natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina dalībvalstis augstākajā izglītībā, universitāšu un profesionālajā izglītībā paredzēt mācību kursu projektus, kas palielinātu izpratni par sociālo ekonomiku un uzņēmējdarbības iniciatīvām, kuras ir balstītas uz tās vērtībām;
Urges the Member States to make provision for training projects involving higher education, university and vocational training courses designed to create awareness of the social economy and of business initiatives based on its values;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt prasmju un profesionālisma pilnveidi nozarē, lai paaugstinātu sociālās ekonomikas nozīmi darba tirgus integrācijā;
Calls on the Commission and the Member States to support the development of skills and professionalism in the sector, in order to enhance the role of the social economy in labour market integration;
aicina Komisiju izstrādāt ES tiesisko regulējumu, kas dotu iespēju izveidot un uzturēt teritoriālu sociālās ekonomikas un vietējo iestāžu partnerību, kā arī noteikt kritērijus, lai atpazītu un veicinātu sociālo ekonomiku, sekmētu ilgtspējīgu attīstību vietējā mērogā un veicinātu vispārējo interešu ievērošanu;
Calls on the Commission to devise a EU legal framework enabling territorial partnerships to be established and maintained between the social economy sector and local authorities, and to lay down criteria for the purposes of recognising and enhancing the social economy, fostering sustainable local development, and promoting the general interest;
aicina Komisiju censties izveidot nosacījumus, kas atvieglos investīcijas sociālajā ekonomikā, jo īpaši izmantojot investīciju fondus, un garantētu aizdevumu un subsīdiju piešķiršanu;
Calls on the Commission to aim for conditions which will facilitate investments in the social economy, in particular through investment funds, guaranteed loans and subsidies;
prasa Komisijai veikt atkārtotu vērtējumu
Calls on the Commission to reassess:
paziņojumam par kooperatīvo sabiedrību veicināšanu Eiropā un Regulai (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem, kā šajos paziņojumos noteikts,
its Communication on the promotion of co-operative societies in Europe, and Regulation (EC) No 1435/2003 on the Statute for a European Cooperative society, as provided for therein;
paziņojumam par brīvprātīgo organizāciju un fondu nozīmes palielināšanu Eiropā;
its Communication on Promoting the Role of Voluntary Organisations and Foundations in Europe;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcija par garīgo veselību ( 2008/2209(INI) )
European Parliament resolution of 19 February 2009 on Mental Health ( 2008/2209(INI) )
ņemot vērā ES augsta līmeņa konferenci "Kopā par garīgo veselību un labklājību", kas 2008. gada 12. un 13. jūnijā notika Briselē un kur tika izstrādāts Eiropas pakts par garīgo veselību un labklājību,
having regard to the EU high-level conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the European Pact for Mental Health and Well-Being,
ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada 15. janvāra Eiropas ministru konferences deklarāciju par garīgās veselības problēmu pārvarēšanu Eiropā un risinājumu izstrādāšanu,
having regard to the declaration of the European Ministerial Conference of the World Health Organisation (WHO) of 15 January 2005 on facing the challenges of mental health in Europe and building solutions,
ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus, kuros tika izcelts, cik svarīgi ir samazināt veselības stāvokļa un mūža ilguma starpību starp dalībvalstīm un pašās dalībvalstīs, un uzsvērts profilakses darbību svarīgums nozīmīgāko hronisko nelipīgo slimību jomā,
having regard to the conclusions of the European Council of 19-20 June 2008, which underlined the importance of closing the gap in health and in life expectancy between and within Member States and stressed the importance of prevention activities in the field of major chronic non-communicable diseases,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,
having regard to the United Nations (UN) Convention on the Rights of Persons with Disabilities,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the Union,
ņemot vērā tās Reglamenta 45. pantu,
having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīgum komitejas ziņojumu ( A6-0034/2009 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0034/2009 ),
tā kā garīgajai veselībai un labklājībai ir liela nozīme indivīdu un sabiedrības dzīves kvalitātē un tās abas ir būtiski faktori ES Lisabonas stratēģijas mērķu un pārskatītās stratēģijas par ilgtspējīgu attīstību izpildē, un tā kā garīgo traucējumu novēršana, savlaicīga atklāšana, iejaukšanās un ārstēšana ievērojami samazina šo traucējumu ietekmi uz personisko dzīvo un finansiālās un sociālās sekas;
whereas mental health and well-being are central to the quality of life of individuals and society and are key factors in the EU's Lisbon Strategy objectives and the revised strategy on sustainable development, and whereas the prevention, early detection, intervention and treatment of mental disorders significantly reduce the personal, financial and social consequences thereof,
tā kā dažādos ES stratēģiskajos dokumentos ir izcelta garīgās veselības nozīme šo mērķu īstenošanā un nepieciešamība pēc praktiskiem pasākumiem šajā jomā;
whereas various EU strategic documents have highlighted the importance of mental health in realising those objectives and the need for practical measures in that respect,
tā kā Kopienas garīgās veselības stratēģijas pievienoto vērtību rada galvenokārt profilakses joma un to cilvēku cilvēktiesību ievērošanas veicināšana, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
whereas the added value of the Community's mental health strategy lies primarily in the field of prevention and the promotion of the human and civil rights of people with mental health problems,
tā kā garīgās veselības problēmas ir plaši izplatītas Eiropā, jo viena ceturtdaļa cilvēku vismaz vienreiz mūžā ir saskārusies ar garīgās veselības problēmām, bet vēl vairāk cilvēku ir izjutuši netiešu ietekmi, un tā kā garīgās veselības aprūpes standarti dalībvalstīs ir stipri atšķirīgi, īpaši starp vecajām dalībvalstīm un dažām jaunajām dalībvalstīm;
whereas mental health problems are widespread in Europe, with one in four people experiencing mental health problems at least once in their lives, while many more are indirectly affected, and whereas the standard of mental health care varies considerably between different Member States, especially between the old Member States and some of the new Member States,
tā kā, apsverot garīgās veselības jautājumu, ir jāņem vērā ar dzimumu saistīti aspekti un tā kā aizvien vairāk sieviešu kā vīriešu cieš no garīgās veselības traucējumiem un aizvien vairāk vīriešu izdara pašnāvību;
whereas gender-specific aspects should be taken into account when considering the subject of mental health, and whereas more women than men suffer from mental disorders and more men than women commit suicide,
tā kā pašnāvība joprojām ir vērā ņemams pāragras nāves cēlonis Eiropā un ik gadu ES pašnāvībā mirst vairāk nekā 50 000 cilvēku, tā kā deviņos gadījumos no desmit šādā veidā mirušajiem pirms tam ir bijuši garīgās veselības traucējumi, kas bieži ir bijusi depresija, un turklāt tā kā cietumos un aizturēšanas centros ievietoto personu vidū ir augstāks pašnāvību un pašnāvības mēģinājumu skaits nekā pārējā sabiedrībā;
whereas suicide remains a significant cause of premature death in Europe, with over 50 000 deaths a year in the EU, and whereas, in nine out of ten cases, it is preceded by the development of mental disorders, frequently depression, and whereas, moreover, the rate of suicide and attempted suicide among people who are in prison or in detention is higher than among the general population,
tā kā tādu politikas virzienu izstrāde, kuru mērķis ir mazināt depresijas un pašnāvību gadījumu skaitu, ir cieši saistīta ar cilvēka cieņas aizsardzību;
whereas devising policies to reduce the incidence of depression and suicide goes hand in hand with the protection of human dignity,
tā kā, lai gan depresija ir viens no visizplatītākajiem un nopietnākajiem traucējumiem, pasākumi tās novēršanai vēl joprojām bieži vien ir nepietiekami un tā kā tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas profilakses programmas;
whereas, even though depression constitutes one of the most frequent and serious disorders, measures to combat it often remain inadequate, and whereas only a few Member States have implemented prevention programmes,
tā kā par garīgās veselības uzlabošanu un traucējumu profilaksi joprojām trūkst izpratnes, šajās jomās trūkst ieguldījumu un medicīniskiem pētījumiem un cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām trūkst atbalsta;
whereas, however, there is still a lack of understanding and investment in the promotion of mental health and prevention of disorders and a lack of support for medical research and for people with mental health problems,
tā kā garīgās slimības sabiedrībai saskaņā ar aplēsēm izmaksā 3 % līdz 4 % no dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP), tā kā 2006. gadā ar garīgajām slimībām saistītās izmaksas ES bija 436 000 miljoni eiro, tā kā lielākā daļa no šiem izdevumu neradās veselības aizsardzības nozarē, proti, tie galvenokārt radās sistemātisku darba kavējumu, darbnespējas un pirmstermiņa pensionēšanās dēļ un tā kā aplēsēs daudzos gadījumos nav atspoguļota blakusslimību radītā finansiālā slodze, kas biežāk skar personas ar garīgās veselības problēmām;
whereas the financial cost to society of mental ill-health is estimated at between 3 % and 4 % of the Member States' gross domestic product (GDP), and whereas in 2006 the cost to the EU of mental illness was EUR 436 000 million, and whereas most of that expenditure was made outside the health sector, primarily because of systematic absence from work, incapacity for work and early retirement and estimated costs do not in many cases reflect the additional financial burden of co-morbidity, which is more likely to affect persons with mental health problems,
tā kā sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība saasina garīgās veselības problēmas, tā kā garīgo slimību izplatības rādītāji ir lielāki tādās marginalizētās un neaizsargātās grupās kā bezdarbnieki, imigranti, cietumnieki un bijušie cietumnieki, psihotropo vielu lietotāji, invalīdi un personas, kas ilgstoši slimo, un tā kā ir vajadzīgi noteikti pasākumi un piemērota politika, lai palīdzētu viņiem integrēties un iekļauties sabiedrībā;
whereas social and economic disparities can increase mental health problems, and whereas the rates of mental ill-health are higher among vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, immigrants, prisoners and former prisoners, users of psychotropic substances, persons with disabilities and persons with long-term illnesses, and whereas specific actions and appropriate policies are necessary to assist their integration and social inclusion,
tā kā garīgās veselības jomā, tostarp ārstēšanās un sociālās integrācijas jomā, starp dalībvalstīm un pašās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības;
whereas there are significant disparities between and within the Member States in the field of mental health, including with regard to the areas of treatment as well as social integration,
tā kā personas ar garīgās veselības problēmām vairāk nekā pārējie sabiedrības locekļi ir pakļautas riskam saslimt ar fizisku slimību un tām ir mazāk iespēju saņemt šo fizisko slimību ārstēšanu;
whereas persons with mental health problems are more at risk than the rest of the population of developing a physical disease and have a lower likelihood of receiving treatment for these physical diseases,
tā kā, lai gan garīgā veselība ir tikpat svarīga, cik fiziskā veselība un tās ir savstarpēji saistītas, garīgās veselības problēmas bieži netiek diagnosticētas vai netiek pietiekami novērtētas un pienācīgi ārstētas;
whereas, while physical and mental health are of equal importance and there is interaction between them, mental health often remains undiagnosed or underestimated and receives inadequate treatment,
tā kā vairākumā dalībvalstu ir notikusi pāreja no ilgtermiņa ārstēšanās aprūpes iestādēs uz dzīvi sabiedrībā, saņemot palīdzību, un tā kā šis process tomēr ir noticis bez pienācīgas plānošanas un resursu sadales, bez kontroles mehānismiem un bieži nepietiekama budžeta apstākļos, kā rezultātā tūkstošiem iedzīvotāju ar garīgām slimībām draud atgriešanās aprūpes iestādēs;
whereas in most Member States there has been a move away from long-term institutionalised care towards supported living in the community, and whereas, however, this process has taken place without proper planning and resourcing, without control mechanisms and often with budget cuts, which are threatening to cause re-institutionalisation of thousands of citizens with mental illness,
tā kā 2008. gadā izveidotā Eiropas Garīgās un fiziskās veselības darba grupa pulcē augsta līmeņa pārstāvjus no svarīgākajām organizācijām;
whereas the European Mental Health and Physical Health Platform was set up in 2008, gathering high-level representatives from key organisations,
tā kā pamatus garīgajai veselībai mūža garumā ieliek cilvēka pirmajos dzīves gados un tā kā garīgās slimības ir izplatītas jauniešu vidū, kuru gadījumā agrīna diagnostika un ārstēšana ir ārkārtīgi svarīga;
whereas the foundations for lifelong mental health are laid during a person's first few years of life and whereas mental illness is common among young people, in whom early diagnosis and treatment is of the utmost importance,
tā kā ES iedzīvotāju novecošanās ir saistīta ar biežāku neirodeģeneratīvu saslimšanu sastopamību;
whereas the ageing of the EU's population entails more frequent occurrence of neurodegenerative disorders,
tā kā diskriminācija un sociālā atstumtība, ko izjūt cilvēki ar garīgās veselības problēmām un viņu ģimenes, ir ne tikai garīgās saslimšanas sekas, bet rada arī stigmu, noraidījumu un marginalizāciju, ar ko šie cilvēki sastopas, un ir riska faktori, kas traucē viņiem vērsties pēc palīdzības un ārstēšanas;
whereas the discrimination and social exclusion experienced by people with mental health problems and their families are the consequences not only of mental disorder but also of the stigma, rejection and social marginalisation they encounter, and are risk factors which impede their search for assistance and treatment,
tā kā 2010. gadu Eiropas Savienība ir pasludinājusi par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību;
whereas the European Union has designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion,
tā kā pētījumi sniedz jaunus datus par garīgās veselības medicīniskajām un sociālajām dimensijām un tā kā joprojām tomēr ir ievērojamas nepilnības un tāpēc ir jācenšas nelikt šķēršļus valsts vai privātiem medicīniskiem pētījumiem, piemērojot lielas un bieži vien apgrūtinošas administratīvās prasības vai pārlieku lielus ierobežojumus attiecīgo modeļu izmantošanai, lai izstrādātu drošus un iedarbīgus medikamentus;
whereas research is producing new data on the medical and social dimensions of mental health, and whereas, however, there are still significant gaps and consequently care should be taken not to hamper the public or private medical research effort by imposing a series of, often onerous, administrative requirements or excessive restrictions on the use of relevant models for the development of safe and effective medication,
tā kā zināšanu apguves grūtībām (garīgai atpalicībai) raksturīgas daudzas tādas pašas īpatnības un vajadzības kā garīgās veselības traucējumiem;
whereas learning disabilities (mental handicap) share many of the same characteristics and give rise to the same needs as mental disorders;
tā kā ir būtiski svarīgi ievērojami uzlabot to medicīnas darbinieku, tostarp ārstu, kā arī tiesu iestāžu darbinieku, apmācību, kuri savā darbā saskaras ar cilvēkiem, kas sirgst ar garīgām slimībām;
whereas much improvement is essential in the training of medical professionals who encounter mental illness sufferers, including medical practitioners and members of the judiciary,
tā kā garīgās veselības traucējumi saslimšanas gadījumu skaita ziņā ierindojas pirmajā vietā,
whereas mental health disorders are ranked first in terms of human morbidity,
atzinīgi vērtē Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību par garīgās veselības un labklājības atzīšanu par rīcības pamatprioritāti;
Welcomes the European Pact on Mental Health and Well-Being and the recognition of mental health and well-being as a basic priority for action;
noteikti atbalsta aicinājumu ES iestādēm, dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm un sociālajiem partneriem sadarboties un pastiprināt rīcību piecās prioritārās jomās attiecībā uz iedzīvotāju garīgās veselības un labklājības uzlabošanu, aptverot visas vecuma grupas, abus dzimumus, dažādas etniskās un sociāli ekonomiskās grupas, cīņu ar stigmatizāciju un sociālo atstumtību, profilaktiskās darbības un pašpalīdzības nostiprināšanu, kā arī atbalsta un pietiekamas ārstēšanas nodrošināšanu cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām, kā arī šādu cilvēku ģimenēm un aprūpētājiem; uzsver, ka jebkādai šādai sadarbībai ir pilnībā jāatbilst subsidiaritātes principam;
Firmly supports the invitation to cooperate and foster action between the EU institutions, the Member States, the regional and local authorities and the social partners on five priority areas for the promotion of the mental health and well-being of the population, including all age groups, and different genders, ethnic origins and socio-economic groups, combating stigma and social exclusion, strengthening preventive action and self-help and providing support and adequate treatment to people with mental health problems and to their families and carers; stresses that any such cooperation must fully comply with the principle of subsidiarity;
aicina dalībvalstis palielināt informētību par labas garīgās veselības nozīmīgumu, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku vidū un tādās mērķgrupās kā vecāki, skolotāji, sociālo un juridisko dienestu darbinieki, darba devēji, aprūpes darbinieki, bet īpaši sabiedrību kopumā;
Calls on the Member States to develop an awareness of the importance of good mental health, particularly among healthcare professionals and target groups such as parents, teachers, those providing social and legal services, employers, carers and, particularly, the public at large;
aicina Komisiju ierosināt kopējus indikatorus, lai uzlabotu datu salīdzināmību un sekmētu apmaiņu ar labas prakses piemēriem un dalībvalstu sadarbību un tādējādi uzlabotu garīgo veselību;
Calls on the Commission to propose common indicators to improve the comparability of data and facilitate the exchange of best practices and cooperation between the Member States to promote mental health;
uzskata, ka uzsvars jāliek uz garīgo saslimšanu profilaksi, izmantojot sociālo iejaukšanos un īpašu uzmanību veltot visneaizsargātākajām grupām; uzsver, ka gadījumos, kad ar profilaksi nepietiek, jāsekmē un jāatvieglo nediskriminējoša pieeja terapeitiskai ārstēšanai un jānodrošina, ka cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām ir pieejama visa iespējamā informācija par jaunākajiem ārstēšanas veidiem;
Considers that the emphasis should be on the prevention of mental ill-health through social intervention, with particular focus on the most vulnerable groups; stresses that, in cases where prevention is insufficient, non-discriminatory access to therapeutic treatment should be encouraged and facilitated and that people with mental health problems should have full access to information about innovative forms of treatment;
aicina ES izmantot Septītās pamatprogrammas piedāvātās finansēšanas iespējas, lai garīgās veselības un labklājības jomā veiktu vairāk pētījumu, kā arī pētītu saikni starp garīgām un fiziskām veselības problēmām; aicina dalībvalstis izpētīt iespējas finansēt garīgās veselības iniciatīvas no Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem;
Calls on the EU to use the funding facilities available under the Seventh Framework Programme for more research in the field of mental health and well-being and the interaction between mental and physical health problems; calls on the Member States to explore the funding facilities for mental health initiatives under the European Social Fund and the European Regional Development Fund;
aicina dalībvalstis optimāli izmantot pieejamos Kopienas un savus resursus, lai veicinātu garīgo veselību un rīkotu informētības palielināšanas un mācību programmas ikvienam, kurš savā amatā varētu veicināt diagnosticēšanu agrīnā slimības attīstības stadijā, tūlītēju iejaukšanos un garīgās veselības problēmu pareizu pārvaldību;
Calls on the Member States to make optimum use of the Community and national resources available to promote mental health issues and organise awareness and training programmes for everyone in key positions to promote early diagnosis, immediate intervention and proper management of mental health problems;
aicina Komisiju veikt un publicēt pētījumu par garīgo slimību ārstēšanas iespējām un garīgās veselības veicināšanas politiku visā ES;
Calls on the Commission to conduct and publish a survey of mental illness services and mental health promotion policies across the EU;
aicina dalībvalstis pieņemt ANO Rezolūciju Nr. 46/119 par "garīgi slimo personu aizsardzību un garīgās veselības aprūpes uzlabošanu", ko izstrādāja ANO Cilvēktiesību komisija un 1991. gadā pieņēma ANO Ģenerālā asambleja;
Calls on the Member States to adopt UN resolution 46/119 on 'the protection of persons with mental illness and the improvement of mental health care' drawn up by the United Nations Commission on Human Rights and adopted by the General Assembly of the United Nations in 1991;
aicina dalībvalstis cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām nodrošināt tiesības uz vienlīdzīgu, pilnīgu un pienācīgu piekļuvi izglītībai, mācībām un nodarbinātībai atbilstīgi mūžizglītības principiem, kā arī nodrošināt, lai šie cilvēki saņemtu pietiekamu atbalstu savām vajadzībām;
Calls on the Member States to give people with mental health problems the right to equal, full and appropriate access to education, training and employment, in accordance with the principles of lifelong learning, and to ensure that they receive adequate support for their needs;
uzsver vajadzību pēc skaidras un ilgtermiņa plānošanas, lai sniegtu augstas kvalitātes, iedarbīgus, pieejamus un visaptverošus garīgās veselības aprūpes pakalpojumus ārstniecības iestādēs un ārpus tām un pieņemtu kritērijus uzraudzībai, ko veiktu neatkarīgas struktūras; aicina uzlabot sadarbību un saziņu starp nozīmīgākajiem veselības aizsardzības darbiniekiem un garīgās veselības aizsardzības darbiniekiem, lai efektīvi risinātu ar garīgo un fizisko veselību saistītas problēmas, veicinot holistiskas pieejas izmantošanu, kurā tiek ņemts vērā indivīdu vispārējais fiziskās un garīgās veselības stāvoklis;
Stresses the need for clear and long-term planning for the provision of high-quality, effective, accessible and universal community and in-patient mental health services and for the adoption of criteria for monitoring by independent bodies; calls for better cooperation and communication between primary healthcare professionals and mental health professionals to deal effectively with problems associated with mental and physical health, by encouraging a holistic approach which takes into account the overall profile of individuals from the point of view of physical and mental health;
aicina dalībvalstis ieviest garīgās veselības problēmu skrīningu vispārējās veselības aprūpes iestādēs un fizisko veselības problēmu skrīningu ‐ garīgās veselības aprūpes iestādēs; turklāt aicina dalībvalstis izveidot visaptverošu aprūpes modeli;
Calls on Member States to introduce screening for mental health problems in general health services and for physical health problems in mental health services; furthermore, calls on Member States to establish a comprehensive model of care;