrējtiesnesis monetāros jautājumos; atbalsta SVF aicinājumu veikt liela apmēra starptautisku intervenci, lai stimulētu pasaules ekonomiku;
Stresses the importance of strengthening coordination at EU level before the meeting at G8 level and strongly believes in the need for global answers to the crisis, which should promote the establishment of a new international financial order, with the reform of the Bretton Woods institutions; endorses the approach adopted by the European Council in that respect and supports a possible role for the IMF in global supervision and as a monetary arbiter; supports the IMF's call for massive intervention at international level to stimulate the global economy;
aicina starptautiskās organizācijas, ES un valstu iestādes pieņemt dažādus pasākumus, lai nodrošinātu, ka vairs nekad nerodas tik milzīga krīze, un censtos garantēt, ka finanšu pakalpojumi darbojas īstās ekonomikas interesēs, īpaši attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību;
Calls for all kinds of measures to be adopted in the near future, by international organisations, the EU and national authorities to ensure that such a fundamental crisis can never happen again and to aim at guaranteeing that financial services work in the interests of the real economy, especially growth and employment;
atzīst, ka pašreizējā finanšu krīze nedrīkst kavēt ES atbildību pret nabadzīgajiem pasaules iedzīvotājiem un tās rezultātā nedrīkst samazināt saistības sniegt attīstības palīdzību, kas ir būtiska Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai;
Recognises that the current financial crisis must not undermine the EU's responsibility to the world's poor and must not lead to any scaling back of the commitment to provide the development assistance which is essential if we are to meet the Millennium Development Goals;
Sekas īstās ekonomikas jomā
The effects on the real economy
atzinīgi vērtē ECB lēmumu eiro zonā samazināt procentu likmi, taču aicina saistībā ar šo panākt turpmāku skaidru un spēcīgu virzību;
Welcomes the recent ECB decision to decrease the interest rate within the eurozone, but calls for further clear and strong movement in this respect;
spēcīgi uzsver, ka Eiropas makroekonomiskās politikas pamatnostādnēm jābūt tādām, lai, ātri un koordinēti reaģējot, nosargātu īsto ekonomiku no pamatīgas lejupslīdes; tādēļ aicina pilnībā izmantot Stabilitātes un izaugsmes paktu, īstenojot tā mehānismus ciklisko krīžu ietekmes novēršanai un tērējot papildu izdevumus, lai veicinātu strukturālas izmaiņas un augstas kvalitātes publisko finanšu sistēmu;
Strongly underlines that European macroeconomic policies need to respond quickly and in a highly coordinated way to safeguard the real economy against a deep recession; calls, therefore, on the Member States and the Commission to make full use of the revised Stability and Growth Pact, implementing its countercyclical mechanisms and using the additional spending to foster both structural changes and high-quality public finances, in line with the Lisbon goals;
uzsver nepieciešamību rīkoties attiecībā uz finanšu stabilitāti un sistēmisko risku; mudina Komisiju un Padomi atjaunot Lisabonas programmu un šajā ekonomisko traucējumu laikā līdz gada beigām pieņemt dalībvalstu reformu programmas, lai aizsargātu ES pilsoņu darbavietas un ienākumus;
Stresses the need for action with regard to financial stability and systemic risk; urges the Commission and the Council to revitalise the Lisbon agenda and adapt Member States' national reform programmes in this time of economic distortion up to the end of this year in order to protect the jobs and incomes of EU citizens;
uzskata, ka dalībvalstu vienlaicīga un koordinēta darbība attiecībā uz izaugsmi veicinošiem izdevumiem, privāto ieguldījumu sekmēšana un kopīgas iniciatīvas privātā un valsts sektora sadarbībai var radīt ievērojamu sinerģiju un šajā ārkārtīgi grūtajā ekonomiskajā situācijā atbalstīs efektīvu resursu sadalījumu un stimulēs īsto ekonomiku un nodarbinātību visā Eiropā; aicina papildus nesenajiem EIB pasākumiem veikt turpmākus pasākumus MVU atbalstam; turklāt aicina veikt pasākumus, lai atbalstītu mazāk pārticīgu iedzīvotāju pirktspēju un nodrošinātu aizsardzību pret bezdarbu un cenu pieaugumu mazāk aizsargātām grupām;
Takes the view that a simultaneous and coordinated approach by the Member States to growth-intensive spending, the stimulation of private investment and joint initiatives in the area of private and public cooperation can unleash substantial synergies, and will support the efficient allocation of resources and give a boost to the real economy and employment throughout Europe in an extremely difficult economic situation; calls for further measures to support SMEs, additional to the recent EIB measures; calls, moreover, for measures to support the purchasing power of the less well-off and to protect vulnerable groups from unemployment and rising prices;
ļoti atzinīgi vērtē straujo un vispusīgo Komisijas reakciju attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri tika veikti, palīdzot finanšu iestādēm; aicina Komisiju saistībā ar ārkārtas pasākumu stingru uzraudzību izveidot starpnozaru komandu, kurā iekļautu Konkurences ģenerāldirektorāta, 3L3 uzraudzītāju un Eiropas Centrālo banku sistēmas pārstāvjus, lai apkopotu zināšanas un zinātību un nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs tiek pieņemti līdzsvaroti, objektīvi un kvalitatīvi lēmumi;
Warmly welcomes the rapid and comprehensive reaction by the Commission regarding application of state aid rules to measures taken in relation to financial institutions; calls on the Commission, in the context of the strict monitoring of emergency measures, to establish an interdisciplinary team, including expertise from DG COMP, the 3L3 supervisors and the European System of Central Banks, in order to pool knowledge and know-how and to ensure that there will be balanced, impartial and high-quality judgments throughout the Member States;
Lisabonas līgums
CityplaceLisbon Treaty
atzīmē Eiropadomes lēmumu decembra sanāksmē noteikt "risinājuma un kopīga kursa" vadlīnijas jautājumā par Lisabonas līguma ratifikāciju; uzsver, ka pašreizējā finanšu krīze un nesenā ģeopolitiskā krīze saistībā ar notikumiem Melnās jūras apkārtnē, skaidri norāda uz to, cik nepieciešama ir lielāka rīcības spēja, kas paredzēta Lisabonas līgumā;
Notes the European Council's decision to define, at its December meeting, the elements for 'a solution and a common path to be followed', concerning the ratification of the Lisbon Treaty; underlines that the present financial crisis and the recent geopolitical crisis in connection with the events in Black Sea area demonstrate the need for a stronger capacity to act, as provided for in the Lisbon Treaty;
aicina Īriju noskaidrot, kādā veidā pārējās dalībvalstis varētu palīdzēt ratifikācijas procedūrā;
Calls on country-regionplaceIreland to determine how other Members States can be of help in its ratification procedure;
atkārtoti apliecina, ka respektē Īrijas referenduma rezultātu, kā arī pārējo dalībvalstu ratifikācijas procedūras un uzskata, ka ir iespējams kliedēt Īrijas iedzīvotāju paustās bažas, nodrošinot risinājumu, kurš būtu pieņemams visiem vistuvākajā laikā;
Reiterates its respect for the result of the Irish referendum and for the results of the ratification procedures of the other Member States, and considers that it is possible to meet the concerns that have been expressed by the Irish people in order to secure a solution acceptable to all as soon as possible;
atzinīgi vērtē Eiropadomes apņemšanos, neraugoties uz ekonomiski grūtajiem laikiem, izpildīt savas 2007. gada martā un 2008. gada martā noteiktās saistības; aicina Eiropas Savienības Padomi panākt vienošanos par likumdošanas priekšlikumu, lai pilnveidotu klimata pārmaiņu un enerģētikas paketi līdz 2008. gada decembrim, ņemot vērā ietekmi uz investīcijām un nodarbinātību;
Welcomes the European Council's determination, despite these difficult economic times, to meet the commitments it made in March 2007 and March 2008; calls on the Council to reach an agreement on the legislative proposals that make up the climate change and energy package by December 2008, taking the effects of investments and jobs into account;
šajā sakarā uzsver, ka attiecībā uz valstu mērķu sasniegšanu atjaunojamo enerģiju jomā, izšķiroša nozīme ir pagaidu obligātiem mērķiem dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstību direktīvas prasībām;
Stresses that, as regards the achievement of the national objectives envisaged in relation to renewable energies, mandatory interim targets for Member States are paramount to ensure compliance with the directive;
atgādina, ka šiem priekšlikumiem ir jāveido saskaņota enerģētikas pakete, kurai jābūt līdzsvarotai un jāsaglabā tās galvenie parametri, un mudina Eiropas Savienības Padomi pildīt savas saistības strādāt ciešā sadarbībā ar Parlamentu, lai panāktu savlaicīgu vienošanos;
Reiterates that these proposals form a coherent energy package, the balance and fundamental parameters of which must be maintained, and urges the Council to fulfil its commitments by working closely with Parliament, with a view to reaching a timely agreement;
atgādina, ka nepieciešams iekļaut arī Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu, ar ko noteiktu emisiju standartus jauniem vieglajiem automobiļiem, kā daļu no Kopienas integrētas pieejas CO2 emisiju samazināšanai no mazjaudas kravas automobiļiem, kas būtu viens no likumdošanas priekšlikumiem kopējā klimata pārmaiņu un enerģētikas paketē;
Recalls the need to include the proposal for a European Parliament and Council regulation setting emission performance standards for new passenger cars as part of the Community's integrated approach to reduce CO2 emissions from light-duty vehicles as one of the legislative proposals in the overall climate change and energy package;
apņemas strādāt ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības Padomi, lai panāku vienošanos par likumdošanas priekšlikumiem, kas pilnveidotu kopējo klimata pārmaiņu un enerģētikas paketi;
Undertakes to work closely with the Council in order to reach an agreement as quickly as possible on the legislative proposals that make up the overall climate change and energy package;
atzīmē, ka turpmākajās sarunās Prezidentūra un Komisija ņems vērā stāvokli katrā dalībvalstī un atradīs piemērotus risinājumus dažādām rūpniecības nozarēm, kuras ietekmēs klimata pārmaiņu pakete, lai nodrošinātu darba vietas un konkurētspēju; atgādina Eiropadomei, ka pateicoties šai paketei, tiks arī radītas jaunas darbavietas un nozares, un tā palīdzēs Eiropai būt vadošam spēkam videi draudzīgo tehnoloģiju jomā;
Notes that, during the upcoming negotiations, the Presidency and the Commission will take into account the situation of each Member State and find appropriate solutions for the different industrial sectors that will be affected by the climate change package, in order to safeguard jobs and competitiveness; reminds the European Council that this package will also result in the creation of new jobs and industries, and help Europe take a competitive lead in the development of green technology;
atzinīgi vērtē Prezidentūras priekšlikumus un ziņojuma projektu par energoapgādes drošību, aicina šos priekšlikumus īstenot vistuvākajā laikā; ar nepacietību gaida stratēģisko enerģētikas pārskatu, ko Komisija plāno sagatavot 2008. gada novembra un 2009. gada pavasara Eiropadomei, kurā tiks novērtēta "Eiropas enerģētikas politikas" rīcības plāna īstenošana un nepieciešamo pasākumu pieņemšana energoapgādes drošības jomā;
Welcomes the proposals and the draft report of the Presidency on energy security; calls for rapid implementation of the proposals; looks forward to the Commission's forthcoming strategic energy review planned for November 2008 and the Spring 2009 European Council, which will assess the implementation of the 'Energy policy for Europe' action plan and the adoption of the necessary measures in the field of energy security;
uzskata, ka enerģijas avotu dažādošana līdztekus vietējo enerģijas avotu plašākai izmantošanai, decentralizēta enerģijas ražošana un energotaupības pasākumi uzlabos energoapgādes drošību; norāda, ka energoapgādes drošība ir Eiropas Savienības prioritāte; šajā sakarā uzsver, ka ES vienotu atjaunojamās enerģijas projektu izstrādei jābūt galvenajam faktoram, lai nodrošinātu energoapgādi un atbilstību Lisabonas un Gēteborgas mērķiem;
Believes that the diversification of energy sources, along with increased use of indigenous sources, decentralised energy production and energy saving measures, will improve security of supply; points out that security of energy supply is a priority for the European Union; stresses in this regard that the development of joint EU renewable energy projects must play a key role in securing energy supply while ensuring compliance with the Lisbon and Gothenburg goals;
atzinīgi vērtē aicinājumu paātrināt Eiropas energoefektivitātes rīcība plāna īstenošanu, tajā pašā laikā atzīmē daudzu dalībvalstu valdību kavēšanos piešķirt prioritāti energoefektivitātes tiesību aktu savlaicīgai un pilnīgai transponēšanai un īstenošanai; uzsver, ka nepieciešamas turpmākas un daudz visaptverošākas energoefektivitātes iniciatīvas, jo īpaši ēku, izstrādājumu un pilsētas transporta jomās;
Welcomes the call to accelerate the implementation of the European Action Plan for energy efficiency; notes, at the same time, the failure of many Member State governments to prioritise full and prompt transposition of, and compliance with, energy efficiency legislation; stresses the need for further and more comprehensive energy efficiency initiatives, especially in the fields of buildings, products and urban transport;
uzskata — lai panāktu energoapgādes drošību, izšķiroša nozīme ir pilnvērtīgai iekšējā tirgus darbībai, atzīmē, ka ES enerģētikas tirgus joprojām nav pilnībā izveidots un tā pilnīga īstenošana ir obligāta; atzinīgi vērtē aicinājumu pabeigt likumdošanas paketes izstrādi iekšējā enerģijas tirgus jomā pirms šī sasaukuma beigām, aicina Padomi sākt sarunas ar Parlamentu par iekšējā enerģētikas tirgus paketi, kuras pamatā būtu 10. oktobrī Energoapgādes regulēšanas padomē panākta politiska vienošanās;
Considers a fully operational internal market paramount for security supply; notes that the EU energy market is still not fully completed and that full implementation is imperative; welcomes the call to finalise the legislative package on the internal energy market before the end of the parliamentary term; calls on the Council to start negotiations with Parliament on the internal energy market package, based on the political agreement reached on 10 October in the Energy Council;
atzinīgi vērtē Padomes aicinājumu uzlabot un pilnveidot kritisko infrastruktūru; aicina Komisiju īstenot Eiropas enerģētikas tīklus un izstrādāt prioritāru starpsavienojumu plānu, nepametot novārtā tādas jomas, kā sašķidrinātās dabasgāzes uztveršanas regasifikācijas infrastruktūra un uzglabāšanas iekārtas; atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tiek veltīta izolētiem ES reģioniem; uzsver, cik nozīmīgi ir tālāk attīstīt Eiropas starpsavienojumus un tīkla infrastruktūru, lai piegādātu tirgiem pieaugošo jūras vēja enerģijas piedāvājumu; atzīmē, ka pārrobežu starpsavienojumu izveidošanai būs nepieciešami īpaši pasākumi, piemēram, preferenciāls finansējums vai nodokļu atbrīvojumi; atzīmē, ka TEN trūkstošo savienojumu pabeigšana uzlabos energoapgādes drošību, kā arī veicinās iekšējā tirgus izveides pabeigšanu;
Welcomes the Council's call to strengthen and supplement critical infrastructure; calls on the Commission to implement the trans-European energy networks and establish a priority interconnection plan, without neglecting the liquefied natural gas reception regasification infrastructure and storage facilities; welcomes the special attention given to the isolated regions of the EU; stresses the importance of further developing European interconnection and grid infrastructure to bring increasing levels of offshore wind power onto markets; notes that cross-border interconnections will require special measures e.g. the preferential funding or tax exemptions; notes that completing the missing links in TENs will improve security of supply, as well as contribute to the completion of the internal market;
aicina izstrādāt integrētu ES mehānismu apgādes drošībai ārkārtas situācijās, paredzot minimālos naftas krājumus Eiropas Savienībā palielināt no 90 līdz 120 patēriņa dienām un izveidot minimālos gāzes krājumus vismaz 90 dienām; atzīmē, ka minimālo gāzes krājumu izveidošanai nepieciešama koordinācija un ieguldījumi no dalībvalstu puses;
Calls for an integrated EU emergency mechanism for security of supply, with an increase in minimum oil stocks in the EU from 90 to 120 consumption days, and the development of minimum gas stocks of at least 90 days; notes that the minimum gas stocks require effective coordination and necessary investments by the Member States;
uzskata, ka iknedēļas publikācijas (pamatojoties uz publiskā sektora datiem, kā tas it ASV) par Eiropas naftas un naftas produktu krājumiem un šo produktu importu un eksportu, sniedzot datus par katru produkta veidu (jēlnafta, benzīns, dīzeļdegviela, mazuts u. c.), nodrošinātu pasaules tirgus tendenču pārskatāmību;
Suggests that the weekly publication (based on data in the public domain, as in the United States) of European stocks of oil and oil products, and of imports and exports, all broken down by type of product (crude oil, petrol, diesel, heating oil and others), would give a better picture of the pressures on the world market,