natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ekonomiskiem stimuliem un finansēšanas instrumentiem ir izšķirīga nozīme ieguldījumu veicināšanā jaunos energoproduktos un pakalpojumos; uzskata, ka finanšu stimulu mērķim tāpēc ir jābūt precīzi un skaidri noteiktam, cita starpā ņemot vērā Eiropas izstrādājumu un pakalpojumu konkurētspēju;
Believes economic incentives and funding instruments to be of decisive importance in encouraging fresh investment in new energy products and services; believes that the purpose of financial incentives should therefore be established precisely and clearly, bearing in mind, among other things, the competitiveness of European products and services;
aicina Komisiju attīstīt tiesību aktu vidi, kura pilnīgi atbalsta un sekmē augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu pilnu potenciālu, īpaši rūpnieciskām vajadzībām, kā arī MVU mikrokoģenerācijai, un lūdz dalībvalstis īstenot koģenerācijas direktīvu tā, lai atspoguļotu faktisku un ekonomiski iespējamu pieeju un izvairītos no šķēršļu rašanās šāda vieda ieguldījumiem; turklāt aicina dalībvalstis pilnīgi izmantot un paplašināt esošo tehnoloģiju, tostarp triģenerācijas, īstenošanu, kurās izmanto pašreiz rūpniecībā un enerģijas ražošanā izšķiesto enerģiju;
Calls on the Commission to foster a legislative environment that fully supports and encourages the full potential of high-efficiency cogeneration installations, in particular for industrial uses as well as micro-cogeneration for SMEs, and asks Member States to implement the Cogeneration Directive in a way that reflects a realistic and economically feasible approach and avoids establishing barriers to this type of investment; furthermore, calls on the Member States to take full advantage of, and extend, the application of existing technology – including trigeneration – which exploits the energy currently wasted within industry and energy production;
uzskata, ka fiskālie pasākumi var būt efektīvi gan kā stimuls, gan kā soda līdzeklis un tie jāizmanto kā viens līdzeklis energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī lai paātrinātu energoefektīvu risinājumu īstenošanu; uzsver, ka arī nodokļu sistēmā jāiekļauj princips, ka maksā piesārņotājs;
Urges the Member States to implement the Cogeneration Directive in full to realise the vast potential energy savings from cogeneration and calls for a European cogeneration initiative for complementing the Directive in order to ensure clear and visible results in the coming years; takes the view that the promotion of cogeneration should be mainstreamed into all related EU policy fields, such as the environment, research, education, competition, industry, trade, and regional policy;
uzskata, ka nodokļu politikai ir ievērojama nozīme energoefektivitātes uzlabošanā; ir pārliecināts, ka jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu nodokļu sistēmas rada labvēlīgākus apstākļus energoefektīvām darbībām;
Considers that fiscal measures can be effective as an incentive as well as a deterrent and should be used as one tool to favour energy efficiency and to speed up the introduction of energy efficient solutions; stresses, that the tax system should also incorporate the 'polluter pays' principle;
uzskata, ka daudzpusējām bankām un valsts finanšu iestādēm ir jāveido energoefektivitātes fonds, piešķirot naudu energoefektivitāti veicinošiem projektiem; uzskata, ka energoefektivitātes mērķiem jābūt integrētiem arī citu nozaru politikā, īpaši fiskālajā politikā, transporta un kohēzijas politikā; uzskata, ka ir jāierosina novatoriskas finansējuma shēmas un līgumu instrumenti, piemēram, mikrokredīti un kopuzņēmumi, kas veidoti no privātajiem uzņēmumiem un pašvaldībām, lai aktīvi iesaistītu vietējos partnerus un lēmumu pieņēmējus;
Considers that taxation plays a prominent role in enhancing energy efficiency; believes that efforts should be made to ensure that Member States' national tax systems discriminate in favour of energy efficient practices;
mudina dalībvalstis pilnībā ieviest koģenerācijas direktīvu, lai panāktu lielos iespējamos enerģijas ietaupījumus koģenerācijas rezultātā, un prasa sagatavot Eiropas koģenerācijas iniciatīvu, kas papildinātu direktīvu, lai nodrošinātu skaidrus un redzamus rezultātus nākamajos gados; uzskata, ka koģenerācijas veicināšanai jābūt ievirzītai visās saistītajās ES politikas nozarēs, piemēram, vidē, pētniecībā, izglītībā, konkurencē, rūpniecībā, tirdzniecībā un reģionālajā politikā;
Considers that multilateral banks and public financial institutions should create an Energy Efficiency Fund granting money for energy efficiency projects; takes the view that energy efficiency objectives should also be integrated into other sectoral policies, especially fiscal policy, transport and cohesion policy; believes that innovative financing schemes and contractual tools, such as micro-credit and joint ventures between private companies and municipalities, must be proposed in order to involve actively local partners and decision-makers;
pamatojoties uz pozitīvo pieredzi ar mājsaimniecības ierīcēm, uzskata, ka jāizpēta iespējas arī citiem izstrādājumiem paplašināt energoefektivitātes marķēšanu vai citi risinājumi patērētāju informēšanai;
Considers, on the basis of positive experiences with household appliances, that it is necessary to examine the possibilities of extending energy efficiency labelling, or other consumer information solutions, to other products as well;
aicina Komisiju un dalībvalstis skubināt pašvaldības veikt novatoriskus pasākumus energoresursu racionālas izmantošanas nodrošināšanai, tostarp palielinot enerģijas ražošanu no alternatīviem avotiem, izmantojot nodokļu atlaides un palielināto finansiālo atbalstu no ES;
Calls on the Commission and the Member States to encourage local authorities to take innovative steps to ensure efficient use of energy resources, including by stepping up the production of energy from alternative sources using tax relief and increased financial support from the EU;
uzskata, ka jābūt stimuliem infrastruktūras un starpsistēmu uzlabošanai, lai samazinātu enerģijas pārvades un piegādes zaudējumus; pauž nostāju, ka valstu teritorijās enerģijas ražošanas stacijas būtu jāizvieto racionāli pēc iespējas tuvāk vietai, kur patērē elektrību; atzīmē, ka atjaunīgie enerģijas avoti ir īpaši piemēroti decentralizētai ražošanai;
Considers that there should be incentives for improving infrastructure and interconnections, in order to reduce transmission and distribution losses; believes that generation points should be rationally distributed within national territories as close as possible to where electricity is consumed; notes that renewable energy sources are particularly suited to decentralised generation;
atzīmē, ka elektropārvades un sadales zudumi veido līdz 10% no saražotās elektrības; vērš uzmanību uz faktu, ka dažās dalībvalstīs šie zudumi veido vairāk nekā 20% no saražotās elektroenerģijas; aicina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai elektroenerģijas zudumus pārvades un sadales tīklos samazinātu līdz minimumam;
Notes that electricity transmission and distribution are responsible for the loss of up 10% of the electricity produced; draws attention to the fact that in some Member States these losses account for more than 20% of the electricity produced; calls on the Member States to take urgent action to minimise the losses in electricity transmission and distribution networks;
aicina dalībvalstis ātri ieviest Direktīvu 2002/91/EK; lūdz Komisiju nekavējoties izvērtēt tās ietekmi uz enerģijas patēriņu, kā arī uz tautsaimniecību, un pozitīva rezultāta gadījumā apsvērt iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, lai tajā pilnībā ietvertu visas ēkas, it īpaši nodrošināt to, ka visām pastāvošajām dzīvojamām mājām, kas ir mazākas par 1000 m2, arī jāpaaugstina energoefektivitātes standarti sastāvdaļām, kas tiek atjaunotas (piem., jumta izolācijai, logiem) līdz pašreizējiem jaunizveidotajiem standartiem, ņemot par pamatu līdzīgas iniciatīvas, kādas jau ir dalībvalstīs;
Urges the Member States to implement speedily Directive 2002/91/EC; asks the Commission to rapidly evaluate its impact on energy consumption as well as on the economy and, in the case of positive results, to consider the possibility of gradually extending the scope of the Directive to fully cover all buildings, in particular to ensure that all existing residential buildings smaller than 1000 m2 are also covered by an obligation to bring energy efficiency standards of components (e.g. roof insulation, windows) up to current new-build standards when the component is undergoing renovation, taking as a basis similar initiatives already in place in Member States;
mudina Komisiju, nākamreiz pārskatot Direktīvu 2002/91/EK, vairāk pievērsties neaktīvo dabīgo apgaismojuma, dzesēšanas un sildīšanas avotu izmantošanas veicināšanai un ierosināt to, ka direktīvas darbības jomu paplašina, ietverot pilsētu labierīcības, un ne tikai ēkas to vistiešākajā nozīmē;
Urges the Commission, when Directive 2002/91/EC is next revised, to do more to encourage the use of passive or natural sources of lighting, cooling, and heating, and to propose that the scope of the Directive be extended to cover urban amenities and spaces other than buildings in the strict sense;
uzsver ievērojamo valsts energoefektivitātes rīcības plānu nozīmīgumu un vajadzību plašu sabiedrību ar tiem iepazīstināt tā, lai sabiedrība, nevalstiskās organizācijas, ražotāji un politiķi arī varētu aktīvi piedalīties to izstrādē un uzraudzībā;
Stresses the considerable importance of National Energy Efficiency Action Plans and the need to make them widely known to the general public so that society, non-governmental organisations, industry and politicians can also play an influential role in drawing up and monitoring them;
prasa sagatavot Eiropas ēku iniciatīvu, ar kuru saskaņot jauninājumus enerģijas standartu izpildē jaunās ēkās un radīt stimulus, kas paātrinātu pastāvošo ēku atjaunošanu; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš neaktīvai apkurei un dzesēšanai; uzskata arī, ka, lai panāktu maksimālu ekonomisko efektivitāti, ar iniciatīvu arī jākoordinē arhitektu, īpašumu būvētāju, īpašnieku, vietējo politiķu darbība un tajā jāiekļauj ēku pārvaldnieku apmācība;
Calls for a European buildings initiative which coordinates upgrading energy performance standards for new buildings and creates incentives to speed up the renovation of the existing building stock; considers that particular attention should be given to passive heating and cooling; considers also that in order to maximise economic efficiency, the initiative must also co-ordinate the efforts of architects, property developers, owners, local politicians and must include training for building managers;
uzskata, ka ir jāatbalsta rajonu siltumenerģijas ražošanas sistēmu renovācija un modernizācija, kā arī koģenerācija, skaidri norādot mērķus un veicināšanas pasākumus;
Believes that the refurbishment and modernisation of district heating systems, as well as co-generation, should be strongly supported by means of clear targets and incentives;
mudina, lai Eiropas iestāžu ēkas energoefektivitātes ziņā atbilstu visaugstākajiem standartiem un varētu būt par jauninājumu centru;
Urges that the buildings of the European institutions should comply with the highest standards in the field of energy efficiency so that these buildings become centres of innovation;
uzskata, ka dalībvalstīm jābūt par paraugu obligātu energoefektīvu pasākumu piemērošanā sabiedriskajā sektorā, tostarp, iegādājoties energoefektīvus transportlīdzekļus, atjaunojot sabiedriskā transporta autoparku un piemērojot efektīvus standartus, veicot lielus ēku remontdarbus, tostarp, piemēram, energoefektivitātes kritērijus valsts darbu līgumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē valstu energoefektivitātes rīcības plānu ieviešanu;
Believes that the Member States should play an exemplary role in applying compulsory energy efficiency measures in the public sector, inter alia by buying efficient vehicles when renewing public transport fleets and applying efficiency standards when carrying out major renovations in buildings including, for example, energy efficiency criteria in public works contracts; in this respect, welcomes the introduction of National Energy Efficiency Action Plans;
uzskata, ka rīcības plāniem cik vien iespējams ir jārada pamats, rentabli, saskaņoti un ar tirgu savienojami apstākļi saskaņā ar ietekmes novērtējumu; uzskata arī, ka rīcības plāniem jābūt saskaņotiem ar katra enerģijas tirgus dalībnieka nozīmi;
Considers that those Action Plans should, as far as possible, create framework, cost-effective, coherent and market-compatible conditions, subject to impact assessment; considers, moreover, that the Action Plans should be consistent with the role of each player in the energy market structure;
atzinīgi vērtē valsts un privātā sektora partnerību, jo tādā veidā var sasniegt ievērojamus rezultātus; atzīmē, ka gadījumā, ja ir vienots mērķis uzlabot energoefektivitāti ES, valsts un privātajam sektoram apvienojot spēkus, kopējais rezultāts ir lielāks, nekā atsevišķu darbību kopums (piemēram, informatīvās kampaņās un paraugprakses izplatīšanā);
Welcomes public-private partnerships because they can deliver significant results; notes that by having the common objective of improving energy efficiency in the EU, the combined effect of the joined forces of the public and private sectors is greater than the sum of individual efforts (for example in information campaigns and dissemination of best practices);
aicina Komisiju, lai tā, vienādi un pārraugāmi izturoties pret visiem operatoriem, veicinātu brīva enerģijas pakalpojumu tirgus radīšanu, kas varētu palīdzēt enerģijas uzņēmumiem attīstīt alternatīvas energoefektivitātes uzņēmējdarbību un virzīt to sasniegt būtisku ieguldījumu patēriņa samazināšanā;
Calls on the Commission to promote the creation of a free energy services market with the same treatment and transparency for all operators that could lead the energy companies to develop the alternative business of energy efficiency and to induce them to contribute greatly to consumption reductions;
aicina Eiropas iestādes kalpot par pozitīvu piemēru, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas savās dažādajās darbībās, paaugstinot energoefektivitāti biroju ēkās un visam izmantotajam aprīkojumam, izmantojot zemu oglekļa daudzumu izdalošus pārvietošanās līdzekļus u.c.; uzskata, ka jāvērš īpaša uzmanība uz Parlamenta deputātu pārvietošanos, norādot uz Parlamenta vairāku atrašanās vietu pārskatīšanu, zemu oglekļa daudzumu izdalošu transportu automašīnu pakalpojumiem, u.c.;
Calls on the European institutions to set a positive example by limiting greenhouse gas emissions in their various activities, through enhanced energy efficiency in office buildings and for all equipment used, low carbon travel etc; believes that special efforts should be made in relation to the travel of Members of the European Parliament, implying a reconsideration of the multiple locations of the European Parliament, low-carbon vehicles for the drivers' service etc;
aicina Komisiju un dalībvalstis valsts iepirkuma atlases kritērijos iekļaut augstu energoefektivitātes līmeni;
Calls on the Commission and the Member States to include a high level of energy efficiency among public procurement selection criteria;
norāda, ka energoapgādes pakalpojumu uzņēmumi, izmantojot energoefektivitātes paaugstināšanas līgumus, var nodrošināt pakalpojumus, kuri vajadzīgi ēku remontam saistībā ar energoefektivitātes uzlabojumiem, bez nepieciešamības līgumslēdzējam ieguldīt sākotnējos līdzekļus;
Points out that energy service companies, through energy savings performance contracts, can provide the services required for building renovations relating to energy efficiency improvements without the need for initial investment by the contractor;
uzskata, ka Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai pārskatīšanas kontekstā ir jāveicina turpmāki ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos;
Considers that in the context of the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection, steps should be take to further encourage investment in energy efficiency measures;
uzver, ka ES reģionālās politikas līdzekļus var izmantot arī, lai finansētu starpreģionu projektus, kas ļauj speciālo profesionālo informāciju nodot dalībvalstīm un reģioniem, kur energoefektivitātes nodrošināšanas progresīvā tehnoloģija nav pietiekami attīstīta;
Points out that EU regional policy funds could also be used to finance inter-regional projects providing know-how transfer to the Member States and regions lacking advanced technology development for energy efficiency;
kopā ar Komisiju un tās "energoefektivitātes" iniciatīvu, atgādina dalībvalstīm, ka informācijas nodrošināšana iedzīvotājiem galvenokārt ir valsts, reģionālā un vietējā atbildība, un aicina palielināt centienus, lai sekmētu informācijas nodrošināšanu iedzīvotājiem un privātajam sektoram; uzskata, ka šādā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par pieejamajām esošajām efektīvu izmaksu tehnoloģijām; aicina Komisiju kopā ar attiecīgajām valstu, vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm atbalstīt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par energoefektivitātes paraugpraksi, kā arī atbalstīt pētnieku grupu tīklus;
Reminds Member States that, together with the Commission and its initiatives on 'energy education', the provision of information to citizens is mainly a national, regional and local responsibility and calls for an increased effort in facilitating the provision of information to citizens and the private sector; considers that this information should include information on the availability of existing and cost-effective technology and on the increasing scarcity of resources; calls on the Commission to support, together with relevant national, local and regional institutions, an EU wide information and awareness raising campaign on best practice in energy efficiency and to support networks of excellence;
atgādina, kāda nozīme ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvai 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā OV L 275, 25.10.2003, 32. lpp.
Reiterates the importance of Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community OJ L 275, 25.10.2003, p.
"ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīva"), lai energoefektivitātes uzlabošanu īstenotu rūpniecībā, samazinātu CO2 izmešus, kā arī ievērotu ES pašreizējās saistības Kioto protokolā, kā arī saistības pēc 2012. gada; aicina ES ETS ietvert aviācijas sektoru;
(the 'EU Emissions Trading Scheme (ETS) Directive') for driving energy efficiency improvements in industry, reducing CO2 emissions and meeting the EU's current and post 2012 Kyoto obligations; calls for the inclusion of the aviation sector in the EU ETS;
aicina dalībvalstis, reģionus un vietējās iestādes samazināt birokrātiju, kas kavē pilsoņu un privātā sektora pieteikšanos valsts iniciatīvām izmantot enerģiju efektīvākā veidā;
Calls on Member States, regions and local authorities to cut the bureaucracy that hinders the application by citizens and the private sector of public incentives to use energy in a more efficient way;
atzīmē, ka komunālo atkritumu sastāvā ir liels daudzums ķīmiskās enerģijas, ko var ekonomiskā veidā izmantot, ja uzlabotu arī vides aizsardzības apstākļus;
Notes that communal waste contains a large quantity of chemical energy, which could be economically used if environmental protection conditions were also improved;
uzsver, ka oglēs ir ievērojams daudzums enerģijas rezervju, kā arī tehnoloģiskas iespējas efektīvi un tīri tās sadedzināt un pārvērst gāzē un dīzeļa degvielā;
Stresses that there are considerable energy reserves in coal, as well as technological possibilities for the efficient and clean burning of coal and its conversion into gas and diesel fuels;
vērš dalībvalstu uzmanību uz to, ka jāmodernizē vecās siltuma un ģeneratoru iekārtas;
Draws Member States' attention to the need to modernise old heating and generation facilities;
uzskata, ka, tā kā Eiropas Savienībā ir dažādas laika zonas, pārrobežu elektrotīkli veicinās energoapgādi visnoslogotākos patēriņa laikposmos un ievērojami samazinās zudumus, kas radušies tāpēc, ka ražošanas jauda jāuztur gaidīšanas režīmā;
Believes that, as the EU covers different time zones, crossborder electricity networks will facilitate energy supply during peak consumption periods and considerably reduce losses resulting from the need to maintain standby production capacity;
aicina dalībvalstis, kurās ir lielas industriālās lielpilsētas ar pavadoņpilsētām, novērtēt koģenerācijas iespējas un enerģijas zudumu daudzumu šajās vietās;
Calls on Member States and regions where there are large industrial conurbations to assess the potential for cogeneration and the amount of waste energy in these areas;
aicina Komisiju pilnībā izmantot pieredzi, ko dalībvalstis guva no projektiem "SAVE" un "Saprātīga enerģija Eiropai", un censties pieredzi vēl vairāk izplatīt un dalīties tajā;
Calls on the Commission to make full use of the experience gained from SAVE and 'Intelligent Energy - Europe' projects among Member States and to multiply its efforts by disseminating and sharing best practices;
uzskata, ka pilsētās, kur ir pilsētas transports, un, it sevišķi, sakaru sistēma, enerģijas novērtēšana ir jāizvirza par prioritāti un pareizi jānosaka kritēriji strukturālo fondu atbalsta saņemšanai;
Believes that energy assessment of the functioning of cities, where urban transport is concerned, in particular interconnections, should be made a priority and properly addressed in the criteria for Structural Fund support;
apgalvo, ka jauno konstrukciju lidmašīnas jau tagad patērē ievērojami mazāk degvielas, un tomēr aicina paātrināt izpēti šajā jomā;
Notes that advanced new aircraft already consume significantly less fuel, but nevertheless urges that research in this field be speeded up;
atgādina, ka 2004. gadā ES aptuveni 59 % no kopējā naftas patēriņa tika izmantoti transporta nozarē, atlikušie 17% - ēkās, 16% - ar enerģētiku nesaistītiem mērķiem un 8 % - rūpniecībā; atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm pieprasījums pēc enerģijas transporta nozarē līdz 2030. gadam palielināsies vismaz par 30 %, gaisa transporta nozarē pieaugot līdz pat 5 % gadā, kas savukārt palielinās emisijas un atkarību no importētās enerģijas;
Recalls that roughly 59% of the oil consumed in Europe in 2004 was used by the transport sector, and of the rest 17% was used in buildings, 16% in non-energy uses and 8% in industry; notes that the Commission expects energy demand in the transport sector to grow by at least 30% until 2030, with an increase of up to 5% per year for air transport, which will increase emissions and dependency on imported energy;
attiecībā uz transporta sektoru aicina pieņemt vispārēju stratēģiju, kas transporta nozarē pakāpeniski samazinātu fosilā kurināmā izmantošanu un līdz minimumam samazinātu CO2 emisiju, bet vienlaikus ievērojami palielinātu jaunākās tehnoloģijas biodegvielas ražošanu un izmantošanu saskaņā ar Komisijas biodegvielas stratēģiju un radītu daudz augstākus fiskālos stimulus transportam ar nelieliem izmešiem, kā Komisija to jau ierosināja priekšlikumā Padomes direktīvai par nodokļiem, ar kuriem apliek vieglos automobiļus ( KOM(2005)0261 );
As far as the transport sector is concerned, calls for a comprehensive strategy to phase out fossil fuel use in, and to minimise CO2 emissions from, the transport sector, including by greatly increasing the production and use of the latest technology biofuels in accordance with the Commission's biofuels strategy and creating much higher fiscal incentives for low-emission vehicles, as already proposed by the Commission in its proposal for a Council Directive on passenger car related taxes ( COM(2005)0261 );