natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa arī iesaistīt visu politikas jomu ekspertus, kā arī visas ieinteresēto personu grupas, uz kurām attiecas INP darbība; prasa, lai šie eksperti nebūtu saistīti ar Komisiju un būtu neatkarīgi no tās norādījumiem;
Calls also for the involvement of experts from all policy areas as well as all stakeholder groups affected in the IAB's work; call for these experts to come from outside the Commission and not be subject to instructions;
prasa visā ietekmes novērtējuma procesā un INP darbā laikus un visaptverošā veidā iesaistīt Eiropas Parlamentu, tostarp izmantojot paziņojumus un starpposma ziņojumus, un jo īpaši aicina iesaistīt Parlamenta kompetentās komitejas; aicina Komisiju papildus pilnīgam ietekmes novērtējumam iesniegt Parlamentam un Padomei divu līdz četru lappušu garu kopsavilkumu, vajadzības gadījumā iekļaujot paskaidrojuma rakstu par to, kāpēc, iesniedzot likumdošanas priekšlikumu, nav veikts ietekmes novērtējums, lai varētu pārbaudīt, ka visi būtiskie jautājumi ir risināti, neapdraudot novērtējumu neatkarību un neietekmējot faktisko novērtēšanu;
Calls for the early and comprehensive involvement – including by means of notification and interim reports – of the European Parliament, and in particular of its relevant committees, in the whole impact assessment process and in the work of the IAB; invites the Commission to provide Parliament and the Council with two-to-four-page summaries with the full impact assessment, including when relevant an explanation for the reasons for not carrying out an impact assessment, when submitting the legislative proposal in order to verify that all relevant issues are addressed without jeopardizing the independence of the assessment by influencing the actual evaluation;
norāda, ka Komisijai, gatavojot ietekmes novērtējumus, jāapspriežas arī ar dalībvalstīm, jo tām vēlāk būs jātransponē direktīvas savos tiesību aktos, un dalībvalstu pārvaldes iestādes parasti labāk zina, kā praktiski darbojas tiesību normas;
Notes that, in carrying out its impact assessments, the Commission should also consult with the Member States, because the latter must later transpose the directives into national law, and national authorities usually know better how legal provisions will work in practice;
uzsver, ka par lietpratīgu regulējumu, kas balstās uz vispusīgu un objektīvu ietekmes novērtējumu, joprojām kopīgi atbild ES iestādes un tādēļ Komisijai arī jāņem vērā atsauksmes, kas saņemtas no Eiropas Parlamenta, Reģionu komitejas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un no dalībvalstīm.
Emphasises that smart regulation based on complete and objective impact assessment remains the shared responsibility of the European institutions, and that the Commission must therefore also take into account feedback received from the European Parliament, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and the Member States;
norāda, ka pirms ietekmes novērtējuma galīgās pieņemšanas vienmēr ir jāveic pagaidu rezultātu ārējā pārbaude; šajā sakarībā pieprasa publiski pieejamu ekspertu slēdzienu par pārbaudes rezultātiem;
Notes that, before the final adoption of an impact assessment, its preliminary results must always be subjected to an external review; calls for the findings of this review to be publicly accessible;
atzīmē Eiropas Revīzijas palātas pausto kritiku par to, ka Komisija reizēm īsteno likumdošanas iniciatīvas, lai gan ietekmes novērtējuma process vēl nav pabeigts; turklāt atzīmē arī kritiku par to, ka ne visiem politikas risinājumiem tiek pievērsta vienlīdz liela uzmanība; uzsver, ka visi politikas risinājumi pilnībā jāizvērtē ietekmes novērtējuma procesā;
Notes the criticism by the European Court of Auditors to the effect that the Commission sometimes undertakes legislative initiatives even though the impact assessment process has not been completed; further notes the criticism that not all policy options may receive the same level of attention; stresses that all policy options must be fully considered in the impact assessment process;
prasa lielākas pārredzamības labad publiskot visu ekspertu un citu iesaistīto personu vārdus, kuri piedalījušies ietekmes novērtējuma procesā, kā arī viņu interešu deklarācijas;
Calls, in the interest of greater transparency, for the publication of the names of all experts and other participants in the impact assessment process as well as of their declaration of interests;
saistībā ar sabiedrisko apspriešanu aicina laikus informēt ieinteresēto personu grupas par ikvienu plānoto apspriešanu; turklāt saistībā ar apspriešanu mudina ieinteresēto personu grupām nodrošināt iespēju komentēt ietekmes novērtējumus, kam jānotiek laikus, proti, pirms attiecīgā Komisijas priekšlikuma publiskošanas;
Calls, in connection with public consultations, for the early notification of stakeholder groups concerning any planned consultation; further takes the view that stakeholder groups should be given the opportunity, as part of the public consultation process, to comment on impact assessments, and that this should take place in good time, before the Commission proposal is published;
prasa, lai Komisijas izmantotie dati būtu ticami un salīdzināmi;
Insists that the data used by the Commission be reliable and comparable;
aicina Komisiju tās ietekmes novērtējumos sistemātiski apsvērt likumdošanas priekšlikumu administratīvo slogu un vienmēr skaidri norādīt, kura no izvērtētajām iespējām visvairāk novērš administratīvos šķēršļus vai vismazāk rada jaunus šķēršļus;
Calls on the Commission, in its impact assessments, to look systematically at the administrative burden imposed by proposed legislation, and always to state clearly which of the options assessed eliminates the most administrative burdens or creates fewest new ones;
norāda ‐ iesniedzot vienlaikus ietekmes novērtējuma rezultātus un likumdošanas priekšlikumu, rodas priekšstats, ka ietekmes novērtējuma galvenais mērķis ir rast pamatojumu Komisijas priekšlikumam; tāpēc atbalsta kārtību, ka, pirms dažādu dienestu apspriežu sākšanās, visos likumdošanas posmos laikus tiek publicēti dokumenti, tostarp INP apstiprinātais Komisijas galīgais ietekmes novērtējums;
Notes that presenting the results of an impact assessment at the same time as a legislative proposal is unhelpful, as it gives the impression that the principal aim of the impact assessment is to justify the Commission proposal; therefore advocates the early publication of documents at every stage of the legislative process, including the publication of the Commission's final impact assessment, as approved by the IAB, before inter-service consultations begins;
ierosina īpašā Komisijas publikāciju sērijā publicēt visus Komisijas pabeigtos ietekmes novērtējumus, lai sabiedrība viegli varētu uz tiem atsaukties un tos atrast attiecīgajā tīmekļa vietnē;
Suggests that all completed impact assessments by the Commission should be published in a special publication series by the Commission so that they can easily be referenced and searched by the public on a dedicated website;
aicina Komisiju sniegt visaptverošus komentārus par Parlamenta veiktajiem ietekmes novērtējumiem;
Calls on the Commission to provide substantial comments on the impact assessments carried out by Parliament;
aicina Parlamenta komitejas konsekventāk izmantot Parlamenta ietekmes novērtējumus, jo šis instruments tām jau ir pieejams; atgādina, ka ietekmes novērtējumu veikšanai ir paredzēta īpaša budžeta pozīcija; uzskata, ka Parlamenta ietekmes novērtējums ir īpaši vajadzīgs, ja sākotnējā priekšlikumā tiek ieviestas būtiskas izmaiņas;
Calls on its committees to make more consistent use of the parliamentary impact assessment, an instrument which is already available; recalls that there is a specific budget line to cover the carrying out of impact assessments; considers recourse to a parliamentary impact assessment particularly necessary when substantive changes to the initial proposal have been introduced;
turklāt atgādina, ka ietekmes novērtējumiem nav jābūt daļai no ilgstošiem pētījumiem, bet tos var veikt arī kā ierobežotus pētījumus, darbseminārus un ekspertu uzklausīšanu;
Further recalls that impact assessments need not form part of a time-consuming study but may also take the form of limited studies, workshops and expert hearings;
uzskata, ka Parlamenta normatīvajās rezolūcijās sistemātiski ir jāiekļauj tipveida atsauces uz visiem ES iestāžu veiktajiem ietekmes novērtējumiem jomās, kas attiecas uz konkrēto tiesību aktu;
Takes the view that a standard citation should systematically be included by Parliament in its legislative resolutions, by which a reference is made to consideration of all impact assessments conducted by the EU institutions in the areas relevant to the legislation in question;
norāda, ka Parlamenta un tā komiteju rīcībā jau ir mehānismi, lai pārbaudītu Komisijas ietekmes novērtējumus; uzskata, ka Komisijas veikto ietekmes novērtējumu iesniegšana kompetentajai komitejai būtu vērtīgs papildinājums Parlamentā veiktajai padziļinātajai pārbaudei; norāda, ka šāda padziļināta pārbaude var notikt arī citādā veidā, tostarp izmantojot papildu ietekmes novērtējumus, plašāku analīzi, kā arī piesaistot ekspertus Komisijas ietekmes novērtējumu pārskatīšanā un organizējot ārkārtas sanāksmes ar neatkarīgu ekspertu piedalīšanos; uzsver, ka šajā sakarībā vairāk ir jāpilnveido Parlamenta politikas departamentu darbs;
Notes that Parliament and its committees already possess the machinery with which to scrutinise the Commission's impact assessments; considers that a presentation of the impact assessment by the Commission to the relevant committees would be a valuable addition to the scrutiny undertaken in the Parliament; notes that such scrutiny may also take a number of other forms, including complementary impact assessments, more detailed analyses, the review of Commission impact assessments by external experts and the holding of special meetings with independent experts; stresses that the work of its policy departments in this area should develop in a consistent manner;
uzsver, ka Parlamenta veiktie ietekmes novērtējumi ir jāuztver kā Komisijas ietekmes novērtējumu koriģējumi;
Stresses that Parliament impact assessments should be regarded as a corrective to the Commission's impact assessments;
prasa sistemātiski un pēc iespējas laikus organizēt Komisijas ietekmes novērtējumu izskatīšanu Parlamentā un jo īpaši tā komitejās;
Calls for Commission impact assessments to be examined systematically and as early as possible at parliamentary, and in particular at committee, level;
uzsver, ka lēmums par Parlamenta ietekmes novērtējuma veikšanu jāpieņem tā kompetentajā komitejā, iesaistot attiecīgo referentu; mudina grozīt Parlamenta Reglamentu tā, lai lēmumu par ietekmes novērtējuma sagatavošanu varētu pieņemt, ja to pieprasa viena ceturtdaļa no komitejas locekļiem;
Stresses that the decision to carry out a parliamentary impact assessment must be taken in Parliament's relevant committee with the participation of the rapporteur; urges that its Rules of Procedure be amended so as to enable one quarter of the committee's members to order an impact assessment to be carried out;
mudina visas Parlamenta komitejas pirms likumdošanas priekšlikuma izskatīšanas rīkot padziļinātu apspriešanu ar Komisiju par tā ietekmes novērtēšanu;
Encourages all its committees, before considering a legislative proposal, to hold an in-depth discussion with the Commission on the impact assessment;
uzsver, ka ietekmes novērtējumiem ir nozīme arī pēc parlamentārā likumdošanas procesa pabeigšanas; mudina Parlamentu saistībā ar būtiskiem grozījumiem ikvienā likumdošanas procesa stadijā pārbaudīt iespēju veikt ietekmes novērtējumu; tomēr norāda, ka tas nedrīkst pārāk ilgi aizkavēt šo procesu;
Stresses that impact assessments carried out during the course of the parliamentary legislative process are also important; urges that Parliament should examine the possibility of an impact assessment where substantial amendments are made at any stage of the legislative process; notes, however, that this should not lead to long delays;
turklāt aicina Parlamenta deputātiem piešķirt tiesības individuāli pieprasīt nelielu pētījumu veikšanu, lai iegūtu būtiskus faktus vai statistikas datus jomās, ar kurām saistīts viņu darbs Parlamentā, un ierosina, ka šādus pētījumus var veikt Eiropas Parlamenta bibliotēka papildus tās pašreizējām funkcijām;
Calls in addition for individual Members to have the scope to request small studies to provide them with relevant facts or statistics in areas relating to their parliamentary work, and suggests that such studies may be undertaken by the European Parliament's library to complement its current functions;
tāpēc aicina Parlamentu pieņemt plānus, saskaņā ar kuriem Parlamenta bibliotēka sniedz šo pakalpojumu deputātiem; uzsver, ka visu plānu pamatā jābūt parlamentu ‐ tostarp dalībvalstu parlamentu ‐ bibliotēku labākajai praksei, un šie pakalpojumi jāsniedz saskaņā ar stingriem noteikumiem un pilnībā sadarbojoties ar komitejām, kuras veic pētniecības funkciju;
Calls therefore for Parliament to adopt plans for its library to provide members with this service; stresses that any plans should be based on the best practices of parliamentary libraries, including those of Member States, and should be carried out, according to strict rules and in full cooperation with the research function serving committees;
uzsver, cik nozīmīgs Parlamenta kvalitatīvas un saskaņotas politikas veidošanai ir vienots ietekmes novērtējumu mehānisms;
Stresses the importance of a uniform impact assessment mechanism for the quality and coherence of its own policy formation;
tāpēc prasa izveidot integrētu ietekmes novērtējuma procesu Eiropas Parlamentā; šajā sakarībā ierosina izstrādāt ietekmes novērtējuma kopīgu procedūru, pamatojoties uz vienotu sistēmu un metodoloģiju, ko izmantotu visas komitejas;
Calls, therefore, for the establishment of an integrated impact assessment process within the European Parliament; proposes in this context that a common impact assessment procedure be developed on the basis of a common system and methodology used by all committees;
aicina šajā sakarībā izveidot vajadzīgo administratīvo infrastruktūru, nodrošinot, ka neviena šāda infrastruktūra neietekmē budžetu, bet izmanto pašreizējos resursus;
Calls for the necessary administrative infrastructure to be created to this end, making sure that any such infrastructure is budget neutral, by making use of existing resources;
uzsver, ka ilgākā laikposmā ir jāapsver plāni attiecībā uz Eiropas iestāžu vienotu pieeju ietekmes novērtējumiem; atgādina, ka jau 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā un 2005. gada novembra Iestāžu nolīgumā par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai tika aicināts izstrādāt vienotu metodoloģiju Eiropas iestāžu ietekmes novērtējumiem;
Stresses that long-term deliberations should take place on the prospects of a common approach to impact assessments by the European institutions; recalls that the interinstitutional agreement of 16 December 2003 and the interinstitutional common approach to impact assessments of November 2005 already called for a common methodological approach to impact assessments in the European institutions;
pauž nožēlu, ka Komisija pašlaik neatbalsta ieceri izstrādāt Eiropas iestāžu vienotu pieeju ietekmes novērtējumiem;
Regrets that the Commission opposes the idea of a common approach to impact assessment by the European institutions;
norāda, ka līdz šim Padome ļoti reti kā instrumentu ir izmantojusi ietekmes novērtējumu; tāpēc aicina Padomi saskaņā ar iepriekš minēto iestāžu kopējo pieeju ietekmes novērtēšanā biežāk izmantot ietekmes novērtējumus, lai uzlabotu tās ieguldītā darba ES likumdošanā kvalitāti; uzver, ka lietpratīgs regulējums, kura pamatā ir vispusīgs un objektīvs ietekmes novērtējums, joprojām ir ES iestāžu un dalībvalstu kopīga atbildība;
Notes that the Council has hitherto made very little use of impact assessment as an instrument; calls therefore on the Council too to make more intensive use of impact assessments, in line with the above-mentioned interinstitutional common approach to impact assessments, in order to improve the quality of its contribution to EU legislation; emphasises that smart regulation based on complete and objective impact assessment remains the shared responsibility of the EU institutions and of the Member States;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par sociālās politikas ārējo dimensiju, kas veicina darba un sociālos standartus un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību ( 2010/2205(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on the external dimension of social policy, promoting labour and social standards and European corporate social responsibility ( 2010/2205(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 7., 9., 145.–161., 206.–209. un 215. pantu,
having regard to Articles 7, 9, 145-161, 206-209 and 215 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5.,12., 14., 15.,16., 21., 23., 26., 27., 28., 29., 31., 32., 33., 34. un 36. pantu,
having regard to Articles 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 and 36 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
un Ārlietu padomes 2009. gada 9. decembra secinājumus, kuros norādīta uzņēmumu būtiskā nozīme, lai pilnībā tiktu ievērotas cilvēktiesības, un vēlreiz uzsver Padomes pilnīgo atbalstu ANO īpašā pārstāvja darbībai http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf
and the Foreign Affairs Council conclusions of 9 December 2009 which note the important role of business in achieving full respect for human rights and reiterate the Council's full support for the work of the UN Special Representative http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf
ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 5., 6. un 19. pantu http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/163.htm
having regard to the European Social Charter, in particular Articles 5, 6 and 19 thereof http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/163.htm
ņemot vērā Eiropas Konvenciju par viesstrādnieku juridisko statusu http://www.coe.int/t/dg3/migration/documentation/Default_conv_en.asp
having regard to the European Convention on the Legal Status of Migrant Workers http://www.coe.int/t/dg3/migration/documentation/Default_conv_en.asp
ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas konvencijas, jo īpaši astoņas pamata konvencijas, t. i., par biedrošanās brīvību un par tiesību slēgt koplīgumus faktisku atzīšanu (Konvencijas Nr. 87 un Nr. 98), par jebkāda piespiedu un obligātā darba izskaušanu (Konvencijas Nr. 29 un Nr. 105), par diskriminācijas izskaušanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju (Konvencijas Nr. 100 un Nr. 111) un par bērnu darba faktisku izskaušanu (Konvencijas Nr. 138 un Nr. 182) http://www.ilo.org/ilolex/english/convdisp1.htm
having regard to the conventions of the International Labour Organisation, in particular the eight fundamental conventions on freedom of association and the effective recognition of the right to collective bargaining (Conventions Nos 87 and 98), on the elimination of all forms of forced or compulsory labour (Conventions Nos 29 and 105), on the elimination of discrimination in respect of employment and occupation (Conventions Nos 100 and 111) and on the effective abolition of child labour (Conventions Nos 138 and 182) http://www.ilo.org/ilolex/english/convdisp1.htm
ņemot vērā arī SDO konvencijas par darba tiesību klauzulām (konvencija Nr. 94) un par sarunām par darba koplīguma slēgšanu (konvencija Nr. 154) Sk. turpat.
having regard also to the ILO conventions on labour clauses (public contracts) (Convention No 94) and on collective bargaining (Convention No 154) ibid.
ņemot vērā Starptautiskajā darba konferencē 2009. gada 19. jūnijā vienprātīgi pieņemto SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un Pasaules nodarbinātības paktu http://www.ilo.org/jobspact/about/lang--en/index.htm
having regard to the ILO's Decent Work Agenda and Global Jobs Pact, adopted by a worldwide consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference http://www.ilo.org/jobspact/about/lang--en/index.htm
ņemot vērā deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai, ko 2008. gada 10. jūnijā vienprātīgi pieņēma 183 SDO dalībvalstis http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@dgreports/@cabinet/documents/publication/wcms_ 099766.pdf
having regard to the Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation adopted by consensus of the 183 Member States of the ILO on 10 June 2008 http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@dgreports/@cabinet/documents/publication/wcms_099766.pdf
ņemot vērā Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/04-wto.pdf
having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO) http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/04-wto.pdf
, kā arī Dohā 2001. gada novembrī Ceturtajā ministru konferencē pieņemto deklarāciju un īpaši tās 31. punktu http://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm
, and the Declaration adopted at the fourth ministerial conference held in November 2001 in Doha, in particular Paragraph 31 http://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm
ņemot vērā Pasaules komisijas par globalizācijas sociālo dimensiju ziņojumu “Taisnīga globalizācija: radīt iespējas visiem” Ženēva, SDO, 2004. g. http://www.ilo.org/fairglobalization/report/lang--en/index.htm
having regard to the report of the World Commission on the Social Dimension of Globalisation ‘A Fair Globalisation: Creating Opportunities For All’ Geneva, ILO 2004; http://www.ilo.org/fairglobalization/report/lang--en/index.htm
ņemot vērā Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī notikušā G20 samita “līderu paziņojumu” http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm
having regard to the ‘Leaders’ Statement' of the G20 summit held in Pittsburgh on 24-25°September 2009 http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm
ņemot vērā visnesenākos atjauninājumus ESAO pamatnostādnēs par starptautiskiem uzņēmumiem http://www.oecd.org/document/33/0,3746,en_2649_34889_44086753_1_1_1_1,00.html
having regard to the most recent updates on OECD Guidelines for Multinational Enterprises http://www.oecd.org/document/33/0,3746,en_2649_34889_44086753_1_1_1_1,00.html
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2009 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1927/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing the European Globalisation Adjustment Fund OJ L 48, 22.2.2008, p.82.
un Regulu 546/2009, ar ko tajā tiek veikti grozījumi,
as well as amending Regulation 546/2009,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā OV L 18, 21.1.1997, 1. lpp.
having regard to Directive 96/71/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 1996 concerning the posting of workers in the framework of the provision of services OJ L 18, 21.1.1997, p.
, kurā PTO tiek aicināta ievērot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamata sociālos standartus un ES ‐ pieņemt SDO lēmumus, kā arī iespējamos aicinājumus noteikt sankcijas par smagiem pamata sociālo standartu pārkāpumiem,
, calling for the WTO to respect the fundamental social standards of the International Labour Organisation (ILO), and the EU's acceptance of the ILO's decisions, including any calls for sanctions in connection with serious breaches of fundamental social standards,
ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu OV C 102 E, 24.4.2008, 321. lpp.
having regard to its resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all OJ C 102E, 24.4.2008, p.321.
ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību vēršot uz bērnu darbu OV C 157 E, 6.7.2006, 84. lpp.
having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour OJ C 157E, 6.7.2006, p.84.