natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Komisijai ņemt vērā un atzīt darbības, ko veic kultūras dienesti, bezpeļņas organizācijas un privātas iniciatīvas, kas palīdz veidot solidāru radošu tautsaimniecību; prasa Komisijai un dalībvalstīm veicināt un nostiprināt atzīto praksi, kuras mērķis ir padarīt kultūru un radošo saturu pieejamāku jauniešiem neatkarīgi no viņu statusa (students, māceklis, stažieris, darba meklētājs utt.) un neaizsargātākām personām, piemēram, ieviešot samazinātus tarifus, kultūras pasākumu čekus un bezmaksas kultūras pasākumus;
Calls on the Commission to respect and acknowledge actions taken by cultural services, not-for-profit organisations and private initiatives involved in the development of a creative inclusive economy; calls on the Commission and the Member States to encourage and embed good practices designed to facilitate access for both young people (irrespective of their status as students, apprentices, trainees or job-seekers, etc.) and particularly vulnerable people to culture and creative content – for example, reduced prices, culture vouchers and free cultural activities;
Mākslinieku statuss
Status of artists
atkārtoti uzsver, ka ir jānosaka Eiropas mākslinieka statuss, lai māksliniekiem būtu pieejami apmierinoši darba apstākļi un atbilstoši pasākumi attiecībā uz nodokļu sistēmām, viņu tiesībām strādāt, sociālā nodrošinājuma tiesībām un autortiesībām, tādējādi uzlabojot mobilitāti visā ES;
Reaffirms that the status of European artist must be created so that artists are able to enjoy satisfactory working conditions and appropriate measures in regard to tax systems, their right to work, social security rights and copyright in order to improve mobility across the EU;
Radošās profesijas
Artistic trades
atgādina, ka mūsu kultūras mantojuma un tautsaimniecības pamatā ir arī radošās profesijas un ka tāpēc, izmantojot zināšanu un prasmju tālāknodošanas attiecīgus mehānismus, ir jānodrošina to pārmantojamība, kā Parlaments ir uzsvēris 2008. gada 10. aprīļa rezolūcijā par kultūras nozarēm Eiropā;
Points out that artistic trades constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills, as emphasised in Parliament's resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe;
atkārtoti apliecina mērķi saglabāt noteiktu profesiju īpašo raksturu un nodot zinātību, īpaši kultūras, radošajā un amatniecības jomā, un mērķi garantēt mehānismus zināšanu nodošanai; ierosina atbalstīt zināšanu nodošanas darbnīcu izveidi vietējā, reģionālā un teritoriālā līmenī, īpaši attiecībā uz tradicionālo radošo jomu;
Reaffirms the aim of preserving the specific nature of some trades and the transfer of know-how, especially in the cultural, creative and crafts sector, and of guaranteeing mechanisms for knowledge transfer; proposes encouraging the establishment at local, regional and territorial level of knowledge transfer workshops, particularly for the traditional creative sector;
norāda, ka KRN saimnieciskā modeļa pamatā, tostarp tam raksturīgajā luksuspreču un pakalpojumu jomā, ir novatorisms, nepārtraukta jaunrade, patērētāju uzticēšanās un ieguldījumi darba vietās, kurās bieži vien nepieciešama augsta kvalifikācija un kuras ir saistītas ar unikālu zinātību; aicina Komisiju tās priekšlikumos attiecībā uz KRN sekmēt šā saimnieciskā modeļa ilgtspēju, izstrādājot regulējumu, kas pielāgots šo nozaru specifiskajām iezīmēm, īpaši attiecībā uz IĪT ievērošanu;
Points out that the economic model for CCI, including in the luxury sector which is representative of it, is based on innovation, constant creativity, consumer confidence and investment in jobs that are often highly skilled and involve unique know-how; calls on the Commission to promote the sustainability of this economic model in its proposals affecting CCI by developing a regulatory framework adapted to their specific characteristics, particularly as regards respect for IPR;
uzsver, ka ir bīstami, ja darbaspēka trūkst noteiktās profesijās, kurās ir nepieciešamas ļoti labas prasmes, vai ļoti specifiskās profesijās, kas veicina KRN pastāvēšanu Eiropas Savienībā, un aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar uzņēmumiem veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šo unikālo prasmju saglabāšanu un atvieglotu jaunas šajās profesijās specializējušos amatnieku un darbinieku paaudzes apmācīšanu;
Emphasises the danger of a shortage of manpower in some highly skilled or very specific trades which contribute to the existence of CCI in the EU and asks the Commission and the Member States to take necessary measures, in conjunction with the enterprises, to ensure these unique skills are preserved and to facilitate the training of a new generation of artisans and workers specialising in these trades;
mudina dalībvalstis sekmēt darbu izplatību un apriti visā Eiropas Savienībā;
Encourages the Member States to promote the distribution and circulation of works across the EU;
atzīst, ka ir jāveicina novatorisms ne tikai tehnoloģiskās ražošanas jomā, bet arī pārvaldības procesos un projektu izstrādē, izplatīšanā un realizācijā;
Recognises that it is not just innovation in technological production that must be promoted but also innovation in management processes, in developing the projects themselves and in their distribution and marketing;
aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt īpašus pasākumus un piemērotus instrumentus Eiropas KRN, it sevišķi MVU, atbalstam un attīstībai, lai uzlabotu kultūras preču un pakalpojumu radīšanu, ražošanu, popularizēšanu un izplatīšanu;
Asks the Commission to consider the possibility of establishing specific actions and suitable tools to support and develop European CCI, in particular SMEs, with the aim of improving the creation, production, promotion and distribution of cultural goods and services;
uzsver, ka tiešsaistes izmantošana var piedāvāt reālu iespēju uzlabot Eiropā radītu darbu, īpaši audiovizuālo darbu, izplatību un izplatīšanu tādos apstākļos, kuros likumīga piegāde notiek veselīgas konkurences vidē, kas efektīvi risina aizsargāto darbu nelikumīgas piegādes problēmu, un kuros var tikt izstrādāti jauni radītāju atalgošanas veidi, kas sekmē viņu finansiālo līdzdalību savu darbu panākumos;
Stresses that online use can represent a real opportunity for better diffusion and distribution of European works, particularly audiovisual works, in conditions where legal supply can develop in an environment of healthy competition which effectively tackles the illegal supply of protected works and new ways of remunerating creators can develop which involve them financially in the success of their works;
aicina Komisiju nodrošināt, ka strikti tiek īstenots Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.
Calls on the Commission to ensure the strict implementation of Article 13 of the Audiovisual Media Services Directive OJ L 95, 15.4.2010, p.
aicina Komisiju atbalstīt KRN izaugsmi, īpaši tiešsaistē, veicot attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ir kopīgi atbildīgas par produktu un pakalpojumu vienlīdz aktīvu aizsargāšanu digitālajā vidē, cenšoties panākt patērētāju lielāku uzticēšanos tiešsaistei;
Calls on the Commission to encourage the growth of the CCI, especially online, by taking relevant steps to ensure that all stakeholders share the responsibility for equally protecting products and services in the digital environment in order to build greater consumer trust online;
aicina Komisiju izstrādāt tiesisku regulējumu, lai nodrošinātu augstu uzticēšanās līmeni digitālajā gan komerciālajā, gan nekomerciālajā telpā, lai KRN, no vienas puses, un patērētāji, no otras puses, varētu pilnvērtīgi izmantot digitālos izplatīšanas resursus, nebaidoties, ka viņu darbības traucēs maldinoša vai ļaunprātīga prakse;
Calls on the Commission to establish a legal framework to ensure a high level of confidence in the digital space – commercial and non-commercial – so that CCI on the one hand and consumers on the other can make full use of digital distribution channels without fear of being deterred by misleading or abusive practices;
aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst tam, cik nozīmīgas ir bibliotēkas kā kultūras izplatīšanas iestādes un dialoga norises vieta; uzskata, ka bibliotēkām līdz ar izglītības un kultūras nozari ir jāuztic atbildība un jāpiešķir līdzekļi, lai pārslēgtos uz digitālo vidi; atgādina, ka šis ir steidzami īstenojams process, jo Eiropas bibliotēkām pat tagad ir pieejami tikai ierobežoti līdzekļi, lai apmierinošā līmenī pārietu uz digitālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanu;
Calls on the Commission and the Member States to give particular consideration to the role of libraries as institutions for the dissemination of culture and as forums for dialogue; considers that libraries, together with the educational and cultural sector, should be given responsibility and resources for the digital switchover; recalls that this process is a matter of urgency, since European libraries even now have only limited means to convert satisfactorily to digital media;
īpaši uzsver, ka ir būtiski paplašināt Eiropas digitālo bibliotēku un izveidot to par Eiropas kultūras mantojuma, kolektīvās atmiņas un jaunrades koordinācijas centru un par izglītības, kultūras, jauninājumu un uzņēmējdarbības pasākumu sākumpunktu; norāda, ka viens no mūsu kultūras mantojuma un tautsaimniecības balstiem ir radoša apmaiņa un ka tādēļ, izmantojot attiecīgo zināšanu un prasmju tālāknodošanas mehānismus, ir jānodrošina to pārmantojamība;
Stresses in particular the importance of expanding the European digital library and developing it as a focal point for projecting Europe's cultural heritage, collective memory and creativity and as a starting point for educational, cultural, innovative and entrepreneurial activities; points out that artistic exchanges constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills;
uzsver, ka jāpievērš attiecīga uzmanība problēmām KRN tradicionālajās jomās, piemēram, grāmatu izdošanā un tirdzniecībā, drukāto plašsaziņas līdzekļu jomā;
Underlines the need to give due regard to the challenges facing traditional sectors of the CCI, such as book publishing, bookselling and the print media;
ņemot vērā, ka izdevējdarbības nozarē ir vērojama aizvien plašāka tendence pāriet uz digitāla satura ražošanu un izplatīšanu, aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, lai veicinātu un uzlabotu digitālo lietotprasmi; uzsver, ka izdevējiem ir aktīvi jāiesaistās iniciatīvās, kas saistītas ar digitālo plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;
Calls on the Commission to take initiatives to promote and increase digital literacy, given the increasing shift towards digital content production and distribution by the publishing industry; stresses that publishers should be closely involved in initiatives on digital media literacy;
mudina dalībvalstis un Komisiju izveidot vienotu Eiropas digitālo tirgu un mehānismus, ar kuriem sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību kultūras un radošajās nozarēs, lai digitalizētu kultūras mantojumu, kā arī mudina noteikt Eiropai kopējus standartus;
Urges the Member States and the Commission to establish a European digital single market and technical and financial support mechanisms in CCI with the aim of digitising cultural heritage, and to introduce common European standards;
uzsver, cik svarīgi ir ātri un sekmīgi īstenot digitālās darba kārtības iniciatīvu, lai KRN varētu pilnībā izmantot visas iespējas, ko sniedz plaši pieejami un ātri platjoslas pakalpojumi un jaunās bezvadu tehnoloģijas, un veiksmīgi pielāgoties šīm iespējām;
Emphasises the importance of the swift implementation and success of the Digital Agenda initiative in order to enable CCI to benefit fully from and to adapt successfully to all the opportunities created by far-reaching, high-speed broadband and by new wireless technologies;
aicina dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai Eiropā izveidotu kultūras un radošā satura iekšējo tiešsaistes tirgu, garantējot Eiropas iedzīvotājiem šā satura pieejamību un nodrošinot tiesību īpašnieku aizsardzību un taisnīgu atlīdzību viņiem, kā arī visu jaunrades finansēšanas avotu apvienošanu;
Calls on the Member States and the Commission to take the necessary steps to establish a European internal market for on-line cultural and creative content and guarantee access to this content to European citizens whilst ensuring that those entitled are protected and properly compensated and that all funding channels for the creative sector are consolidated;
aicina Komisiju atbalstīt kultūras un radošās nozares jaunos un novatoriskos saimnieciskos modeļus, kas pielāgoti globalizācijas radītajām sekām un digitālajam laikmetam raksturīgajām problēmām, īpaši attiecībā uz satura industrijām;
Calls on the Commission to support new and innovative economic models in the creative and cultural sector which are adapted to the impact of globalisation and the challenges of the digital age, particularly with regard to content industries;
uzsver, ka ir svarīga savietojamība un standarti, lai radītu nosacījumus, ar kuriem piekļuve jaunām platformām un aprīkojumam ir vienlīdzīga; aicina Komisiju sekmēt platformu savietojamību, izstrādāt standartus, kas palīdzētu izveidot jauninājumiem labvēlīgu tirgu, un izvairīties no tādu sistēmu izmantošanas, kuras varētu ierobežot pieeju daudzveidīgam saturam;
Emphasises the importance, for the creation of conditions of equal access to new platforms and equipment, of interoperability and standards; calls on the Commission to promote interoperability between platforms, to develop standards which help create a marketplace conducive to innovation, and to avoid using systems that might limit access to diversified content;
prasa Komisijai veicināt tādu brīvo programmatūru un atvērto standartu izmantošanu, izplatīšanu un pilnveidošanu, kuriem raksturīgs inovācijas, jaunrades, zināšanu izplatīšanas un darba vietu radīšanas potenciāls;
Calls on the Commission to promote the use, dissemination and development of open source software and open standards, which represent potential for innovation, creativity, knowledge dissemination and job creation;
uzsver, ka ir svarīgi izvērtēt to, kā reglamentējošos noteikumus un it īpaši konkurences politikas noteikumus vislabāk pielāgot kultūras nozares īpatnībām, lai nodrošinātu kultūras daudzveidību, kā arī patērētājiem iespēju piekļūt daudzveidīgam un kvalitatīvam kultūras saturam un pakalpojumiem;
Stresses the importance of considering the best way to adapt the regulatory framework – and in particular the rules on competition policy – to the specific situation of the cultural sector in order to ensure cultural diversity and consumer access to a range of high-quality cultural content and services;
atzīmē, ka e–komercija un internets attīstās ļoti ātri, tehnoloģiju paaudzēm mainoties straujā tempā; tāpēc uzskata, ka būtu jācenšas ES regulatīvo rīcību saskaņot ar pašreizējām prasībām sociālajā un tirdzniecības jomā, lai regulējums nekļūtu bezjēdzīgs atpalicības dēļ un nekavētu īstenot ES dalībvalstu KRN potenciālu;
Notes that e-commerce and the Internet are developing at such a pace, with ‘generations’ of technology growing shorter geometrically; believes therefore that attempts should be made to bring the EU's regulatory response into line with current social and commercial requirements so that it does not become pointless through lagging behind and obstruct the full unlocking of the potential of the EU Member States' CCI;
uzsver, ka ir jāapsver optimālie nosacījumi šā vienotā tirgus attīstībai, īpaši nodokļu jomā, piemēram, attiecībā uz nodokļa atskaitīšanu no kopējo ienākumu summas, kas piemērojama ienākumiem no autortiesībām, ļaujot ieviest samazinātu PVN likmi kultūras precēm un pakalpojumiem, ko izplata ar fiziskiem datu nesējiem vai tiešsaistē, un tādējādi veicinot to attīstību;
Emphasises the need to give thought to the optimum conditions for the development of this single market, with particular regard to taxation, for example, concerning deductions at source applicable to copyright income, by allowing the introduction of a reduced rate of VAT for on- or off-line cultural goods and services in order to promote their development;
uzsver, ka pareizas iekšējā tirgus darbības šķēršļi ir arī noteikumi par PVN un pieejamu maksāšanas veidu trūkums pirkumiem tiešsaistē un ka šis jautājums ir steidzami jārisina;
Stresses that VAT rules and the lack of accessible payment methods for online sales also constitute an obstacle to the proper functioning of the internal market and need to be urgently addressed;
aicina Komisiju, ņemot vērā pamatiniciatīvu “Digitālā darba kārtība”, apsvērt nepieciešamību atbalstīt Eiropas elektroniskās izdevējdarbības pielāgošanu konkurences radītajiem uzdevumiem, radot apstākļus, kas veicina sistēmu savietojamību, pārnesamību no vienas ierīces uz citu, kā arī godīgu konkurenci;
Calls on the Commission to consider, with reference to the ‘Digital Agenda’ flagship initiative, the need to support the adjustment of European electronic publishing to the challenges posed by competition, by creating conditions favouring the interoperability of systems, transferability from one device to another and fair competition;
uzsver, ka IĪT ir būtisks līdzeklis radošu uzņēmumu rīcībā, kā arī stimuls individuālai jaunradei un ieguldījumiem jaunradē; tādēļ prasa izveidot shēmas, ar kurām palīdzēt KRN pielāgoties pārorientācijai uz digitālajām tehnoloģijām, izmantojot jaunus tiešsaistes pakalpojumus, kam pamatā ir uz autortiesības veicinošas jaunas tiesību pārvaldības formas; turklāt prasa izveidot līdzsvarotu regulatīvo sistēmu, kas reglamentētu IĪT aizsardzību un īstenošanu;
Emphasises that IPR are a fundamental asset for creative companies and an incentive for individual creativity and investment in creation; calls, therefore, for schemes to help CCI adapt to the digital shift via new online services based on new forms of rights management promoting authors' rights; calls, further, for a balanced regulatory framework governing the protection and enforcement of IPR;
uzsver, ka IĪT ievērošana ir efektīvi jānodrošina gan bezsaistes, gan tiešsaistes vidē, un šajā sakarībā īpaši norāda, ka visiem pasākumiem jābūt rūpīgi novērtētiem, lai garantētu to efektivitāti, proporcionalitāti un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;
Emphasises the need for effective enforcement of IPR in both the offline and online environments, and stresses in that connection that all measures should be carefully evaluated in order to guarantee their efficiency, proportionality and compatibility with the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
aicina Komisiju autortiesības pielāgot digitālā laikmeta prasībām, lai KRN varētu lietderīgi izmantot digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu konverģences radītās priekšrocības, un aicina apsvērt konkrētas iespējas, kā vienkāršot radošā satura un arhīva materiālu izmantošanu, un viegli pieejamas vienotā centra sistēmas tiesību piešķiršanai;
Calls on the Commission to adapt copyright to the digital era allowing CCI to reap the benefits created by digital technology and media convergence and to consider specific ways of facilitating the use of creative content and archived material and easy, one-stop-shop systems for the clearance of rights;
šajā saistībā uzsver autortiesību aģentūru ievērojamo lomu Eiropas jaunrades un digitālās tautsaimniecības attīstībā; aicina Komisiju, ņemot vērā pašreiz notiekošo priekšlikuma izstrādi direktīvai par kolektīvo tiesību pārvaldību, izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu autortiesību aģentūrām un tāda repertuāra apkopošanai, kas aizsargāts ar autortiesībām;
Stresses, in this context, the essential role of collecting societies for the development of European creativity and the digital economy; calls on the Commission, in the context of the ongoing drafting of a proposal for a directive on collective rights management, to establish an appropriate legal framework for collecting societies and the reaggregation of copyright repertoire;
aicina Komisiju padarīt dzīvotspējīgu Eiropas licencēšanas sistēmu, kuras pamatā ir spēkā esošie daudzteritoriālie individuālo un kolektīvo tiesību licencēšanas modeļi un kura atvieglo pakalpojumu piedāvāšanu ar plašu satura izvēli, tādējādi palielinot likumīgu piekļuvi kultūras saturam tiešsaistē;
Calls on the Commission to enable the viability of a pan-European licensing system that builds on the existing multi-territory individual and collective rights licensing models and facilitates the launch of services with a wide choice of content, hereby increasing legal access to online cultural content;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt apmaiņu ar atzītu praksi par efektīvām metodēm, kā palielināt sabiedrības izpratni par IĪT pārkāpšanas sekām;
Calls on the Commission and Member States to promote the exchange of best practices on effective methods to raise public awareness regarding the impact of infringements of IPR;
mudina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar ieinteresētajām personām rīkot kampaņu, lai Eiropas, valsts un vietējā līmenī, it īpaši Eiropas jauno patērētāju vidū, uzlabotu izpratni par nepieciešamību ievērot IĪT;
Urges the Commission and Member States in association with stakeholders to organise a campaign to raise awareness at European, national and local level, especially among young European consumers, of the need to respect IPR;
aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret ļaunprātīgu komercpraksi un IĪT pārkāpumiem, kas var apdraudēt KRN gan reālajā, gan digitālajā tautsaimniecībā;
Calls on the Commission and the Member States to tackle abusive commercial practices and violations of IPR, of which CCI can be victims in both the real and digital economy;
uzsver, ka beidzot ir jānovērš grāmatu trūkums, kādu izjūt cilvēki ar redzes traucējumiem un cilvēki, kuriem invaliditāte traucē uztvert iespiestu tekstu; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka tām saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām ir pienākums veikt visus attiecīgos pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu piekļuvi kultūras materiāliem viņiem pieejamā formātā, un gādāt, lai likumi, kas aizsargā IĪT, šādām personām nebūtu nepamatots vai diskriminējošs kultūras materiālu pieejamības šķērslis;
Stresses the need finally to address the ‘book famine’ experienced by visually impaired and print-disabled people; reminds the Commission and Member States of their obligations under the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities to take all appropriate measures to ensure that people with disabilities enjoy access to cultural materials in accessible formats, and to ensure that laws protecting IPR do not constitute an unreasonable or discriminatory barrier to access by people with disabilities to cultural materials;
uzsver, ka jāatrisina jautājums par nezināmu autoru darbiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņoto nodomu iesniegt priekšlikumus šajā jomā; norāda, ka tādas problēmas kā nezināmu autoru darbi un “20. gadsimta melnais caurums” attiecas ne tikai uz iespieddarbiem, piemēram, grāmatām un žurnāliem, bet arī uz visiem citiem jaunrades darbiem, tostarp fotogrāfijām, mūziku un audiovizuālajiem darbiem;
Stresses the need to solve the issue of orphan works; welcomes the Commission's stated intention to present proposals in this area; notes that the problem of orphan works and the ‘black hole of the 20th century’ is not limited to printed works such as books and magazines, but extends to all kinds of works, including photographs, music and audiovisual works;
aicina Komisiju rosināt finansiāla atbalsta piešķiršanu privātā sektora iniciatīvām, lai radītu plaši pieejamas autortiesību un mūzikas, audiovizuālo darbu un cita veida repertuāra datubāzes; šādas datubāzes uzlabotu pārredzamību un padarītu vienkāršāku un ātrāku tiesību apstiprināšanas procesu;
Calls on the Commission to encourage financial support for private-sector initiatives to create widely accessible rights and repertoire databases on musical, audiovisual and other repertoire; such databases would increase transparency and streamline procedures for rights clearance;