natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka stabilas pamattiesību un vienlīdzības kultūras izveidei, kā noteikts Lisabonas līgumā, arī turpmāk ir jābūt Eiropas prioritātei; uzsver, ka, lai gan šīs vērtības ir jāintegrē budžetā, ir jāgarantē pietiekams un mērķtiecīgs finansējums;
Emphasises that creating a robust culture of fundamental rights and equality as enshrined in the Lisbon Treaty must remain a priority for Europe; stresses that while these values must be budgetarily mainstreamed, adequate targeted funding must be guaranteed;
norāda, ka Savienības ekonomiskā, kultūras un sociālā izaugsme var turpināties tikai stabilā, likumīgā un drošā vidē, kurā ciena un ievēro pamattiesības un nodrošina pilsoniskās brīvības; attiecīgi uzskata, ka efektīva tieslietu un iekšlietu politika ir ekonomikas atveseļošanās priekšnoteikums un būtisks elements plašākā politiskā un stratēģiskā kontekstā; uzsver, ka ir svarīgi ES iekšlietu jomas prioritātes integrēt Savienības ārējās darbības dimensijā, tostarp Eiropas kaimiņattiecību politikā, jo īpaši ņemot vērā to, kā arvien pieaugošā migrācija ietekmē uz trešajām valstīm orientētās ES politikas nostādņu izstrādi; uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamu finansējumu imigrācijas, patvēruma un drošības politikai un ņemt vērā ES prioritātes, īstenojot minētos politikas virzienus;
Notes that economic, cultural and social growth of the Union can only thrive in a stable, lawful and secure environment, respecting and enforcing fundamental rights and safeguarding civil liberties; considers, accordingly, that efficient justice and home affairs policies are a pre-requisite for economic recovery and an essential element in a wider political and strategic context; underlines the importance of mainstreaming the EU priorities in the field of ‘home affairs’ into the Union's external dimension, including European Neighbourhood policy, especially in view of the impact that growing migration will have on the development of EU policies towards third countries; stresses the need for the appropriate financing of the immigration, asylum and security policies and also taking into account the priorities of the EU while implementing them;
atzīmē, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpai finansējuma daļa Savienības budžetā ir salīdzinoši maza un uzsver, ka nākamajā DFS šīm politikas jomām jāpiešķir atbilstīgs un objektīvi attaisnojams finansējumam, lai Savienībai dotu iespēju īstenot savus pasākumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar jauniem uzdevumiem, kuri identificēti Stokholmas programmā un Lisabonas līgumā;
Notes that the share of funding for the area of freedom, security and justice in the Union budget is relatively small and stresses that in the future MFF these policies must be allocated with appropriate and objectively justifiable funding to enable the Union to carry out its activities, especially those related to new tasks, as identified in the Stockholm Programme and the Treaty of Lisbon;
uzsver nepieciešamību izstrādāt labāku sinerģiju starp dažādiem fondiem un programmām un norāda, ka fondu pārvaldības vienkāršošana un šķērsfinansējuma pieļaušana ļauj kopējiem mērķiem piešķirt vairāk līdzekļu; atzinīgi vērtē Komisijas nolūku samazināt budžeta instrumentu kopējo skaitu iekšlietu politikas jomā, izveidojot divu pīlāru struktūru, kas visos iespējamos gadījumos būtu kopīgi pārvaldīta; uzskata, ka šāda pieeja var būtiski veicināt pašreizējo fondu un programmu vienkāršošanu, racionalizāciju, konsolidāciju un pārredzamību; tomēr uzsver, ka jānodrošina, lai netiktu sajaukti dažādie iekšlietu politikas mērķi;
Emphasises the need of developing better synergies between different funds and programs and points to the fact that the simplification of management of funds and allowing cross-financing enable the allocation of more funds to common objectives; welcomes the Commission's intention to reduce the total number of budgetary instruments in Home Affairs in a two pillar structure and where possible under shared management; believes that this approach should contribute significantly to an increased simplification, rationalisation, consolidation and transparency of the current funds and programmes; stresses however the need to ensure that the different objectives of home affairs policies will not be mixed up;
saistībā ar ārējo notikumu neparedzamību, arvien jaunām starptautiskām krīzēm un ārkārtas situācijām atkārtoti pauž dziļas bažas par hroniski nepietiekamo finansējumu un īpaši izteiktām elastīguma problēmām Savienības ārējo darbību īstenošanā; attiecīgi uzsver, ka, lai radītu iespēju Savienībai reaģēt uz globālām problēmām un neparedzētiem gadījumiem, ir jāizlīdzina plaisa starp tās ārpolitikas mērķiem un resursiem, nodrošinot pietiekamus finanšu resursus un efektīvus elastīguma mehānismus; atkārtoti pieprasa, lai budžeta saistības, kas izriet no jebkādām jaunām saistībām un uzdevumiem, ko uzņemas Savienība, būtu papildinājums ieplānotajām summām un tādējādi neapdraudētu spēkā esošās prioritātes;
Reiterates its deep concern at the chronic underfinancing and particularly acute flexibility problems in the implementation of the Union's external activities, due to the unpredictable nature of external events, and recurring international crises and emergencies; stresses, accordingly, the need to close the gap between its ambitions and resources in foreign policy, by ensuring adequate financial resources and efficient flexibility mechanisms in order to enable the Union to respond to global challenges and unforeseen events; reiterates its request that budgetary implications deriving from any new commitments and tasks taken up by the Union must be additional to programmed amounts, in order to avoid jeopardising existing priorities;
norāda uz neatbilstību starp Savienības globālās finanšu palīdzības līmeni un tās bieži vien ierobežoto ietekmi ar šo palīdzību saistītās sarunās un uzsver, ka ir jāpalielina Savienības politiskā loma un ietekme starptautiskās iestādēs un forumos; uzskata, ka vajadzētu nodrošināt, lai ES politiskā loma būtu samērīga tās sniegtajam finanšu ieguldījumam;
Points to the discrepancy between the level of the Union's global financial assistance and its often limited influence in related negotiations and stresses the need to enhance the Union's political role and leverage in international institutions and fora; believes that the EU should ensure a political role which is proportional to the financial support it provides;
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) 112.
European External Action Service (EEAS) 112.
Nabadzības izskaušana 113.
Poverty alleviation 113.
atgādina, ka nākamais DFS periods ietver 2015. gadu, kas noteikts kā termiņš, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kopīgo mērķi 0,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP); attiecīgi uzsver, ka, lai Savienība un tās dalībvalstis varētu izpildīt starptautiskās attīstības saistības, tostarp finansiālās saistības saskaņā ar Kopenhāgenas nolīgumu, kā arī Kankūnas vienošanos, ir vajadzīgs atbilstīgs attīstības palīdzības un finansējuma vispārējais līmenis; turklāt uzsver, ka arī turpmākajām saistībām attiecībā uz finansējumu ar mērķi palīdzēt jaunattīstības valstīm apkarot klimata pārmaiņas vai pielāgoties to sekām ir jābūt papildu saistībām, turklāt jānodrošina saskaņotība starp šiem diviem politikas virzieniem; mudina dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai sasniegtu savus OAP mērķus un izpildītu saistības attīstības jomā;
Recalls that the 2015 deadline for meeting the Millennium Development Goals (MDG), and the collective Official Development Aid (ODA) target of 0.7 % of gross national income (GNI), fall within the next MFF period; stresses, accordingly, that an appropriate overall level of development aid and funding is required for the Union and its Member States to meet its international development commitments, including the financial commitments made in the Copenhagen Accord as well as those of the Cancun Agreement; stresses furthermore that also future spending pledges aimed at helping developing countries to combat climate change or to adapt to its effects must be additional, with coherence being maintained between the two policies; urges Member States to take immediate action to meet their ODA targets and fulfil their development pledges;
uzsver nepieciešamību nodrošināt piemērotu līdzsvaru starp tiešu budžeta atbalstu, no vienas puses, un ilgtspējīgu projektu finansēšanu, no otras puses; uzsver, ka attīstības atbalsts ir jāizmanto integrējoši, aizsniedzot kritiskā stāvoklī esošas un atstumtākās iedzīvotāju grupas;
Stresses the need to strike the right balance between direct budget support on the one hand and financing of sustainable projects on the other; underlines that development aid should be spent in an inclusive manner, reaching the most marginalised and excluded groups;
atkārtoti aicina iekļaut budžetā Eiropas Attīstības fondu (EAF), jo tas palielinātu konsekvenci un pārredzamību; tomēr uzstāj, ka līdz ar EAF iekļaušanu ES budžetā tas ir jāpalielina par summu, kas sākotnēji piešķirta EAF finansēšanai;
Calls once again for the budgetisation of the European Development Fund (EDF), as it would increase consistency and transparency; insists, however, that incorporating the EDF into the EU budget must lead to an overall increase in the EU budget by the amount initially allocated to finance the EDF;
uzskata, ka Eiropas Komisijai/EĀDD ir sistemātiski jāvērtē ES sniegtās palīdzības ietekme, lai uzlabotu ES nodrošinātā attīstības atbalsta efektivitāti, kā arī lai uzlabotu sinerģiju starp ES un valstu attīstības atbalstu atbilstoši Parīzes deklarācijai;
Believes that the European Commission/EEAS should systematically assess the impact of the EU assistance, in order to improve the effectiveness of EU originating development aid as well as improving synergies between EU and national development aid, in line with the Paris Declaration;
uzskata, ka ir svarīgi, lai ES sniegtais attīstības atbalsts saņēmējvalstīs veicinātu ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka vērtējumi jāveic un kritēriji jāizstrādā, ievērojot šo mērķi;
Finds it important that the development aid being given by the EU promotes sustainable development in the receiving countries; stresses that assessments need to be made and criteria set up that respects this objective;
norāda, ka procentuāli lielākā daļa pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju dzīvo jaunajās tirgus ekonomikas valstīs; tomēr uzstāj, ka, lai mudinātu šo valstu valdības sekmīgāk iesaistīties nabadzības mazināšanā savā teritorijā, attīstības sadarbībā ar šīm valstīm pakāpeniski būtu jāievieš alternatīvas shēmas, piemēram, līdzfinansēšana;
Notes that the highest percentage of the world's poorest people lives in emerging economies; insists however, in order to incite these governments to better engage in poverty reduction within their own borders, that alternative schemes for development cooperation with these countries, such as co-financing, should be gradually introduced;
ES vērtību un interešu globāla apliecināšana 119.
Projecting EU values and interests globally 119.
uzsver, ka ES ārpolitika būtu jābalsta uz Savienības dibināšanas principiem un vērtībām, proti, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, daudzveidību, pamatbrīvībām un tiesiskumu; atkārtoti pauž, ka, lai veicinātu šīs vērtības pasaulē un lai paplašinātu miera un stabilitātes telpu Savienības kaimiņvalstīs, ES jāapgādā ar atbilstošākiem šim mērķim paredzētiem līdzekļiem; uzsver īpašo ieguldījumu, kāds veikts ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta palīdzību;
Stresses that EU foreign policy should be based on Union's founding principles and values, namely democracy, respect for human rights, diversity, fundamental freedoms and the rule of law; reiterates the need to equip the Union with more adequate and targeted means to promote these values globally and to expand the sphere of peace and stability in its neighbourhood; highlights the particular contribution made via the EIDHR;
uzskata, ka ES ir īpaša atbildība starptautiskajā kopienā par drošības, demokrātijas un labklājības veicināšanu tajās Eiropas kaimiņvalstīs, kuru ekonomiskā attīstība un stabilitātes uzlabošana ir īpaši svarīga ES; tādēļ uzskata, ka ciešu un efektīvu attiecību veidošanai ar kaimiņvalstīm arī turpmāk jābūt Savienības ārējās darba kārtības prioritātei; uzsver, ka Savienībai ir jāuzņemas lielākas finanšu saistības, lai tā varētu risināt galvenās problēmas, proti, sniegt atbalstu demokrātiskai pārejai un konsolidācijai, labai pārvaldībai un cilvēktiesībām, un attaisnot augstās cerības, kas izriet no tās morālās atbildības; tajā pašā laikā uzskata, ka mērķtiecīgākam līdzekļu izlietojumam ir vismaz tikpat liela nozīme kā finansējuma līmenim; tāpēc aicina stiprināt nosacījumus ES atbalsta programmās ar mērķi uzlabot demokrātisko attīstību un saprātīgu budžeta pārvaldību, samazināt korupcijas līmeni un spēju pārredzami, efektīvi un atbildīgi izmantot ES atbalstu;
Considers the EU to have a special responsibility among the international community for promoting security, democracy, and prosperity in Europe's neighbouring countries, where economic development and progress of stability are in the direct interest of the EU; considers therefore that building close and effective relations with neighbouring countries should remain a priority in the Union's external agenda; emphasises that stepped up financial commitments are needed for the Union to live up to major challenges -support to democratic transition and consolidation, good governance, human rights- and high expectations deriving from this moral responsibility; believes at the same time that the more targeted use of funds is at least as important as funding levels; calls therefore for the strengthening of conditionality in EU aid programmes with the aim of improving democratic development and sound budgetary management, reducing the level of corruption and the capability to use EU support in a transparent, effective and accountable manner;
piebilst, ka ir gaidāma jauna ES paplašināšanās kārta, jo īpaši Rietumbalkānu virzienā; pieprasa nākamajā DFS ņemt vērā turpmāko paplašināšanās kārtu izmaksas, proti, piešķirot pietiekamu finansējumu pirmspievienošanās atbalsta instrumentam; uzskata, ka attiecībā uz pirmspievienošanās atbalsta instrumentu prioritāra nozīme ir jāpiešķir uzlabojumiem, kas veicami kandidātvalstīs, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas tiesību aktiem un sekmētu ES finansējuma izmantošanu jo īpaši pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru, minoritāšu, NVO, kultūras mantojuma, kā arī vietējo un reģionālo iestāžu vajadzībām;
Notes that the EU is approaching a new round of enlargement, particularly in the direction of the Western Balkans; calls for the next MFF to take the costs of future enlargements into account, namely through adequate funding for the Instrument for Pre-Accession; considers that the IPA instrument should give priority to support the necessary improvements for candidate countries to comply with the acquis communautaire and facilitate the use of EU funding, in particular for civil society, social partners, minorities, NGOs, cultural heritage, as well as local and regional authorities;
uzsver, ka Savienībai ir ātri jāpielāgo politika attiecībā uz jaunattīstības valstīm un jāattīsta ar tām jaunas stratēģiskas partnerattiecības; aicina Komisiju šajā saistībā nākt klajā ar priekšlikumu par politikas instrumentu, kas orientēts uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar OAP, tomēr ietilpst šo valstu kopējo interešu jomās;
Underlines that the Union needs to quickly adapt its policy towards the emerging countries and develop new strategic partnerships with them; asks the Commission to propose in this regard a policy instrument targeting activities that are not ODA related but fall into areas of mutual interest;
uzskata, ka, ņemot vērā globālos problēmjautājumus, kā arī Savienības globālos pienākumus, jo īpaši saistībā ar jaunākajiem politiskajiem pavērsieniem arābu pasaulē, ir noteikti jāpārstrukturē ES ārējie finanšu instrumenti; līdz ar to aicina padziļināti pārskatīt un nodrošināt stratēģiskāku tās ārējo instrumentu pielietošanu, kā arī izstrādāt jaunus sadarbības veidus ar partnervalstīm un mehānismus tās īstenošanai, lai veicinātu ES ārējās rīcības ietekmi un pamanāmību, kā arī sasniegtu vispārējo mērķi, proti, lielāku ES ārējās darbības konsekvenci un saskaņotību; uzsver, ka nākamajā DFS ir jāatbalsta saskaņota politika, proti, nodrošinot, lai ES politikas nostādnes un izdevumi saistībā ar lauksaimniecību, zivsaimniecību, tirdzniecību un enerģētiku nebūtu tiešā pretrunā attīstības politikas mērķiem;
Is of the opinion that, considering growing global challenges as well as the Union's global responsibilities, especially in face of the current political developments in the Arab world, a restructuring of the EU's external financial instruments becomes indispensible; advocates accordingly an overhaul and more strategic application of its external instruments as well as the development of new forms of cooperation and delivery mechanisms with partner countries in order to enhance the impact and visibility of EU external action as well as to achieve the overall objective of greater consistency and coherence of EU external action; stresses that the next MFF should support policy coherence, i.e. by ensuring that EU policies and expenditure on agriculture, fisheries, trade and energy are not directly at odds with development policy objectives;
Reaģējot uz krīzes situācijām 124.
Responding to crisis situations 124.
atgādina, ka krīžu novēršana un pārvaldība ir svarīgas ES prioritātes; attiecīgi uzsver nepieciešamību izveidot efektīvus un pienācīgi finansētus instrumentus šim nolūkam; uzskata, ka pašreizējais stabilitātes instruments joprojām ir svarīgs līdzeklis Savienības tūlītējai reakcijai uz krīzes situācijām, bet ka vairāk būtu jāuzsver ilglaicīgāka preventīva darbība, tostarp miera veidošana un konfliktu novēršana, konkrēti, ar atbilstošāku ģeogrāfisku programmu starpniecību;
Reiterates that crisis prevention and management are major EU priorities; stresses, accordingly, the need to ensure effective and adequately funded instruments in this respect; takes the view that the current Instrument for Stability remains an important means for immediate Union response to crises' situations, but more emphasis should be placed on longer term, preventive actions, including peace-building and conflict prevention, namely via more responsive geographic programmes;
uzskata, ka augstas kvalitātes valsts pārvalde gan Savienības, gan valstu līmenī ir būtisks elements, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”; aicina Komisiju iesniegt skaidru analīzi par administratīvajiem izdevumiem pēc 2013. gada, pienācīgi ņemot vērā publisko līdzekļu konsolidācijas pasākumus, jaunos uzdevumus un kompetences, ko Savienībai piešķir Lisabonas līgums, kā arī efektivitātes guvumus, kādiem jārodas, optimāli izmantojot cilvēkresursus, proti, veicot to pārvietošanu un izmantojot jaunas tehnoloģijas;
Believes that high quality public administrations, at both Union and national levels, are an essential element for achieving the strategic goals set in the Europe 2020 strategy; calls on the Commission to present a clear analysis of administrative expenditure post-2013, duly taking into account the public finances consolidation efforts, the new tasks and competences attributed to the Union by the Treaty of Lisbon, and the efficiency gains to be derived from an optimal use of human resources in particular through redeployment and new technologies;
norāda, ka šādā analīzē vajadzētu pētīt sinerģijas iespējas, proti, ietaupījumus, ko cita starpā sniegtu pārstrukturēšana, tālāka starpiestāžu sadarbība, katras iestādes un organizācijas darba metožu un darbavietu pārskatīšana, iestāžu un aģentūru uzdevumu kvalitatīvāks sadalījums, vidēji ilga laika un ilgtermiņa finansiālā ietekme, ko rada nekustamā īpašuma politika, pensiju sistēma un citas jomas, ko reglamentē tiesību aktu noteikumi, kuri attiecas uz ES iestāžu darbiniekiem; uzskata, ka šī analīze var demonstrēt, ka kopējo ES administratīvo budžetu ir iespējams samazināt, nemazinot ES publiskās administrācijas augsto kvalitāti, sniegumu un pievilcību;
Points out that such analysis should investigate the scope for synergies and, notably, savings, inter alia through restructuring, further interinstitutional cooperation, review of each institution's and body's working methods and working places, better separation of tasks of institutions and agencies, the medium and long-term financial impact of building policy, pension systems and other areas of statutory provisions of staff working for EU institutions; believes that this analysis can show that there is scope for a reduction of the overall EU administrative budget without compromising the high quality, performance and attractiveness of the EU public administration;
norāda uz būtiskajiem ietaupījumiem, ko būtu iespējams panākt, ja Eiropas Parlamentam būtu viena darbavieta;
Points to the significant savings that could be made if the European Parliament were to have a single seat;
Struktūra prioritāšu atspoguļošanai
A structure to reflect priorities
uzskata, ka nākamās DFS struktūrai jāveicina gan plānošanas nepārtrauktība, gan elastība katrā kategorijā un to starpā un tajā jāizvairās no pašreizējās DFS trūkumiem, īpaši attiecībā uz 1.a apakškategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, 3.b apakškategoriju “Pilsonība” un 4. kategoriju “Ārējās attiecības”; uzskata, ka DFS struktūrai jāuzlabo ES politisko un budžeta prioritāšu pamanāmība Eiropas pilsoņiem; šajā saistībā uzstāj, ka ir jāizvairās no neattaisnotām krasām izmaiņām un jākonsolidē un jāuzlabo pašreizējā struktūra;
Considers that the structure of the next MFF should facilitate both planning continuity and flexibility within and between headings, and avoid the failures of the current MFF, particularly with regard to shortfalls in subheading 1a ‘Competitiveness for Growth and Employment’, subheading 3b ‘Citizenship’ and heading 4 ‘External relations’; considers that the MFF structure should increase the visibility of EU political and budgetary priorities for the European citizens; insists, in this respect, on the need to avoid unjustified radical changes and to consolidate and improve the current structure;
uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” jābūt galvenajam politikas atsauces dokumentam nākamajā DFS; tādēļ uzskata, ka struktūrai būtu jāatspoguļo “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes aspekti un tām jāpiešķir politiska pamanāmība; attiecīgi piedāvā jaunu struktūru, grupējot visus iekšpolitikas virzienus zem viena nosaukuma “Eiropa 2020”;
Reiterates that the Europe 2020 strategy should be the main policy reference for the next MFF; considers, as a consequence, that the structure should reflect and give political visibility to the Europe 2020 dimensions of smart, sustainable and inclusive growth; proposes, accordingly, a new structure grouping under one single heading all internal policies under the title ‘Europe 2020’;