natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pasākumus, lai likvidētu nodokļu oāzes un ārzonu finanšu centrus, ieviestu nodokļus valūtas darījumiem (Tobina nodoklis) un biržas darījumiem (tostarp klātienes darījumiem tirdzniecības vietās) un uzliktu lieliem ekonomikas un finanšu grupējumiem lielākus nodokļus; prasa Padomei, Komisijai un dalībvalstīm stingri apņemties izskaust nodokļu oāzes un ārzonu darbības visā pasaulē;
Calls on the Commission and the Member States to adopt measures to abolish tax havens/offshore financial centres, to introduce taxes on currency transactions (Tobin Tax) and stock exchange transactions (including over-the-counter transactions) and to tax large economic and financial groups more strongly; asks the Council, the Commission and the Member States to make a firm commitment to abolishing tax havens and offshore activities worldwide;
ierosina ANO sistēmā izveidot jaunu starptautisku kārtību, lai aizstāvētu godīgākas un taisnīgākas ekonomiskās attiecības, garantētu piekļuvi pārtikai, ūdenim un enerģijas avotiem un šo resursu saglabāšanu, uzlabotu dzīves līmeni un cīnītos pret badu, nabadzību un saslimstību; uzsver arī nepieciešamību ievērot suverenitāti, miera un valstu sadarbības stiprināšanu, ANO demokratizāciju un ANO Statūtus;
Proposes the development of a new international order, within the UN framework, to defend fairer and more equitable economic relations, guarantee access to food, water and energy and the preservation of these resources, improve living conditions, and combat hunger, poverty and disease; stresses also the need to ensure respect for sovereignty, the strengthening of peace and cooperation among nations, the democratisation of the UN and respect for the UN Charter;
norāda, ka, lai gan ir nepieciešams pārskatīt starptautisko monetāro un finanšu sistēmu un rīkoties, lai novērstu dolāra priekšrocības, to nevar darīt, uz ES vājāko ekonomiku rēķina mākslīgi atdzīvinot eiro;
Points out that, although a revision of the international monetary and financial system and action to combat the dollar's privileges are necessary, this cannot be done through the artificial recovery of the euro, at the expense of The EU's weaker economies;
piekrīt, ka finanšu sistēmu ir nepieciešams stabilizēt, bet uzskata, ka tam vajadzīgi skaidri noteikumi un saistības, un jāparedz taisnīga publiskā finansējuma atmaksāšana, kā arī atbilstīgs sods tiem, kuri ir atbildīgi par krāpniecību un spekulāciju;
Agrees that the financial system needs to be stabilised, but considers that this requires clear rules and commitments and a fair remuneration of public funds, as well as the proper punishment of those responsible for fraudulent practices and speculation;
– Martin Schulz , Edit Herczog un Udo Bullmann PSE grupas vārdā
– Martin Schulz, Edit Herczog and Udo Bullmann, on behalf of the PSE Group
– Graham Watson un Jules Maaten ALDE grupas vārdā
– Graham Watson and Jules Maaten, on behalf of the ALDE Group
– Cristiana Muscardini , Guntars Krasts un Adam Bielan UEN grupas vārdā
– Cristiana Muscardini, Guntars Krasts and Adam Bielan, on behalf of the UEN Group
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Īstenošanas ziņojums par Kopienas Lisabonas programmu 2008.–2010. gadam” COM(2008) 881. un konkrētus ieteikumus valstīm,
having regard to the Commission communication entitled 'Implementation report for the Community Lisbon Programme 2008-2010' COM(2008)881. and country-specific recommendations,
ņemot vērā 27 dalībvalstu iesniegtās Lisabonas reformu valsts programmas,
having regard to the 27 National Lisbon Reform Programmes, as presented by the Member States,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas intereses — panākumi globalizācijas laikmetā” COM(2007) 581. ,
having regard to the Commission communication entitled 'The European Interest: Succeeding in the age of globalisation' COM(2007)581. ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par sasniegto vienotā tirgus pārskata īstenošanā,
having regard to the Commission communication on progress in implementing the single market review,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ziņojums par piekļuvi tirgum un pamatsistēmas izveidi efektīvākai starptautiskajai sadarbībai regulējuma jomā” COM(2008) 874. ,
having regard to the Commission communication entitled 'Reporting on market access and setting the framework for more effective international regulatory cooperation' COM(2008)874. ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Atjaunināta stratēģiskā sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” COM(2008)865, SEC(2008)3047, SEC(2008)3048. ,
having regard to the Commission communication entitled 'An updated strategic framework for European cooperation in education and training' COM(2008)865, SEC(2008)3047, SEC(2008)3048. ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jaunas prasmes jaunām darba vietām — Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana” COM(2008)868, SEC(2008)3058/2 ,
having regard to the Commission communication entitled 'New Skills for New Jobs – Anticipating and matching labour market and skills needs' COM(2008)868, SEC(2008)3058/2´. ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kohēzijas politika: ieguldījums reālajā ekonomikā” COM(2008) 876. ,
having regard to the Commission communication entitled 'Cohesion policy: investing in the real economy' COM(2008)876. ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” COM(2008) 800. ,
having regard to the Commission communication entitled 'A European economic recovery plan' COM(2008)800. ,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EC) 1927/2006 fondu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi COM(2008)867, SEC(2008)3055, SEC(2008)3056. ,
having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) 1927/2006 on establishing the Globalisation Adjustment Fund COM(2008)867, SEC(2008)3055, SEC(2008)3056. ,
ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada marta, 2001.gada marta, 2005. gada marta un 2005. gada oktobra, 2006. gada marta, 2007. gada marta un 2008. gada marta sanāksmju secinājumus,
having regard to the European Council's conclusions of March 2000, March 2001, March 2005, October 2005, March 2006, March 2007 and March 2008,
ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju „Eiropas intereses — panākumi globalizācijas laikmetā” Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0533 ,
having regard to its resolution of 15 November 2007 on the European Interest: succeeding in the age of globalisation Texts adopted , P6_TA(2007)0533 . ,
ņemot vērā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Integrētām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (daļa: dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) — jauna cikla uzsākšana (2008-2010) Pieņemtie teksti , P6_TA(2008)0058 . ,
having regard to its resolution of 20 February 2008 on the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (Part: broad guidelines for the economic policies of the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the Community): Launching the new cycle (2008-2010) Texts adopted , P6_TA(2008)0058 . ,
ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par EMS@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi Pieņemtie teksti , P6_TA(2008)0543 ,
having regard to its resolution of 18 November 2008 on the EMU@10: The first ten years of Economic and Monetary Union and future challenges Texts adopted , P6_TA(2008)0543 . ,
I. Finanšu krīze un ekonomiskā/sociālā ietekme
I. Financial crisis and economic/social impacts
iesaka izmantot īstermiņa pasākumus, lai līdzsvarotu krīzes tūlītējās tiešās sekas un pēc iespējas vairāk samazinātu negatīvo ietekmi uz „reālo ekonomiku”, turklāt pēc atveseļošanas pasākumu pakešu izstrādes ir jāsagatavo saskaņots ilgtermiņa rīcības plāns, kas ļautu ES tautsaimniecībām panākt stabilu izaugsmi un nodrošināt aizsardzību pret līdzīgām krīzēm nākotnē;
Recommends that the short-term measures applied to counterbalance the immediate direct consequences of the crisis and minimise the negative effects on the real economy, and the recovery packages must be followed by a coordinated long-term action plan that would bring the EU economies to a stable growth path and protect against similar crises in the future;
atgādina, ka Parlaments jau pirms gada rezolūcijā par Lisabonas programmu 2008. gada 20. februāra rezolūcija par ieguldījumu Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju ( Pieņemtie teksti , P6_TA(2008)0057 . norādīja, „ka ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt finanšu tirgus stabilitāti” un atzīmēja „ka, ņemot vērā neseno kredītu krīzi, Eiropas Savienībai jāizstrādā uzraudzības pasākumi, lai stiprinātu finanšu tirgu pārredzamību un stabilitāti un labāk aizsargātu patērētājus”, kā arī pieprasīja „novērtēt piesardzīgas uzraudzības pašreizējās sistēmas un instrumentus Eiropā”un uzstāja uz „ciešu apspriešanos ar Parlamentu, lai precizētu ieteikumus par to, kā uzlabot finanšu sistēmas stabilitāti un tās spēju ilgtermiņā droši finansēt Eiropas uzņēmumus”;
Recalls that, in its resolution on the Lisbon programme one year ago Resolution of 20 February 2008 on the input for the 2008 Spring Council as regards the Lisbon Strategy ( Texts adopted , P6_TA(2008)0057 . , Parliament already pointed 'to the overriding importance of safeguarding the stability of financial markets', noted 'that the recent subprime crisis shows the need for the European Union to develop oversight measures in order to strengthen the transparency and stability of the financial markets and better protect customers', requested 'an evaluation of the current systems and instruments of prudential supervision in Europe' and insisted 'on close consultation with Parliament, leading to clear recommendations on how to improve the stability of the financial system and its ability to provide secure long-term finance for European business';
uzsver, ka finanšu tirgi ir un paliks darbspējīgu sociālu tirgus ekonomiku pamatā; tie ir paredzēti tam, lai finansētu „reālo ekonomiku”, kā arī veicinātu resursu sadalījuma efektivitāti; tie ir paredzēti arī tam, lai nodrošinātu tautsaimniecības ar līdzekļiem to uzplaukumam, kas savukārt pēdējos gadu desmitos deva iespēju pilsoņiem uzlabot dzīves līmeni; uzsver, ka pilnībā uzticami, efektīvi un pārredzami finanšu tirgi ir veselīgas ekonomikas priekšnoteikums un tiem jābūt mijiedarbībā ar spēcīgu, izaugsmi nodrošinošu un darba vietas radošu Eiropas ekonomiku
Stresses that financial markets are, and will remain, at the core of functioning social market economies, that they are meant to provide financing for the 'real economy' and also to infuse efficiency in resource allocation and that they are also meant to provide economies with the means to prosper, which in turn have made it possible for citizens to make sustained gains in their living standards in the past decades; underlines that fully reliable, efficient and transparent financial markets are prerequisites for a healthy and innovative growth-and-jobs-creating European economy;
uzsver, ka finanšu krīze ir radījusi izdevīgu situāciju, kurā vairs nevar neņemt vērā vajadzību ieviest jauninājumus, kas ir ekonomikas virzītājspēks; uzskata, ka šis ir īstais laiks, lai izveidotu dinamisku, uz zināšanām balstītu ekonomiku, ko apmēram pirms astoņiem gadiem ES noteica par savu mērķi; uzskata, ka ir īstais laiks izveidot ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni, kas varētu pārveidot visu pasauli un nākamajās desmitgadēs nodrošināt Eiropas labklājību un starptautisko konkurētspēju; uzskata, ka pienācis laiks veicināt novatoriskas nozares, kuras spēj Eiropā nodrošināt lielāku izaugsmi;
Stresses that the financial crisis has created an opportunity where the need for innovation as a motor for the economy can no longer be ignored; considers that the time is right to create the dynamic knowledge-based economy Europe set out to build some eight years ago; considers that it is time to create the low-carbon economy that has the potential to transform the world and ensure European prosperity and international competitiveness for decades to come; considers that it is time to stimulate innovative industries, with the capacity to bring new growth to Europe;
atzīst to glābšanas pasākumu pozitīvos rezultātus, kuri pieņemti, lai izvairītos no papildu kaitējuma fiskālajai sistēmai; tomēr pieprasa izveidot jaunu finanšu struktūru, ieviešot pārredzamu un efektīvu regulējumu, kas būtu izstrādāts patērētāju, uzņēmumu un darba ņēmēju interesēs; pieprasa izstrādāt jaunus tiesību aktu priekšlikumus un starptautiskus nolīgumus, ar kuru palīdzību būtu iespējams atrisināt jautājumus, kuri attiecas uz pārmērīgo riska uzņemšanos, biržas spekulācijām un tuvredzīgu ekonomikas politiku, kas ir krīzes galvenie iemesli; atgādina Komisijai par tās pienākumu atbildēt uz Parlamenta prasībām, kas attiecas uz riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu regulējumu;
Recognises the positive results of rescue measures adopted to avoid additional damage to the fiscal system; calls, nevertheless, for a new financial architecture through the establishment of transparent and effective regulation which is in the best interest of consumers, enterprises and employees; calls for further legislative proposals as well as international agreements that can tackle excessive risk-taking, leveraging and economic short-termism as basic sources of the crisis; reminds the Commission of its obligation to respond to Parliament’s requests concerning the regulation of hedge funds and private equity;
uzsver, ka steidzami jānodrošina, lai finanšu nozarē, kas saņēmusi ievērojamu valsts atbalstu, tiktu izsniegti pietiekama apjoma kredīti uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī mājsaimniecībām; uzstāj, ka glābšanas plānos jāietver saistoši nosacījumi attiecībā uz peļņas sadali un aizdevumu izsniegšanu;
Stresses the urgent need to ensure that the financial sector, which benefited from public support, provides companies, especially SMEs and households with sufficient credits; insists that rescue plans must contain binding conditions with regard to dividend distribution as well as lending practices;
brīdina par apburto loku — mazāk ieguldījumu un mazāki patērētāju tēriņi, kas izraisa darbavietu likvidēšanu, mazāk vērienīgi biznesa plāni un mazāk jauninājumu, kas var veicināt vēl dziļāku un ilgāku ES ekonomikas lejupslīdi; uzsver, cik izšķiroša šajā sakarā ir koordinēta Eiropas reakcija, lai izvairītos no tā, ka atbildes reakcija uz krīzi noved pie vairāku valstu plānu kopuma attiecībā uz finansiālo stabilitāti vai ekonomikas atveseļošanu, šiem plāniem, iespējams, savstarpēji konfliktējot un rodoties izmaksām, kas apdraudētu vienoto tirgu, ekonomisko stabilitāti un Ekonomikas un monetāro savienību, kā arī vājinātu Eiropas nozīmi starptautiskajā arēnā;
Warns against a vicious circle of lower investments and lower consumer spending, leading to job cuts, downsized business plans and less innovation, which is likely to push the EU into a deep and longer-lasting recession; underlines that a coordinated European response is crucial in this context to avoid the crisis leading to a sum of conflicting national plans for financial stability and economic recovery, with potential conflicts and costs, undermining the Single Market, economic stability and the Economic and Monetary Union, as well as Europe's role as global economic actor;
sagaida vienotu rīcību, lai pārvarētu finanšu krīzes ietekmi uz „reālo ekonomiku”; pieprasa definēt kritērijus attiecībā uz turpmākajiem nodarbinātības un izaugsmes rādītājiem, kuriem jāpalīdz noteikt Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna apjoms un saturs; šajā sakarā aicina izstrādāt vispusīgu Eiropas stratēģiju par turpmākiem ieguldījumiem saistībā ar izaugsmes un stabilitātes paktu un tā noteikumiem par elastību (piemēram, kvalificētā un prasmīgā cilvēkkapitālā, lai dotu iespēju tehnoloģiskiem izrāvieniem un attīstībai, jauninājumos, energoefektivitātē, ilgtspējīgā infrastruktūrā, komunikāciju tehnoloģijās, starpsavienojumos un pakalpojumos, tostarp veselības aprūpes pakalpojumos un uzņēmējdarbības iespēju veicināšanā, piemēram palīdzot MVU veikt ieguldījumus jaunos produktos un tirgos), un par darbavietu un ienākumu saglabāšanu, kā arī efektīvāku ekonomikas un sociālās politikas saskaņošanu;
Expects joint action to overcome the effects of the financial crisis on the real economy; calls for the setting of benchmarks with regard to future employment and growth rates, which should then help to determine the size and components of the European economic recovery plan; calls, in this context, for the development – in the framework of the growth and stability pact and its rules of flexibility – of a coherent European strategy for future investments (e.g. in qualified and skilled human capital to allow technological breakthroughs and development, innovation, energy efficiency, sustainable infrastructures, communication technologies, interconnection and services including health services, and opportunities for business life, not least for SMEs to invest in new products and markets), the safeguarding of jobs and income, as well as better coordination of economic and social policies;
uzskata, ka saistībā ar stimulu pasākumiem kā stratēģiski galvenās var izmantot atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes un vides jomas, kas radīs augstas kvalitātes videi saudzīgas darbavietas un Eiropas rūpniecībai nodrošinās tirgus līdera priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem, kuri vēl nav izmantojuši šo iniciatīvu;
Takes the view that renewable energy, energy efficiency and the environment can act as a strategic focus for stimulus measures, which will create high quality green jobs and give Europe's industry a first-mover advantage over other regions of the world that have yet to seize the initiative;
uzskata, ka ilgstošu risinājumu atbilstīgi Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, kas pasludināta par Lisabonas stratēģijas daļu, var nodrošināt tikai tāda politika, kas īstermiņā apvieno cīņu pret aizvien lielāko bezdarbu un nabadzību, sagatavojot pamatu, kas ilgākā termiņā ļautu mūsu ekonomikai kļūt ilgtspējīgai;
Take the view that only a policy which combines the fight against growing unemployment and poverty in the short term with preparing the ground for the transition of our economy towards sustainability in the longer term can bring about a longer-lasting solution which takes its inspiration from the sustainability strategy agreed in Gothenburg, which has been declared part of the Lisbon strategy;
uzsver, ka Eiropas Savienības galvenajai prioritātei ir jābūt savu pilsoņu aizsardzībai pret finanšu krīzes sekām, jo krīze visvairāk skar viņus — strādājošos, mājsaimniecību dalībniekus, uzņēmējus; uzskata, ka krīze skar vai vēl skars daudzus strādājošos un viņu ģimenes, un ir jārīkojas, lai palīdzētu apturēt darbavietu zaudēšanu un tad palīdzētu cilvēkiem strauji atgriezties darba tirgū, nevis ilgstoši būt bez darba;
Stresses that the European Union's top priority must be to protect its citizens from the effects of the financial crisis as they are most strongly affected whether as workers, members of households, or entrepreneurs; takes the view that many workers and their families are or will be hit by the crisis and that action needs to be taken to help stem the loss of jobs and to help people return rapidly to the labour market, rather than face long-term unemployment;
norāda, ka pašreizējā ekonomikas lejupslīde īpaši smagi ir skārusi mazos un vidējos uzņēmumus, kuri ir Eiropas ekonomikas stūrakmens; uzsver, ka kredītu nepieejamība vissmagāk ietekmē MVU sektoru, jo tā ir ekonomikas daļa, kas lielākoties atkarīga no īstermiņa apgrozāmā kapitāla, kuru parasti nodrošina ar kredītiem; norāda — kapitāla trūkums līdztekus vispārējam pieprasījuma sarukumam nospiež MVU uz ceļiem visās jomās. norāda uz to, ka pašreizējās MVU grūtības, ņemot vērā to, ka MVU sniedz lielāko ieguldījumu IKP un tie ir lielākie darba vietu nodrošinātāji ES, var izraisīt tālejošas sekas ES kopumā un jo īpaši mazāk aizsargātajiem un visskaudrāk skartajiem reģioniem; turklāt uzsver, cik svarīgi ir strauji īstenot Mazās uzņēmējdarbības aktu kopumā un it īpaši noteikumus par MVU kreditēšanu ar EIB starpniecību;
Points out that SMEs, which form the keystone of Europe's economy, are particularly hard-hit by the current economic downturn; stresses that the credit squeeze has hit the SME sector hardest, since it is the part of the economy that relies most on short-term working capital, usually provided through credits; points out that lack of capital, coupled with a generalised slump in demand is forcing SMEs to retreat on all fronts; points out that the current hardships of SMEs, as the largest contributors to GDP and the largest employer in the EU, are having far-reaching consequences for the EU as a whole and in particular for the most vulnerable and affected regions; underlines, furthermore, the importance of rapidly implementing the Small Business Act in general and especially provisions for credits to SMEs through EIB action;
uzsver, ka pietiekama, pieņemama un samērīga garantētā pieeja finansējumam ir ieguldījumu un izaugsmes izšķirošs priekšnoteikums; uzskata, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts un tā mērķi ir kļuvuši vēl nozīmīgāki nekā līdz šim, jo MVU piedāvā vēl neizmantotu potenciālu ekonomiskajai izaugsmei, kā arī darbavietu radīšanai un saglabāšanai, turklāt sniedz iespēju politiskai vadībai un iespēju nostiprināt uzticību Eiropas uzņēmumiem;
Underlines that sufficient, affordable and reasonably secure access to finance is a decisive precondition for investment and growth; believes that, in the current economic climate, the Small Business Act and its objectives are now more important than ever, as SMEs offer untapped potential for economic growth and for creating and sustaining jobs, and provide an opportunity for political leadership and the underpinning of confidence in Europe’s enterprise sector;
norāda, ka noturīgai izaugsmei Eiropai ir vajadzīgs veselīgs, dinamisks un prasmīgs darbaspēks; un to diemžēl apdraud, piemēram, negatīvs iedzīvotāju skaita pieaugums vairumā dalībvalstu; uzskata, ka efektīva bērnu aprūpes infrastruktūra, par kuru vienojās Eiropadomes 2002. gada Barselonas sanāksmē, ir būtisks katalizators darba un ģimenes dzīves veiksmīgai apvienošanai; uzskata, ka ģimenēs balstīta bērnu aprūpes attīstīšana atvieglos sievietēm un arī vīriešiem līdzdalību darba tirgū un ģimeņu uzturēšanu; norāda, ka lielāka sieviešu nodarbinātība ne vien nodrošina ekonomisko izaugsmi kopumā, bet arī palīdz pārvarēt demogrāfiskās problēmas, kas Eiropai šodien ir aktuālas; uzskata, ka jāveicina paaudžu solidaritāte, lai iegūtu lielāku potenciālu no pašreizējā darbaspēka;
Points out that, for sustained growth, Europe needs a healthy, dynamic and skilled labour force; and that this is unfortunately undermined for instance by negative population growth in most Member States; considers that an effective childcare infrastructure, as agreed at the 2002 Spring European Council in Barcelona, is an important catalyst for reconciling work and family life; considers that the development of child care, based on families, makes it easier for women as well as men to take part in working life and raise families; points out that increasing women's employment not only leads to the growth of the economy as a whole but also contributes to alleviating the demographic challenges that are facing Europe today; considers that solidarity between generations must be stimulated to gain more potential from existing labour force;