natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā lauku attīstības politikas mērķiem nav jābūt pretrunā ar Lisabonas mērķiem, ja vien šī attīstība tiek balstīta uz relatīvās konkurētspējas mehānismu (labāka izmaksu un produktivitātes attiecība), jo īpaši vietējā lauksaimniecības produktu pārstrādes rūpniecībā un saistībā ar MVU, kā arī infrastruktūru un pakalpojumu, piemēram, tūrisma, izglītības vai vides aizsardzības attīstību,
whereas rural development policy objectives need not be contrary to the Lisbon goals provided that this development is based on the application of the relative competitiveness mechanism (better cost-effectiveness), in particular in local food processing and in relation to the development of SMEs and of infrastructure and services, such as tourism, education and environmental protection,
tā kā būtu jāatzīst lauksaimniecības politikas un lauku attīstības politikas dabīgā saikne un savstarpējā papildināmība,
whereas the natural relationship between and complementarity of agricultural policy and rural development policy should be recognised,
uzskata, ka tradicionāli izmantotie kritērtiji lauku un pilsētu teritoriju atšķiršanai (zemāks iedzīvotāju blīvums un urbanizācijas līmenis) ne vienmēr var būt pietiekams, lai sniegtu pilnīgu ainu, tāpēc uzskata, ka jāizskata iespēja pievienot papildu kritērijus un aicina Komisiju veikt analīzi un izstrādāt konkrētus priekšlikumus šajā jomā;
Takes the view that the criteria traditionally used to distinguish rural areas from urban areas (lower population density and level of urbanisation), may not always be sufficient to provide the "full picture"; considers, therefore, that the possibility of adding additional criteria should be explored and calls on the Commission to produce an analysis and concrete proposals in this field;
uzskata, ka, ņemot vērā lielās lauku apvidu atšķirības vairākās dalībvalstīs, kā arī tāpēc, ka šie apvidi veido līdz 80 % ES teritorijas, ir nepieciešams pieņemt un ieviest mērķtiecīgu un integrētu pieeju šo apvidu ilgtspējīgai attīstībai, kuras mērķis – atcelt pašreizējo nevienlīdzību un veicināt pilsētu un lauku teritoriju tautsaimniecības dinamiku; uzsver nepieciešamību piešķirt piemērotu finansējumu attiecīgai rīcībai;
Considers that, in view of the major differences between rural areas in the various Member States and because such areas account for up to 80% of EU territory, it is necessary to adopt and implement a suitably targeted and integrated approach for the sustainable development of such areas, aiming at levelling the existing inequalities and promoting economic dynamism of urban and rural areas; underlines the need to allocate adequate funding to the corresponding actions;
šajā sakarībā atgādina, ka visiem reģioniem Eiropas Savienībā vajadzētu principā būt vienām un tām pašām attīstības iespējām, lai izvairītos no visnelabvēlīgāko rajonu turpmākas teritoriālas atstumtības;
Recalls in this respect that all regions throughout the Union as a whole, including rural and remote areas, should in principle benefit from the same development opportunities, to avoid any further territorial exclusion of the most disadvantaged areas;
uzsver, ka daudzos lauku rajonos īpaši jauniešiem un sievietēm ir ierobežotas attīstības iespējas sakarā ar grūtībām piekļūt sabiedriskajiem pakalpojumiem, darbavietu trūkumu un vecuma piramīdu;
Stresses that in a large number of rural areas development possibilities, especially for young people and women, are reduced by difficulties in accessing public services, lack of jobs and the age pyramid;
norāda, ka atsevišķās jomās dažiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem nav alternatīvu, tāpēc tie ir jāatbalsta par katru cenu sakarā ar vides un reģionālās politikas apsvērumiem jo īpaši attālos un kalnainos lauksaimniecības rajonos, kurus skar pārtuksnešošanās;
Points out that, in certain areas, there are no alternatives to certain forms of agricultural production which must in many cases be sustained at all costs for environmental and regional policy reasons, particularly in remote and upland farming areas affected by desertification;
atgādina, ka 2001. gada 15.–16. jūnija Gēteborgas Eiropadome paplašināja Lisabonas mērķus saistībā ar ilgtspējas un kohēzijas jēdzienu un ka lauku attīstības politikā ir tieši paredzēta ilgtspējīga lauksaimniecība, ar lauksaimniecību nesaistītu lauku darbību saglabāšana, vietējās attīstības potenciālu palielināšana, vides aizsardzība, līdzsvarota teritoriālā, kā arī MVU attīstība;
Recalls that the Gothenburg European Council of 15 and 16 June 2001 expanded the Lisbon objectives to include the concepts of sustainability and cohesion and that rural development policy is geared towards sustainable farming, preserving non-agricultural rural activities, maximising the potential of local development, environmental protection, balanced regional planning and the development of SMEs;
uzskata, ka atbilstoša lauku attīstības politikas īstenošanā ilgtermiņa ilgtspējīgas lauku apvidu attīstības sasniegšanai jāņem vērā katra apvidus dabas bagātības un īpatnības, tostarp lauku apvidu mantojuma aizsardzība, stiprināšana un pārvaldība, kā arī saiknes veidošana un mijiedarbība ar pilsētu teritorijām;
Believes that proper implementation of rural development policy, in view of the long-term sustainable development of rural areas, requires due account to be taken of each area's natural resources and specific features, including the protection, enhancement and management of the rural heritage, and of the development of links and interactions with urban areas;
uzsver arī, ka ir svarīgi novērtēt alternatīvās tautsaimnieciskās aktivitātes apvidus, kā arī šo apvidu iespējas iedzīvotāju profesionālās darbības dažādošanā;
Also stresses the importance of assessing areas of alternative economic activity and the opportunities arising from those areas for diversification of the population´s occupational activities;
uzskata, ka turpmākai lauku problēmu risināšanai ir nepieciešama līdzsvarota attīstības politika, kurā būtu iesaistīti visi sabiedriskie un ekonomiskie dalībnieki, ieskaitot mazos un mikrouzņēmumus ražošanas un pakalpojumu nozarēs, ņemot vērā šo uzņēmumu nozīmi integrētā vietējā attīstībā;
Believes that the future issues facing the countryside call for a balanced development policy encompassing all social and economic agents, including small businesses and micro-businesses in the production and service sectors, given their role in integrated local development;
uzskata, ka attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm lauku attīstības politikas mērķis ir uzlabot lauksaimniecības efektivitāti un samazināt plaisu ekonomiskajā attīstībā starp laukiem un pilsētām, atbalstot arī ar lauksaimniecību nesaistītas darbības, tas ir mērķis, ko var sasniegt, izmantojot arī struktūrfondus;
Considers that, in the case of the new Member States, rural development policy must target improving the efficiency of agriculture and reducing the economic development gap between country and city, inter alia by supporting non-farming activities, an objective which can also be attained by using the Structural Funds;
atzinīgi vērtē mērķus, ko izvirzīja Otrajā Eiropas konferencē par lauku attīstību, kura notika 2003. gadā Zalcburgā, bet pauž nožēlu, ka pēdējos finanšu plānos ir būtiski samazināts finansējums KLP otrajā pīlārā un līdz ar to pieaug risks, ka starp lauksaimnieku un lauku iedzīvotāju izveidosies plaisa;
Welcomes the ambitions set out at the Second European Conference on Rural Development in Salzburg in 2003 but regrets the fact that the funding granted under the second pillar of the CAP by the latest financial perspectives has been significantly reduced, risking inefficiency and creating a division between the farmer and the rural dweller;
norāda uz vajadzību izstrādāt saskaņotu ilgtermiņa lauku attīstības stratēģiju, lai veicinātu pēc iespējas veiksmīgāku un efektīvāku visa pieejamā finansējuma izmantošanu;
Points out that there is a need to develop a coherent, long-term rural development strategy in order to facilitate the most effective and efficient use of all available funding;
aicina dalībvalstis un reģionālās pārvaldes iestādes sadarbībā ar Komisiju un partnerībā ar kompetentajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību pārstāvošajām struktūrām izstrādāt pārredzamu ilgtspējīgas lauku attīstības ilgtermiņa stratēģiju valsts un reģionu līmenī, lai skaidri noteiktu prioritātes un mērķus lauku attīstības jomā un nodrošinātu piemērotu atbalstu, ko sniedz dažādie pieejamie finansējuma avoti;
Calls on Member States and regional authorities to formulate, in cooperation with the Commission and in partnership with all competent authorities and bodies representing civil society, a transparent, long-term, sustainable rural development strategy at national and regional level, in order to be able clearly to identify rural development priorities and objectives and ensure the adaptation, coordination and complementarity of the aid originating in the various sources of funding available;
aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes nodrošināt tiešu MVU, mikrouzņēmumus un amatniecības uzņēmumus pārstāvošo organizāciju līdzdalību prioritāšu noteikšanā, lai, cik iespējams, labāk ņemtu vērā šo uzņēmumu vajadzības un cerības;
Calls on the Commission, the Member States and the regional authorities to ensure the direct participation of the organisations representing SMEs, microbusinesses and craft undertakings, in order to identify those priorities with a view to responding in the best way possible to those enterprises' needs and expectations;
atzīst, ka lauku attīstības politikai ir milzīga nozīme, jo tā nosaka un risina īpašas problēmas lauku apvidos, kā arī uzskata, ka ELFLA izveide attiecībā uz KLP otro pīlāru ir mēģinājums izveidot elastīgu, stratēģisku, tematisku un integrētu pieeju, lai reaģētu uz dažādām situācijām un visiem uzdevumiem, kas jārisina ES lauku apvidiem, kā arī lai vienkāršotu finansējuma procedūras un nodrošinātu, ka finansējums paredzēts tieši šiem apvidiem;
Recognises that rural development policy plays a hugely important role in targeting and addressing specific problems in rural areas and believes that the establishment of the EARDF for the second pillar of the CAP represents an attempt to have a flexible, strategic, thematic and integrated approach to respond to the diversity of situations and the scale of the challenges facing the EU's rural areas, and to simplify financing procedures and ensure that funds are focused on these areas;
atgādina, ka dalībvalstis tika aicinātas pašreizējā plānošanas periodā sagatavot divus stratēģiskus dokumentus – valsts stratēģisko lauku attīstības plānu (ELFLA) unValsts stratēģisko atsauces pamatprogrammu (struktūrfondi); atgādina, ka dalībvalstis tika aicinātas iesaistīt sinerģiju un izstrādāt dažādu fondu operatīvas saskaņošanas mehānismus; tomēr pauž nožēlu, ka šajā procesā galvenā uzmanība pievērsta dažādu fondu un programmu nošķiršanas nodrošināšanai, nevis to sinerģijas veidošanai;
Recalls that the Member States have been called upon to prepare, for the current programming period, two strategic documents: a National Strategy Plan for rural development (EAFRD) and a National Strategic Reference Framework for regional policy (Structural Funds); recalls that the Member States have been asked to mobilise synergies and set up operational coordination mechanisms between the various funds; regrets, however, that in this process the emphasis was mainly placed on ensuring the demarcation of the various funds and programmes, rather than creating synergies from them;
uzskata, ka lauku attīstības politikas efektivitāte var tikt panākta tikai tad, ja saistībā ar ELFLA ieviestie pasākumi ir saskaņoti un tie ir savstarpēji papildinoši, lai izvairītos no dubulta finansējuma un neatbilstībām; ar bažām atzīmē šo pasākumu nepietiekamu saskaņošanu atsevišķās dalībvalstīs pašreizējā plānošanas periodā; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt reformas KLP un Struktūrfondu līdzfinansēto pasākumu plānošanas saskaņošanas uzlabošanai; atzīst, ka KLP un struktūrfondu reforma pēc 2013. gada radīs iespēju atkārtoti novērtēt lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas attiecības;
Considers that the efficiency of rural development policy can only be achieved if the measures implemented under EARDF and regional development policy are coordinated and complementary, so as to avoid double financing and gaps; notes with concern the insufficient coordination between those actions during the current programming period in the individual Member States; calls therefore on the Commission to propose reforms aimed at ensuring better coordination in the planning and implementation of measures co-financed under the cohesion policy and CAP; recognises that the post-2013 reform of the CAP and the EU Structural Funds will provide an opportunity to re-assess the relationship between rural development on one hand and agricultural policy and cohesion policy on the other;
atzīst, ka lauku attīstības politikas galvenais uzdevums ir turpināt saglabāt lauku apvidu iedzīvotāju palikšanu lauku apvidos un nodrošināt viņiem pienācīgu dzīves līmeni;
Recognises that the primary role of rural development policy is to continue to maintain the population of the countryside and ensure a decent standard of living for this rural population;
uzskata, ka pieeja, kas izpaužas lauku attīstības nodalīšanā no kohēzijas politikas, izveidojot ELFLA, cieši jāpārrauga, lai varētu novērtēt tās patieso ietekmi uz lauku apvidu attīstību; atzīmē, ka jaunā sistēma tika izveidota 2007. gadā un ka ir pāragri izdarīt secinājumus attiecībā uz šo Kopienas politiku;
Considers that the approach of separating rural development from cohesion policy with the creation of EAFRD needs to be monitored very closely in order to evaluate its true impact on the development of rural areas; notes that the new system was put in place in 2007 and that it is, therefore, too early for any conclusions to be reached with regard to the future of this Community policy;
uzsver, ka viena no lauku attīstības politikas prioritātēm ir piedāvāt tādus pasākumus, kas neliktu lauku apvidu iedzīvotājiem pamest lauksaimniecības nozari, bet kuri veicinātu cita starpā konkurētspējīgu saimniecību attīstību, ekoloģisku produktu, augstas kvalitātes tradicionālo pārtikas produktu un dzērienu ražošanu;
Stresses that one of the priorities of rural development policy is to propose measures which do not result in the rural population having to abandon agriculture and which also help, inter alia, to promote competitive holdings, the production of organic products, and traditional high-quality foods and drinks, for example;
tomēr uzsver, ka ir nepieciešams galvenokārt ņemt vērā lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju perspektīvas, kuriem jābūt ar lauku attīstības politiku saistīto atbalsta pasākumu centrā;
Stresses, however, the need to take account of the prospects primarily of the population employed in agriculture, who should remain the main focus of support measures under rural development policy;
uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt jaunos lauksaimniekus, lai tie paliktu savā zemē, pat ja tie nenodarbojas vienīgi ar lauksaimniecisko ražošanu, mudinot viņus attīstīt citas aktivitātes, piemēram lauku tūrismu, kā arī atbalstot MVU lauku apvidos;
Stresses the importance of support for young farmers to keep them on their land, even if they are not engaged solely in agricultural production, providing them with incentives for development and other activities too, such as rural tourism and of strengthening SMEs in the countryside;
uzskata, ka lauku attīstības politikas galvenos mērķus var sasniegt tikai tad, ja šīs politikas īstenošanai tiek piešķirti atbilstoši līdzekļi, kas tiek izlietotssaskaņā ar lauku apvidiem noteiktajām prioritātēm, un ka šos līdzekļus, kas atbrīvojas modulācijas rezultātā, vajadzētu piešķirt kopienām, kas nodarbojas ar lauksaimniecību;
Considers that the main objectives of rural development policy can only be achieved if this policy receives adequate funding that is used in line with the priorities set out for rural areas, and that funds raised through modulation should always be distributed back to active farming communities;
uzskata, ka struktūrpolitikas un lauku attīstības pasākumu saskaņošana ļauj izstrādāt projektus ar lielāku Eiropas Savienības pievienoto vērtību; saskata tajā lauku apvidu ilgtspējīgas attīstības iespēju, piemēram, veidojot infrastruktūru vai veicot vides aizsardzības pasākumus;
Takes the view that the coordination of structural policy and rural development measures allows projects with greater European added value to be undertaken; sees in that an opportunity for long-term enhancement of rural areas, for example through infrastructural or environmental protection measures;
aicina Komisiju iesniegt precīzus datus un prognozes par Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un struktūrfondu izmantošanu lauku apvidos un pārbaudīt kādu sinerģiju var radīt ELFLA un struktūrfondi attiecībā uz lauku apvidiem pieejamajiem fondiem;
Calls on the Commission to supply detailed figures and forecasts for the take-up of EAFRD and structural funding in rural areas and to look into the synergies that can be created by the EAFRD and the Structural Funds in terms of the funding available in rural areas;
aicina Komisiju novērtēt, vai reģionālās attistības programmas var sekmēt drošu ienākumu piedāvājumu lauksaimniekiem, piemēram, darbojoties vides un dabas aizsardzības jomā un ainavas pārvaldības jomā;
Calls on the Commission to assess whether regional policy programmes can contribute to offering farmers a reliable income, for example through carrying out environmental protection, nature conservation and landscape management activities;
uzsver, ka galvenie uzdevumi kohēzijas politikas jomā ir ilgtspējīga attīstība, ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju, pieejamība un piekļuve sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem un ka to visefektīvākā veidā var uzlabot, cita starpā, atbalstot tautsaimnieciskās aktivitātes lauku kopienās;
Stresses that sustainable development, per-capita income levels, accessibility, access to public goods and services and rural depopulation are among the biggest challenges for cohesion policy and can be most effectively improved through among other measures, support for economic activities in rural communities;
aicina Komisiju un dalībvalstis ES politikā sistemātiski ņemt vērā laukus, kā arī sniegt piemērotu atbalstu cilvēkkapitāla attīstības projektiem, jo īpaši, nodrošinot apmācības iespējas lauku uzņēmējiem, kā arī uzņēmējiem, kas nav saistīti ar lauksaimniecību lauku apvidos, īpašu uzmanību pievēršot jaunām sievietēm, lai sekmētu nodarbinātību un darba vietu radīšanu;
Calls on the Commission and the Member States to take systematic account of the countryside in EU policies and to provide appropriate support for projects to develop human capital, in particular through the provision of training opportunities for agricultural and non agricultural entrepreneurs in rural areas, with a particular focus on young women, with the aim of promoting employment and job creation;
uzsver, ka lauku apvidu attīstībai nepieciešama lielāka uzmanība un atbalsts attiecībā uz lauku ainavu un lauksaimnieciskās darbības rezultātā izveidoto ainavu saglabāšanu, ekotūrismu, atjaunojamu energoavotu ražošanu un izmantošanu, kā arī vietējām iniciatīvām, piemēram, kvalitatīvas pārtikas piegādi un vietējo produktu tirgiem;
Emphasises that development in rural areas requires greater attention and support for the preservation of the natural and farmed landscape, ecotourism, the production and use of renewable energy and local initiatives such as local food-quality procurement schemes and local farmers' markets;
vērš uzmanību uz mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi lauku attīstībā un ieguldījumu konverģencē reģionālā un vietējā līmenī; aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās pašvaldības pievērst lielu uzmanību konkurētspējas stiprināšanai, atbalstot arī citas ražošanas nozares un veicināt uzņēmējdarbības garu lauku apvidos, jo īpaši atceļot administratīvos, juridiskos un plānošanas šķēršļus, nodrošinot atbilsotšu IT struktūru, kā arī palielinot motivāciju uzsākt uzņēmējdarbību, kā arī vairāk atbalstot ar lauksaimniecību nesaistītās nozares, vienlaikus veicinot tautsaimniecības dažādošanu šajos apvidos;
Draws attention to the role played by SMEs in rural development and the contribution they make to convergence at regional and local levels; calls on the Commission, the Member States and regional and local authorities to lay the emphasis on strengthening competitiveness by also assisting other productive sectors and to foster entrepreneurship in rural areas, in particular by removing administrative, legal and planning barriers, providing adequate IT infrastructure and increasing the incentives to launch new entrepreneurial activities and also to offer more support to non-agricultural activities while promoting economic diversification in these areas;
atkārtoti vērš Padomes, Komisijas, dalībvalstu un vietējo pašvaldību uzmanību uz milzīgo izaicinājumu, ko rada paredzamā vairāku miljonu mazo uzņēmumu likvidācija lauku apvidos, kas ievērojami ietekmēs nodarbinātības līmeni, un tāpēc – lauku apvidu stabilitāti; aicina ciešā sadarbībā ar tautsaimniecības un sociālajiem partneriem veikt nepieciešamos pasākumus visos līmeņos;
Once again draws the attention of the Council, the Commission, Member States and local authorities to the enormous challenge posed by the predicted disappearance of several millions of rural small businesses, which will have a major impact on employment and, therefore, on stability in the countryside; calls for all necessary measures to be taken at all levels, in close cooperation with economic and social partners;
uzsver, ka grūtības lauku attīstības politikas īstenošanā izraisa tas, ka nozaru politika un teritoriālā kohēzija ir savstarpēji saistīta, līdzīgi kā abu politikas jomu tautsaimnieciskie un sociālie aspekti, kā arī tas, ka dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs atbildības noteikšanas veids un politikas saskaņošanas sistēmas, šajā sakarībā atkāroti uzsver, ka nepieciešams veidot ELFELA, struktūrfondu un kohēzijas fondu sinerģiju un aicina Komisiju palīdzēt valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm pareizi izprast tās iespējas, ko sniedz šie finanšu instrumenti, aicina dalībvalstis nodrošināt pārvaldes iestāžu dialogu, lai veidotu dažādo fondu intervences sinerģiju un palielinātu to efektivitāti;
Notes that the difficulties in implementing rural development policy stem from the fact that sectoral policies and territorial cohesion policy cut across each other, as do the economic and social aspects of both types of policy, and from the wide variety of responsibility allocation and policy coordination systems used in the Member States, in this connection, stresses once again the necessity to create synergies between the EAFRD and the Structural and Cohesion Funds and calls on the Commission to assist national, regional and local authorities in properly understanding the possibilities offered by these financial instruments; calls on Member States to ensure dialogue between managing authorities so as to create synergies between the interventions of the different funds and enhance their effectiveness;
uzskata, ka pirms lauku attīstības reformas, Komisijai vajadzētu veikt visu to nozaru politiku, kuras ietekmē lauku apvidus, jo īpaši CAP un reģionālās politikas padziļinātu izpēti saistībā ar kohēzijas politiku, kā arī lai noteiktu tās paraugprakses kopumu, kas attiecas uz visu lauku attīstības politiku;
Takes the view that, prior to rural funding reform, the Commission should conduct a detailed assessment of all sectoral policies having an impact on rural areas, and notably CAP and regional policy, in the context of cohesion policy and that a set of best practices should be drawn up for rural development policy as a whole;