natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ierosina pēc sarunu pabeigšanas par starptautisko klimata nolīgumu un pēc tā parakstīšanas izveidot īstu Pasaules vides organizāciju ar mērķi nodrošināt noteikto saistību un vides standartu ievērošanu; pie šīs iecerētas organizācijas būtu, piemēram, obligāti jāvēršas vides dempinga sakarībā;
Proposes, once the international agreement on the climate has been negotiated and signed, that a genuine World Environmental Organisation be set up to enforce application of the commitments that will have been made, and to ensure compliance with environmental standards; points out that it would, for example, be obligatory to refer cases of environmental dumping to this future organisation;
stingri atbalsta juridiski saistošu cilvēktiesību klauzulu iekļaušanu Eiropas Savienības starptautiskajos nolīgumos, bet atgādina, ka joprojām pastāv lielas problēmas šo klauzulu pārraudzības un īstenošanas jomā; atkārtoti apliecina, ka šīm klauzulām jābūt iekļautām arī visos tirdzniecības un nozaru nolīgumos ar skaidra un precīza konsultāciju mehānisma palīdzību pēc Kotonū nolīguma 96. panta parauga; šajā sakarībā atzinīgi vērtē šādas klauzulas iekļaušanu jaunās paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumos;
Firmly supports the practice of including legally binding human rights clauses in the EU's international agreements, but points out that major challenges persist with regard to monitoring and implementing these clauses; reaffirms that these clauses must also be included in all trade and sectoral agreements, with a clear and precise consultation mechanism modelled on Article 96 of the Cotonou Agreement; in this respect welcomes the inclusion of such a clause in the ‘new-generation’ free trade agreements;
uzsver, ka tāda pati sistemātiskas iekļaušanas sistēma būtu arī jāpiemēro divpusējos nolīgumos nodaļās par ilgtspējīgu attīstību;
Underlines the fact that the same approach of systematic inclusion should also be applied to the chapters on sustainable development in bilateral agreements;
konstatē, ka turpmākos tirdzniecības nolīgumus varētu noslēgt, ņemot vērā pašreizējo finanšu krīzi; uzskata, ka tiecoties īstenot citus mērķus, nepietiekama uzmanība tiek veltīta sociālajiem un vides standartiem, īpaši pievēršoties siltumnīcefekta gāzu emisijām un bīstamo atkritumu apsaimniekošanai;
Notes that future trade agreements may be concluded against the background of the current financial crisis; considers that this must not mean neglecting social and environmental standards, particularly on greenhouse gas emissions and hazardous waste management, in order to achieve other goals;
ņemot vērā iepriekšminētos mērķus, aicina Eiropas Komisiju sistemātiski visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, kurus tā apspriež ar trešām valstīm, iekļaut virkni sociālo un vides standartu, tostarp:
Taking into account the objectives cited above, calls on the Commission to include systematically in all free trade agreements negotiated with non-EU countries a series of social and environmental standards that include:
uzsver, ka šo standartu ievērošana ir jāsaprot vienlaikus gan kā to ratifikācija, gan kā transponēšana valsts tiesību aktos un efektīva īstenošana visā valsts teritorijā;
Stresses that respect for these standards must be understood to include their ratification, their incorporation into national law and their effective implementation throughout the country's territory;
pieprasa, lai visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos būtu paredzēts aizliegums izmantot bērnu darbu, it īpaši dabiskā akmens iegūšanā un pārstrādē, un iekļauta vienota Eiropas sertifikācijas sistēma, kas nodrošinātu to, ka par ievesto dabisko akmeni un no tā gatavotajiem izstrādājumiem tiek uzskatāmi pierādīts, ka visā to vērtību ķēdē nav izmantots bērnu darbs SDO 182. konvencijas nozīmē;
Demands that all future trade agreements provide for a ban on the exploitation of child labour, in particular in the extraction and processing of natural stone, and include a uniform European certification system which ensures that imported natural stone and natural stone products have been demonstrably produced along the entire value chain without the exploitation of child labour within the meaning of ILO Convention 182;
uzsver, ka brīvās tirdzniecības nolīgumu gadījumā varētu tikt izskatīta liberalizācija uz nosacījumu ievērošanas pamata, kas ietvertu tarifu atcelšanas vai papildu tirgus piekļuves termiņu saīsinājumus atkarībā no tā, vai būtu ievēroti vides un sociālie standarti;
Underlines that in the context of free trade agreements, conditional liberalisations, including shortening the timetable for abolishing restrictions or access to an additional market, could be envisaged when environmental and social standards are complied with;
uzsver, cik svarīgi ir pastāvīgi pārraudzīt nolīguma īstenošanu, visos posmos piemērojot atvērtu un iekļaujošu pieeju:
Underlines the importance of constant monitoring of implementation of the agreement, with an open and inclusive approach at all phases:
ņem vērā pētījumu par ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību izmantošanu, bet uzskata, ka tie būtu jāveic arī pirms sarunām, to laikā un pēc tām, lai nodrošinātu pastāvīgu vērtēšanu; uzsver arī to, cik svarīgi ir rīkoties atkarībā no to rezultātiem; uzskata arī, ka sarunu dalībniekiem būtu pilnīgāk jāņem vērā tās prioritātes un neskaidrie jautājumi, ko rada ietekmes pētījumi;
notes the use of impact studies on sustainable development but considers that they should also be carried out before, during and after the negotiations, to ensure continuing evaluation; also points out the importance of acting in full on their results; also considers that the negotiators should take more account of the priorities and concerns that emerge from these impact studies;
aicina Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumus cilvēktiesību jomā, lai papildinātu ilgtspējīgas attīstības novērtējumus ar skaidriem tirdzniecības rādītājiem, kas balstīti uz cilvēktiesībām un vides un sociālajiem standartiem;
asks the Commission to carry out impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and on environmental and social standards;
aicina abas puses regulāri iesniegt ziņojumus par to, kā norisinās saskaņā ar nolīgumu noteikto saistību īstenošana;
calls on both parties to submit regular reports on the general progress of implementation of all the commitments made under the agreement;
lūdz Komisiju nodrošināt partnervalstu parlamentu iesaistīšanu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, lai uzlabotu pārvaldību un rūpīgu demokrātisku kontroli jaunattīstības valstīs;
asks the Commission to ensure that partner countries' parliaments are involved in trade negotiations, with a view to enhancing governance and democratic scrutiny in developing countries;
uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt sabiedrību visos sarunu posmos un nolīgumu pārraudzības procesā, un šajā sakarībā aicina izveidot ilgtspējīgas attīstības forumus vai konsultatīvas grupas un paredzēt apspriešanos ar sociālajiem partneriem un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;
underlines the importance of public involvement at all stages of the negotiations and follow-up to the agreement, and to this end calls for sustainable development fora or advisory groups to be set up to allow the social partners and representatives of independent civil society to be consulted;
attiecībā uz ES tirdzniecības nolīgumiem prasa, lai tie efektīvi nodrošinātu visaugstāko pārredzamības līmeni, stingrus standartus publiskā iepirkuma jomā un uzņēmumu iesniegtus pārskatus katrā konkrētā valstī gan attiecībā uz rūpnieciski attīstītām valstīm, gan jaunattīstības valstīm ar nolūku apkarot nelikumīgu kapitāla aizplūšanu;
Calls for EU trade agreements effectively to provide for the highest levels of transparency, stringent public procurement standards and country-by-country reporting by businesses in both developed and developing countries, with a view to combating illicit capital flight;
prasa, lai Savienība sarunās par tirdzniecības nolīgumiem nekavējoties ņemtu vērā piekļuves tiesības dabas resursiem, kā arī liktu uzsvaru uz pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju tiesībām piekļūt galvenajiem dabas resursiem; aicina Komisiju sarunās un starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos integrēt zemes pirkšanas un zemes īpašuma problemātiku trešās valstīs, jo īpaši mazāk attīstītajās un jaunattīstības valstīs;
Urges the Union to assert the right of access to natural resources in negotiations of trade agreements and the rights of native and indigenous peoples with regard to access to essential natural resources; calls on the Commission to incorporate the problem of the purchase and ownership of land in third countries, in particular in the least-developed and developing countries, into international trade negotiations and agreements;
atzīst, ka ilgtspējīgas attīstības nodaļa divpusējos nolīgumos, par kuriem pašlaik notiek sarunas, uzliek pienākumus, bet to būtu iespējams pastiprināt, nosakot:
Recognises that the chapter on sustainable development in the bilateral agreements currently under negotiation is binding but could be strengthened by providing for:
sūdzību procedūru, kas būtu paredzēta sociālajiem partneriem;
a complaints procedure open to the social partners,
apelāciju neatkarīgā instancē, kas ar sociālajām un vides problēmām saistītos strīdus atrisinātu ātri un efektīvi, piemēram, ekspertu grupā, kuras locekļus abas puses atlasītu atkarībā no viņu kompetences cilvēktiesību, darba un vides tiesību jomā un kuras ieteikumiem būtu jākļūst par precīzi noteikta procesa daļu, ietverot to īstenošanas noteikumus;
appeals to an independent body to settle disputes relating to social and environmental problems speedily and effectively, such as panels of experts selected by both parties on the basis of their expertise in human rights, labour law and environmental law, and whose recommendations would have to form part of a well-defined process, with implementing provisions,
strīdu risināšanas mehānisma izmantošanu, līdzīgi kā tas paredzēts citās nolīguma daļās, un sodus, kuru mērķis būtu uzlabot stāvokli attiecīgajās jomās vai vismaz nolīgumā paredzēto tirdzniecības priekšrocību atcelšanu uz laiku, ja minētie standarti tiktu smagāk;
recourse to a dispute settlement mechanism on an equal footing with the other parts of the agreement, with provision for fines to improve the situation in the sectors concerned, or at least a temporary suspension of certain trade benefits provided for under the agreement, in the event of an aggravated breach of these standards;
uzsver, cik svarīgi ir papildināt nolīgumus ar papildu pasākumiem, tostarp tehniskās palīdzības pasākumiem un sadarbības programmām, kuru mērķis būtu uzlabot īstenošanas spēju, īpaši pamata konvencijas cilvēktiesību un sociālo un vides standartu jomā;
Underlines the importance of adding accompanying measures to these agreements, including technical assistance measures and cooperation programmes, aiming to improve implementation capacity, in particular of the fundamental conventions in the area of human rights and social and environmental standards;
uzskata, ka visas 27 konvencijas, kuru ratifikācija un efektīva īstenošana tiek pieprasīta, lai varētu izmantot VPS+, ir unikāls cilvēktiesību, darba tiesību, vides un labas pārvaldības standartu konvenciju salikums; uzsver, ka līdz šim VPS+ bija redzama pozitīva ietekme uz šo konvenciju ratifikāciju, taču mazāka ietekme uz šo konvenciju īstenošanu, un tāpēc vēlas vairāk uzsvērt papildu pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot īstenošanas spēju; uzskata arī, ka Komisijai, lai nodrošinātu VPS+ ticamību, ir jāveic apsekošana, ja atbilstoši elementi liecina, ka atsevišķas valstis neīsteno visas 27 konvencijas, un nepieciešamības gadījumā preferences jāatceļ;
Considers that the 27 conventions for which ratification and effective implementation are requested so that they can benefit from GSP+ represent a unique mixture of conventions on human rights, labour law, environment and good governance standards; underlines that to date, GSP+ has had a positive and visible impact with regard to ratification of these conventions, but less so with regard to their implementation, and therefore hopes to place more emphasis on accompanying measures to improve implementation capacity; also considers that, to ensure the credibility of GSP+, the Commission must launch investigations if consistent evidence indicates that some countries are not implementing the 27 conventions, and where appropriate withdraw the preferences;
uzskata, ka varētu izveidot cilvēktiesību klauzulu un VPS+ ciešāku saiti Eiropas Savienības nolīgumos ar trešām valstīm, īpaši pārraudzības jomā;
Considers that a closer link could be established between human rights clauses and GSP+ in European Union agreements with non-member states, particularly with regard to monitoring;
aicina Komisiju VPS+ režīma pārskatīšanas procesā panākt to, lai tas būtu labvēlīgs īpaši tām valstīm, kurām tas ir visvairāk nepieciešams un vienkāršot izcelsmes noteikumus, lai valstis, kuras piemēroja iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” un VPS+ sistēmu, varētu gūt maksimālu labumu no tām piešķirtajām preferencēm; aicina šajā režīmā ieviest pārredzamus atskaites punktus, piešķiršanas mehānismus un kritērijus preferenču piešķiršanai un atcelšanai; prasa arī pilnīgu Eiropas Parlamenta iesaistīšanu visā šajā procesā, īpaši attiecībā uz Padomes priekšlikumu par valstīm, kuras izmantoja minēto iniciatīvu, uz apsekošanas uzsākšanu un uz VPS+ pagaidu atcelšanu;
Encourages the Commission, during the process of reviewing the GSP system, to ensure that the countries that benefit from it most are those that are most in need, and to simplify the rules of origin so that countries that benefit from the Everything But Arms initiative and the GSP+ system may derive maximum benefit from the preferences granted; calls for the establishment of points of comparison, mechanisms and transparent criteria for granting and withdrawing preferences under this system; also calls for the full participation of the European Parliament throughout this process, particularly with regard to the Council proposal on the lists of beneficiary countries, the launch of investigations and the temporary suspension of GSP+;
aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu regulai, lai aizliegtu tādu preču importu ES, kas ražotas, izmantojot modernās verdzības formas, piespiedu darbu, īpaši neaizsargātāko grupu darbu, un pārkāpjot cilvēktiesību standartus;
Urges the Commission to swiftly table a proposal for a regulation banning the import into the EU of goods produced using modern forms of slavery, forced labour, especially forced labour of particularly vulnerable groups, in violation of basic human rights standards;
aicina Komisiju saskaņā ar pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām vienmēr sniegt Parlamentam vispusīgu informāciju par visām nozīmīgām tēmām saistībā ar sarunām par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem;
Calls on the Commission, in accordance with the Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission, to provide Parliament at all times with comprehensive information on all relevant topics during negotiations on international trade agreements;
aicina Komisiju, ņemot vērā Parlamenta pilnvaru paplašināšanu saskaņā ar Lisabonas līgumu, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu un vienoties ar Parlamentu par novērotāja statusa piešķiršanu, attiecinot to uz Parlamenta deleģētajām personām un garantējot jebkurā laikā piekļuvi visām svarīgākajām sanāksmēm un dokumentiem;
Calls on the Commission, in the light of Parliament's extended powers under the Lisbon Treaty, to guarantee the efficient flow of information and to accord Parliament, in the persons of its delegates, observer status, and thus access to all relevant meetings and documents, at all times;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, and to the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcija par pārskatu par Eiropas Ombuda darbību 2009. gadā ( 2010/2059(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on the annual report on the European Ombudsman's activities in 2009 ( 2010/2059(INI) )
ņemot vērā pārskatu par Eiropas Ombuda darbību 2009. gadā,
having regard to the annual report on the European Ombudsman's activities in 2009,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. panta trešo punktu un 228. pantu,
having regard to Article 24, third paragraph, and Article 228 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā sadarbības pamatnolīgumu, kas tika noslēgts starp Eiropas Parlamentu un Ombudu 2006. gada 15. martā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī,
having regard to the framework agreement on cooperation concluded between the European Parliament and the Ombudsman on 15 March 2006, which entered into force on 1 April 2006,
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumu “Par pilnvarām attiecībā uz paziņojumu pieņemšanu un sniegšanu Eiropas Ombudam un par ierēdņu pilnvarām sniegt liecības Eiropas Ombudam” ( SEC(2005)1227 ),
having regard to the Commission's communication of 5 October 2005 entitled ‘Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman’ ( SEC(2005)1227 ),
ņemot vērā, ka Ombuds pārskata izpildes noteikumus, lai tajos atspoguļotu 2009. gada 1. janvārī spēkā stājušās izmaiņas Ombuda pienākumu izpildi reglamentējošajos noteikumos,
having regard to the revision by the Ombudsman of his implementing provisions in order to reflect the changes to the Statute, which revision came into force on 1 January 2009,
ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A7-0275/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Petitions ( A7-0275/2010 ),
tā kā LESD 24. pantā ir noteikts, ka “ikviens Savienības pilsonis var vērsties pie Ombuda, kura institūts izveidots saskaņā ar 228. pantu”;
whereas Article 24 of the TFEU lays down that ‘every citizen of the Union may apply to the Ombudsman established in accordance with Article 228’,
tā kā Pamattiesību hartas 41. pantā ir noteikts, ka “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”;
whereas, under Article 41 of the Charter of Fundamental Rights, ‘every person has the right to have his or her affairs handled impartially, fairly and within a reasonable time by the institutions and bodies of the Union’,
tā kā hartas 43. pantā ir noteikts, ka “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa”;
whereas Article 43 of the Charter states that ‘any citizen of the Union and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State has the right to refer to the Ombudsman of the Union cases of maladministration in the activities of the Community institutions or bodies, with the exception of the Court of Justice and the Court of First Instance acting in their judicial role’,
tā kā pēc tam, kad spēkā stājās LESD, Ombuda pilnvaras attiecas arī uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku un Eiropadomes darbību;
whereas, since the TFEU entered into force, the common foreign and security policy and the activities of the European Council have fallen within the remit of the Ombudsman,
tā kā saskaņā ar LESD 228. pantu Eiropas Parlaments Ombudu turpmāk “Pēc Eiropas Parlamenta ievēlēšanas uz tā pilnvaru laiku ievēlē ..”, un ne vairs tikai “ieceļ”;
whereas pursuant to Article 228 of the TFEU the Ombudsman is now ‘elected after each election of the European Parliament for the duration of its term of office’ and no longer ‘appointed’ by the Parliament,
tā kā ar Ombuda darbu veicina tādas Savienības darbību, “kur lēmumu pieņemšana ir cik iespējams atklāta un cik iespējams tuvināta pilsoņiem”, kā tas ir noteikts Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā;
whereas the work of the Ombudsman contributes towards a Union ‘in which decisions are taken as openly as possible and as closely as possible to the citizen’, as provided for in Article 1, second paragraph, of the Treaty on European Union,
tā kā 2009. gadā Ombuds saņēma 3 098 sūdzības, savukārt 2008. gadā 3 406, un tā kā 727 sūdzības (23 %) tika atzītas par tādām, kas ir piekritīgas Ombudam izskatīšanai, savukārt 2008. gadā šādas sūdzības bija 802;
whereas the Ombudsman registered 3098 complaints in 2009 compared to 3406 in 2008, and whereas 727 complaints (23 %) compared to 802 in 2008 were found to be within his mandate,
tā kā 2009. gadā Ombuds, pamatojoties uz sūdzībām, ierosināja pārbaudi 335 lietās un tā kā pabeigtas un noslēgtas tika 318 pārbaudes, no kurām 311 pārbaudes tika ierosinātas pēc iedzīvotāju sūdzībām un septiņas pārbaudes Ombuds veica pēc savas iniciatīvas;
whereas in 2009 the Ombudsman opened 335 inquiries on the basis of complaints and completed and closed 318 inquiries, 311 of which were based on complaints while seven were own-initiative investigations,
tā kā 179 lietās, kuras noslēdza 2009. gadā (proti, 56 % no visām lietām), attiecīgā iestāde piekrita mierizlīgumam vai lietu nokārtoja pati, kas liecina par to, ka Kopienu iestādēm un struktūrām ir acīmredzama griba uzskatīt Ombudam adresētās sūdzības par iespēju izlabot radušās kļūdas un sadarboties ar Ombudu, lai ievērotu iedzīvotāju intereses;
whereas in 179 cases (56 % of the total) closed in 2009, the institution concerned accepted a friendly solution or settled the matter, which shows a strong willingness on the part of the institutions and bodies to see complaints to the Ombudsman as an opportunity to remedy mistakes that have occurred and to cooperate with the Ombudsman for the benefit of citizens,
tā kā Ombuds 2009. gadā 12 % gadījumu (37 pārbaudes) konstatēja administratīvas kļūmes, kā rezultātā 35 gadījumos izteica aizrādījumus;
whereas in 2009 the Ombudsman found maladministration to have been committed in 12 % of cases (37 inquiries), giving rise to critical remarks in 35 cases,
tā kā 2009. gadā tika izdoti 15 ieteikumu projekti;
whereas 15 draft recommendations were issued in 2009,
tā kā visizplatītākās sūdzības administratīvo kļūmju jomā bija par pārredzamības trūkumu, ieskaitot atteikumus sniegt informāciju (36 % no visām pārbaudēm), netaisnība vai varas ļaunprātīga izmantošana (14 %), neattaisnoti kavējumi (13 %), procesuāli pārkāpumi (13 %), nolaidība (6 %), Komisijas bezdarbība attiecībā uz savu līgumu uzrauga lomu (6 %), tiesiska rakstura kļūdas (6 %) un diskriminācija (5 %);
whereas the most common types of alleged maladministration were lack of transparency, including refusal of information (36 % of inquiries), injustice or abuse of power (14 %), avoidable delays (13 %), procedural errors (13 %), negligence (6 %), failure by the Commission to fulfil its duty to act as the guardian of the Treaties (6 %), legal errors (6 %) and discrimination (5 %),
tā kā vidējais sūdzību izskatīšanas termiņš ir samazinājies no 13 mēnešiem 2008. gadā līdz 9 mēnešiem 2009. gadā, kas liecina, ka Ombudam ir izdevies samazināt pārbaužu vidējo termiņu un ka attiecīgās iestādes ir gatavas sadarboties;
whereas the average time taken to consider complaints fell from 13 months in 2008 to 9 months in 2009, which bears witness to the Ombudsman's efforts to shorten the average length of his inquiries and the spirit of cooperation of the institutions concerned,
tā kā 2009. gadā Ombuds nav iesniedzis Parlamentam nevienu īpašo ziņojumu par administratīvajām kļūmēm;
whereas no case of maladministration led to a special report to the European Parliament in 2009,