natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pieņem zināšanai pirmo no Komisijas ziņojumiem, kas iesniedzami reizi divos gados, par situāciju ES vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā; uzstāj uz to, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi ir vēl viens svarīgs jautājums, kas jāņem vērā, pārskatot pamatlīgumus; šajā sakarā uzsver, ka ES primārajos tiesību aktos ir jābūt skaidriem noteikumiem, ar kuriem nodrošina, ka uz sabiedriskām precēm un pakalpojumiem, vispārējas nozīmes pakalpojumiem un bezpeļņas nozari neattiecas noteikumi par konkurenci, valsts atbalstu, publisko iepirkumu un iekšējo tirgu un ka tie veido jomu, kura darbojas tikai un vienīgi sabiedrības interesēs, ir organizēta atbilstīgi subsidiaritātes principam un tikai un vienīgi dalībvalstis un to reģionālās pārvaldes iestādes un pašvaldības ir atbildīgas par šīs jomas pienācīgas darbības nodrošināšanu;
Notes the Commission's first biennial report on the situation of social services of general interest in the EU; insists that the issue of services of general interest is another important point as regards the revision of the Treaties; in this connection, emphasises the need for clear provisions in EU primary law to ensure that public goods, public services, services of general interest and the non-profit sector are not subject to the rules on competition, state aid, public procurement and the internal market, but form a sector which is guided solely by the public interest and which is organised according to the principle of subsidiarity within the sole competency of the Member States and their respective regional and local authorities to ensure their proper functioning;
aicina Padomi pārtraukt ratificēt Lisabonas līgumu, kas jau ir noraidīt Īrijas referendumā, un, lai pavirzītos tuvāk situācijas uzlabošanai, ieviest sociālā progresa klauzulu kā saistošu Līguma protokolu, lai precizētu, ka:
Calls on the Council to stop the ratification of the Lisbon Treaty, which has already been rejected by the Irish referendum, and, as a first step towards remedying the situation, to introduce a 'Social Progress Clause' as a binding Protocol to the Treaty with the aim of clarifying:
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu atzītās pamattiesības, tostarp tiesības streikot un īstenot kolektīvus pasākumus dalībvalstu līmenī, kā arī pārrobežu streikus un kolektīvus pasākumus pārrobežu līmenī;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the exercise of fundamental rights as recognised in Member States, including the right to strike and collective action at national level and also to cross-border strikes and collective action;
– šajās tiesībās ir ietvertas arī tiesības veikt citus pasākumus, ko paredz dalībvalstu rūpniecisko attiecību sistēmas, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir slēgt kolektīvus līgumus par minimālajām algām un minimālajiem darba standartiem;
– that these rights also include the right or freedom to take other actions covered by specific industrial relations systems in Member States, including actions aimed at initiating the conclusion of collective agreements going beyond minimum wages and minimum standards;
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu atzītās ražošanas attiecības un kolektīvo pārrunu sistēmas;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the industrial relations and collective bargaining systems as recognised in Member States;
– Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu kompetenci pieņemt tiesību aktus sociālās politikas jomā, paredzot augstākus standartus un stingrākas prasības nekā ES direktīvās noteiktie minimālie standarti;
– that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the competencies of Member States to adopt social policy legislation that provides for higher standards and requirements than those laid down in EU directives stipulating minimum standards;
– ja iepriekš minētās tiesības un dalībvalstu sociālās politikas kompetence vai ražošanas attiecību sistēmas ir pretrunā starptautiskā tirgus regulējumam vai iekšējā tirgus „pamatbrīvībām”, pirmās (pamattiesības u.c.) ir primāras;
– that, wherever these rights as cited above and Member States' social policy competencies or industrial relations systems clash with internal market regulation or the 'fundamental freedoms' of the internal market, the former (fundamental rights, etc.) must prevail over the latter;
norāda, ka to tiesību aktu projektu mērķis kas iekļauti tiesību aktu paketē sociālajā jomā, ir vai nu padziļināt iekšējā tirgus liberalizēšanu, kā tas ir gadījumā attiecība uz direktīvas priekšlikumu par pacientu tiesību īstenošanu pārrobežu veselības aprūpē, kuras izriet no agrākajiem Bolkenšteina priekšlikumiem saistībā ar veselības aprūpi, kas ietverti Pakalpojumu direktīvā, vai arī tie nepietiekami mērķtiecīgi veicina sociālo attīstību, kā tas ir attiecībā uz priekšlikumu par Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšanu; tādēļ uzskata, ka tie nav atbilstīgi instrumenti, lai „no jauna uzsāktu sociālas Eiropas veidošanu”, kā to apgalvo Francijas prezidentūra;
Points out that the legislative projects contained in the 'Social Package' are either aimed at deepening the liberalisation of the internal market, as in the case of the proposed directive on 'the application of patients' rights in cross-border healthcare', which is based on the old Bolkestein proposals on healthcare in the framework of the Services Directive, or lack ambition in terms of promoting social progress, as in the case of the proposal on the revision of the European Works Council Directive; considers, therefore, that they are not adequate tools for 'restarting Social Europe', as the French Presidency claims;
norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumi ir pamatoti izslēgti no Direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū, jo šie pakalpojumi veido daļu no sociālās nodrošināšanas sistēmas un nav jautājums, kas saistīts ar tirgu; uzsver, ka nav vajadzības un ka tas arī nav Eiropas Savienības kompetencē reglamentēt veselības aprūpi, pamatojoties uz iekšējā tirgus noteikumiem; uzstāj, ka Komisijas izstrādātajā priekšlikumā apskatītie jautājumi, jārisina un jāreglamentē saistībā ar sociālās nodrošināšanas koordināciju (Regula 883/2004);
Points out that health services have been excluded from the Directive on Services in the Internal Market for good reasons, as health care is part of social security systems and not a market affair; stresses that there is no need, nor any EU competency, to regulate on health care on the basis of internal market rules; insists that the issues addressed by the Commission proposal for a directive must be solved and regulated within the coordination of social security schemes (Regulation 883/2004);
asi kritizē Komisijas izstrādāto direktīvas priekšlikumu par pacientu tiesību īstenošanu pārrobežu veselības aprūpē; norāda, ka šī priekšlikuma pamatā ir iekšējā tirgus pieeja, un tā galvenais mērķis ir dot iespēju bagātiem un labi izglītotiem cilvēkiem izmantot lētākus veselības aprūpes pasākumus ārvalstīs; uzsver, ka priekšlikumā tiek ierobežota veselības aprūpes sistēmu vienlīdzība, jo atmaksājumi pacientiem no nabadzīgākām dalībvalstīm nav pietiekami, lai varētu segt ārstēšanās izmaksas par augstas kvalitātes veselības aprūpi bagātākās dalībvalstīs;
Strongly criticises the Commission proposal for a directive on the application of patients' rights in cross-border healthcare; points out that this proposal is based on an internal-market approach and is mainly aimed at enabling wealthier and better educated people to go shopping for cheaper healthcare abroad; highlights that the proposal is undermining equality in healthcare systems, as the reimbursement for patients from poorer Member States will not allow them to cover treatment costs for high-quality health care in richer Member States;
asi kritizē to, ka Komisijas priekšlikumā attiecībā uz Direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu trūkst mērķtiecības; atgādina Komisijai, ka Parlaments pieprasīja šīs direktīvas pārskatīšanu jau pirms 7 gadiem 2001. gada 4. septembra rezolūcijā, kas līdz šim nav ņemts vērā;
Strongly criticises the fact that the Commission proposal for the revision of the Directive on European Works Councils (EWC) lacks ambition; reminds the Commission of Parliament's demands regarding the revision of that directive already stated seven years ago in its resolution of 4 September 2001, which have not been taken on board;
uzsver, kādas ir galvenās prasības attiecībā uz Direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu: jēdzienu „informēšana”, „konsultēšana” ( savlaicīgi sniegta, precīza, rakstiska informācija), kā arī „starptautisks” definīcijas uzlabošana; robežvērtību samazināšana Eiropas uzņēmumu padomju izveidošanai; arodbiedrību lomas un tiesību atzīšana; Eiropas uzņēmumu padomju darba apstākļu uzlabošana; efektīvu, samērīgu un atturošu sodu noteikšana uzņēmumiem, kas neievēro direktīvas noteikumus; veto tiesību piešķiršana Eiropas uzņēmumu padomēm attiecībā uz uzņēmumu vadības plāniem par pārstrukturēšanu, uzņēmumu apvienošanu un pārņemšanu vai atlaišanu, atliekot galīgo lēmumu pieņemšanu kamēr Eiropas uzņēmumu Padome var piedāvāt alternatīvus risinājumus, kurus tā precīzi apspriež kopā ar uzņēmuma vadību;
Emphasises the core requirements as regards the revision of the EWC Directive: an improved definition of 'information' and 'consultation' (written and detailed information provided in due time) and of transnational matters; the lowering of thresholds for establishing EWCs; recognition of the role played by and the rights of trade unions; improved working conditions for EWCs; effective, proportionate and dissuasive penalties for companies flouting the provisions of the directive; and establishing a right of EWCs to veto management plans for restructuring, mergers and take-overs or layoffs, postponing any final decisions until the EWC has been able to propose alternative solutions and these have been consulted in detail between the EWC and management;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosinājusi horizontālu direktīvu par nediskriminēšanu ārpus nodarbinātības attiecībām; asi kritizē to, ka šī direktīva neattiecas uz apdrošināšanu un citiem finanšu produktiem, tādējādi ļaujot apdrošināšanas un finanšu nozarei turpināt diskriminējošo praksi, kas izpaužas tādējādi, ka tiek pieprasītas lielākas iemaksas par risku, kas izriet no veselības stāvokļa, vecuma, dzimuma un invaliditātes;
Welcomes the fact that the Commission is proposing a horizontal Directive on anti-discrimination outside employment; strongly criticises the fact that insurance and other financial products are not to be covered by the directive, allowing the financial and insurance industry to continue with discriminatory practices demanding higher contributions because of risks related to health, age, gender and disability;
pieņem zināšanai Komisijas nodomu uzlabot pārredzamību un darba metodes saistībā ar ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģiju un nostiprināt to mijiedarbību ar citām politikas jomām; tomēr norāda, ka Komisija un Padome ir noraidījušas Parlamenta pieprasījumu Nodarbinātības pamatnostādnēs 2008.–2010. gadam iekļaut jaunas pamatnostādnes par sociālo integrāciju, un tādēļ nav uzlabota pārredzamība un mijiedarbība ar citām politikas jomām;
Notes the Commission's aim to improve the visibility and working methods of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection and to strengthen its interaction with other policies; points out, however, that the Commission and the Council rejected the Parliament's calls for a new guideline on social inclusion to be introduced into the Employment Guidelines 2008-2010, thus failing to improve such visibility and interaction with other policies;
atbalsta Komisijas ierosinājumu noteikt mērķus attiecībā uz nabadzības samazināšanu (nabadzība kopumā, bērnu nabadzība, nabadzība, neskatoties uz nodarbinātību, un nepārtraukta ilgtermiņa nabadzība), pensiju nodrošināto ienākumu minimālo līmeni, kā arī attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un tās kvalitāti (zīdaiņu mirstības samazināšana, veselības stāvokļa uzlabošana un paredzamā mūža ilguma palielināšana) saistībā ar nākamo ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģijas posmu; uzstāj, ka, lai cīnītos pret nabadzību un veicinātu sociālo integrāciju, šādi mērķi jānosaka arī attiecībā uz minimālo ienākumu shēmām (60 % no vidējā ienākumu līmeņa valstī) un minimālajām darba algām (60 % no nozarei raksturīgās vidējās darba algas valstī);
Supports the Commission's proposal to set targets on the reduction of poverty (poverty in general, child poverty, in-work poverty and persistent long-term poverty), on a minimum level of income provided through pensions and on access to and the quality of health care (reducing infant mortality, enhancing health status and life expectancy, etc.) for the next phase of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection; insists that such targets must also be set as regards minimum income schemes (60 per cent of the national median equalised income) and minimum wages (60 per cent of the national or sector specific average wage) in order to combat poverty and promote social inclusion;
atbalsta Komisijas nodomu veicināt pienācīgas kvalitātes darba koncepciju gan saistībā ar ES iekšpolitikas, gan ārpolitikas jomām; norāda, ka viens no svarīgākajiem pienācīgas kvalitātes darba koncepcijas pamatnosacījumiem ir nosacījums par „nodarbinātības brīvu izvēli”, kura īstenošana jānodrošina; tādēļ uzstāj, lai dalībvalstis pārskata to īstenoto darba tirgus politiku, kura paredz, ka bezdarbniekus piespiež strādāt mazapmaksātu, bīstamu darbu, kuru tie paši nav izvēlējušies, vai arī piespiež tos strādāt, par atlīdzību saņemot tikai sociālās apdrošināšanas maksājumus;
Supports the Commission's aim to promote the concept of decent work in the EU's internal and external policies; points out that one important pillar of the concept of decent work is the notion of 'freely chosen employment', which must be guaranteed; insists, therefore, that Member States revise labour market policies which force unemployed people into low paid, precarious employment not freely chosen by them or to work for their welfare benefits (workfare programmes);
atbalsta Komisijas ierosinājumu Eiropas darba tiesībās iekļaut starptautiskos jūrniecības darba standartus (2006. gada SDO Konvencija par jūras darbaspēku), pamatojoties uz Eiropas vienošanos starp darba devējiem un arodbiedrībām šajā nozarē; turklāt atbalsta arī Komisijas pievēršanos prioritātei par SDO konvenciju īstenošanu; tomēr uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums Rüffert lietā ir pretrunā ar SDO Konvenciju Nr. 94, kurā nepārprotami atļauts pieprasīt atbilstības nodrošināšanu koplīgumam publiskā iepirkuma regulējumā; aicina Padomi un Komisiju iekļaut SDO Konvenciju Nr. 94 prioritārās īstenošanas sarakstā;
Supports the Commission's proposal to incorporate international maritime working standards (ILO MLC of 2006) into European labour law, based on the European agreement between employers and trade unions in that sector; also supports the Commission's move on priority implementation of ILO conventions; underlines, however, that the ECJ ruling in the Rüffert case contradicts ILO Convention 94, which explicitly requires compliance with collective agreements in public procurement regulations; calls on the Council and the Commission to put ILO Convention 94 on the list for priority implementation;
piekrīt Komisija viedoklim, ka jārīkojas enerģiskāk, lai Eiropas Savienībā samazinātu un izskaustu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem; aicina Komisiju un Padomi turpināt nostiprināt tiesisko regulējumu, lai noteiktu mērķi par darba samaksas atšķirību starp dzimumiem samazināšanu, arī samazinot atšķirības attiecībā uz piekļuvi profesionālajai izglītībai un atzīstot sieviešu kvalifikāciju un prasmes, samazinot darba samaksas atšķirības starp dzimumiem par nepilnu slodzi un pensiju atšķirības starp dzimumiem, kā arī veicināt vienlīdzības klauzulu iekļaušanu valsts pasūtījuma līgumos;
Agrees with the Commission that more action is needed to reduce and eradicate the gender pay gap in the European Union; calls on the Commission and the Council to further strengthen the legal framework, to set a target for reducing the gender pay gap also with regard to access to vocational training and recognition of women's qualifications and skills, and to the part time gender pay gap and gender pension gap, and to promote equality clauses in public contracts;
pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību aktiem un politiku attiecībā uz romu integrāciju; uzsver, ka vajadzīga konkrēta rīcība, lai veicinātu romu integrāciju (Rīcības plāns romu jautājumā, kā tas pieprasīts Parlamenta rezolūcijās par šo jautājumu;
Notes the Commission's report on Community instruments and policies for Roma inclusion; underlines the need for firm action for Roma inclusion (Roma Action Plan) as requested by Parliament's resolutions on this topic;
norāda — lai jebkādu tiesību aktu paketi sociālajā jomā varētu uzskatīt par nozīmīgu sociālā progresa veicināšanā, tā jāpapildina ar atbalstošiem ekonomikas un struktūrpolitikas pasākumiem; uzskata, ka ECB monetārā politika jāpadara pieļāvīgāka, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas izaugsmes samazināšanās ietekmi Eiropā; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt “Eiropas ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības un sociālās integrācijas ieguldījumu programmu”, novirzot tai vismaz 1 % no ES IKP, ko vajadzētu papildināt ar dalībvalstu atbilstošām publiskajām ieguldījumu programmām, lai stabilizētu ekonomiku un cīnītos pret klimata pārmaiņām; ierosina, lai dalībvalstis arī ieviestu pasākumus cilvēku ar maziem ienākumiem pirktspējas stabilizēšanai un uzlabošanai (cenu pieaugums pārtikas precēm, enerģijai un transportam), piemēram, ieviešot īpašus tarifus sociāli vājajiem par elektrību, telekomunikācijā, sabiedrisko transportu utt.;
Points out that any meaningful 'Social Package' promoting social progress must be complemented by supportive economic and structural policy measures; considers that the monetary policy of the ECB must be relaxed in order to counter the effects of the current economic slowdown in Europe; calls on the Commission and the Council to draw up a 'European Investment Programme for Sustainable Development, Employment and Social Inclusion' of at least 1 % of EU GDP, which should be complemented by similar public investment programmes of the Member States in order to stabilise the economy and counter climate change; proposes that Member States also introduce measures to stabilise and enhance the purchasing power of low-income people (rising prices for food, energy, transport), e.g. by introducing social default tariffs for gas, electricity, telecommunication, public transport etc.;
uzsver, ka pašreizējā Eiropas Savienības Lisabonas stratēģija beigsies 2010. gadā; uzskata, ka jāsāk nopietni pārdomāt jauno stratēģiju, kas būs paredzēta laika posmam pēc 2010. gada; uzsver, ka ir jāatsakās no pašreizējās koncentrēšanās uz tirgus liberalizēšanu un “konkurētspēju”, un tā jāaizstāj ar jaunu integrētu Eiropas solidaritātes un ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras pamatā vienlīdzīga izvērtējuma četras sastāvdaļas (ekonomika, vide, nodarbinātība, sociālā aizsardzība un sociālā integrācija);
Highlights the fact that the European Union's current Lisbon Strategy will reach its end in 2010; considers that a thorough reflection must start now on a future strategy after 2010; emphasises that the current focus on market liberalisation and 'competitiveness' must be abandoned and replaced by a new integrated European Strategy for Solidarity and Sustainable Development that is based on four pillars of equal weighting (economy, environment, employment, social protection and social inclusion);
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and the parliaments of the Member States;
iesniedza Marco Cappato, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne , Ignasi Guardans Cambó un Olle Schmidt
by Marco Cappato, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Ignasi Guardans Cambó and Olle Schmidt
ņemot vērā komisāres Benita Ferrero Waldner 2008. gada 9. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam par palestīniešu ieslodzīto stāvokli Izraēlas cietumos,
having heard the statement made to it by Commissioner Ferrero-Waldner on 9 July 2008 on the situation of Palestinian prisoners in Israeli jails,
ņemot vērā ES un Izraēlas Asociācijas nolīgumu un ES un Izraēlas Asociācijas padomes 2008. gada 16. jūnijā notikušās astotās sanāksmes rezultātus,
having regard to the EU-Israel Association Agreement and to the results of the eighth meeting of the EU-Israel Association Council of 16 June 2008,
ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja Eiropas Parlamenta ad hoc delegācija pēc vizītes Izraēlā un palestīniešu teritorijās no 2008. gada 30. maija līdz 2. jūnijam, un šīs delegācijas izdarītos secinājumus,
having regard to the report drawn up by its ad hoc Delegation to country-regionIsraelplace and the PlaceNamePalestinianPlaceType Territories (30 May-2 June 2008) and its conclusions,
ņemot vērā 1949. gada 12. augusta Ceturto Ženēvas konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, jo īpaši tās 1. līdz 12. pantu, 27. pantu, 29. līdz 34. pantu, 47. pantu, 49. pantu, 51. pantu, 52. pantu, 53. pantu, 59. pantu, 61. līdz 77. pantu un 143. pantu,
having regard to the Fourth Geneva Convention relative to the Protection of Civilian Persons in Time of War of 12 August 1949, and in particular to Articles 1 to 12, 27, 29 to 34, 47, 49, 51, 52, 53, 59, 61 to 77 and 143 thereof,
ņemot vērā Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas 2007. gada ziņojumu un jo īpaši nodaļu par okupētajām palestīniešu teritorijām,
having regard to the International Committee of the Red Cross Annual Report for 2007, and in particular the section dealing with the Occupied Palestinian Territories,
ņemot vērā Sabiedriskās komitejas pret spīdzināšanu Izraēlā 2006., 2007. un 2008. gada ziņojumus, kas sagatavoti arī ar Eiropas Komisijas un vairāku dalībvalstu finansiālo atbalstu;
having regard to the reports published in 2006, 2007 and 2008 by the Public Committee Against Torture in country-regionIsrael with the help of financial contributions from the European Commission and several placePlaceNameMemberPlaceType States,
tā kā aizvadītajos gados Izraēlā notikuši daudzi teroristu uzbrukumi, kas vērsti pret šīs valsts civiliedzīvotājiem;
whereas placecountry-regionIsrael has faced many deadly terrorist attacks against its civilian population in recent years,
tā kā Izraēlas iestādes ir veikušas vairākus pasākumus, lai novērstu šos teroristu uzbrukumus, tostarp aizdomās turamo palestīniešu kaujinieku apcietināšanu, bet tā kā ar terorisma apkarošanu nav attaisnojuma vardarbība pret ieslodzītajiem;
whereas the Israeli authorities have taken a number of measures to prevent those terrorist actions, including the arrest of suspected Palestinian militants, but whereas the fight against terrorism is no justification for the abuse of prisoners,
tā kā šobrīd Izraēlas cietumos un aizturēšanas centros atrodas vairāk nekā 10 000 palestīniešu, tostarp vairāk nekā trīs simti bērnu vecumā no 16 līdz 18 gadiem; tā kā lielākā daļa šo ieslodzīto tikuši apcietināti okupētajās palestīniešu teritorijās;
whereas today around 10 000 Palestinians, including more than 300 children between the ages of 16 and 18, are being held in Israeli prisons and detention centres, and whereas most of those detainees were arrested in the placePlaceNameOccupiedPlaceName PalestinianPlaceType Territories,
tā kā 2008. gada 25. augustā Izraēlas valdība atbrīvoja 198 palestīniešus, šādi parādot savu labo gribu un sekmējot abpusēju uzticēšanos;
whereas 198 Palestinians were freed by the Israeli Government on 25 August 2008 as a gesture of goodwill and mutual confidence-building,
tā kā turpinās abu pušu sarunas, lai panāktu vispusīgāku nolīgumu par citu ieslodzīto statusu;
whereas further negotiations are being conducted between the two sides with a view to reaching a more comprehensive agreement on the status of the other prisoners,