natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkārtoti norāda, ka Āfrikas attīstībai jābūt Savienības ārējās darbības prioritātei, pamatojoties uz nozīmīgo solidaritātes principu, un ka tādēļ Savienībai jāuzņemas vadošā loma, meklējot risinājumu Āfrikas milzīgo vajadzību apmierināšanai ar galamērķi šajā reģionā veicināt mieru, stabilitāti, labklājību, labu pārvaldi (it īpaši apkarojot korupciju) un cilvēktiesību ievērošanu; šajā sakarā aicina stiprināt politisko dialogu; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attiecībā uz kopīgo stratēģiju Āfrikai, kas neaprobežojas tikai ar ierasto atbalsta sniegšanu attīstībai, bet cenšas panākt Āfrikas kontinenta valstu ekonomisku un sociālu pārbūvi; sagaida, ka Āfrikas valdības pildīs uzņemtās saistības attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu;
Reiterates that the development of Africa must be a priority for the external action of the Union on the basis of the essential principle of solidarity and that to this end the Union must play a leading role in addressing the enormous needs of Africa, with the ultimate aim of promoting peace, stability, prosperity, good governance (particularly by combating corruption) and respect for human rights in the region; in this respect, calls for a strengthening of political dialogue; welcomes the Commission initiative for a joint strategy for Africa going beyond traditional development aid policies and seeking the economic and social reconstruction of the countries of the African continent; expects African governments to live up to their commitments to democracy, the rule of law and respect for human rights;
apstiprina, ka Apvienoto nāciju organizācija ir lūgusi Eiropas Savienību piedalīties tuvojošo vēlēšanu Kongo Demokrātiskajā Republikā drošības nodrošināšanā ar militāras misijas palīdzību; aicina Padomi rūpīgi izpētīt esošās iespējas;
Acknowledges that the United Nations has asked the European Union to contribute to the security of the upcoming elections in the Democratic Republic of Congo by means of a military mission; asks the Council to carefully examine the existing possibilities;
uzsver, ka konfliktu novēršana, pārvalde, miera uzturēšanas pasākumi, operatīvais atbalsts un vietējo resursu palielināšana saskaņā ar Āfrikas līdzdalības principu patiešām ir ārkārtīgi svarīgi, jo bads un nabadzība, ekonomiskā nevienlīdzība, politiskā netaisnība, vardarbības izraisīta konfliktu saasināšanās, piespiedu izraidīšana, epidēmijas, līdzekļu trūkums un daudzie ekoloģiskie draudi joprojām ir Āfrikas iedzīvotāju visaktuālākās problēmas; pauž nopietnas bažas par to, ka starptautiskā sabiedrība nav spējīga pienācīgi reaģēt uz Dafūrā masveidā pastrādātajiem kara noziegumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem, ko var uzskatīt par genocīdu;
Stresses that conflict prevention, management, peacekeeping, operational support and local capacity-building in accordance with the principle of 'African ownership' are indeed of the utmost importance whilst hunger and poverty, inequality in economic terms, political injustice, the escalation of conflicts through violence, forcible expulsions, epidemics, scarcity of resources and numerous ecological hazards remain the most acute problems for the African population; is deeply concerned about the fact that the international community is not able to react adequately to the massive war crimes and human rights violations which can be construed as genocide in Darfur;
aicina Padomi un Komisiju kopīgi ar Parlamentu pēc iespējas drīz vispārēji izvērtēt ES augstākā līmeņa tikšanās ar Indiju, Ķīnu (2005. gada septembrī), Krieviju (2005. gada oktobrī), kā arī ar Ukrainu un Kanādu (2005. gada novembrī), ņemot vērā to, ka stratēģiskas partnerības koncepcijai jābūt balstītai uz kopīgām vērtībām un to veicināšanu un ka jebkurā notikumā ir pilnībā jāiesaista Parlaments;
Calls on the Council and the Commission to undertake together with Parliament, as soon as possible, an overall assessment of the EU Summits with India, China (September 2005), Russia (October 2005), Ukraine and Canada (November 2005), bearing in mind that the concept of "strategic partnerships" must be based on the sharing and promotion of common values and that Parliament must in any event be fully associated;
uzsver, ka pašreizējā partnerība ar Krieviju ir vairāk pragmatiska nekā stratēģiska, jo tā atspoguļo kopīgās ekonomiskās intereses, neveicinot cilvēktiesību un tiesiskuma principu ievērošanu šajā valstī; šajā sakarā sagaida, ka nesen uzsāktās divpusējās apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem dos konkrētus rezultātus; uzskata, ka patiesai partnerībai jāveicina draudzīgs un taisnīgs risinājums jautājumos par robežlīgumu ar dažām kaimiņvalstīm un jākalpo par sākumpunktu patiesa miera procesa uzsākšanai Čečenijā, iesaistot tajā sabiedrības visus demokrātiskos spēkus, lai rastu mierīgu šī konflikta risinājumu; uzsver, cik nozīmīgs ir ES un Krievijas dialogs par kopīgo kaimiņvalstu jautājumiem un cer, ka Krievija sāks īstenot pārskatāmāku un objektīvāku politiku attiecībā uz kopīgajām kaimiņvalstīm; aicina nekavējoties īstenot ES un Krievijas nolīgumu par četrām kopīgām telpām; atbalsta abu partneru kopīgi sākto darbu krīzes situācijas risināšanā;
Stresses that the present partnership with Russia is more pragmatic than strategic since it reflects common economic interests without achieving any progress as regards human rights and the rule of law; expects, in this respect, concrete results from the recently set up bilateral human rights consultation; is of the view that a genuine partnership should inspire a friendly and just solution to the issue of border treaties with certain neighbours, and trigger a real peace process in Chechnya involving all the democratic components of society so as to find a peaceful solution to the conflict there; stresses the importance of EU-Russia dialogue on issues relating to their common neighbourhood and hopes that Russia will take a more transparent and even-handed approach towards their common neighbours; asks for the EU-Russia Four Common Spaces Agreement to be implemented without delay; supports the work being jointly undertaken by both partners regarding crisis management;
aicina samazināt bruņojumu Kaļiņingradas apgabalā;
Calls for arms reduction in the Kaliningrad region;
uzskata, ka Eiropas Savienības īstenotā politika attiecībā uz Baltkrieviju nav devusi īpašus rezultātus, un tādēļ iesaka izstrādāt jaunus pasākumus, lai stiprinātu saiknes ar Baltkrievijas iedzīvotājiem un ļautu tiem baudīt demokrātijas sniegtos labumus;
Considers that the policy on Belarus implemented by the European Union has achieved few results, and therefore proposes the development of new measures designed to strengthen links with the people of Belarus and to enable them to enjoy the benefits provided by democracy;
uzsver, ka attiecības ar Ķīnu jāveicina tā, lai panāktu progresu ne tikai tirdzniecības un ekonomikas jomā, bet arī attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem; tādēļ atkārtoti prasa saistošu ES Rīcības kodeksu par ieroču eksportu un aicina Padomi neatcelt ieroču embargo, kamēr Ķīnā nav panākts lielāks progress cilvēktiesību jomā un attiecībās ar Taivānu; atbalsta Apvienotās Karalistes prezidentūras priekšlikumu nodrošināt ciešāku ES un Ķīnas sadarbību energoapgādes drošības un klimata pārmaiņu jautājumos; uzsver, ka ciešāk jāsadarbojas ar PTO, lai atrisinātu nopietnās divpusējās tirdzniecības problēmas un nodrošinātu, ka Ķīna ievēro šīs organizācijas starptautiskās normas;
Underlines the need to improve relations with China in such a way that progress is made not only in trade and economic fields but also on human rights and democracy issues; to that end, reiterates its demand for a binding EU Code of Conduct on Arms Exports and calls on the Council not to lift the arms embargo until greater progress is made in the field of human rights and arms exports controls in China and on cross-Straits relations; supports the UK Council Presidency proposal to ensure closer EU-China cooperation on energy security and climate change; stresses the need for closer cooperation within the WTO to resolve the serious bilateral trade problems and ensure compliance by China with that organisation's international standards;
aicina Padomi Tuvo austrumu četrinieka (ASV, Krievijas Federācija, ES un ANO) ietvaros atjaunot jebkurus centienus sarunu atsākšanai starp Izraēlu un Palestīnu, un uzskata, ka jāizstrādā visaptveroša stratēģija miera, drošības un demokrātijas stiprināšanai plašākā Tuvējo Austrumu reģionā;
Calls on the Council to renew any efforts, within the framework of the Middle East Quartet (USA, Russian Federation, EU and UN), to revive negotiations between Israelis and Palestinians, and considers that a comprehensive strategy should be set up for the broader region of the Middle East with the aim of reinforcing peace, security and democracy;
uzsver, ka Barselonas procesam jādod jauns stimuls ar mērķi attiecīgajās valstīs pastiprināt līdzsvarotu ekonomisko, sociālo un demokrātisko attīstību;
Underlines the need to give the Barcelona Process a new impetus with the aim of enhancing balanced economic, social and democratic development of the countries concerned;
uzskata, ka saskaņā ar atbilstīgajam ES vadlīnijām dialogi par cilvēktiesībām ir pieņemams variants tikai tādā gadījumā, ja partnervalsts ir uzņēmusies konkrētas saistības uzlabot cilvēktiesību stāvokli tās teritorijā; tādēļ aicina Padomi regulāri izvērtēt šādu dialogu rezultātus, lai noteiktu, cik lielā mērā attaisnojušās uz tiem liktās cerības; atkārtoti prasa šādā procesā plašāk iesaistīt Parlamentu;
Takes the view that, according to the relevant EU guidelines, human rights dialogues are an acceptable option only if there is sufficient commitment in the partner country to improve the human rights situation on the ground; therefore calls on the Council to evaluate the results of such dialogues at regular intervals in order to determine the extent to which its expectations have been met; reiterates its request to be further involved in such process;
uzskata, ka Savienībai kopīgi ar Irākas varasiestādēm, Apvienoto Nāciju Organizāciju un citiem atbilstīgiem reģionāliem partneriem jādara viss iespējamais, lai dotu ieguldījumu Irākas konstitucionālajā procesā pēc 2005.gada 15.decembra vispārējām vēlēšanām, kas paredzētas 2005. gada 15. decembrī; atzinīgi vērtē KĀDP kopīgo rīcību attiecībā uz Eiropas Savienības integrēto tiesiskuma misiju Irākā un prasa turpmākās darbības finansēt no ES budžeta; atbalsta Komisijas pārstāvniecības atvēršanu Bagdādē tuvākajos mēnešos;
Is of the view that the Union must do its utmost to work with the Iraqi authorities, the United Nations and other relevant regional actors to contribute to Iraq's constitutional process in the wake of the general elections held on 15 December 2005; welcomes the CFSP joint action on the European Union Integrated Rule of Law Mission for Iraq and asks for further actions to be financed under the EU's budget; supports the opening of a Commission delegation in Baghdad in the coming months;
atgādina, ka tas ilgstoši ir atbalstījis sarunu ceļā rastu risinājumu, kā rezultātā Irāna kļūtu par aktīvu partneri šajā reģionā - partneri, kurš ievēro cilvēktiesības; atkārtoti aicina Irānu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu starptautiskās sabiedrības uzticēšanos atbilstīgi Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūcijas Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0439 .
Recalls its longstanding support for a negotiated solution whereby Iran would become an active partner in the region, respectful of human rights; reiterates its call on Iran to take all necessary steps to restore the international community's confidence in line with Parliament's proposals in paragraph 46 of its resolution of 17 November 2005
pauž nožēlu par to, ka Padome un Komisija bieži nav ņēmušas vērā tā rezolūcijas un ziņojumus par dažādiem Eiropas Savienību interesējošiem ģeogrāfiskiem apgabaliem; uzsver, ka tie dod vērtīgu ieguldījumu debatēs par to, kādā virzienā būtu jāattīsta Savienības politika attiecībā uz šiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem; aicina cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu attiecināt uz visiem jaunajiem nolīgumiem starp Eiropas Savienību un trešām valstīm un uzskata, ka, izstrādājot pilnvaras pārrunām par šādu nolīgumu noslēgšanu, plašāk jāiesaista Eiropas Parlaments;
Regrets that, often, its resolutions and reports concerning the different geographical areas of interest to the Union have not been taken into account by the Council and the Commission; stresses that they contain valuable contributions to the debate on the way in which the Union's policy vis-à-vis those geographical areas should evolve; calls for the human rights and democracy clause to be extended to all new agreements between the European Union and third countries and considers that there is a need for greater involvement of the European Parliament in the drawing-up of the respective negotiating mandates for such agreements;
gaidot Konstitucionālā līguma ratifikāciju, uzskata, ka 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgums ir jāpārskata pēc iespējas ātrāk, lai to pielāgotu Savienības jaunajai politiskajai, institucionālajai un finanšu situācijai;
Pending ratification of the Constitutional Treaty, is of the view that the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 should be revised as soon as possible in order to adjust it to the new political, institutional and financial situation of the Union;
ierosina, ka pārskatītā Iestāžu nolīguma struktūrā jāņem vērā gan darbības, kas Savienībai jāuzņemas saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju, gan šajā nolūkā finanšu plānā iekļautie budžeta kompromisi;
Proposes that the structure of the revised Interinstitutional Agreement should take into account the actions to be undertaken by the Union in accordance with the European Security Strategy and the budgetary compromises to that end contained in the Financial Perspectives;
uzskata, ka Padomes nostājā attiecībā uz 2007.–2013. gada finanšu plānu nav atspoguļoti ES kā globālas partneres tālejošie mērķi; pauž nožēlu par ieteikumiem samazināt ārējām darbībām un ārpolitikas jomām paredzētos izdevumus gan pašus par sevi, gan arī to apjomu salīdzinājumā ar kopējiem izdevumiem; uzskata, ka tādējādi tiek dots nepareizs signāls par ES politikas prioritātēm un tās gatavību gūt rezultātus KĀDP jomā;
Considers that the Council's position on the financial perspective 2007-2013 does not reflect the ambitions of the EU as a global partner; deplores the proposed reductions in the levels of spending on external actions and policies, both in themselves and as a proportion of total spending; believes that this sends out the wrong signal with regard to the EU's policy priorities and its preparedness to deliver the results in the field of the CSFP;
ierosina pārskatītajā Iestāžu nolīgumā spert soli uz priekšu un noteikt, ka kopīgās izmaksas par militārām operācijām saistībā ar EDAP jāsedz no ES budžeta, tādējādi atceļot pastāvošo praksi, kad finansējumu gūst no dalībvalstu papildu budžetiem vai darbības uzsākšanas fondiem;
Recommends that the revised Interinstitutional Agreement should take a step forward and provide for the joint costs of military operations in the framework of the ESDP to be financed from the Community budget, thereby discontinuing the existing practice of Member States' subsidiary budgets or start-up funds;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes asamblejas priekšsēdētājam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the Secretary-General of the UN, the Secretary General of NATO and the President of the Assembly of the Council of Europe.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo situāciju, apkarojot vardarbību pret sievietēm, un par turpmāko rīcību ( 2004/2220(INI) )
European Parliament resolution on the current situation in combating violence against women and any future action ( 2004/2220(INI) )
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) juridisko aktu noteikumus cilvēktiesību jomā un sevišķi sieviešu tiesību jautājumos, tādus kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti, Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskie pakti par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās papildu protokols un Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem,
having regard to the provisions in the United Nations (UN) legal instruments in the field of human rights, in particular those concerning women's rights, such as the Charter of the UN, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Civil and Political Rights and on Economic, Social and Cultural Rights, the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women and its Optional Protocol, and the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment,
ņemot vērā citus Apvienoto Nāciju organizācijas dokumentus par vardarbību pret sievietēm, tādus kā Vīnes 1993.gada 25.jūnija deklarācija un rīcības programma Apstiprināta Pasaules cilvēktiesību konferencē, 1993.gada 14.-25.jūnijā.
having regard to other UN instruments on violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action of 25 June 1993 Adopted by the World Conference on Human Rights, 14-25 June 1993.
, pieņemta Pasaules cilvēktiesību konferencē, Apvienoto Nāciju ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra Deklarācija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 48/104.
, the Declaration on the Elimination of Violence against Women of 20 December 1993 UN General Assembly resolution 48/104.
, 2003.gada 22.decembra Rezolūcija par vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušanu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 58/147.
, the Resolution on the Elimination of Domestic Violence against Women of 22 December 2003 UN General Assembly resolution 58/147.
, 2003.gada 30.janvāra Rezolūcija par rīcību par goda noziegumu pret sievietēm izskaušanu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 57/179.
, the Resolution Working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour of 30 January 2003 UN General Assembly resolution 57/179.
, 1998.gada 2.februāra Rezolūcija par noziedzības apkarošanu un krimināltiesiskiem pasākumiem, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 52/86.
, the Resolution on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women of 2 February 1998 UN General Assembly resolution 52/86.
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tiesību un iekšlietu komitejas atzinumu ( A6-0404/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0404/2005 ),
tā kā ANO deklarācijā par vardarbības pret sievietēm izskaušanu ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir jebkura veida uz dzimumu balstīta vardarbība, kuras rezultātā sieviete cieš vai var ciest fiziski, seksuāli vai psiholoģiski, tostarp arī no šādu nodarījumu draudiem, ietekmēšanas, brīvības patvaļīgas atņemšanas, neatkarīgi no tā, vai tas notiek sabiedriskajā vai privātajā dzīvē;
A whereas violence against women has been defined by the UN Declaration on the Elimination of Violence against Women as any act of gender-based violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or in private life,
tā kā ANO Deklarācijas 6. pantā ir teikts: "Nekas šajā Deklarācijā neskar nevienu noteikumu, kas būtu efektīvāks cīņā pret vardarbību pret sievietēm valsts likumdošanā, jebkurā starptautiskā konvencijā, līgumā, vai citā valstī spēkā esošā instrumentā",
whereas Article 6 of the UN Declaration on the Elimination of Violence against Women states, "[n]othing in the present Declaration shall affect any provision that is more conducive to the elimination of violence against women that may be contained in the legislation of a State or in any international convention, treaty, or other instrument in force in a State",
tā kā vardarbība notiek daudzos tuvu attiecību veidos, un pētniecībā un kultūrā lietotās definīcijas atšķiras; tā kā galvenā uzmanība šajā rezolūcijā ir vērsta uz vīriešu vardarbību pret sievietēm, piemēram, kad varmāka ir vīrietis un upuris - sieviete, kurai ir vai ir bijušas attiecības ar varmāku; tā kā saskaņā ar trīs pētījumiem par vardarbības izplatību Somijā, Zviedrijā un Vācijā šāda veida vardarbība ir sastopama ievērojamā vairākumā gadījumu, kas saistīti ar vardarbību tuvās attiecībās; tā kā vieta, kur notiek vardarbība, ir mazāk svarīga, lai gan daudzos gadījumos šāda veida vardarbība notiek mājās;
whereas violence occurs in many types of relationship and the definitions used in research and the cultural context vary; whereas the primary focus of this resolution is men's violence against women e.g. where the perpetrator is a man and the victim is a woman who has or has had a relationship with the perpetrator; whereas such violence represents the overwhelming majority of cases of violence in close relationships, according to three prevalence studies carried out in Finland, Sweden and Germany; whereas, although many cases of that type of violence occur in the home, the place where the violence takes place is of secondary importance,
tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm nav tikai ar noziedzību saistīta problēma, bet arī nopietna sociāla problēma; tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir cilvēktiesību, īpaši tiesību uz dzīvi, drošību, cieņu un fizisko un garīgo integritāti vispārējs pārkāpums un tādēļ vīriešu vardarbība pret sievietēm ir šķērslis demokrātiskas sabiedrības attīstībā,
whereas men's violence against women is not only criminal but also constitutes a serious social problem; whereas men's violence against women represents a violation of human rights, notably the right to life, the right to safety, the right to dignity, and the right to physical and mental integrity; whereas men's violence against women is therefore an obstacle to the development of a democratic society,
tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm var skart jebkura vecuma sievietes, neatkarīgi no viņu izglītības, ienākumiem vai sociālā stāvokļa; tā kā plaša mēroga pētījumi par vardarbības izplatību Zviedrijā, Vācijā un Somijā rāda, ka vismaz 30–35% sieviešu vecumā no 16 līdz 67 gadiem ir bijušas fiziskas vai seksuālas vardarbības upuri, ja tam pieskaitītu arī psiholoģiskās vardarbības gadījumus, skarto sieviešu daudzums būtu 45–50%,
whereas men's violence against women can affect women of any age, irrespective of education, income or social position; whereas large-scale prevalence studies in Sweden, Germany and Finland have shown that at least 30-35 % of women between 16 and 67 have at one time been victims of physical or sexual violence; whereas if psychological violence is included, the proportion of women affected rises to between 45 and 50 %,
tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir vispārēja parādība, kas saistīta ar mūsu sabiedrībai vēl arvien raksturīgo dzimumu varas nevienlīdzīgo sadalījumu, tā kā līdztiesības trūkums ir viens no iemesliem tam, ka vīriešu vardarbībai pret sievietēm ir nepietiekami pievērsta uzmanība un kriminālvajāšana par to ir nepietiekama,
whereas men's violence against women is a universal phenomenon linked to the unequal distribution of gender power, which still characterises our society; whereas inequality also contributes to the fact that men's violence against women is not sufficiently prioritised and prosecuted,
tā kā vardarbību pret sievietēm parasti veic tuvi radinieki vai partneri,
whereas the kind of violence affecting women is typically perpetrated by their close relatives or by partners,