natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, kas samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palielinātu lauksaimniecības zemju izmantošanas efektivitāti un samazinātu tāda mēslojuma izmantošanu, kurš iegūts no fosilā kurināmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka lauksaimniecības galvenais uzdevums ir pārtikas (nevis degvielas) ražošana; turklāt uzskata, ka mazākiem lauksaimniecības uzņēmumiem varētu būt nepieciešama apmācība un tehniskā palīdzība šajā jomā; aicina Komisiju arī izvērst pētījumus par dažādu lauksaimniecības veidu darbību un efektīvu agrovides praksi, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos klimatiskos apstākļus;
Calls on the Commission to propose specific measures to reduce greenhouse gas emissions and promote efficiency gains from the use of agricultural land and reduce the use of fossil fuel based fertilisers, taking particular account of the role of agriculture as producer of food (rather than fuel); is also of the view that smaller-scale farmers may require training and technical assistance in this area; also calls on the Commission to step up research on the functioning of different kinds of agriculture and effective agri-environmental practices, with due respect for prevailing climatic conditions;
uzskata, ka lauksaimniecība atrodas izdevīgā situācijā, lai sniegtu būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā un radītu darba vietas, panākot izaugsmi videi saudzīgā veidā; norāda, ka lauksaimniecības nozarē var panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kas būs izdevīgi visām pusēm un varētu palielināt lauksaimnieku ilgtermiņa ekonomisko un agronomisko dzīvotspēju; prasa KLP iekļaut mērķus ilgtspējīgas enerģijas izmantošanai;
Believes that agriculture is well placed to make a major contribution to tackling climate change and creating new jobs through green growth; notes that greenhouse gas emission reductions in the agricultural sector are a win-win option that can increase farmers' long- term economic and agronomic viability; calls for the CAP to include targets for the use of sustainable energy;
uzsver, ka KLP pēc 2013. gada varētu palielināt iepriekšminēto ieguldījumu; atzīst, ka lauksaimniecības nozare, uzlabojot ražošanas efektivitāti, jau ir būtiski samazinājusi savu emisiju apjomu; tomēr norāda, ka lauksaimniecībai ir būtisks emisiju samazināšanas ilgtermiņa potenciāls (līdz 2050. gadam lauksaimniecības nozare spēs samazināt emisijas, kas nav CO2 emisijas, par 42–49 % salīdzinājumā ar attiecīgajiem 1990. gada līmeņiem), ko tomēr var uzskatīt par diezgan ierobežotu salīdzinājumā ar citām nozarēm; uzsver, ka visām valstīm, kas ir galvenās emisiju radītājas, ir jāsniedz atbilstošs ieguldījums;
Stresses that the CAP post-2013 is expected to enhance the above contribution; recognises that agriculture has already substantially reduced its emissions through improved production efficiency; notes, however, that, in the long run, the emission-reduction potential of agriculture is substantial (by 2050 the agricultural sector will be able to reduce non-CO2 emissions by between 42 % and 49 % compared to 1990 levels), but could be considered rather limited compared to other sectors; stresses that all the countries that are the main emitters must make an appropriate contribution;
pauž atbalstu tam, ka KLP daļu, kas paredzēta, lai padarītu lauksaimniecību videi nekaitīgāku, izmanto kā ES mēroga stimulēšanas sistēmu ar mērķi uzlabot barības vielu izmantošanas efektivitāti, energoefektivitāti un klimata efektivitāti, pievēršot uzmanību oglekļa sekvestrācijas palielināšanai augsnē, siltumnīcefekta gāzu emisiju tālākai samazināšanai un barības vielu pārvaldības uzlabošanai; šīs sistēmas mērķis būtu nodrošināt lauku saimniecību konkurētspēju un ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, panākot to ar efektīvāku ierobežoto dabas resursu pārvaldību;
Supports the greening component of the CAP to operate as an EU-wide incentive scheme targeted on enhancing nutrient, energy and climate efficiency by focusing on increasing carbon soil sequestration, further reducing GHG emissions, and improving nutrient management; the aims of this scheme would be to ensure the competitiveness of farms and long-term food security through a more effective management of limited natural resources
prasa kopējā lauksaimniecības politikā īstenot vajadzīgos pasākumus, tostarp pētniecības finansēšanu, izglītības pasākumu organizēšanu, ieguldījumu atbalstu un citas stimulējošas iniciatīvas, kas veicinātu un nodrošinātu lauksaimniecības un mežsaimniecības atlieku izlietošanu ilgtspējīgas enerģijas ražošanai;
Calls for the necessary measures, including research funding, education efforts, investment aid and other incentive-based initiatives, to be implemented under the CAP in order to support and enable the use of agricultural and forestry residue in the production of sustainable energy;
atgādina, ka pilnveidotai lauksaimniecības un mežsaimniecības praksei būtu jāpalielina nozares potenciāls attiecībā uz oglekļa uzglabāšanu un uztveršanu augsnē un mežu masīvos; vienlaikus uzsver, ka vairums meža īpašnieku ir arī lauksaimnieki; turklāt uzsver ES mērķi ierobežot mežu izciršanu, kas notiek visā pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un vēlākais līdz 2030. gadam apturēt meža platību samazināšanos;
Recalls that improved agricultural and forestry practices should increase the sector's capacity to preserve and sequester carbon in soils and forests; stresses at the same time that most forest owners are also farmers; stresses, furthermore, the EU's goal of curbing the deforestation occurring worldwide, in particular in developing countries, and of halting global forest cover loss by 2030 at the latest;
jo īpaši norāda, ka ir svarīgi izstrādāt piemērotus līdzekļus un/vai mehānismus, kas ļautu faktiski finansiālā veidā atzīt lauksaimniecības un mežsaimniecības ieguldījumu oglekļa uzglabāšanā;
Emphasises the importance of developing suitable measures and/or mechanisms that enable real financial recognition of the role played by agriculture and forestry in conserving carbon;
uzsver, ka ilgtspējīga mežu izmantošana veicina CO2 emisiju samazināšanu un ka tādēļ saskaņā ar otro lauksaimniecības politikas pīlāru ir jāveic pasākumi, kas nodrošinātu iespēju apsaimniekot mežus arī grūti pieejamās vietās;
Stresses that sustainable use of forests contributes to reducing CO2 emissions, and that it is therefore necessary to take measures under the second agricultural policy pillar to enable forests to be managed even in difficult locations;
uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš apmežošanai, kas ir vienīgais veids, kā dabiski palielināt oglekļa piesaisti un nodrošināt koksni bioenerģijas ieguvei;
Stresses that special attention has to be paid to afforestation, as the only natural means of increasing the carbon sink and sources of wood for bioenergy;
aicina pieņemt stratēģiju attiecībā uz ES zemes izmantojumu, izmaiņām zemes izmantojumā un mežsaimniecību (LULUCF), nodrošinot stabilitāti un vides integritāti attiecībā uz nozares ieguldījumu emisiju samazināšanā; mudina dalībvalstis izstrādāt savu valsts politiku, lai dotu ieguldījumu to attiecīgo LULUCF nozaru samazināšanas potenciālā, ievērojot subsidiaritātes principu, jo tas varētu palīdzēt gūt vērtīgu pieredzi; uzsver nepieciešamību investēt zinātniskajos pētījumos par uzglabāšanas spēju un emisijām, kas izriet no LULUCF darbībām;
Calls for a strategy for EU land use, land use change and forestry (LULUCF), ensuring permanence and the environmental integrity of the sector's contribution to emissions reduction, encourages Member States to develop their national policies in order to deliver the mitigation potential of their respective LULUCF sectors, with regard to the principle of subsidiarity, since this could help to obtain valuable experience; underlines the need to invest in scientific research on storage capacity and emissions from LULUCF activities;
uzskata, ka ilgtermiņā konkurētspēju var panākt, tikai izveidojot veselīgas, bioloģiski daudzveidīgas agroekosistēmas, kas ir izturīgas pret klimata pārmaiņām, un pienācīgi rūpējoties par tādiem ierobežotiem dabas resursiem kā augsne, ūdens un zeme;
Considers that long-term competitiveness can only be achieved by having healthy, biologically diverse agro-ecosystems that are climate-resilient and by taking due care of limited and finite natural resources, such as soil, water and land;
uzsver, ka ir būtiski aizsargāt, augstu vērtēt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni;
Stresses that protecting, valuing and restoring biodiversity and ecosystem services is key in order to achieve a low-carbon economy;
uzsver, ka Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš ar klimatu saistīto jautājumu integrēšanai, nodrošinot, lai politikas nostādnes, tostarp tādās jomās kā rūpniecība, pētniecība, enerģētika, bioloģiskā daudzveidība, tirdzniecība, attīstība, lauksaimniecība, jauninājumi, transports, dzīvnieku labturība un stratēģija “Eiropa 2020”, būtu savstarpēji saskaņotas; uzskata, ka lauksaimniecības nozares potenciāla stabila un stratēģiska pārvaldība krietni vien palīdzētu Eiropai nākotnē kļūt par konkurētspējīgu dalībnieci zemu oglekļa emisiju pasaules ekonomikā;
Stresses that the Commission should emphasise climate mainstreaming in order to create coherence between policies including industry, research, energy, biodiversity, trade, development, agriculture, innovation, transport, animal welfare and the Europe 2020 strategy; believes that sound strategic management of the agricultural sector's potential would put Europe well on its way to becoming a competitive player in tomorrow's low-carbon global economy;
uzsver, ka pārtikas aprites ķēdei vajadzētu būt īsākai un pārredzamākai un ka būtu jāveicina vietējā ražojuma pārtikas patēriņš, tostarp jāatbalsta vietējie un reģionālie tirgi, lai samazinātu ar lauksaimniecības produktu transportēšanu saistītās emisijas; uzsver, ka Eiropas daudzfunkcionālās ražošanas un pārstrādes pārvietošana uz trešām valstīm negatīvi iespaidotu Eiropas pievienoto vērtību un klimata jomā noteikto mērķu sasniegšanu;
Stresses that the food chain should be shorter and more transparent and that the consumption of locally produced food should be encouraged, including support for local and regional markets, in order to reduce agricultural production's transport-related emissions; stresses that relocating European multifunctional production and processing to non-EU countries would have a negative impact on European added value and on climate goals;
uzskata, ka labāka lopbarības apsaimniekošana, tostarp proteīnaugu izmantošana augsekas sistēmā un lielāka proteīnaugu daudzveidība pastāvīgo ganību sēklu maisījumos, tā nodrošinot iespēju saimniecībā izaudzēt vairāk lopbarības, samazinātu atkarību no lopbarības importa, kam raksturīga liela oglekļa bilance; uzskata, ka tādējādi samazinātos arī lopbarības izmaksas lauksaimniekiem, un tas būtu ieguldījums labākā augsnes apsaimniekošanā, veicinot augsnes mitruma saglabāšanas spēju, kā arī mazinot kaitēkļu vairošanās iespējas;
Believes that better livestock feed management, including protein crops in arable rotations and increasing the diversity of protein crops in permanent pasture mixes, in order to grow more animal feed on-farm, would reduce dependence on animal feed imports with a high carbon cost; believes that this would also reduce animal feed costs for farmers, and result in better soil management, by increasing soil water retention and also reducing susceptibility to pests;
atbalsta Komisijas priekšlikumus daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam paredzēt īpašu finansējumu, kas palielinātu investīciju apjomu un veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu; atbalsta ieceri klimatam paredzētajam finansējumam veltīt 20 % no DFS kopējā apjoma un atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes ieguldījumiem novirzīt 20 % no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem, bet uzstāj, ka šis process efektīvi jāuzrauga; iesaka Komisijai nodrošināt to, ka šie līdzekļi tiek īpaši izmantoti ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm, kurām salīdzinājumā ar noteiktajiem mērķiem ir liels potenciāls ievērojami samazināt emisijas, bet nav iespēju veikt nepieciešamos ieguldījumus;
Supports the proposals made by the Commission for the Multiannual Financial Framework 2014-2020 to provide dedicated funding to increase investment and promote the development and application of low-carbon technologies; endorses the intention to mainstream climate-related funding of the total MFF and earmark 20 % of the European Regional Development Fund (ERDF) for renewable energy and energy- efficient investment, while insisting that this must be effectively monitored; recommends that the Commission should ensure that particular use is made of this funding to assist Member States which have a high potential for reducing emissions below the existing targets but lack the capacity to make the necessary investment;
norāda, ka ir jāņem vērā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, izstrādājot politikas nostādnes, ar kurām nodrošināt un atbalstīt sākotnējos ieguldījumus, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu plašāku izmantošanu, lai samazinātu enerģijas izmaksas ilgtermiņā un palielinātu energoefektivitāti energoapgādes un transporta nozarēs;
Points out that the current financial and economic crisis must be borne in mind when designing policies to ensure and support upfront investments which contribute to increased renewable energy sources, in order to reduce energy costs in the long term and improve energy efficiency in the fields of energy provision and transport;
atgādina, ka, neveicot klimata pārmaiņu novēršanas pasākumus, ilgtermiņa saimnieciskās izmaksas stipri pārsniedz īstermiņa izmaksas, kas vajadzīgas stingrai un izlēmīgai rīcībai tagad;
Recalls that the long-term economic costs of not taking action to prevent climate change far outweigh the short-term costs of taking strong and decisive action now;
cer, ka drīz katrai nozarei tiks noteikti konkrēti un novērtējami mērķi, lai mudinātu privātos ieguldītājus un veicinātu viņu uzticēšanos un savstarpējo sadarbību, vienlaikus veicinot Eiropas līdzekļu labāku izmantošanu; uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti, inovācija, kā arī progresīvu tehnoloģiju attīstība un izplatīšana palīdz novērst klimata pārmaiņas un vienlaikus pārliecināt ES partnerus visā pasaulē, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un neapdraudot darba vietu izveidi; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis rādītu piemēru, izveidojot sistēmu ieguldījumiem jaunās, energoefektīvās un zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijās; prasa pastiprināt pašreizējās finanšu shēmas, lai sasniegtu ceļvedī noteiktos mērķus, kā arī prasa nekavējoties sākt diskusijas par izmantojamiem finanšu instrumentiem un veicināt labāku sinerģiju starp dalībvalstu un Eiropas finanšu shēmām; uzskata, ka efektīvs līdzeklis var būt daudzavotu finanšu shēmas; uzsver, ka reģionālās un kohēzijas politikas finansējumam ir liela nozīme kā galvenajam instrumentam tādu reģionālo pasākumu līdzfinansēšanai, kuri paredzēti pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; uzskata, ka ievērojama daļa no 2014.–2020. gada plānošanas laikposmam paredzētā finansējuma ir jāpiešķir 2050. gada ceļvedī noteikto mērķu izpildei;
Hopes that concrete and measurable targets will swiftly be established for each sector, in order to encourage private investors and inspire confidence and cooperation among them, while promoting the better use of European funds; stresses that renewable energy, innovation and the development and deployment of breakthrough technologies can contribute to the fight against climate change and, at the same time, help convince the EU's partners worldwide that emissions reductions are feasible without losing competitiveness or putting job creation at risk; considers it essential that the EU and its Member States should set an example in establishing a system for investment in new, energy-efficient and low-carbon technologies; calls for the reinforcement of existing financing schemes in order to achieve the roadmap objectives, as well as for discussions to be promptly launched on the financial instruments that need to be deployed, and for the facilitation of better synergies between national and European financing schemes; believes that multi-source financing schemes can be an effective tool; stresses the key role of regional and cohesion policy funding as the main instrument for cofinancing regional measures for the transition to a low-carbon economy; considers that a significant proportion of financing for the 2014-2020 programming period should be allocated to meeting the objectives of the 2050 roadmap;
norāda, ka, ņemot vērā zemo oglekļa cenu, ETS kvotu izsole nedos cerētos līdzekļus ieguldījumiem klimata jomā; atgādina, ka vismaz 50 % no izsoles ieņēmumiem no jauna jāiegulda pasākumos klimata jomā gan ES, gan jaunattīstības valstīs, un mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt, kā dalībvalstis šādus ieņēmumus izlieto, un katru gadu par to ziņot Parlamentam; aicina dalībvalstis aktīvi izmantot izsoles ieņēmumus, lai veicinātu pētniecību, izstrādi un inovācijas nolūkā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu ilgtermiņā;
Notes that owing to low carbon prices the auction of ETS allowances will not mobilise resources for climate investment as expected; recalls that at least 50 % of auctioning revenues must be reinvested in climate action both in the EU and in developing countries, and urges the Commission to actively monitor the spending of such revenues by Member States, and report on this on an annual basis to Parliament; calls on the Member States to make effective use of the auction revenues in order to promote R&D and innovation with a view to achieving long-term reductions in greenhouse gas emissions;
aicina Komisiju no 2013. gada apkopot informāciju par ETS kvotu izsolē gūto līdzekļu izmantošanu un katru gadu publicēt ziņojumu, izvērtējot, cik lielā mērā katra dalībvalsts izmanto šādus līdzekļus, lai veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa emisiju līmeni un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinošu paņēmienu izstrādi;
Calls on the Commission, from 2013, to collate information relating to the use of funds derived from the auction of ETS allowances, and to publish an annual report comparing the extent to which each Member State makes use of such funds to promote the development of low-carbon technologies and other means of curbing greenhouse gas emissions;
aicina Komisiju ierosināt, lai dalībvalstis daļu no izsoles līdzekļiem paredzētu kā nodrošinājumu papildu ES finansējumam jauninājumu atbalstīšanai, īstenojot SET plānu vai līdzvērtīgas iniciatīvas;
Calls on the Commission to propose that Member States provide a proportion of auctioning funds in order to provide additional EU funding to support innovation, through the SET plan or equivalent initiatives;
aicina Komisiju veikt izpēti un apsvērt papildu novatoriskus finansējuma avotus, tostarp iespēju izmantot Reģionālās attīstības fonda līdzekļus, lai arī turpmāk veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa līmeni izstrādi un piemērošanu;
Calls on the Commission to explore and consider complementary and innovative funding sources, including the potential use of regional development funds, in order to further promote the development and application of low-carbon technologies;
uzsver, ka saistībā ar ceļvedi steidzami jārisina videi kaitīgo subsīdiju problēma; prasa saskaņoti rīkoties, lai līdz 2020. gadam identificētu visas videi kaitīgās subsīdijas un tās pakāpeniski likvidētu, tā atbalstot budžeta konsolidāciju un pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku; aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām publicēt paziņojumu par to, kā ES budžets ir izmantots, tieši vai ar dalībvalstu starpniecību nodrošinot finansiālo atbalstu pasākumiem, kas ir pretrunā ar Zema oglekļa satura ekonomikas ceļveža mērķiem;
Stresses the urgent need to tackle environmentally harmful subsidies within the framework of the Roadmap; calls for coordinated action aimed at identifying and phasing out all environmentally harmful subsidies by 2020, in order to support budget consolidation and the transition towards a sustainable economy; calls on the Commission to publish, by the end of 2013, a communication indicating all means by which the EU budget is used to justify financial support, directly or through Member States, to activities that contradict the objectives of its Low-Carbon Roadmap;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka straujāk tiek īstenota G20 valstu vienošanās par fosilā kurināmā subsīdiju atcelšanu; uzsver, ka šīs vienošanās īstenošana ir jākoordinē starptautiski, lai panāktu vēlamo rezultātu;
Calls on the Commission and the Member States to push for a more rapid implementation of the G-20 agreement on removing fossil fuel subsidies; stresses that, in order to achieve the desired impact, implementation has to be internationally coordinated;
aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām izvirzīt vērienīgus priekšlikumus metāna, melnā oglekļa un F-gāzu emisiju samazināšanai;
Calls on the Commission to put forward, by the end of 2012, ambitious proposals to reduce emissions of methane, black carbon and F-gases;
atgādina, ka ar koksni var aizstāt materiālus, kas rada lielas oglekļa emisijas, cita starpā arī būvniecības nozarē, un aicina izveidot skaidru ilgtspējīgi iegūtas koksnes izmantošanas hierarhiju, lai nodrošinātu atbilstību klimata un energoefektivitātes mērķiem; uzskata, ka ilgtspējīgu bioenerģiju var iegūt no atkritumiem, atsevišķām atliekām un rūpniecības blakusproduktiem, ja tiek izveidoti pietiekami aizsardzības līdzekļi, kas novērš oglekļa zudumu no augsnes un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī netiešās emisijas, kas rodas, aizstājot citus tā paša materiāla izmantošanas veidus;
Recalls the potential of wood for replacing the most carbon-intensive materials, inter alia in the construction sector, and calls for a clear hierarchy of use of sustainably harvested wood to be established, so as to ensure consistency with climate as well as resource-efficiency objectives; considers that sustainable bioenergy can be sourced from waste, certain residues and industrial byproducts, provided sufficient safeguards are set against loss of soil carbon and biodiversity as well as indirect emissions due to displacement of other uses of the same material;
atgādina, ka būvniecība būtiski ietekmē vidi, patērējot lielu daudzumu neatjaunojamu dabas resursu un enerģijas un radot ievērojamas oglekļa dioksīda emisijas; atgādina, ka, izmantojot atjaunojamus būvmateriālus, samazinās dabas resursu patēriņš un videi radītais kaitējums; tādēļ mudina Komisiju vairāk ņemt vērā būvmateriālu zemo emisiju līmeni un energoefektivitāti visā to dzīves ciklā un veicināt ekoloģiski ilgtspējīgu, atjaunojamu un zema emisiju līmeņa materiālu, piemēram, koksnes, izmantošanu būvniecībā; atgādina, ka koks augšanas procesā piesaista oglekli, tādēļ koksne ir oglekļa emisiju ziņā neitrāls materiāls;
Recalls that construction has a big ecological footprint, as it consumes large quantities of non-renewable natural resources and energy and is responsible for substantial carbon dioxide emissions; recalls that the use of renewable building materials reduces the consumption of natural resources and environmental damage; urges the Commission, therefore, to take better account of the low-emission character and energy efficiency of building materials over the whole of their life cycle, and to promote the use of ecologically sustainable, renewable and low-emission materials such as wood in construction; recalls that wood binds carbon as it grows, so that it is a carbon-neutral material;
B7-0152 , 0153 , 0154 , 0155 , 0156 un 0157/2012
B7-0152 , 0153 , 0154 , 0155 , 0156 and 0157/2012
Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija par diskriminējošām tīmekļa vietnēm un valdību reakcijām ( 2012/2554(RSP) )
European Parliament resolution of 15 March 2012 on discriminatory internet sites and government reactions ( 2012/2554(RSP) )