natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2005. gada pētījuma atzinumus, kuros konstatēts, ka ieviest dažas tehnoloģijas valstīs, kas nav pievienojušās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai, varētu izrādīties finansiāli daudz izdevīgāk un varētu būt īpaši nozīmīgi vietās, kur pastāv būtiskas atšķirības starp valsts ģeoloģisko situāciju un dabas resursiem; uzskata, ka šādos gadījumos valstis varētu apsvērt finansiāla atbalsta piešķiršanu jaunattīstības valstīm, lai palīdzētu tām sasniegt to tehnoloģiju ieviešanas mērķus; uzsver, ka tāpēc spēja nodot tehnoloģiju ieviešanas līdzekļus citām valstīm uzlabotu efektivitāti, nodrošinot to, ka tehnoloģiju ieviešana notiek tur, kur var panākt vislielāko izmaksu lietderību;
Notes the findings of a 2005 International Energy Agency study which found that the deployment of some technologies within non-OECD countries could prove much more cost-effective and could be particularly significant where there are major differences between countries' geology and natural resources; considers that, where this is the case, countries could consider including financial support for developing countries to help them meet national deployment targets; stresses that the ability to trade deployment instruments across borders would therefore improve efficiency, ensuring that deployment takes place where it is most cost-effective;
aicina Komisiju atbalstīt Pasaules Bankas un reģionālās attīstības banku centienus izveidot ieguldījumu sistēmu enerģētikas jomā, risinot izmaksu un riska jautājumus, kā arī mēģinot novērst institucionālus un ar informācijas trūkumu saistītus šķēršļus tādu valsts un privātā sektora attiecību sekmēšanai, ar kuru palīdzību sniedz atbalstu zema oglekļa satura un bezoglekļa tehnoloģiju izmantošanai; aicina Komisiju izvērtēt dažādus mehānismus, kas izveidoti, lai nodrošinātu sadarbību pētniecības un attīstības jomā, un citus tehnoloģiju nodošanas mērķus, piemēram, Āzijas un Klusā okeāna valstu partnerību par tīru attīstību un klimatu un Vadošo forumu oglekļa atdalīšanas jautājumos; aicina Komisiju izstrādāt starptautiskās finansēšanas, informācijas apmaiņas un pētniecības un attīstības mehānismu novērtēšanas kritērijus, ņemot vērā to, ka tie var ilgtermiņā veicināt zema oglekļa satura un bezoglekļa tehnoloģiju attīstību;
Calls on the Commission to support the World Bank's and the Regional Development Banks' efforts to create an energy investment framework, addressing cost, risk and the institutional and informational barriers to scaling up public-private-partnerships supporting low carbon and carbon free technology; calls on the Commission to evaluate the various mechanisms designed to facilitate research and development collaboration, such as the Asia-Pacific Partnership on Clean Development and Climate and the Carbon Sequestration Leadership Forum and other technology transfer objectives; calls on the Commission to develop assessment criteria for international financing, information sharing and research and development mechanisms based on their ability to contribute to long-term, low-carbon and carbon free technological development;
prasa Komisijai novērtēt enerģētikas politikas priekšlikumu teritoriālo ietekmi un iesniegt dalībvalstīm šā novērtējuma secinājumus;
Urges the Commission to gauge the territorial impact of its energy policy proposals and to pass on its findings to the Member States;
ņemot vērā situācijas steidzamību, aicina nekavējoties palielināt atbalstu jaunattīstības valstīm attiecībā uz "tīro ogļu" tehnoloģiju izmantošanu, kas ir pierādīta kā dzīvotspējīga un efektīva;
Given the urgency of the situation, calls for an immediate increase in support to developing countries for the use of clean coal technologies that have been proven to be viable and effective;
atbalsta tādu tehnoloģiju un projektu veicināšanu, kas uzlabo energoefektivitāti un energoapgādes drošību jaunattīstības valstīs un kas ir pielāgoti īpaši šo valstu vajadzībām un apstākļiem, piemēram, apmācot cilvēkus ražot pašiem savas energoefektīvas iekārtas, jo tas var palīdzēt gan izveidot jaunas darba vietas, gan vērsties pret turpmāku pārtuksnešošanos un klimata pārmaiņām, kā arī var uzlabot veselību;
Supports the promotion of projects and technologies that improve energy efficiency and energy security in developing countries and that are adjusted specifically to needs and conditions in those countries, such as teaching people how to produce their own energy-efficient stoves, which can help both to create employment and to combat further desertification and climate change and can also improve health;
atzinīgi vērtē kodolenerģētikas paraugprojektu, ar kuru ir radīts pamats visaptverošam izklāstam, kādas iespējas Eiropā rada kodolenerģija;
Welcomes the Illustrative Nuclear Programme for the Community, which forms the basis for a comprehensive discussion of the nuclear option for Europe;
uzsver, ka kodolenerģija ir neaizstājama, lai apmierinātu enerģijas pamatpieprasījumu Eiropā vidējā termiņā;
Emphasises that nuclear energy is indispensable if basic energy needs are to be met in Europe in the medium term;
atbalsta Eiropadomes priekšlikumu organizēt diskusiju bez jebkādiem aizspriedumiem par kodolenerģijas iespējām un ar to saistīto risku;
Supports the proposal of the March 2007 European Council for an unbiased debate on the opportunities and risks presented by nuclear energy;
norāda, ka pašreizējais kodolenerģijas pētīšanas finansējums pārāk tiek koncentrēts uz tehnoloģijām, kas saistītas ar drošības jomu;
Points out that research funding in the nuclear energy sphere today is largely concentrated in the area of safety-related technology;
atzīst, ka kodolenerģijai 15 dalībvalstīs no 27 ir ievērojama nozīme apgādē ar elektroenerģiju, nodrošinot trešdaļu no ES elektroapgādes;
Acknowledges the fact that nuclear energy is an important component of power supply in 15 of the 27 Member States, and thus for the Union as whole, providing one third of the total EU electricity supply;
norāda, ka kodolenerģijas ražošana ES vairākus desmitus gadu ir attīstījusies rūpnieciski lielos apjomos, nepārtraukti uzlabojot uzticamības un drošības pakāpi;
Notes that, in the EU, nuclear energy generation has been developed industrially on a large scale over the last four decades, with ever-improving levels of reliability and safety;
atzīmē, ka no Eiropas Savienības valstīm Somijā, Francijā, Bulgārijā, Rumānijā, Slovākijā, Lietuvā (sadarbojoties ar Latviju un Igauniju), Apvienotajā Karalistē, Polijā un Čehijā tiek celtas jaunas kodolspēkstacijas, plānots tās celt vai tiek pētīta šāda iespēja;
Notes that Finland, France, Bulgaria, Romania, Slovakia, Lithuania (with the collaboration of Latvia and Estonia), the United Kingdom, Poland and the Czech Republic are building new nuclear power plants or are planning to build them or are investigating such a possibility;
norāda uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 3. ziņojumu, kurā kodolenerģija ir minēta kā klimata pārmaiņu samazināšanas iespēja;
Refers to the 3rd IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) report which listed nuclear energy as one way of reducing climate change;
norāda, ka lēmums par ikvienas dalībvalsts izšķiršanos par vai pret kodolenerģijas izmantošanu paliek tās ekskluzīvā kompetencē, bet tas var ietekmēt elektroenerģijas cenu tendences citās dalībvalstīs;
Notes that the decision of each Member State for or against nuclear energy remains in its exclusive competence, but may have an impact on electricity price trends in other Member States;
aicina Komisiju ierosināt pasākumus, kas paredzēti, lai ES saglabātu augsta līmeņa prasmes, kas vajadzīgas, ja kodolenerģijas izvēle jāsaglabā kā viena no īstenojamām;
Calls on the Commission to propose measures designed to maintain in the EU the high level of skills required if the nuclear energy option is to remain a viable one;
norāda, ka īstermiņa un vidēja termiņa lēmumi par kodolenerģijas izmantošanu arī tieši ietekmēs mērķus klimata jomā, ko ES varētu noteikt tuvu realitātei; norāda, ka, atsakoties no kodolenerģijas izmantošanas, nav iespējama mērķu sasniegšana, kas noteikti attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu un klimata pārmaiņu novēršanu;
Notes that short and medium term decisions on the use of nuclear power will also directly affect the climatic goals that the EU might realistically set; notes that abandoning nuclear power will make it impossible to achieve the objectives set regarding reductions in greenhouse gas emissions and the combating of climate change;
atzinīgi vērtē augsta līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un atkritumu pārvaldības jautājumos, kas ir svarīga ieinteresēto personu platforma ceļa kartes apspriešanai par ieguldījumiem kodolenerģētikā, kas veicinās pārredzamu, pienācīgi organizētu un līdzsvarotu dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar šādas enerģijas izmantošanu un tās ražotņu izvietošanu;
Welcomes the establishment of a high-level group on Nuclear Safety and Waste Management and views the founding of the European Nuclear Energy Forum as an important stakeholder platform for discussing a roadmap for nuclear investment which will foster transparent, properly documented and balanced dialogue on all the issues relating to the use and deployment of that form of energy;
atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu Eiropas Savienībā obligāti ieviest kopējus kodoldrošības robežlīmeņus; šajā sakarā prasa, lai, pamatojoties uz paraugprakses salīdzinošu vērtējumu, šie robežlīmeņi atspoguļotu augstākos iespējamos drošības standartus;
Welcomes the Commission's call for the imposition in the EU of common reference levels for nuclear safety; in that connection, urges that, on the basis of a best practice peer review, these reference levels should reflect the highest possible safety standards;
uzsver ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformas, kas uzsākta 2007. gada septembrī nozīmīgumu, veidojot Eiropas stratēģiskās pētniecības programmu kodoldalīšanas jomā;
Emphasises the importance of the Sustainable Nuclear Energy Technology Platform launched in September 2007 in establishing a strategic European research agenda for nuclear fission;
uzsver, ka atklātās urāna atradnes visā pasaulē varēs nodrošināt pieprasījumu pēc urāna vairāk nekā 200 gadu un ka šīs atradnes ļauj turpmāk radīt iespējas izkliedēt energoapgādes drošības politisko risku vai izlīdzinājumu starp risku, cenu un atrašanās vietas iespējām attiecībā uz kodoldegvielas avotiem;
Stresses that known global uranium reserves are estimated to be sufficient for more than 200 years, and that these reserves make feasible some future options to diversify political risks to security of supply or make it possible to reach compromises between risk, price and location in selecting sources of nuclear fuels;
uzsver, ka izmaiņas, kas paredzētas sakarā ar Generation IV starptautisko forumu, kura loceklis ir Eiropas Savienības Kodolenerģijas Kopiena, liecina, ka kodolenerģijai var būt ilgstoša nākotne, plaši izmantojot resursus, kas paplašinās iespējamo kodolenerģijas izmantošanas laika posmu tūkstošiem gadu un ļoti ievērojami samazinās to atkritumu apjomu un radioaktivitāti, kuru ražošana ir neizbēgama;
Stresses that the developments envisaged in the framework of the Generation IV International Forum, of which the European Atomic Energy Community is a member, suggest that nuclear energy has a long-term future thanks to the fact that it relies extensively on a use of resources which allows the timescale for developing the potential applications of nuclear energy to extend over thousands of years and which will very significantly reduce the volume and radioactivity of the waste ultimately produced;
norāda, kodolenerģijas ražošanu ne visai ietekmēs urāna cenu svārstības, jo šā kurināmā cenas ļoti maz ietekmē elektrības cenu;
Points out that nuclear energy generation will be largely unaffected by any fluctuations in the price of uranium, since the cost of that fuel has little impact on the price of electricity;
uzsver stabila juridiskā un politiskā regulējuma nepieciešamību, ņemot vēra ilgtermiņa ieguldījumus;
In view of the long investment lead times, stresses the need for a stable legal and political framework;
norāda uz 2006. gadā īstenoto Eirobarometra aptauju, saskaņā ar kuru labas iedzīvotāju zināšanas lielā mērā ietekmē viņu attieksmi attiecībā uz kodolenerģiju; tādēļ uzsver, cik svarīgs ir atklāts sabiedrības dialogs par kodolenerģiju visās dalībvalstīs, lai veicinātu sabiedrības informētību par kodolenerģijas pozitīvo un negatīvo ietekmi, pirms tiek pieņemti jebkādi politiski lēmumi;
Refers to the 2006 Eurobarometer survey which indicated that the level of people's knowledge has a major influence on their attitude to nuclear energy; stresses therefore the importance of an open public dialogue on nuclear energy in every Member State in order to stimulate public awareness of the positive and negative effects of nuclear power before any political decisions are taken;
aicina Komisiju un dalībvalstis beidzot panākt progresu jautājumā par galīgu ieglabāšanu, lai izbeigtu atkritumu pagaidu uzglabāšanu tuvu zemes virsmai;
Calls on the Commission and the Member States to finally make progress on the issue of final disposal in order to bring an end to the interim storage of waste close to the earth's surface;
atzīmē, ka kodolenerģijas izmantošana var radīt sinerģiju ar atjaunīgajiem enerģijas veidiem, nodrošinot sākotnējas metodes efektīvai un lētai ūdeņraža vai biodegvielas ražošanai;
Notes that the use of nuclear energy can create synergies with renewables, for example by providing original methods for the effective and economic production of hydrogen or biofuels;
atgādina, ka visā pasaulē tiek plānotas un būvētas daudzas kodolspēkstacijas un ka būtiska nozīme ir tam, lai Eiropas uzņēmumi piedalītos to celtniecībā gan no rūpnieciskās stratēģijas viedokļa, gan tādēļ, lai nodrošinātu iespējami visstingrākos drošības principus visā pasaulē;
Recalls that dozens of nuclear power plants are planned or being built worldwide, and that it is vital for European companies to be involved in their construction, both from the point of view of industrial strategy and in order to promote the most stringent possible safety principles throughout the world;
emisiju samazināšanai ( 2007/2119(INI) )
emissions from passenger cars and light-commercial vehicles ( 2007/2119(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par rezultātiem, kas gūti, pārskatot Kopienas stratēģiju pasažieru automobiļu un vieglo kravas automobiļu CO2 emisiju samazināšanai ( COM(2007)0019 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the results of the review of the Community Strategy to reduce CO2 emissions from passenger cars and light-commercial vehicles ( COM(2007)0019 ),
ņemot vērā Sesto OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.
having regard to the Sixth OJ L 232, 29.8.2002, p.1.
un Septīto OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
and Seventh OJ L 412, 30.12.2006, p.1.
pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā,
Framework Programmes for Research, Technological Development and Demonstration Activities,
ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē OV C 280 E, 18.11.2006, 120. lpp.
having regard to its resolution of 16 November 2005 on "Winning the Battle Against Global Climate Change" OJ C 280 E, 18.11.2006, p.120.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija: līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi" ( COM(2007)0002 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on "Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius: The way ahead for 2020 and beyond" ( COM(2007)0002 ),
ņemot vērā tā 2007. gada 14. februāra rezolūciju par klimata pārmaiņām
having regard to its resolution of 14 February 2007 on climate change Texts adopted
ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus par atjaunoto ES Ilgspējīgas attīstības stratēģiju (2006. gada jūnijs) un par vides tehnoloģiju un ekoinovācijas lomu, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai mērķus,
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007 on the Renewed EU Sustainable Development Strategy (June 2006) and on the role of environmental technologies and eco-innovation in achieving the aims of the Lisbon Strategy for Growth and Jobs,
ņemot vērā Eiropas klimata pārmaiņu programmas 2006. gada 31. oktobra ziņojumu "Pārskats un analīze par samazināšanas potenciālu un tehnoloģisko un citu pasākumu radītajām izmaksām, lai samazinātu vieglo automobiļu radītās CO2 emisijas" http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/projects/report_co2_reduction.pdf
having regard to the report of the European Climate Change Programme of 31 October 2006 entitled "Review and analysis of the reduction potential and costs of technological and other measures to reduce CO2 emissions from passenger cars" http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/projects/report_co2_reduction.pdf
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisiju saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.
having regard to Directive 1999/94/EC of the European Parliament and of the Council of 13 December 1999 relating to the availability of consumer information on fuel economy and CO2 emissions in respect of the marketing of new passenger cars OJ L 12, 18.1.2000, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.
having regard to Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels OJ L 350, 28.12.1998, p.
, kā arī Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai ( COM(2007)0018 ),
and the Commission proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 98/70/EC and introducing a mechanism to monitor and reduce greenhouse gas emissions from the use of road transport fuels ( COM(2007)0018 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6-0343/2007 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0343/2007 ),
tā kā apmēram 19 % CO2 emisiju Eiropas Savienībā rada pasažieru automobiļi un vieglie kravas automobiļi un absolūtie apjomi nepārtraukti pieaug, galvenokārt tāpēc, ka pieaug jaunu automobiļu skaits un jauda;
whereas some 19% of European Union CO2 emissions are produced by passenger cars and light-commercial vehicles, with absolute volumes continuing to grow principally because of the increasing number and growing power of new cars,
tā kā visrentablākā un visefektīvākā politikas izvēle, lai samazinātu kopējās pasažieru pārvadāšanas radītās CO2 emisijas, ir palielināt sabiedriskā transporta īpatsvaru; tā kā ir svarīgi veikt pasākumus, lai sekmētu un uzlabotu sabiedriskā transporta kvalitāti un iespējas tā, lai cilvēki labprāt pārietu no personīgo transportlīdzekļu lietošanas uz sabiedriskā transporta izmantošanu un tādējādi samazinātu to satiksmes līdzekļu radīto kopējo CO2 emisiju, kurus izmanto braukšanai uz darbu;
whereas the most cost-efficient and effective policy option for reducing overall CO2 emissions from passenger transport is to increase the share of public transport;whereas it is therefore important that measures are taken to stimulate and to improve the quality and scope of public transport, in order to make the switch from personal vehicles to public transport more attractive and thereby decrease total CO2 emissions made by commuters;
tā kā līdz šim ES stratēģijās nav ņemti vērā autovadītāju paradumi un infrastruktūras pasākumi, lai samazinātu automobiļu radīto CO2 emisiju, bet tie varētu ievērojami palīdzēt CO2 emisiju novēršanā;
whereas driver behaviour and infrastructure measures have until now been neglected in EU strategy to reduce CO2 from cars, but have a high potential in terms of CO2 avoidance,
tā kā autotransports veido 60 % no visa naftas patēriņa ES un neefektīva degvielas izmantošana palielina draudus enerģijas drošībai, kā arī rada augstas ekspluatācijas izmaksas un pasaules naftas rezervju izsmelšanu;
whereas road transport accounts for 60% of all the oil used in the EU, with inefficient use of fuel increasing the threat to energy security and contributing to high running costs and the depletion of world oil reserves,
tā kā šobrīd ir vajadzīgi tiesību akti, lai veicinātu plānošanas un tehnoloģiju izmaiņas, kas vajadzīgas, lai attiecīgā nozare palīdzētu ES sasniegt CO2 emisiju samazināšanas mērķi vismaz par 20 % līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;
whereas legislative measures are now required in order to promote the design and technological changes necessary if the sector is to help the EU meet its target of reducing CO2 emissions by at least 20% by 2020 compared to 1990 levels,
tā kā brīvprātīgā pieeja ir izrādījusies neveiksmīga, jo ir skaidrs, ka automobiļu nozare nespēs pildīt savu brīvprātīgo apņemšanos 2008. gadā sasniegt 140 g CO2/km; tā kā mērķis 120 g CO2/km pirmo reizi tika ierosināts 1995. gadā un 1996. gadā to apstiprināja Padome un Parlaments, nosakot par tā īstenošanas termiņu 2005. gadu un vēlākais 2010. gadu;
whereas the voluntary approach has proved a failure as it seems clear that the car industry will fail to meet its voluntary commitment of 140 g CO2/km in 2008; whereas the target of 120 g CO2 /km was first proposed in 1995 and endorsed by Council and Parliament in 1996, with a deadline for delivery in 2005 and by 2010 at the latest,
tā kā Komisija savā paziņojumā ar nosaukumu "Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam" ( COM(2007)0022 ) min galvenos faktorus nākamajai mehānisko transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju samazināšanas stratēģijai, pamatojoties uz integrētu pieeju, lai līdz 2012. gadam sasniegtu ES mērķi 120 g CO2/km, apvienojot Eiropas Savienības un dalībvalstu pasākumus;
whereas, in its communication entitled 'A Competitive Automotive Regulatory Framework for the 21st Century' ( COM(2007)0022 ), the Commission outlines the key elements for the future strategy for reducing CO2 emissions from motor vehicles on the basis of an integrated approach aimed at achieving the EU's target of 120 g/km of CO2 by 2012 via a combination of interventions by the Union and the Member States,
tā kā ir jārīkojas, lai samazinātu vieglo automobiļu radītās CO2 emisijas, izmantojot integrētu pieeju, kas ietver dzinēja tehniskos pasākumus, papildu pasākumus, biodegvielas, ekobraukšanu un infrastruktūras pasākumus;
whereas action is required in order to reduce CO2 emissions from passenger cars through an integrated approach comprising engine measures, complementary measures, biofuels, eco-driving and infrastructure measures,
tā kā automobiļu radītās absolūtās CO2 emisijas ir atkarīgas no sarežģītas mijiedarbības starp dzinēja efektivitāti, degvielu oglekļa intensitāti, autovadītāja paradumiem, automobiļa nobraukumu, infrastruktūras kvalitāti/pārslogojumu un detaļu CO2 efektivitāti;
whereas absolute CO2 emissions from cars depend on the complex interplay between engine efficiency, carbon intensity of fuels, driver behaviour, mileage driven, infrastructure quality/congestion and CO2 efficiency of components,