natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver ilgtspējīgas pilsētu attīstības nozīmīgumu un pilsētu zonu ieguldījumu reģionālajā attīstībā un aicina Komisiju regulāri novērtēt, izsvērt, salīdzināt un apspriest ES politikas ietekmi uz ekonomikas un sociālo situāciju ‐ īpaši saistībā ar izglītības un kultūras jautājumiem, kā arī veselības aizsardzības, transporta, vides un drošības situāciju pilsētu teritorijās;
Stresses the importance of sustainable urban development and the contribution of urban areas to regional development, and calls on the Commission regularly to evaluate, measure, benchmark and discuss the impact of EU policies on the economic, and social situation, particularly issues relating to education and culture, and the health, transport, environmental and security situation in urban areas;
uzskata, ka būtu nepareizi un pat problemātiski pieņemt kopēju "pilsētu teritoriju" definīciju un vispār termina "pilsēta" definīciju, jo būtu grūti vienā un tajā pašā jēdzienā ņemt vērā dalībvalstu un reģionu dažādās situācijas, un tādēļ uzskata, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu pilsētu teritoriju obligāta definēšana un apzīmēšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā, pamatojoties uz kopējiem Eiropas rādītājiem;
Expresses the view that it would be inappropriate and even problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term "urban" in general, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States in accordance with the principle of subsidiarity based on European common indicators;
aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu galvaspilsētu un citu lielpilsētu darbu pie to problēmu risināšanas, ko rada urbanizācija un iedzīvotāju skaita palielināšanās, jo īpaši atkritumu apsaimniekošanas, mājokļu, nodarbinātības un izglītības jomā; plašākā nozīmē uzskata, ka demogrāfiskās svārstības rada darba tirgus problēmas pilsētu un lauku teritorijās, un papildus arī problēmas izglītības un bijušo darbinieku pārkvalificēšanā jomā, kā arī saistībā ar lauku teritoriju iedzīvotāju skaita samazināšanos;
Calls on the Member States to take all necessary measures to support their capital cities and other metropolises in their efforts to deal with the challenges arising from urbanisation and the resulting population increase, in areas of waste management, housing, employment and education; at a more general level, considers that demographic fluctuations generate challenges for both urban and rural areas related to the labour market and additionally to the fields of education and retraining of former workers affected by unemployment, and also related to the depopulation of rural areas;
uzskata, ka šajā sakarībā un, ņemot vērā acīmredzamo faktu, ka dalībvalstu dažādie konstitucionālie mehānismi, neskatoties uz dažādu pārvaldības līmeņu efektivitāti, savā būtībā nav savienojami ar saskaņotu pieeju, būtu vēlams, lai dalībvalstis, vajadzības gadījumā izmantojot atklātu apspriešanu, definētu savu pilsētu dimensijas redzējumu iekšējās saskaņotības uzlabošanai un sadarbības palielināšanai ar Komisiju;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
uzsver, ka dalībvalstis var deleģēt pilsētām to Eiropas Savienības struktūrfondu pārvaldību, kas paredzēti pilsētu ilgtspējīgas attīstības pasākumu īstenošanai; uzskata, ka pārdeleģēšanai ir divkārša pievienotā vērtība: no vienas puses, reģionu un Eiropas izaugsme būtu efektīvāka, ja pilsētas uzņemos atbildību gan par darbību plānošanu, gan īstenošanu, vienlaikus risinot vietējas problēmas, un, no otras puses, tā būtu ievērojams vietējās pārvaldes administratīvās veiktspējas uzlabošanas līdzeklis; tomēr pauž nožēlu par to, ka līdz šim pilnībā nav izmantota pilnvaru pārdeleģēšanas iespēja pašvaldību iestādēm, varbūt piešķirot vispārējas dotācijas no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētajām darbības programmām, un ir pārliecināts, ka nākamajā plānošanas periodā pilsētu teritorijām ir jāparedz starpnieka struktūras izveide daudzlīmeņu pārvaldes pieejā, un uzskata, ka pilsētu dimensijai un pilnvaru pārdeleģēšanai reģionālajā politikā ir jābūt obligātai; tomēr, pārdeleģēšana nedrīkst radīt reģionālās politikas sašķelšanos, un tādēļ rūpīgi jānosaka pārdeleģēšanas metode;
Points out that the Member States have the possibility of delegating to the cities the management of Structural Funds geared to the implementation of measures aimed at achieving sustainable urban development; considers that sub-delegation presents a double added value: on the one hand it would be much more efficient for regional and European growth that cities take responsibility from planning to the implementation of action taken, while responding to strictly local challenges and on the other hand, it would represent a major tool for improving the administrative capacity of local management; regrets, however, the fact that the possibility of sub-delegation, possibly by means of global grants to municipal authorities within the operational programmes financed by the European Regional Development Fund (ERDF), has so far not been fully utilised and is convinced that a clear role for urban areas as intermediary structures should be envisaged and encouraged in the context of the multi-level governance approach in the next programming period, and is of the opinion that the urban dimension and sub-delegation in regional policy should be mandatory; nonetheless, sub-delegation must not be allowed to lead to the fragmentation of regional policy, and therefore the method used for sub-delegation must be carefully defined;
uzsver, ka pilsētu attīstības plānošanai ir svarīgi izmantot integrēto pieeju; ierosina, lai pilsētu attīstības valsts atbalsta pamatā būtu integrēti pilsētu attīstības plāni; prasa, lai integrētā pieeja būtu saistošs nosacījums pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā nākamajā plānošanas periodā, lai piešķirtu un īstenotu struktūrfondus, kā arī lai saņemtu aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes ar ieteikumiem un labas prakses paraugiem attiecībā uz integrētiem pilsētu attīstības plāniem un veicināt paraugprakses apmaiņu starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm;
Highlights the importance of an integrated approach to urban planning; proposes that any public urban development support should be based on integrated urban development plans; calls for the integrated approach to be made a binding condition, as soon as possible but no later than the next programming period, for granting and implementing Structural Funds and also for receiving loans from the European Investment Bank; calls on the Commission to draw up guidelines comprising recommendations and examples of good practice concerning integrated urban development plans and to encourage also the exchange of best practices between national, regional and local authorities;
aicina dalībvalstis valsts stratēģiskajos atsauces dokumentos un rīcības programmās prioritāti piešķirt tādu projektu finansējumam, ar kuriem īsteno pilsētu ilgtspējīgas attīstības plānus;
Urges the Member States to prioritise, within their national strategic reference frameworks and operational programmes, funding for projects which implement sustainable urban management plans;
ierosina ilgtspējīgas pilsētu pārvaldības plānos iekļaut vismaz dažus no šiem elementiem: atkritumu plāns, trokšņa karte un rīcības plāni, vietējās gaisa un vides piesārņojuma programmas, demogrāfiskās izaugsmes perspektīvas, pieprasījumi jaunu zonu attīstībai, neapbūvētu teritoriju un pamestu ēku reģenerācija, panīkušu un deindustrializētu rajonu rehabilitācija, sabiedrisko pakalpojumu esamība un pieejamība, pilsētas struktūra un zaļo zonu īpatsvars, labiekārtojumi cilvēkiem ar invaliditāti, kultūras, vēstures un dabas mantojuma pilnveide, tāme par nepieciešamo ūdens daudzumu un par tā efektīvu izmantošanu, sabiedriskā transporta pieejamība, efektīva satiksmes pārvaldība, mazāk aizsargāto grupu (migrantu, minoritāšu, mazkvalificētu personu, cilvēku ar invaliditāti, sieviešu u.c.) integrācija, mājokļu pieejamība par mērenām cenām un noziedzības apkarošanas plāni;
Recommends that sustainable urban management plans include at least some of the following elements: a waste management plan, noise maps and action plans, local air pollution and environmental programmes, forecasts for population growth, requests for new areas for development, reclamation of abandoned sites and buildings, regeneration of neighbourhoods in decline and de-industrialised areas, availability and accessibility of public services, urban structure and the proportion of green areas, facilities for people with disabilities, upgrading the cultural, historical and natural heritage, estimating water and energy requirements and efficient use of water and energy, availability of public transport, effective traffic management, integration of vulnerable groups (migrants, minorities, people with few qualifications, people with disabilities, women, etc.), availability of decent housing at affordable prices, and plans to combat crime;
uzskata, ka tikai tad, ja ir pieejami pietiekami līdzekļi ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, būtu efektīvi sagatavot integrētus pilsētu attīstības plānus, un tādēļ iesaka esošos līdzekļus novirzīt īpašām darbībām; ierosina tādu minimālo struktūrfondu izdevumu līmeni, kas jānosaka uz katru pilsētas teritorijas iedzīvotāju vienā plānošanas periodā un kura apjoms reģionam neradītu nepanesamu slogu;
Believes that only if sufficient resources are available for sustainable urban development will it be efficient to draw up integrated urban development plans and consequently recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes a minimum level of structural fund expenditure, which must be determined, per inhabitant of the urban area, per programming period, in such a way that setting aside that amount will not constitute an unrealistic burden for the regions;
uzskata, ka steidzami ir jāstiprina pilsētu vertikālās un horizontālās pārvaldes administratīvā veiktspēja un pievērš dalībvalstu uzmanību neatliekamajai vajadzībai pieņemt integrētu pieeju pilsētu attīstības politikas īstenošanā (lai tiktu risināti ar pilsoņu ikdienas dzīvi cieši saistīti jautājumi, piemēram, transports, sabiedriskie pakalpojumi, dzīves kvalitāte, nodarbinātība un vietējā ekonomiskā darbība, drošība u.c.), uz partnerības principa pamata šajos centienos iesaistot valstu valdības ar reģionālām un vietējām iestādēm un visām citām attiecīgajām pusēm;
Identifies an urgent need to reinforce the administrative capacity of both vertical and horizontal urban governance and draws to the attention of the Member States the pressing need to adopt an integrated approach in implementing urban development policy (which deals with questions fundamentally linked to the daily life of citizens, such as transport services, public services, quality of life, employment and local economic activities, security, etc.) by involving in this effort national governments together with regional and local authorities and all other relevant public and private stakeholders, on the basis of the partnership principle;
atzīst, ka pilsētu iestādēm ir grūti līdzsvarot Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējuma jomas, īstenojot ekonomikas un sociālo attīstību, ar ERAF finansējuma jomām, plānojot ieguldījumus fiziskajā infrastruktūrā; uzskata, ka ir jāpārskata princips "viena programma, viens fonds", un, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir labāk jāizmanto ERAF un ESF finansējuma sinerģijas un jāpastiprina integrēta finansēšana; ilgtermiņā, aicina Komisiju izpētīt abu fondu apvienošanas iespēju, ja tādā veidā varētu vienkāršot procedūras;
Recognises the difficulty for urban authorities in reconciling the domains of the European Social Fund (ESF) funding whilst pursuing economic and social development and ERDF funding whilst planning physical infrastructure investments; believes that the "one programme, one fund" principle should be reviewed and that local and regional authorities should make better use of the synergies of ERDF and ESF funding and reinforce integrated funding; in the long term, invites the Commission to study the possibility of merging the two funds, if this could ensure the simplification of procedures;
atzīmē privātā sektora potenciālu pilsētu attīstībā un uzskata, ka sistemātiski jāparedz un jāveicina publiskā un privātā sektora partnerības izmantošana novatorisku finansējuma mehānismu un projektu izveidei, lai risinātu lielākās pilsētu teritoriju ekonomiskās un sociālās problēmas, īpaši, infrastruktūras un mājokļu būvniecībai; norāda, ka šai pieejai ir nepieciešams skaidrs un pārskatāms rīcības kodekss, īpaši attiecībā uz valsts iestāžu darbībām, kurām saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāpieņem stratēģiski lēmumi par pakalpojuma sniegšanas metodēm, specifikāciju sagatavošanu, kā arī par noteiktas kontroles pakāpes saglabāšanu;
Notes the urban development potential of the private sector and believes that the use of Public Private Partnerships should be systematically envisaged and encouraged for the establishment of innovative financing schemes and projects in order to tackle the major economic and social problems of urban areas, notably for the construction of infrastructure and for housing; emphasises that this requires a clear, transparent code of conduct, particularly regarding the activities of public authorities, which have to take, according to the subsidiarity principle, the strategic decisions on the choice of service provision methods, drawing up specifications, and also on maintaining a certain degree of control;
uzsver pilsētu dimensijas īstenošanas un administratīvos aspektus un aicina turpināt kohēzijas politikas īstenošanas noteikumu vienkāršošanu un pārmērīgas birokrātijas samazināšanu saistībā ar fondu un individuālu projektu pārvaldi un kontroli;
Highlights the implementation and administrative aspects of the urban dimension and calls for further efforts in order to simplify the implementation rules of cohesion policy and the overall reduction of excessive bureaucracy as regards the management and control of the funds and individual projects;
atzīmē, ka papildus kohēzijas politikai, arī citas Kopienas politikas sniedz finanšu atbalstu pilsētu teritorijām un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt un ierosināt labāku attiecīgās politikas koordināciju, kas apvienotu visus ES resursus, kas piešķirti pilsētu teritorijām, lai praktiski nodrošinātu integrētās pieejas īstenošanu, vienlaikus vienmēr ņemot vērā kohēzijas politiku;
Notes that apart from cohesion policy, there are other Community policies that also provide financial support to urban areas and thus calls on the Commission to develop and propose greater coordination of the policies involved that would bring together all EU resources allocated to urban areas to secure in practice the implementation of the integrated approach, whilst always taking cohesion policy into account;
uzskata, ka dalībvalstīs pastāvošās pārvaldības struktūras joprojām nav pietiekami piemērotas horizontālas sadarbības veicināšanai, un stingri aicina Eiropas Komisiju uzsvērt starpnozaru pārvaldības struktūras principu;
Believes that the governance structures in place in the Member States are still ill adapted to encouraging horizontal cooperation and strongly urges the Commission to promote the principle of a cross-sectoral management structure;
aicina efektīvāk izmantot esošos finanšu, cilvēku un organizatoriskos resursus, lai radītu un stiprinātu pilsētu izveidotos tīklus ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā, jo tiem ir nozīmīga loma teritoriālajā sadarbībā; šajā kontekstā uzsver tādas infrastruktūras nepieciešamību, kas veicinātu konkrētu, piemēram, vēsturisku īpašību saglabāšanu, (piemēram, jauninājumu centru) modernizāciju, (piemēram, MVU) ekonomisko izaugsmi un sezonālu darbību, un aicina Komisiju stiprināt pilsētu teritoriju vietu iniciatīvā "Reģioni ekonomiskām pārmaiņām";
Calls for existing financial, human and organisational resources to be used more efficiently in order to create and strengthen the networks established by towns and cities in the field of sustainable urban development, as they play an important part in territorial cooperation; in that context, stresses the need for infrastructure which helps maintain particular characteristics (e.g. historical), modernisation (e.g. innovation poles), economic growth (e.g. SMEs) and seasonal activities and calls on the Commission to strengthen the position of urban areas in the Regions for Economic Change Initiative;
atzīst, ka efektīvai reģionālās attīstības politikas īstenošanai un ilgtspējīgai teritoriālās attīstības stratēģijai ir vajadzīgs pilsētas, piepilsētas un lauku teritorijām paredzētās politikas virzienu līdzsvars, kas veicinātu īstas reģionālas kohēzijas sasniegšanu, un atkārto, ka lauku attīstības politikai ir ievērojama telpiska ietekme un ka pilsētu un lauku attīstības politikas virzieni nav pietiekami integrēti; uzsver, ka vajadzīga patiesa šo politikas virzienu sinerģija, kas radītu attīstības potenciālu un veicinātu lauku teritoriju pievilcību un konkurētspēju; aicina dalībvalstis un reģionus izmantot pilsētas un lauku partnerattiecību instrumentu, lai panāktu vēlamo līdzsvaroto teritoriālo attīstību;
Notes that appropriate implementation of regional development policy and a sustainable territorial development strategy require a balance between policies that concern urban, suburban and rural areas and consequently affect the development of real regional cohesion, and reiterates the fact that rural development policy has a significant spatial impact and that there is insufficient integration of urban and rural development policies; underlines the need for real synergy between these policies culminating in real development potential and the promotion of attractiveness and competitiveness areas; calls on the Member States and regions to use the urban-rural partnership instrument in order to achieve the goal of balanced spatial development;
aicina Komisiju tālāk izstrādāt un regulāri atjaunināt Eiropas Pilsētu revīziju, vienlaikus sniedzot informāciju par situāciju saistībā ar visu dalībvalstu pilsētu ‐ lauku atšķirībām, lai varētu iegūt skaidru priekšstatu par situāciju un lai noteiktu kādas ir specifiskas vajadzības līdzsvarotai pilsētu un lauku attīstībai;
Calls on the Commission to further develop and regularly update the Urban Audit and at the same time provide information on the situation on the 'urban - rural divide' for all Member States in order to have a clear picture of the situation and to identify the specific needs for balanced urban and rural development;
iesaka Komisijai un dalībvalstīm izveidot ES augsta līmeņa pilsētattīstības grupu un ES līmenī pilsētu attīstības politikai piemērot atklāto koordinācijas metodi;
Recommends that the Commission and Member States establish an EU High Level Group on Urban Development and apply the open method of coordination to urban development policy at EU level;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par Struktūrfondu regulas 2007.–2013. gada plānošanas periodam īstenošanu ‐pārrunu rezultāti saistībā ar valstu kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām ( 2008/2183(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on the implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes ( 2008/2183(INI) )
ņemot vērā EK Līgumu un jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 2. punktu,
having regard to the EC Treaty and in particular Articles 2 and 3(2) thereof,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu Nr. 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas politikas stratēģijas pamatnostādnēm OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.
having regard to Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion OJ L 291, 21.10.2006, p.
ņemot vērā pārrunu rezultātus saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gadam – faktu tabulas par katru dalībvalsti,
having regard to the Results of the negotiation of Cohesion Policy strategies and programmes 2007-2013 – Fact sheets by Member State,
ņemot vērā Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ) (Ceturtais kohēzijas politikas ziņojums),
having regard to the Fourth Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ) (The Fourth Cohesion Report),
ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas politikas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību ( COM(2008)0803 ),
having regard to the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1083/2006 on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund concerning certain provisions relating to financial management ( COM(2008)0803 ),
ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību ( COM(2008)0838 ),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing ( COM(2008)0838 ),
ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu, lai paplašinātu to izmaksu veidus, kuras ir atbilstīgas atbalstam no ESF ( COM(2008)0813 ),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1081/2006 on the European Social Fund to extend the types of costs eligible for a contribution from the ESF ( COM(2008)0813 ),
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0492 .
having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy Texts adopted, P6_TA(2008)0492 .
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6–0108/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0108/2009 ),
tā kā Komisija ir publicējusi iepriekšminēto paziņojumu, pamatojoties uz pārrunu rezultātiem ar dalībvalstīm par valsts stratēģiskajiem ietvardokumentiem un rīcības programmām;
whereas the Commission has published the abovementioned Communication on the basis of the results of negotiations with Member States on the National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes,