natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Eiropadomi nākamajā G20 valstu sanāksmē atbalstīt ANO Tirdzniecības un attīstības konferences ( UNCTAD ) priekšlikumu izveidot jaunu daudzpusējumu sistēmu valūtas maiņas kuras pārvaldībai, lai novērstu valūtas spekulācijas un visām valstīm sniegtu politisko brīvību īstenot atbilstīgu, uz izaugsmes stimulēšanu orientētu nodokļu un monetāro politiku, lai aizsargātu darbavietas un valsts tautsaimniecību ekonomiskās lejupslīdes vai finanšu krīzes laikā;
Urges the European Council to back, at the next G20 meeting, the UNCTAD proposal for the setting-up of a new multilateral regime for exchange rate management, in order to stave off currency speculation and provide a policy space for all countries to pursue appropriate expansionary fiscal and monetary policies in order to protect jobs and their domestic economies in the face of a recession or financial crisis;
atzinīgi vērtē G20 valstu sanāksmes lēmumu stiprināt starptautisko piesardzīgās regulēšanas sistēmu un tās nodomu paplašināt šo noteikumu darbības jomu un uzraudzību, to attiecinot uz visām sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm, instrumentiem un tirgiem;
Welcomes the decision of the G20 to strengthen the international frameworks for prudential regulation, and its intention to extend regulation and oversight to all systemically important financial institutions, instruments and markets;
uzskata, ka G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtie lēmumi un apņemšanās ir minimums, nevis maksimums; tāpēc mudina ES tās teritorijā īstenot gan regulējuma, gan uzraudzības ziņā vēl tālejošāku politiku, jo īpaši attiecībā uz riska ieguldījumu fondiem un kredītreitinga aģentūrām;
Considers that the decisions and commitments of the G20 summit represent a minimum and not a maximum; therefore urges the EU to go for more ambitious policies in terms of regulation and supervision within the Union, especially regarding hedge funds and credit rating agencies;
atgādina arī, ka ES uzraudzības sistēmai jāspēj piesardzības nolūkos apkopot un analizēt sadarbībā ar centrālajām bankām mikroekonomikas un makroekonomikas informāciju un ātri reaģēt krīzes situācijās, kurām ir sistēmiska ietekme Eiropas Savienībā;
Recalls also that an EU supervisory structure is needed to collect and analyse micro and macro prudential information with the central banks and act as a rapid reaction force in crisis situations having a systemic impact on the EU;
uzskata, ka finanšu jomā strādājošo vadītāju un biržas mākleru atalgojuma shēma ir būtiski svarīgs jautājums, kas jārisina finanšu stabilitātes nodrošināšanas nolūkos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē G20 valstu vēlmi nodrošināt, ka atalgojuma sistēmas tiek veidotas, ievērojot uzņēmumu ilgtermiņa mērķus un riskus uzņemoties piesardzīgi; uzstāj, lai Bāzeles Banku uzraudzības komiteja līdz 2009. gada rudenim sagatavotu konkrētus priekšlikumus saistībā ar šo jautājumu;
Takes the view that the remuneration scheme for managers and traders in the financial sector is an essential issue to address in order to ensure financial stability; welcomes, in this context, the willingness of the G20 to ensure that compensation structures are consistent with firms' long-term goals and prudent risk-taking; insists that the Basel Committee on Banking Supervision delivers concrete proposals in this respect by autumn 2009;
Nodokļu oāzes un sadarboties negribošas valstis un teritorijas
Tax havens and non-cooperative jurisdictions
norāda uz nodomu risināt problēmu, kas saistīta ar nodokļu oāzēm un sadarboties negribošām valstīm un teritorijām; tomēr uzskata, ka G20 sanāksmes secinājumi ir tikai nekaitīga un retoriska kritika, kas vērta pret nodokļu oāzēm un sadarbībā neieinteresētiem ārzonas centriem;
Takes note of the intention to tackle the problem of tax havens and non-cooperative jurisdictions; considers, however, that the conclusions of the G20 are merely a toothless and rhetorical criticism of tax havens and non-cooperative offshore centres;
uzsver, ka ir nepieciešama visaptveroša sadarbības un informācijas apmaiņas sistēma saistībā ar nodokļu jautājumiem; pauž dziļu nožēlu, ka nav izstrādāts īstenošanas grafiks konkrētu sankciju mehānismam, lai tā saukto cīņu pret nodokļu oāzēm padarītu iedarbīgu; šajā sakarībā atgādina, cik svarīgi ir pārtraukt fiktīvu juridisku personu izmantošanu, lai apietu nodokļus; uzsver arī, ka tā vietā, lai ievērotu bankas noslēpumu, visos gadījumos vajadzētu īstenot automātisku informācijas apmaiņu, turklāt visās ES valstīs un atkarīgajās teritorijās;
Emphasises the need for a global system of cooperation and information exchange in tax matters; deeply regrets the absence of a timetable of concrete sanction mechanisms in order to give teeth to the so-called fight against tax havens; recalls, in this context, that it is of primary importance to put an end to the use of artificial legal persons as a way of avoiding taxation; stresses also that in the place of banking secrecy, automatic information exchange should prevail in all circumstances, and in all EU countries and dependent territories;
aicina ES veikt pasākumus, lai likvidētu nodokļu oāzes, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm; tāpēc aicina noslēgt jaunu saistošu starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kuru starptautiskas korporācijas būs spiestas automātiski atklāt informāciju par to gūtajiem ienākumiem un samaksātajiem nodokļiem visās jaunattīstības valstīs, kurās tās darbojas;
Calls on the EU to take action to eradicate tax heavens, tax evasion and illicit capital flight from developing countries; calls, therefore, for a new binding global agreement which will force transnational corporations automatically to disclose their profits and taxes paid in all developing countries where they operate;
atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asamblejas 2009. gada 8. aprīļa aicinājumu Latīņamerikas un ES valstīm „nekavējoties darboties, lai likvidētu visas nodokļu oāzes to teritorijā, un starptautiskā līmenī strādāt pie tā, lai tiktu likvidētas atlikušās nodokļu oāzes un lai pret uzņēmumiem un personām, kas izmanto šo nodokļu oāžu pakalpojumus, tiktu vērstas sankcijas”;
Welcomes and fully supports the request made by the EUROLAT Parliamentary Assembly on 8 April 2009 to the LAC-EU countries 'to act at once to abolish all tax havens on their territory and to work at international level for the abolition of the rest and for sanctions against companies and individuals resorting to their services';
Grāmatvedības standarti
Accounting standards
atzinīgi vērtē lēmumu pārskatīt grāmatvedības standartus finanšu instrumentu novērtēšanai un līdz 2009. gada beigām veikt pasākumus, lai uzlabotu iesaistīto pušu līdzdalību, pārskatot Starptautisko grāmatvedības standartu padomes ( IASB )statūtus;
Welcomes the decision to review accounting standards for the valuation of financial instruments and to take action by the end of 2009 to improve the involvement of stakeholders through the IASB's constitutional review;
šajā sakarībā atgādina, ka IASB vajadzētu tās starptautiskajā finanšu pārskatu standartā saistībā ar informācijas sniegšanu pa segmentiem iekļaut prasību starptautiskām korporācijām ziņot par visām to darbībām (darbaspēka izmaksām, finansiālajiem izdevumiem, peļņu pirms nodokļu nomaksas utt.) katrā valstī atsevišķi; uzskata, ka tas sniegtu ieguldītajiem, iesaistītajām pusēm un nodokļu iestādēm visaptverošu pārskatu par katru grupu, tādējādi ļaujot efektīvāk un pārredzamāk starptautiskā līmenī noteikt nodokļu bāzi;
Recalls, in this context, that the International Accounting Standards Board (IASB) should include within its International Financial Reporting Standard on segment reporting a requirement that multinational corporations report on a country-by-country basis on all their transactions (labour costs, financial costs, before-tax profits, etc); considers that this would provide a comprehensive view of each group for investors, stakeholders and tax authorities, thereby facilitating a more effective and transparent international allocation of the tax base;
uzskata, ka IASB statūti jāpārskata tā, lai šī organizācija vairs nebūtu privāts uzņēmums, kura finanses pārvalda lieli grāmatvedības uzņēmumi, bet gan starptautiska aģentūra līdzīgi Ekonomikas un sociālo lietu padomes specializētajai komisijai;
Considers that the constitution of the IASB should be reformed so that this organisation ceases to be a privately owned company with its finances controlled by the big accounting firms, and instead becomes an international agency as a specialist commission of the Economic and Social Council;
Starptautiskās finanšu sistēmas finansēšana un reformēšana krīzes pārvarēšanas nolūkos
Funding and reforming the international financial system in order to overcome the crisis
norāda uz interesi, kas izrādīta par Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) kā pēdējās instances aizdevēja lomas stiprināšanu un par SVF aizdošanas spēju veicināšanu, tam piešķirot līdzekļus USD 500 miljardu apmērā; īpaši atzinīgi vērtē USD 250 miljardu piešķiršanu speciālo aizņēmuma tiesību (SAT) formā; tomēr pauž nožēlu, ka jaunās SAT tiks piešķirtas 186 SVF locekļiem atbilstoši to kvotām vai balsstiesīgajām akcijām, kā rezultātā valstis ar vidējiem ienākumiem un nabadzīgas jaunattīstības valstis saņems nepietiekamu finansējumu, jo tām piešķirto SAT vērtība būs tikai USD 80 miljardi;
Takes note of the interest in a strengthened role for the IMF as lender of last resort and of the boosting of IMF lending capacity through the assignation of approximately USD 500 billion in funds; welcomes, in particular, the issuing of USD 250 billion in Special Drawing Rights (SDR); is, however, disappointed that the new SDRs will be allocated to the 186 IMF members according to their quotas or voting shares, resulting in a serious underfunding of the needs of the middle-income and poor developing members, with only USD 80 billion's worth of SDRs allocated to those countries;
uzskata — tas, ka G20 valstis neuzstāja uz SVF politikas reformas īstenošanu paralēli SVF kā pēdējās instances aizdevēja funkciju stiprināšanai, bija nopietna neveiksme; joprojām pauž dziļa bažas par to, ka saskaņā ar nesenajiem kreditēšanas noteikumiem krīzes ietekmētajām valstīm (tostarp Ungārijai un Latvijai) SVF uzliek par pienākumu īstenot pilnīgi prociklisku nodokļu un monetāro politiku, kas līdzīga tai politikai, kura 1997.–1998. gadā vēl vairāk padziļināja ekonomisko krīzi Āzijas valstīs;
Regards it as a serious failure that the G20 did not insist on any IMF policy reform in parallel with boosting its role as lender of last resort; remains deeply concerned that the IMF, in its recent lending conditions to crisis-affected countries (including Hungary and Latvia), prescribed fully-fledged pro-cyclical fiscal and monetary policies of the kind that led Asian countries deeper into economic crisis in 1997/1998;
pauž nožēlu par to, ka G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme nespēja nekādā veidā palīdzēt jaunattīstības valstīm neieslīgt smagā parādu krīzē, uz ierobežotu laiku ieviešot parādu iesaldēšanu vai parādu apstrādi vai izveidojot „starptautisku bankrota mehānismu” vai līdzīgu instrumentu, kas ļautu atmaksāt tikai daļu no aizdevumiem, kuru tirgus vērtība ir kritusies, kā to pašlaik aizvien biežāk ļauj darīt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un bankām; aicina pārskatīt starptautisko finanšu iestāžu ilgtspējīgu parādsaistību sistēmu, kā arī izveidot atbildīgu daudzpusēju aizdevumu sistēmu;
Is disappointed at the complete failure of the G20 summit to help developing countries avoid a wrenching debt crisis, through a time-bound international system of debt standstill or debt workout, or the setting-up of a 'international bankruptcy mechanism' or similar tool for paying back only portions of loans whose market values have fallen, as is now increasingly being allowed to companies or banks in trouble; calls for the redefinition of the debt sustainability framework of the international financial institutions and the setting-up of a responsible multilateral lending framework;
uzskata, ka SVF ir jāveicina Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana; šajā sakarā aicina nodrošināt, ka SVF un ANO aģentūras (ANO Attīstības programma, ANO Vides programma, ANO Tirdzniecības un attīstības konference, SDO utt.), kā arī ES labāk saskaņo savas darbības un īsteno saskaņotāku politiku sociālās un ekonomikas politikas jomā;
Believes that the IMF must contribute to achieving the Millennium Goals; calls, in this respect, for better coordination and greater coherence of the policies of the IMF, the UN agencies (UNDP, UNEP, UNCTAD, ILO, etc) in the field of social and economic policy, as well as the EU;
uzskata, ka G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes vislielākā neveiksme bija nespēja izstrādāt plānu, lai regulētu finanšu iestāžu pārrobežu darbību un pārrobežu finanšu plūsmas vai vismaz stiprinātu valstu spējas regulēt pārrobežu kapitāla plūsmas;
Regards it as its biggest failure that the G20 summit did not manage to come up with any plan for regulating crossborder activities of financial institutions or crossborder financial flows, or at least for strengthening the ability of countries to regulate the flow of crossborder funds;
Pasaules tirdzniecības un ieguldījumu veicināšana
Promoting global trade and investment
atzinīgi vērtē Londonas augstākā līmeņa sanāksmē pausto apņemšanos nodrošināt USD 250 miljonus garantiju formā, lai tirgotāji varētu piekļūt kredītiem; tomēr pauž nožēlu, ka plānā nav norādīts, kā šādas eksporta kredīta garantijas varētu paplašināt, tās attiecinot uz jaunattīstības valstīm, kurām tās ir visvairāk vajadzīgas, jo īpaši uz Subsahāras Āfriku, kuras eksports šogad ir samazinājies jau par 40 %, galvenokārt tāpēc, ka piekļuve komerckredītiem ir ierobežotāka;
Welcomes the commitment of the London summit to provide for up to USD 250 billion in guarantees to allow traders access to credit; regrets, however, that the plan does not indicate how such export credit guarantees might be extended to the developing countries most in need, and notably to sub-Saharan Africa, which saw its exports fall by 40% this year so far, mainly because of tightened access to commercial credits;
norāda uz G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes atkārtoto aicinājumu pabeigt PTO Dohas attīstības programmas sarunas; atkārtoti pauž pārliecību, ka Dohas sarunās neizdosies rast risinājumu pašreizējai ekonomikas un finanšu krīzei un ka, lai izveidotu taisnīgu un attīstībai labvēlīgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, tās ir pilnībā jāpārveido; aicina PTO sagatavot detalizētus priekšlikumus, lai līdz laikam, kamēr nebūs izveidotas starptautiskas uzraudzības struktūras, ieviestu pārtraukumu pašreizējo liberalizācijas saistību īstenošanā attiecībā uz pārrobežu finanšu pakalpojumiem;
Notes the continued call of the G20 summit for the conclusion of the WTO's Doha Development Agenda negotiations; reiterates its conviction that the Doha negotiations will not provide a solution to the present economic and financial crises and need to be fundamentally revised in order to re-establish a fair and development-friendly multilateral trading system; calls on the WTO to make detailed proposals for a standstill regime in the implementation of existing liberalisation commitments regarding crossborder financial services, as long as global supervision structures are not in place;
Taisnīga un ilgtspējīga atlabšana visiem
Ensuring a fair and sustainable recovery for all
uzskata, ka, lai cīnītos pret nabadzību, vispirms jāatzīst valsts vai reģiona tiesības uz neatkarīgu pārtikas apgādi un tiesības demokrātiski noteikt attiecīgās valsts vai reģiona politiku, prioritātes un stratēģiju nolūkā aizsargāt iedzīvotāju iztikas līdzekļus, kā arī sociālās, ekonomiskās un kultūras tiesības, un ka šiem principiem jādominē pār tirdzniecības liberalizāciju, ierobežojumu atcelšanu un privatizāciju;
Believes that the fight against poverty must be based on the recognition of the right of a country or region to food sovereignty and the right to democratically define its own policies, priorities and strategies in order to protect its population's livelihood and social, economic and cultural rights, and that these principles should prevail over trade liberalisation, deregulation and privatisation;
mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES līmeņa nodokli finanšu darījumiem, kas veicinātu ieguldījumus jaunattīstības valstīs, tādējādi palīdzot tām pārvarēt krīzes smagākās sekas un turpināt virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu.
Urges the Commission to submit proposals for the introduction of an EU-wide financial transaction tax, which could help finance investment in developing countries in order to help them overcome the worst consequences of the crisis and keep on track towards the achievement of the Millennium Development Goals;
iesniedza Gunnar Hökmark
by Gunnar Hökmark
par 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušās G20 sanāksmes rezultātiem
on the outcome of the G20 meeting held in London on 2 April 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušās G20 sanāksmes rezultātiem
European Parliament resolution on the outcome of the G20 meeting held in London on 2 April 2009
ņemot vērā Divdesmit valstu grupas 2009. gada 2. aprīļa deklarāciju par finanšu sistēmas stiprināšanu,
having regard to the Group of Twenty's declaration of 2 April 2009 on 'Strengthening the Financial System',
ņemot vērā 2008. gada septembrī Ņujorkā notikušajā G20 sanāksmē izstrādāto rīcības plānu,
having regard to the Action Plan set out in New York at the September 2008 G20 meeting,
ņemot vērā Eiropadomes pavasara sanāksmes iznākumu,
having regard to the outcome of the Spring European Council meeting,
tā kā 2009. gadā ekonomikas izaugsme visā pasaulē strauji samazinās un tikai visoptimistiskākās prognozes paredz lēnu atlabšanu 2010. gadā, tādējādi tuvojoties dziļai sociālai un politiskai krīzei;
whereas worldwide economic performance is declining fast in 2009 and only slow recovery is expected in 2010 in the most optimistic projections, thus bringing us closer to a profound social and political crisis,
tā kā galvenās problēmas starptautiskās un Eiropas ekonomikas lejupslīdes novēršanā ir neuzticēšanās finanšu un kapitāla tirgiem, kā arī bezdarba pieaugums; tā kā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu banku savstarpējo kreditēšanu un kredītu tirgu darbību;
whereas the main challenges in countering the downturn in the international and European economy are the lack of confidence on the financial and capital markets and rising unemployment; whereas action is required in order to secure interbank lending and the functioning of credit markets,
tā kā Vispārējais ekonomikas atveseļošanas un reformu plāns ietver šādus mērķus — 1) atjaunot uzticību, izaugsmi un darbavietas; 2) atjaunot finanšu sistēmu, lai atsāktu kreditēšanu; 3) stiprināt finanšu noteikumus, lai atjaunotu uzticību; 4) finansiāli atbalstīt un pārveidot starptautiskās finanšu iestādes, lai pārvarētu šo krīzi un novērstu turpmākās krīzes; 5) veicināt starptautisko tirdzniecību un ieguldījumus un atteikties no protekcionisma, lai liktu pamatus pārticībai, un 6) veidot integrētu, videi nekaitīgu un ilgtspējīgu ekonomiku;
whereas the Global Plan for Recovery and Reform encompasses the following aims: (1) restoring confidence, growth and jobs; (2) repairing the financial system to restore lending; (3) strengthening financial regulation to rebuild trust; (4) funding and reforming international financial institutions to overcome the crisis and prevent future ones; (5) promoting global trade and investment and rejecting protectionism, to underpin prosperity; and (6) building an inclusive, green and sustainable recovery,
atzinīgi vērtē Divdesmit valstu grupas „Vispārējo atveseļošanas un reformu plānu”; pauž gandarījumu, ka šis vispārējais plāns atbilst Eiropas Savienībā jau sāktajiem centieniem, radīt aptverošāku pieeju un novērst pretēji vērstas politikas darbības, kas grauj viena otras rezultātus;
Welcomes the Group of Twenty's Global Plan for Recovery and Reform; is satisfied that the Global Plan is in line with the efforts already undertaken within the European Union to add a more global approach and avoid conflicting policies whose effects cancel each other out;
augstu vērtē ES vadošo lomu, ko tā uzņēmās šajā augstākā līmeņa sanāksmē, lai norādītu turpmāko virzību un izstrādātu praktiskus risinājumus;
Lauds the leading role the EU played at the summit in giving direction and shaping practical solutions;
atzinīgi vērtē kopējo pieeju ar mērķi uzlabot finanšu nozares regulējumu un finanšu uzraudzību; mudina visas valdības rīkoties atbilstīgi G20 sanāksmē uzņemtajām saistībām;
Welcomes the common approach to better regulation of the financial sector and improved financial supervision; urges all governments to act according to the commitments they made at the G20 meeting;
aicina nesen izveidoto Finanšu stabilitātes padomi, kā arī SVF iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par to, kā tiek uzraudzīta finanšu nozares stiprināšanai izstrādātā rīcības plāna īstenošana;
Calls on the newly established Financial Stability Board and the IMF to present to Parliament their report on monitoring the implementation of the Action Plan for the strengthening of the financial sector;
vērš uzmanību uz to, ka bieži vien finanšu nozarē veiktie plašie pasākumu ir domāti, nevis lai glābtu no slēgšanas konkrētus uzņēmumus, bet gan lai nepieļautu šīs nozares sabrukumu, kas varētu izraisīt graujošu domino efektu visā pārejā finanšu nozarē, kā arī reālajā ekonomikā;
Draws attention to the fact that the often robust measures taken in the financial sector are not meant to prevent specific firms from closing down, but to prevent a meltdown of the sector, which would lead to a disastrous domino effect through the rest of the financial sector, as well as the real economy;
pauž atbalstu tam, lai tiktu dubultoti līdzekļi ES instrumentam, ar kuru sniedz vidēja termiņa finansiālu palīdzību ES neietilpstošo valstu maksājumu bilancēm, palielinot šos līdzekļus no 25 miljardiem uz 50 miljardiem EUR;
Is in favour of doubling the EU facility providing medium-term financial assistance for non-euro Member States' balances of payments from € 25 bn to € 50 bn;
atzīmē, ka valdību uzsāktā masveidīgā līdzekļu aizņemšanās jau sāk radīt sasprindzinājumu kapitāla tirgos, jo tie tiek iztukšoti, parādās izstumšanas sekas, kā arī sāk pieaugt vidēja un ilgtermiņa procentu likmes, kas varētu iznīcināt centrālo banku centienus samazināt procentu likmes; mudina visas dalībvalstis pēc iespējas ātrāk atgriezties pie saprātīga valsts budžeta deficīta līmeņa;
Notes that governments' massive recourse to borrowing is beginning to show strains on the capital markets, as these are being dried up, crowding-out is coming into effect, and medium- and long-term interest rates are creeping upwards, which is likely to annul the central banks' efforts to bring down interest rates; urges all Member States to return to a sound level of government deficit as soon as possible;
apzinās, ka pašreizējais straujais publisko izdevumu pieaugums varētu novest pie tikpat straujas aplikšanas ar papildu nodokļiem nākotnē; brīdina no cerībām, ka inflācija varētu samazināt krīzes ietekmi uz valsts finanšu līdzekļiem, jo par to galvenokārt maksātu pensionāri un nākamās paaudzes;
Is aware that the present sharp rise in government expenditure may lead to an equally sharp rise in taxation in the future; warns against the hope that inflation will soften the impact on the public coffers, given that this would mainly be at the expense of pensioners and future generations;
pauž atbalstu G 20 valstīm, kuras galvenokārt izvēlējās uz aizņēmumiem un garantijām pamatotus risinājumus, kas maksimāli palielinās ekonomisko efektu, vienlaikus palīdzot mazināt ietekmi, ko uz valstu finanšu līdzekļiem ilgtermiņā atstās vairāk nekā 1 triljons USD vērtās programmas;
Lauds the G20 for having largely opted for solutions based on loans and guarantees, which will maximise economic effects while helping reduce the long-term impact on government coffers of the more than USD 1 trillion programmes;