natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā secinājumus un deklarāciju, kas pieņemta 2009. gada 16–18. novembrī Romā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the conclusions and declaration issued by the World Summit on Food Security held in Rome from 16 to 18 November 2009,
A. tā kā Eiropas Savienība ir galvenā pasaules attīstības un humanitārās palīdzības sniedzēja, un tā kā starptautiskā līmenī jau kopš astoņdesmitajiem gadiem pastāvīgi samazinās lauksaimniecībai paredzētā oficiālās attīstības palīdzības daļa, jo īpaši Eiropas Savienības piešķirtā palīdzība, tai sarūkot no 17 % 1980. gadā līdz 3,8 % 2006. gadā; tā kā paredzams, ka pārtikas pieprasījums pasaulē līdz 2050. gadam divkāršosies un līdz ar to būs nepieciešams palielināt pārtikas ražošanu, turklāt arvien lielāka kļūs šo procesu ietekme uz dabas resursiem;
A. whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but whereas at international level the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture, particularly by the European Union, has steadily diminished since the 1980s, falling from 17 % in 1980 to 3.8 % in 2006; whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
B. tā kā 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmes par nodrošinātību ar pārtiku noslēguma deklarācijā nav ne pietiekami analizēti iemesli, kādēļ nav izdevies izskaust badu, ne arī izvirzīti konkrēti priekšlikumi, kā uzlabot cīņu ar to; tā kā FAO aprēķini liecina, ka ar EUR 30 miljardu lieliem ieguldījumiem gadā pietiktu, lai pasaules iedzīvotājus (kuru skaits 2050. gadā sasniegs 9 miljardus) nodrošinātu ar pārtiku;
B. whereas the final declaration of the 2009 World Summit on Food Security neither sufficiently analyses the reasons for the failure to eradicate hunger, nor does it make concrete proposals on how to step up the fight against hunger; whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure food security for a world population which will reach 9 billion by 2050,
C. tā kā Eiropas Savienība ir liela pārtikas ražotāja, taču tā ir arī nozīmīgākā lauksaimniecības produkcijas importētāja, un attiecībā uz daudzām lauksaimniecības pamatprecēm tā nespēj nodrošināt pašapgādi; tā kā dzīvnieku barības cenu pieaugums palielina ražošanas izmaksas un tādēļ var samazināties lopkopības produkcijas ražošanas apjoms;
C. whereas the European Union remains a major food producer, but is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities; whereas the rise in the prices of animal feed is increasing production costs, with the risk that output of stockfarming products will fall,
D. tā kā ļoti lielas preču cenu svārstības var kļūt par aizvien izteiktāku un regulārāku pasaules tirgus iezīmi; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus lauksaimnieku ienākumus, galvenokārt ņemot vērā lauksaimniecības resursu izmaksu pieauguma ātrumu un arvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām;
D. whereas dramatic fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices,
E. tā kā pasaules pārtikas krājumi ir kritiski samazinājušies, jo pēc Otrā Pasaules kara krājumu pietika vienam gadam, 2007. gadā — vairs tikai 57 dienām, savukārt 2008. gadā — vien 40 dienām;
E. whereas world food stocks have fallen to critically low levels, from one year’s supply of food in stock after the Second World War to just 57 days’ stock in 2007 and only 40 days’ in 2008,
F. tā kā pat ES krājumi ir tā samazinājušies, ka ārkārtas pārtikas programmas rīcībā šobrīd ir mazāk pārtikas izdalīšanai; tā kā šai problēmai un arī pārtikas cenu krīzei ir tiešas un nopietnas sekas, badacietēju skaitam pasaulē 2009. gadā palielinoties līdz vienam miljardam cilvēku ( FAO dati) un tas nozīmē, ka katrs sestais pasaules iedzīvotājs nesaņem pietiekamu daudzumu pārtikas un cieš pastāvīgu badu;
F. whereas depleted stocks, even in the EU, have an adverse effect on the emergency food programme, which has, at present, less food to distribute; whereas this problem and the global food-price crisis have had the immediate and serious consequence of increasing the number of hungry people in the world to 1 billion in 2009 according to the FAO, meaning that one person in six is currently undernourished and suffering from chronic hunger,
G. tā kā ik gadu no bada un nabadzības mirst vairāk nekā 40 miljoni cilvēku, tostarp ik sešās sekundēs mirst viens bērns; tā kā šāda notikumu attīstība ir izraisījusi dumpjus un politiskus nemierus, vēl vairāk destabilizējot valstis un reģionus visā pasaulē; tā kā 185 valstu pārstāvji Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē 1996. gadā apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badacietēju skaitu; tā kā ģimenes saimniecību locekļi, lopkopji un lauku strādnieki ir vairāk nekā puse no pasaules iedzīvotājiem un viņus bads piemeklē pirmām kārtām;
G. whereas more than 40 million people die of hunger and poverty every year, including one child every six seconds; whereas these developments have sparked riots and unrest throughout the world, further destabilising countries and regions around the globe; whereas at the World Food Summit in 1996 representatives from 185 countries committed themselves to cutting the number of hungry people by half by 2015; and whereas family farmers, herders and rural workers account for more than half the world's population and are the primary victims of hunger,
H. tā kā klimata pārmaiņas būtiski ietekmē lauksaimniecību, piemēram, visnabadzīgākajās valstīs ūdens trūkuma dēļ samazināsies ražība, tādējādi ietekmējot vietējo lauksaimniecisko darbību;
H. whereas climate change is having a serious impact on farming, for example by reducing crop yields because of the water shortages affecting local agricultural activities in the poorest countries,
I. tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina darbu un iztikas līdzekļus vairāk nekā 70 % strādājošo iedzīvotāju un daudzās Āfrikas valstīs pat vairāk nekā 80 % strādājošo iedzīvotāju, un tādēļ lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme, efektīvi cīnoties pret nabadzību un badu; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs;
I. whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries, and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors,
J. tā kā Eiropas Savienība nodrošina vairāk nekā 50 % no visa pasaules attīstības palīdzības apjoma, ieskaitot arī dalībvalstu ieguldījumu; to apliecina pašreizējais ieguldījums, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi, ko veido EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu pieaugumu jaunattīstības valstīs, un pārējie līdzekļi — izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humanitārās palīdzības instrumentus);
J. whereas the European Union provides more than 50 % of all development aid worldwide, including the Member States' contributions; a fact confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
1. uzsver, ka no bada un nabadzības cieš jau vairāk nekā 1 miljards cilvēku un ka tas nepieņemami grauj vienas sestās daļas pasaules iedzīvotāju dzīvi; norāda, ka nesenā pārtikas, finanšu un ekonomikas krīze un vēl citi faktori pastiprināja sekas, ko radījuši ilgstoši nepietiekamie ieguldījumi nodrošināšanā ar pārtiku, lauksaimniecībā un lauku attīstībā, un ka kopējie pūliņi līdz šim nav bijuši pietiekami, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus; norāda uz to, ka jāveic kopīgi pasākumi, lai novērstu šo tendenci un pakāpeniski īstenotu tiesības uz pietiekamu pārtiku, saistot to ar valstu nodrošinātību ar pārtiku;
Stresses that the number of people suffering from hunger and poverty now exceeds 1 billion and that this is an unacceptable blight on the lives of one-sixth of the world’s population; notes that the effects of longstanding underinvestment in food security, agriculture and rural development have recently been further exacerbated by food, financial and economic crises, among other factors, and that the overall efforts have so far fallen short of achieving the Millennium Development Goals; notes that collectively steps need to be taken to reverse this trend and gradually make the right to adequate food a reality in the context of national food security;
3. uzsver kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nozīmi, jo tā ir līdzeklis, lai nodrošinātu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā; uzskata, ka KLP kopš tās ieviešanas 1962. gadā ir nodrošinājusi ES pilsoņiem pārtikas piegāžu drošību, kā arī lauku vides aizsardzību un uzlabošanu un ES pārtikas ražošanas standartus, kas ir augstākie pasaulē; uzsver, ka Kopienas lauksaimniecībai arī turpmāk ir jāpilda šī loma;
Stresses the importance of the common agricultural policy (CAP) as the means of securing food production in the European Union; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protecting and enhancing the rural environment and EU food production standards which are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
5. ar bažām atzīmē lauksaimniecības resursu pieaugošās izmaksas (mēslojuma, sēklu u.c. cenu pieaugums), kuru dēļ ir palielinājušies maksājumi, kas visiem lauksaimniekiem netiek kompensēti vienādā mērā (īpaši lopkopības nozarē) un kuru dēļ būtiski samazinājušies iespējamie lauku saimniecību ienākumi no preču un pārtikas cenu palielināšanās, tādējādi mazinot stimulus palielināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu; pauž bažas par to, ka ievērojamais resursu cenu pieaugums varētu samazināt to izmantošanu un, iespējams, samazināt produkcijas daudzumu, kas padziļinātu pārtikas krīzi Eiropā un pasaulē;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (increases in prices of fertilisers, seeds, etc.) which have translated into a rise in costs for which not all farmers (particularly in the livestock sector) have been equally compensated and which has significantly eroded any potential increase in farm incomes stemming from higher commodity and food prices, thus lessening the stimulus to increase sustainable agricultural production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less use of inputs and potentially reduced output, which would exacerbate the food crisis in Europe and the world;
12. piekrīt FAO uzskatam, ka pieaugošo pārtikas cenu dēļ visvairāk cieš tās valstis, kas pārtiku vairāk importē, un ka daudzas no tām ir pasaules vismazāk attīstītās valstis; vēlreiz uzsver, ka nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku galvenokārt rada nabadzība un atkarība no pārtikas importa; ņem vērā to, ka tikai dažus procentus pasaules pārtikas produkcijas tirgo starptautiskajos tirgos, un nedaudzo eksportētājvalstu īpatsvars šajā tirgū arvien pieaug;
Acknowledges the FAO's view that net food-importing countries are hardest hit by rising food prices and that many of these countries are the world's least developed; points out once again that poverty and dependence on food imports are leading causes of food insecurity; is mindful of the fact that only a small percentage of global food production, which increasingly comes from only a small number of exporting countries, is actually traded on international markets;
15. uzskata, ka finanšu mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ir pirmais solis, lai sniegtu palīdzību tiem, kurus vissmagāk skar pārtikas krīze; uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, kā tiek tērēta nauda, un jānodrošina tās izmantošana tajās jomās, kurās tā visvairāk vajadzīga, kā arī regulāri jāsniedz ziņojumi Parlamentam;
Considers that the financing facility for rapid response to soaring food prices in developing countries is a necessary first step towards meeting the immediate needs of those most affected by the food crisis; takes the view that the Commission should audit how the money is spent, ensuring that it is always used where the need is greatest, and that it should submit regular reports to Parliament;
21. norāda, ka pasaules pārtikas krīze ir viens no lielākajiem draudiem mieram un drošībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunākos Komisijas centienus izpētīt, kā risināt jautājumu par nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; aicina dalībvalstis atbalstīt šādas iniciatīvas valstu un vietējā līmenī;
Notes that the global food crisis is one of the major threats to peace and security in the world; welcomes, in that connection, the recent efforts by the Commission to investigate ways of tackling the global food security issue; calls on the Member States to support such initiatives at national and local level;
par Nikaragvu
on Nicaragua
PE432.790v01-00 } PE432.791v01-00 } PE432.792v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Nikaragvu
PE432.790v01-00 } PE432.791v01-00 } PE432.792v01-00 } RC1 European Parliament resolution on Nicaragua
– ņemot vērā iepriekšējo rezolūciju par Nikaragvu, jo īpaši 2008. gada 18. decembra rezolūciju par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoniskajām brīvībām un demokrātijai Nikaragvā,
– having regard to its previous resolutions on Nicaragua, in particular that of 18 December 2008 on the attacks on human rights defenders, civil liberties and democracy in Nicaragua,
– ņemot vērā politisko dialogu un 2003. gada 15. decembra Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku, no otras puses, kā arī Sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku,
– having regard to the Political Dialogue and Cooperation Agreement of 15 December 2003 between the European Community and its Member States, of the one part, and the Republics of Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua and Panama, of the other part, and to the Framework Cooperation Agreement between the European Economic Community and the Republics of Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua and Panama,
– ņemot vērā ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem;
– having regard to the EU guidelines on human rights defenders,
– ņemot vērā ES ekspertu grupas ziņojumus par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām Nikaragvā,
– having regard to the reports of the EU expert team on the municipal elections of 9 November 2008 in Nicaragua,
– ņemot vērā komisāres B. Ferrero-Waldner paziņojumus par notikumiem Nikaragvā pēc 2008. gada 9. novembra pašvaldību un reģionālajām vēlēšanām,
– having regard to the statements of Commissioner Ferrero-Waldner on the events in Nicaragua following the municipal and regional elections of 9 November 2008,
– ņemot vērā notiekošās sarunas saistībā ar asociācijas nolīguma parakstīšanu,
– having regard to the negotiations under way on the signing of an Association Agreement,
A. tā kā Amerikas Preses asociācija ( IAPA ) izteikusi bažas par Nikaragvas valdības rīcību un paziņojumiem, kas vērsti uz preses brīvības apspiešanu šajā Centrālamerikas valstī;
A. whereas the Inter American Press Association (IAPA) has expressed concern at a series of actions and statements by the government in Nicaragua that are stifling freedom of the press in this Central American country,
B. tā kā Nikaragvā saskaņa ar konstitūciju (1995. gada pants) pašlaik nav iespējams divas reizes pēc kārtas kandidēt prezidenta amatam un tā kā prezidents J. D. Ortega mēģina nelikumīgi apiet nosacījumu, lai 2011. gadā otrreiz kandidētu šim amatam;
B. whereas in Nicaragua it is not currently possible under the Constitution (a clause from 1995) to run for a second consecutive presidential mandate, and whereas President Ortega is attempting illegally to circumvent that provision in order to be able to run for a second mandate in 2011,
C. tā kā tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu, un tā kā pašlaik valdošajai partijai nav vajadzīgo divu trešdaļu balsu vairākuma;
C. whereas only the legislature is allowed to pronounce on constitutional reform, and whereas the current government party does not have the necessary two-thirds majority,
D. tā kā Augstākā tiesa 2009. gada 19. oktobra naktī sanāca kopā, neuzaicinot šajā sēdē piedalīties trīs no sešiem tiesnešiem, kurus aizstāja ar trim Sandinistu kustības tiesnešiem, un vienprātīgi paziņoja, ka attiecīgais konstitūcijas pants (147. pants) nav piemērojams;
D. whereas on 19 October 2009 the Supreme Court of Justice met during the night, in the absence of three of the six member judges, who were not invited and were replaced by three Sandinista judges, and unanimously declared the relevant article of the Constitution (Article 147) unenforceable,
E. tā kā visas politiskās opozīcijas partijas Nacionālajā Asamblejā, kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības asociācijas, juristi un NVO noraidīja šo nelikumīgo tiesas lēmumu un vienojās sadarboties, lai nosargātu demokrātiju un tiesiskumu Nikaragvā;
E. whereas all the opposition political parties represented in the National Assembly, as well as many civil society associations, lawyers and NGOs, have rejected this judicial decision as illegal and have agreed to work together to safeguard democracy and the rule of law in Nicaragua,
F. tā kā šo lēmumu tūlīt atzinīgi novērtēja Bolivāra Amerikas tautu alianses ( ALBA ) dalībvalstis;
F. whereas that decision was immediately welcomed by the member countries of the Bolivarian Alliance for the Peoples of Our America (ALBA),
G. tā kā liberālo partiju starptautiskajai delegācijai Nikaragvas apmeklējuma laikā tika izteikti draudi un aizskaroši vārdi, bet tās vadītāju, Parlamenta deputātu Johannes Cornelis van Baalen , Sandinistu varas iestādes pat draudēja izraidīt no Nikaragvas un pasludināt par nevēlamu personu;
G. whereas, during a visit to Nicaragua, a Liberal International delegation was threatened and insulted, and its leader, the MEP Johannes Cornelis van Baalen, was even threatened with expulsion from Nicaragua by the Sandinista authorities and declared persona non grata,
H. tā kā pēc krāpšanas gadījumiem pēdējās pašvaldību vēlēšanās Nikaragvā pasliktinājies stāvoklis demokrātijas jomā un ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdarīja uzbrukumus cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un veica mēģinājumus tos iebiedēt;
H. whereas there has been a regression of democracy in Nicaragua following the alleged fraud in the last local elections, the attacks and acts of harassment which have been directed towards human rights organisations and their members, as well as journalists and media representatives, by individuals, political forces and bodies linked to the state authorities,
I. tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstība un konsolidācija, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas neatņemama daļa;
I. whereas the development and consolidation of democracy and the rule of law, as well as respect for human rights and fundamental freedoms, must be an integral part of the EU's external policies,
J. tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, slēdzot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas;
J. whereas the European Union and its partners, when concluding agreements with third countries that include a human rights clause, are assuming responsibility for ensuring compliance with international human rights standards, and whereas such clauses are reciprocal by nature,
K. tā kā Eiropas Savienībai vajadzētu stingrāk kontrolēt Nikaragvai piešķirto līdzekļu izmantošanu attīstības projektiem, lai nepieļautu šīs naudas nonākšanu sandinistu rokās;
K. whereas the European Union should exercise greater control over the use of the funds given to Nicaragua for development projects, in order to make sure that none of the money falls into Sandinista hands,
L. tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par neseno vēlēšanu pārredzamības līmeni,
L. whereas the United Nations, the European Union, the United States and several Nicaraguan NGOs have expressed concern over the transparency of recent elections,
4. uzskata, ka prezidenta J. D. Ortega attieksme liecina par viņa vājo izpratni par demokrātiju un tās ievērošanu, kā arī par tiesiskumu un tādu pamattiesību kā vārda un politiskās rīcības brīvība izmantošanu;
Considers that President Ortega's attitude reflects his scant understanding of and respect for democracy and the rule of law and the exercise of basic fundamental rights, such as freedom of expression and political action;
8. pauž nožēlu, ka Amerikas valstu organizācija, kas parasti ļoti uzcītīgi seko līdzi citiem jautājumiem šajā kontinentā, neuzskatīja par vajadzīgu komentēt tik klaju konstitucionālās kārtības pārkāpumu vienā no tās dalībvalstīm;
Deplores the fact that the Organisation of American States, which is normally so diligent in dealing with other issues on the continent, did not see fit to comment on such a clear violation of the constitutional order of one of its member countries;
par Ķīnu: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana
on China: minority rights and application of the death penalty
PE432.796v01-00 } PE432.797v01-00 } PE432.799v01-00 } PE432.800v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Ķīnu: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana
PE432.796v01-00 } PE432.797v01-00 } PE432.799v01-00 } PE432.800v01-00 } RC1 European Parliament resolution on China: minority rights and application of the death penalty
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 1. februāra rezolūciju par iniciatīvu attiecībā uz vispasaules moratoriju nāvessodam Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0018
– having regard to its resolutions of 1 February 2007 Text adopted P6_TA(2007)0018 .
un 2007. gada 27. septembra rezolūciju par vispārēja moratorija noteikšanu nāvessodam Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0418
and 27 September 2007 Text adopted, P6_TA(2007)0418 .
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 62/149 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/N0747271.pdf
– having regard to Resolutions 62/149 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/N0747271.pdf.
un 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/168 http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N08/480/87/PDF/N0848087.pdf?OpenElement
and 63/168 http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N08/480/87/PDF/N0848087.pdf?OpenElement.
par moratoriju nāvessoda piemērošanai,
on the moratorium on the use of the death penalty, adopted by the UN General Assembly on 18 December 2007 and 18 December 2008 respectively,