natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, cik būtiski ir palielināt līdzdalību mūžizglītībā, jo īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā, lai sniegtu nodarbinātības iespējas, atjauninātu darbaspēka prasmes un nostiprinātu konkurētspēju; norāda, ka ir jāpalielina arī tālākizglītībā iesaistīto cilvēku skaits, lai vecāki ļaudis ar augstāku kvalifikāciju varētu atrast un veikt sev piemērotu darbu; šajā ziņā uzskata, ka jānodrošina stimuli gan darba ņēmējiem, gan devējiem, īpašu uzmanību veltot MVU; uzskata arī, ka ir jāīsteno vērienīgākas mūžizglītības stratēģijas un ka profesionālās izglītības un apmācības sistēmas ir jāpielāgo darba tirgus strauji mainīgajām vajadzībām, tehnoloģijas attīstībai un jaunām pieejām darba organizēšanā;
Stresses the importance of increasing participation in life-long learning, in particular in vocational education and training with a view to ensuring employability, and upgrading the skills of the workforce and to strengthening competitiveness; points out that the proportion of people in further education should also be increased so that people with higher qualifications can find and perform suitable jobs into old age; considers in this context that incentives should be provided for both employees and employers, with particular focus on SMEs; considers also that more comprehensive lifelong learning strategies need to be put in place and that vocational education and training systems need to be tuned to the rapidly changing needs of the labour market, technological development and new approaches to the organisation of work;
pauž nožēlu, ka krīzes laikā dalībvalstis ir samazinājušas izglītības un apmācības budžetus, un mudina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt vairāk līdzekļu izglītības un apmācības sistēmās;
Regrets the fact that at a time of crisis Member States have reduced their education and training budgets, and urges the Commission and the Member States to invest more in education and training systems;
prasa nodrošināt labāku nākotnē pieprasīto prasmju uzraudzību Eiropā attiecībā uz katru profesionālo sektoru un katru kvalifikācijas līmeni un prasa iegūto informāciju tūlītēji transponēt dalībvalstu izglītības, mūžizglītības un citās attiecīgajās politikas jomās; uzsver, cik būtiski ir sekmēt darba vietu un profesionālās izaugsmes pievilcību jauniešu acīs un ka jaunieši jo īpaši ir pastāvīgi jāinformē par darba tirgus tendencēm, lai viņi varētu pievērsties to prasmju attīstīšanai, kas patiešām ir nepieciešamas; uzskata, ka “zināšanu apvienības”, kurās apvienojas uzņēmumi, sociālie partneri un izglītības iestādes, būtu noderīgs instruments trūkstošo inovāciju un prasmju problēmas risināšanai, sniedzot būtisku ieguldījumu ekonomikas un visas sabiedrības interešu veicināšanā, īpaši ņemot vērā tādus izšķirīgus uzdevumus kā pilnīgas nodarbinātības sasniegšana, nabadzības izskaušana, sociālā integrācija un noturīga ekonomiskā izaugsme globālajā ekonomikā;
Calls for better monitoring in each professional sector and, according to qualification level, of the upcoming skill demand in Europe and for an immediate transposition of the findings into education, lifelong learning and other relevant policies of the Member States; emphasises the importance of boosting the attractiveness of jobs and careers to young workers and that young people in particular must be kept informed at all times about labour market trends so that they can concentrate on developing skills which are actually needed; considers that a ‘knowledge alliance’ that brings together businesses, social partners and education institutions would be a useful instrument in addressing innovation and skills gaps, contributing significantly to promoting the interests of the economy and society as a whole, especially considering the critical challenge of attaining full employment, poverty eradication, social inclusion and sustained economic growth in the global economy;
uzsver, cik būtiska ir agrīna vajadzīgo prasmju apzināšana, ietverot vismaz desmit gadu laikposmu, un aicina dalībvalstis un vajadzības gadījumā arī reģionus izveidot nodarbinātības uzraudzības centrus, galveno uzmanību pievēršot nākotnes vajadzībām; turklāt uzsver, cik būtiski ir izstrādāt uzticamākas sistēmas, kas ES un dalībvalstīs ļautu sagatavoties nākotnes prasmju vajadzībām un prasmju iztrūkumam, kā arī uzsver, cik būtiski ir turpināt ieguldījumus prasmju atjaunināšanā un kvalifikāciju labākā atbilsmē darba vietu prasībām; atkārtoti norāda, ka ir jānodrošina sabiedrības piekļuve kvalitatīvai informācijai, un šajā sakarībā aicina apmainīties ar pieredzi un labāko praksi; lai to panāktu, uzsver, ka efektīvāk ir jāsadarbojas izglītības un apmācības sniedzējiem, ietverot gan universitātes un pētniecības centrus, gan arī valsts nodarbinātības dienestus, sociālos partnerus, uzņēmumus un darba devējus;
Stresses the importance of early identification of skill needs, suggesting at least a 10-year time horizon, and calls on the Member States and, where warranted, the regions to set up employment monitoring centres focusing on future needs; stresses furthermore the importance of developing more reliable systems for the anticipation of future skill needs and skill shortages in the EU and Member States, as well as the importance of continued investment in skills upgrading and better matching of qualifications to jobs; reiterates the need to ensure that the public have access to qualitative information and calls for exchange of experience and best practice in that regard; to accomplish this, emphasises the need for stronger, more effective cooperation between education and training providers, including universities and research centres on the one hand, and public employment services, the social partners and enterprises and employers on the other hand;
uzsver, ka ir jāuzlabo to profesiju un darba vietu labais tēls un pievilcība, kurās trūkst darba tirgus vajadzībām nepieciešamā darbaspēka;
Emphasises the need to raise the profile and attractiveness of professions and jobs for which there is a workforce deficit on the labour market;
uzsver, cik nozīmīga ir kvalitatīva valsts izglītības sistēma, kas ir brīvi un ar vienlīdzīgiem nosacījumiem pieejama ikvienam;
Emphasises the importance of a high-quality State education system which guarantees everyone free, equal access;
aicina Komisiju saistībā ar Jaunu prasmju un darba vietu programmu arī turpmāk veicināt Eiropas mēroga nozaru padomju nodarbinātības un prasmju jautājumos izveidi, kam jākļūst par atbalsta centru dalībvalstu un reģionu apkopotās informācijas vākšanai un apmaiņai ar to nolūkā sniegt atbalstu visu iesaistīto pušu centienu saskaņošanā, kā arī šādas padomes būtu līdzeklis, ar ko atbalstīt sociālā dialoga pasākumus;
Calls on the Commission to promote further the establishment of European Sector Councils for Employment and Skills within the context of the ‘Agenda for New Skills and Jobs’, which should be upheld as a platform for collection and exchange of information held by Member States and regions in order to help coordinate the efforts of all parties concerned, as well as as a tool to support social dialogue activities;
uzskata, ka ir būtiski ievērojami palielināt ieguldījumus izglītībā, pētniecībā un inovācijā, un līdz ar to uzskata, ka nolūkā iedrošināt dalībvalstis veikt šos ieguldījumus īpaša uzmanība ir jāpievērš valsts izdevumiem izglītībā, pētniecībā un inovācijā pēc tam, kad ir izvērtēti dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķi;
Considers it essential to substantially boost investment in education, research and innovation, and accordingly takes the view that, in order to encourage Member States to move in this direction, special consideration should be given to public spending on education, research and innovation when Member States' medium-term budget objectives are assessed;
norāda, ka tāpēc pienācīgi ir jāatbalsta tādi instrumenti kā apsekojumi par darba vietu un profesiju raksturlielumiem, kas nepieciešami dažādās nozarēs, ‐ šie apsekojumi jāveic, pamatojoties uz sociālo partnerību;
Notes that instruments such as surveys of the job profiles and occupations required in different sectors – conducted on the basis of social partnership – must therefore receive adequate support;
aicina Eiropas sociālā dialoga komitejas iesaistīties pašreizējās apmācību sistēmas pielāgošanā tagadējam un turpmākam pieprasījumam, izveidojot ceļvedi, kurā izklāstīti skaidri mērķi un norādes attīstības uzraudzībai;
Calls on the European Social Dialogue Committees to assist in better matching existing training to present and future demand through a road map setting out clear objectives and indicators for monitoring progress;
uzsver nepieciešamību iesaistīt darbiniekus izglītības iestāžu uzraudzībā un kursu, apmācības metožu, prakses, novērtēšanas un kvalifikācijas aspektu izstrādē; uzsver, ka ir svarīgi radīt stimulus tiem darba devējiem, kuri piedāvā apmācīt mazkvalificētus un nekvalificētus cilvēkus un tādējādi sniedz iespēju gūt praktisku pieredzi tieši darbavietā;
Stresses the need to involve employers in the management of education institutions and in the development of courses, teaching methods, apprenticeships, assessment and qualification; underlines the importance of incentives for employers who offer training for low-skilled or unskilled people and, consequently, of opportunities to acquire practical experience directly in the workplace;
pauž nožēlu, ka Eiropas Savienībā vēl aizvien ir liels mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaits; norāda ‐ samazinot mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaitu tikai par 1 %, par apmēram 500 000 varētu palielināties potenciālo darba ņēmēju skaits; tāpēc aicina dalībvalstis, pamatojoties uz kvalitatīvu, modernu izglītību un profesionālo apmācību, īstenot efektīvāku politiku, ar ko novērst mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un likvidēt atlikušos šķēršļus izglītībā, piedāvāt mācīšanās un apmācības alternatīvas un pārkvalificēšanās iespējas apmācāmajiem ar mācīšanās grūtībām vai invaliditāti un veidot efektīvu saikni starp sākotnējo apmācību un uzņēmējdarbības vidi; uzsver, cik nozīmīga ir agrīnā izglītība, lai cilvēkiem attīstītu ne tikai turpmākās funkcionālās prasmes, bet arī spēju turpmāk mācīties, specializēties un attīstīties, un prasa izstrādāt saskaņotu, visaptverošu, ilgtermiņa pieeju agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā tas ierosināts attiecīgajā Komisijas paziņojumā;
Regrets that the number of early school-leavers still remains too high in the EU; points out that a reduction of only 1 % in the number of early school-leavers could bring some 500 000 potential workers onto the labour market; calls therefore on the Member States to implement more effective policies, based on high-quality, modern education and vocational training, to prevent early school leaving and remove barriers to remaining in education, to offer learning and training alternatives and retraining possibilities to students with learning difficulties or disabilities and to develop effective links between initial training and the world of business; underlines the importance of early education for developing not only the future functional skills of people, but also their capacity to learn, to specialise and to develop further, and calls for the development of a coherent, holistic, long term approach to early childhood education and care as proposed in the relevant Commission Communication;
pauž nožēlu, ka daudzi darbspējīgi cilvēki ar invaliditāti nav integrēti darba tirgū, un aicina dalībvalstis īstenot tādu politiku, kas cilvēkiem ar invaliditāti piedāvā alternatīvas attiecībā uz izglītību, apmācību un nodarbinātību;
Finds it regrettable that many people with disabilities who are capable of working are not integrated into the labour market, and calls on the Member States to implement policies that offer alternatives with regard to education, training and employment for people with disabilities;
aicina dalībvalstis atbalstīt valsts finansētas un pienācīgi regulētas sākotnējās izglītības iestādes, kas ietver sākumskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības iestādes, profesionālo apmācību un augstāko izglītību, nodrošinot, ka tajās strādā kvalificēti un labi izglītoti mācībspēki un palīgpersonāls, kuriem piedāvā labu atalgojumu un darba nosacījumus;
Calls on the Member States to support publicly funded and properly regulated institutions of initial education, covering pre-primary, primary and secondary schools, vocational training and tertiary education, with well qualified and well trained teaching and support staff on good pay and conditions;
uzsver, cik nozīmīgas ir valsts izglītības sistēmas, kuras ir pieejamas visiem un ar kurām tiek veicināta iespēju vienlīdzība visiem;
Emphasises the importance of public education systems accessible to all and in line with the promotion of equal opportunities for all;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atbalstīt Eiropas izcilības centrus saistībā ar nākotnes darba vietām paredzētām jaunām akadēmiskām specializācijām un uzlabot jauniešu mobilitāti šajā jomā; uzsver, cik būtiski ir radīt vajadzīgos apstākļus inovatīvu uzņēmumu kopu izveidei, kas var būt izšķirošs pamudinājums vietējās ekonomikas attīstībai un var radīt jaunas darba vietas reģionos; uzskata ‐ tā kā ekonomikas pārstrukturēšanas temps pieaug, nepieciešamie priekšnosacījumi ilgtspējīgai izaugsmei ir prasmīgs darbaspēks, vadības kompetence, inovācijas, zinātne, tehnoloģijas un ar ekoloģiju saistītas darba vietas;
Welcomes the Commission's proposal to promote European centres of excellence within new academic specialisations for tomorrow's jobs and to improve the mobility of young people in this area; underlines the importance of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises which can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in regions; considers that, as the pace of economic restructuring increases, a skilled workforce, managerial expertise, innovation, science, technology and green jobs are all prerequisites for sustainable growth;
mudina dalībvalstis visos izglītības sistēmu līmeņos integrēt IKT prasmes, digitālās prasmes, uzņēmējdarbību un transversālās pamatkompetences, piemēram, saziņa svešvalodās un personības izaugsmes un attīstības kompetences, aktīvu pilsoniskumu, radošumu, kultūras zināšanas un starpkultūru izpratni, kā arī pamatkompetences, kas saistītas ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību; šajā sakarībā uzsver gan specializēto, gan vispārīgo prasmju veicināšanas un atzīšanas nozīmi iedzīvotāju nodarbinātības iespēju uzlabošanā; norāda, ka ir lietderīgi spēt sazināties svešvalodās, un atbalsta valodu mācīšanu un valodu apmācības attīstību;
Encourages Member States to integrate ICT competences, digital literacy, entrepreneurship and transversal key competences such as communication in foreign languages and competences for personal fulfilment and development, active citizenship, creativity, cultural awareness and intercultural understanding, as well as key competences relating to environment, climate change and sustainable development, into all levels of educational systems; stresses in this regard the importance of promoting and recognising both ‘hard’ and ‘soft’ skills to improve people's employment opportunities; points to the usefulness of the ability to communicate in foreign languages, and supports language learning and the development of language teaching;
uzsver, ka ir vajadzīga uz inovāciju orientēta izglītība; uzsver, ka ir jāveicina neshematiskā un abstraktā domāšana, kā arī tehniskā izglītība, kas vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību vajadzībām nākotnē;
Underlines the need for education aimed at innovation; stresses that non-schematic and abstract thinking should be promoted, as well as the technical education needed to match the needs of the future;
uzsver, ka ir jācenšas nodrošināt, lai visi bērni jau agrā bērnībā apgūtu IT pamatprasmes, ka tāpēc IT ir jāiekļauj pamatskolu izglītības programmās un ka Eiropas iedzīvotājiem ir jābūt lētai un vienkāršai piekļuvei internetam;
Stresses that efforts should be made to ensure that all children develop fundamental IT skills at an early age, that IT should therefore be included in primary school education and that all Europeans should have cheap and easy access to the internet;
ņemot vērā aplēses, ka līdz 2015. gadam trūks aptuveni 384 000 līdz 700 000 IT speciālistu, savukārt veselības aprūpes nozarē trūks aptuveni miljons speciālistu, kā arī miljons pētnieku, aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu vajadzīgo kvalificēto cilvēkresursu līmeni šajās jomās;
Given that it is estimated that in 2015 there will be a shortfall of IT professionals extending to between 384 000 and 700 000 jobs, while the estimated deficit for the health sector is of some one million professionals and that for researchers another one million, calls on the Commission and the Member States to take measures to ensure the necessary level of skilled human resources in these fields;
norāda, ka izglītības internacionalizācijai ir sociāla, kultūras un ekonomiska nozīme, un tādēļ mudina Komisiju veicināt pētnieku, studentu, zinātnieku un pasniedzēju starptautisko mobilitāti gan ES iekšienē, gan ārpus tās;
Notes that the internationalisation of education is of social, cultural and economic significance, and consequently urges the Commission to facilitate international mobility among researchers, students, scientists and lecturers, both within and outside the EU;
pauž bažas, ka augsti kvalificēti speciālisti strādā viņu spējām neatbilstošu vai nekvalificētu darbu, tādējādi šķērdējot ES intelektuālo potenciālu;
Expresses concern that highly qualified individuals are accepting employment beneath their abilities or unskilled jobs, leading to ‘brain waste’ in the EU;
mudina dalībvalstis izstrādāt apmācības programmas skolotājiem, kuras viņiem būtu pamats, kas ļauj labāk pielāgoties pārmaiņām darba tirgū un visos izglītības līmeņos attīstīt atbilstošas prasmes;
Urges the Member States to develop training programmes for teachers that will provide them with a basis on which they can better adapt to changes on the labour market and develop the corresponding skills at all levels of education;
mudina dalībvalstis veicināt apmācību darba vietā, ietverot duālu izglītības/apmācības sistēmu, ar ko jauniešus jau agrīnā posmā iepazīstinātu ar darba tirgu, kā arī mudina veicināt kvalitatīvu stažēšanās un prakses sistēmu, kas pēc iespējas lielākā mērā ļautu iegūt stabilu darbu; turklāt aicina attiecīgās ieinteresētās personas nodrošināt, ka stažēšanās un prakses notiek profesionālu apmācītāju uzraudzībā, ka tiek iegūtas reālas prasmes un pieredze, kas atbilst darba tirgus vajadzībām, un tiek radītas jaunas darba vietas; aicina dalībvalstis noteikt prakses minimālos standartus attiecībā uz apmaksu un sociālajām tiesībām un stažēšanās jomā prasa ieviest Eiropas kvalitātes sistēmu, paredzot pienācīgus darba apstākļus un noteikumus, kas novērstu praktikantu izmantošanu nolūkā aizstāt regulāru darbu;
Encourages Member States to promote workplace-based training, including a dual system of education/training, in order to introduce young people to the labour market from the earliest stage, and to promote a quality framework for internships and apprenticeships leading as much as possible to stable employment; furthermore, calls on relevant stakeholders to ensure that traineeships and apprenticeships are carried out under the supervision of professional tutors, that they lead to the acquisition of real skills and experience corresponding to labour market needs and to the provision of new jobs; invites the Member States to lay down minimum standards for traineeships as regards pay and social rights, and calls for the introduction of a European quality framework for traineeships, setting up decent working conditions and rules to prevent trainees from being used to replace regular employment;
aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt apmaiņu ar pieredzi tādas politikas jomā, kas balstīta uz pierādījumiem, attiecas uz pāreju no izglītības un apmācības uz darbu un mācību mobilitāti un kas veicina jauniešu prasmju pilnveidi un nodarbinātības iespējas;
Calls on the Commission and Member States to reinforce an evidence-based policy exchange on the transition from education and training to work and on learning mobility, which contribute to the development of the skills and the employability of young people;
aicina valstu statistikas dienestus izstrādāt atbilstīgus rādītājus, pēc kuriem novērtēt prasmes un attiecīgo valstu izglītības sistēmas dažādo līmeņu kvalitāti;
Calls on national statistics services to develop adequate indicators for measuring skills and the quality of the various levels of their education system;
uzskata, ka Ārējās darbības dienestiem (EAS), īpaši ES delegācijām trešās valstīs, varētu būt liela nozīme informācijas sniegšanā par Eiropā nepieciešamajām prasmēm un pieejamajām darba vietām, kā arī tās varētu iesaistīties procedūrās, kuras jāiziet pirms ierašanās Eiropā;
Takes the view that the External Action Services (EAS), particularly the EU delegations in third countries, could play an important role by providing information on the skills required in Europe and the jobs available, as well as assisting in the procedures necessary for coming to Europe;
norāda, ka demogrāfisko pārmaiņu rezultātā ir liels daudzums gados vecāku brīvprātīgo, kas mūsu sabiedrībā ir milzīgs, pagaidām neizmantots resurss; aicina Komisiju veicināt gados vecāku brīvprātīgo iespējas un izstrādāt programmu “Seniori darbībā”, kas būtu paredzēta gados vecākiem iedzīvotājiem ar bagātu pieredzi, kuri arvien lielākā skaitā vēlas iesaistīties brīvprātīgo darbā, un šādu programmu varētu īstenot paralēli programmai “Jaunatne darbībā” un to papildināt, kā arī aicina veicināt īpašas brīvprātīgā darba un darbaudzināšanas programmas, kurās sadarbotos dažādu paaudžu pārstāvji;
Notes that as a result of demographic change there is a significant number of older potential volunteers, which is a huge untapped resource in our communities; calls on the Commission to promote opportunities for older volunteers, and to develop a Seniors Action Programme for the increasing number of very experienced senior citizens who are willing to volunteer, which might run in parallel with, and complement, the Youth in Action Programme, and furthermore to promote specific programmes for intergenerational volunteering and for mentoring;
uzskata, ka, ņemot vērā stratēģiju attiecībā uz aktīva dzīvesveida paildzināšanu, par maz tiek darīts, lai palīdzētu gados vecākiem cilvēkiem apgūt IT prasmes, kā arī mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt plaša mēroga izglītības programmas šai vecuma grupai;
Believes that, in the context of the strategy for prolonging active life, not enough is being done to help older people acquire IT skills, and urges the Commission and the Member States to develop broad-based educational programmes for this group;
uzsver, ka ir jāsaglabā tradicionālā amatniecība un ar to saistītās prasmes un jāizstrādā stratēģijas amatnieku izstrādājumu tirgotājiem, lai saglabātu amatniecības sektora kultūras identitāti; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi atbalstīt jaunu amatnieku un amatnieču ar darbu saistītu profesionālo apmācību un mobilitāti; norāda, ka prakses veicināšana kā līdzeklis jauniešu iekļaušanai šajā nozarē varētu būt aktīva un sekmēšanas vērta politika, un šajā saistībā aicina dalībvalstis atbilstīgi rīkoties; uzsver humanitāro zinātņu nozīmi pagātnes izpētē un kultūras identitāšu labākā saglabāšanā;
Emphasises the need to maintain the craft tradition and its associated skills and to establish strategies for craft retail entrepreneurs, in order to maintain the cultural identity of the craft sector; draws attention, in that connection, to the importance of supporting work-linked professional training and the mobility of young craftsmen and women; notes that the promotion of traineeships as a means of integrating young people into this sector may be an active policy worth encouraging and calls on the Member States to take the appropriate steps in that regard; stresses the importance of the humanities as a field for investigating the past and better preserving cultural identities;
Darbaspēka pieprasījuma un darba vietu izveides sekmēšana
Promoting demand for labour and job creation