natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. tā kā arvien vairāk tiek uzskatīts, ka fiziskajai aktivitātei ir liela nozīme neinfekcijas slimību profilaksē;
J. whereas physical exercise is increasingly recognised as playing an important role in the prevention of non communicable diseases;
K. tā kā lielāko daļu hronisko neinfekcijas slimību var novērst, jo īpaši samazinot tādus būtiskākos riska faktorus kā smēķēšana, nelīdzsvarots uzturs, nepietiekama fiziskā aktivitāte, alkohola lietošana un dažu ķīmisko vielu ietekme; tā kā iedarbīga vides politika, tostarp spēkā esošo tiesību aktu un standartu īstenošana, varētu būtiski uzlabot profilakses pasākumus;
K. whereas the majority of chronic non-communicable diseases can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the implementation of existing legislation and standards, offers big prevention opportunities;
L. tā kā lielākajai daļai neinfekcijas slimību ir vienādas izpausmes formas, piemēram, hroniskas sāpes un garīgās veselības traucējumi, kas tiešu ietekmē pacientus un viņu dzīves kvalitāti, un tās būtu jānovērš, izmantojot vispārēju horizontālu pieeju, tādējādi uzlabojot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību šo slimību ārstēšanā;
L. whereas the majority of non-communicable diseases have common conditions such as chronic pain and mental health problems, which directly affect the patient and their quality of life, and should be addressed through a common, horizontal approach, leading to better cost-effectiveness of healthcare systems in tackling these diseases;
M. tā kā slimību profilakses iespējas netiek pilnībā izmantotas, lai gan ir pierādīts, ka neinfekcijas slimību profilakses stratēģijas valsts mērogā rada izmaksu ietaupījumus;
M. whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD prevention strategies are consistently cost-saving;
N. tā kā mūsdienās slimību ārstēšanai tērē 97 % no veselības aizsardzības izdevumiem, bet tikai 3 % iegulda profilakses pasākumos, un tā kā neinfekcijas slimību ārstēšana un pārvaldes izmaksas ārkārtīgi pieaug, jo arvien pieejamāka kļūst diagnosticēšana un ārstēšana;
N. whereas 97% of health expenses are presently spent on treatment but only 3% invested in prevention and whereas the costs of treatment and management of non-communicable diseases are increasing dramatically due to the wider availability of diagnostics and treatments;
O. tā kā PVO uzskata neinfekcijas slimību pieaugumu par epidēmiju un paredz, ka līdz 2030. gadam šī epidēmija prasīs 52 miljonu cilvēku dzīvības;
O. whereas the WHO considers the rise in non-communicable diseases an epidemic and estimates that this epidemic is projected to claim the lives of 52 million people by 2030;
P. tā kā Pasaules Ekonomiskā Foruma un Harvardas Sabiedrības veselības skolas ( Harvard School of Public Health ) aprēķini liecina, ka pasaules ekonomika laika posmā no 2005. līdz 2030. gadam neinfekcijas slimību dēļ nesaražos produkciju EUR 25 miljardu apjomā http://www.hsph.harvard.edu/news/features/coverage-in-the-media/global-health-noncommunicable-diseases-bloom/index.html
P. whereas data from the World Economic Forum and the Harvard School of Public Health estimates that a €25 trillion global economic output loss from 2005 to 2030 will be due to NCDs http://www.hsph.harvard.edu/news/features/coverage-in-the-media/global-health-noncommunicable-diseases-bloom/index.html
Q. tā kā neinfekcijas slimības varētu aizkavēt stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu un ierobežot cilvēku tiesības dzīvot veselīgu un ražīgu dzīvi;
Q. whereas non-communicable diseases could hamper the Europe 2020 strategy and infringe people's right to live healthy and productive lives;
R. tā kā ES ir izšķiroša nozīme, paātrinot globālo veselības problēmu risināšanu, tostarp TAM mērķu īstenošanā veselības aizsardzības un neinfekcijas slimību apkarošas jomā, kā tas paziņots Padomes secinājumos par ES nozīmi pasaules veselības aizsardzības nozarē;
R. whereas the EU has a central role to play in accelerating progress on global health challenges, including the health MDGs and non-communicable diseases as stated in the Council conclusions on EU’s role in global health;
S. tā kā daži no neinfekcijas slimību faktoriem nešaubāmi ir saistīti ar tādām globālām problēmām kā vides piesārņojums, un tādēļ tie ir jārisina globālā mērogā; tā kā citus aspektus atbilstīgi subsidiaritātes principam var risināt valsts vai reģionālā mērogā;
S. whereas some factors of non-communicable diseases are without doubt linked to global problems like environmental pollution and should therefore be addresses on global level, whereas other aspects can be addressed at national or regional level according to the principle of subsidiarity;
T. tā kā pirmsdzemdību apstākļi, tostarp piesārņotas vides iedarbība, atstāj paliekošu iespaidu uz daudziem veselības un labklājības aspektiem, jo īpaši radot risku saslimt ar elpošanas orgānu slimībām, un var veicināt vēzi un diabētu;
T. whereas prenatal conditions, including exposure to environmental pollution, have lifelong effects on many aspects of health and well-being, in particular the risk for developing respiratory diseases, and may be contributing to cancer and diabetes;
U. tā kā, lai gan cilvēki mūsdienās vidēji dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā iepriekšējās paaudzes, saistībā ar sabiedrības novecošanos un gados ļoti vecu cilvēku skaita pieaugumu ES ārkārtīgi strauji pieaug hronisku slimību skaits un tādu gadījumu skaits, kad cilvēki vienlaicīgi slimo ar vairākām slimībām, un attiecīgi tiek apdraudēta vai arī arvien vairāk apgrūtināta dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas ilgtspējība;
U. whereas, while people live on average longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the rise of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, as well as with a consequent threat or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
V. tā kā veselību būtiski ietekmē arī sociālie un ekonomiskie faktori, un veselības aprūpes līmenis atšķiras ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs tas ir atšķirīgs;
V. whereas socio-economic factors are also important health determinants and health inequalities exist both between and within Member States;
W. tā kā aprēķini liecina, ka līdz 2020. gadam Eiropā trūks apmēram 1 miljons veselības aprūpes darbinieku, tostarp ārstu, medmāsu, zobārstu, farmaceitu un fizioterapeitu;
W. whereas it is estimated that by 2020 the estimated shortage of healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists will amount to 1 million;
X. tā kā skaidri jānosaka, ka sociālie un vides faktori ietekmē veselību, piemēram, gaisa piesārņojums telpās katru gadu izraisa 1,6 miljonu cilvēku nāvi, un tas ir galvenais apkārtējās vides drauds veselībai, kas ievērojami samazina paredzamo dzīves ilgumu un ražīgumu;
X. whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, with for example every year indoor air pollution being responsible for the death of 1.6 million people, representing a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions of life expectancy and productivity;
Y. tā kā Eiropas iedzīvotāji ir norūpējušies par vides iespējamo ietekmi uz viņu veselību, jo īpaši paužot bažas par bīstamu ķīmisku vielu varbūtējo iedarbību Īpašais Eirobarometrs 347, 2010. gada jūnijs. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_347_
Y. whereas European citizens are concerned about the potential impact of the environment on their health, with the potential effect of hazardous chemicals being the greatest concern Special Eurobarometer 347, 2010; http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_347_en.pdf
, lai gan, piemēram, uzskata, ka katru gadu 27 ES dalībvalstīs no sirds un asinsvadu, kā arī elpošanas orgānu slimībām, ko izraisījis piesārņojums ar smalkām daļiņām, mirst 455 000 cilvēku;
, while for example pollution from fine particles is associated with more than 455,000 deaths due to cardio-respiratory effects every year in the 27 EU Member States;
- līdz 2025. gadam samazināt ar novēršamām neinfekcijas slimībām saistīto mirstību par 25 %, kā to ierosina PVO;
- the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025 as proposed by WHO,
- īstenot rentablus un izmaksas taupošus intervences pasākumus, tostarp paātrināti īstenojot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, uzlabojot piekļuvi veselīgam uzturam un veicinot to, efektīvi cīnoties pret alkohola pārmērīgu lietošanu, uzlabojot piekļuvi fiziskām aktivitātēm un veicinot tās, kā arī samazinot visu iedzīvotāju pakļaušanu vides piesārņojumam;
- the implementation of cost effective and cost-saving interventions, including an accelerated implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, better access to and the promotion to healthy diet, effective fight against abuse of alcohol and access to and promotion of physical activities , as well as population-wide reduction of exposure to environmental pollution,
- pārraudzīt ar neinfekcijas slimībām saistītās mirstības tendences un vispārējos riska faktorus saslimt ar šīm slimībām;
- monitoring of trends in NCD mortality and the common shared risk factors for NCDs,
- 2012. gadā izveidot augsta līmeņa partnerību, lai palīdzētu īstenot šos priekšlikumus un 2014. gadā organizēt augsta līmeņa sanāksmi par uzņemto saistību izpildi,
- establishment in 2012 of a high level partnership to assist the implementation of the recommendations and the organisation of a high level meeting in 2014 to review the achievement of the commitments;
19. aicina dalībvalstis rīkoties, lai palielinātu apmācītā un veselības aizsardzības sistēmās nodarbinātā personāla skaitu, lai varētu sekmīgāk vērsties pret neinfekcijas slimībām;
Calls on the Member States to take action so as to increase the numbers of health personnel trained and effectively employed in health systems so as to more effectively confront the NCD burden;
23. aicina līdz 2014. gadam veikt visaptverošu pārskatu par to, kā tiek īstenota ANO politiskā deklarācija;
Calls for the conduct of a comprehensive review of the implementation of the UN Political Declaration by 2014;
12.9.2011 B7-0490/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
12.9.2011 B7-0490/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par badu Austrumāfrikā
on famine in East Africa
PE472.671v01-00 B7‑0490/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par badu Austrumāfrikā
PE472.671v01-00 B7‑0490/2011 European Parliament resolution on famine in East Africa
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Āfrikas raga valstīm,
– having regard to its previous resolutions on the Horn of Africa,
– ņemot vērā 2011. gada 25. augusta Adisabebas apņemšanās konferences iznākumus,
– having regard to the outcomes of the pledging conference in Addis Ababa, 25 August 2011,
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,
– having regard to the UN Declaration on Human Rights,
A. tā kā ANO ir paziņojusi, ka nākamajos četros mēnešos 750 000 cilvēkiem draud bada nāve un ka 13,3 miljoniem cilvēku Somālijā, Etiopijā, Kenijā un Džibutijā nekavējoties ir vajadzīga ārkārtas palīdzība;
A. whereas the UN has declared that 750 000 face imminent starvation in the next four months and 13.3 million people across Somalia, Ethiopia, Kenya and Djibouti are in urgent need of emergency relief;
B. tā kā situācija Āfrikas raga valstīs šobrīd tiek uzskatīta par visnopietnāko pārtikas nepietiekamības krīzi pasaulē gan tās apmēra, gan nopietnības dēļ;
B. whereas the situation in the Horn of Africa has been considered as the most serious food insecurity crisis in the world today both in terms of scale and severity;
C. tā kā atsevišķās vietās nepietiekama uztura rādītāji ir vairāk nekā trīs reizes lielāki par kritisko līmeni un tiek pieņemts, ka desmitiem tūkstošu cilvēku jau ir miruši; tā kā tika paredzēts, ka situācija Āfrikas raga valstīs pasliktināsies, pirms tā uzlabosies, prognozējot, ka vissliktākā situācija izveidosies 2011. gada oktobrī un ka uzlabojumu nevar gaidīt ātrāk par 2012. gada sākumu;
C. whereas, in places, malnutrition rates are more than three times the emergency threshold, and tens of thousands are thought to have already died; whereas it has been predicted that the situation across the Horn will worsen before it improves, with the situation forecast to be at its most severe in October 2011 with no perspective of recovery before early 2012;
D. tā kā visā reģionā krīzi ir padziļinājusi pastāvošā konfliktsituācija un nedrošība, kā arī augstas pārtikas cenas, klimata pārmaiņas, liels iedzīvotāju skaita pieaugums, infrastruktūras trūkums un izsīkstošie dabas resursi;
D. whereas, across the region, the crisis has been made even worse by continued conflict and insecurity, high food prices, climate change, demographic growth, lack of infrastructure and dwindling natural resources;
E. tā kā pēdējo sešu mēnešu laikā sausumam ir bijusi arvien postošāka ietekme uz mājlopiem — lopkopība ir ne tikai samazinājusies, bet arī ir pasliktinājies mājlopu ķermeņa stāvoklis;
E. whereas the impact of the drought on livestock has negatively evolved over the last six months from a poor livestock production to the deterioration of the livestock body conditions;
F. tā kā Somālija ir cietusi visvairāk — valsts iekšienē uz citu vietu ir devušies 1,4 miljoni cilvēku un vairāk nekā puse no tās iedzīvotājiem ir atkarīga no pārtikas palīdzības; tā kā ANO Bērnu fonds ( UNICEF ) ziņo, ka Somālijas dienvidu daļā šobrīd vairāk nekā 780 000 bērnu cieš no nepietiekama uztura;
F. whereas Somalia in particular has been the hardest hit, with 1.4 million internally displaced people, with more than half the population dependent on food aid; whereas UNICEF has reported that 780 000 children are acutely malnourished in Southern Somalia;
G. tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) datiem to somāliešu skaits, kam vajadzīga humānā palīdzība, pēdējo astoņu mēnešu laikā ir pieaudzis no 2,4 miljoniem līdz 4 miljoniem cilvēku, no kuriem 3 miljoni cilvēku dzīvo valsts dienvidos;
G. whereas according to FAO the number of Somalis in need of humanitarian assistance has increased from 2.4 million to 4 million in the past eight months, with 3 million of them in the country's south;
H. tā kā humanitāro situāciju Somālijā pasliktina slikta pārvaldība un joprojām notiekošais nemiernieku un valdības spēku konflikts; tā kā militārais grupējums al–Shabab kontrolē daudzas teritorijas, kas ir pasludinātas par bada zonām, un negrib ļaut rietumu humānās palīdzības organizācijām ienākt šajā zonā, tādējādi nopietni kaitējot centieniem sniegt palīdzību;
H. whereas the humanitarian situation in Somalia is worsened by poor governance and the ongoing conflict between rebels and government troops; whereas the militant group al‑Shabab controls many areas where famine has been declared and have proved to be inflexible in allowing western aid agencies enter the area which is severely hampering the aid effort;
I. tā kā pārejas federālās valdības spēku un Āfrikas Savienības misijas Somālijā ( AMISOM ) progress militārajā jomā sniedz zināmu drošību — palīdzība nevar nonākt līdz paredzētajiem saņēmējiem, ja nav politiskas stabilitātes un drošības;
I. whereas military gains made by Transitional Federal Government forces and the African Union Mission in Somalia are providing some degree of security – aid cannot reach its intended beneficiaries in the absence of political stability and security;
J. tā kā vairāk nekā 860 000 bēgļu no Somālijas, kas meklējot drošību, pārtiku un ūdeni, ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm, it īpaši uz Keniju un Etiopiju, ir pārpludinājuši Dadābas pilsētā Kenijā izveidoto bēgļu nometni, kur ir ieradušies vairāk nekā 420 000 cilvēku;
J. whereas more than 860 000 refugees from Somalia have fled to neighbouring countries, in particular Kenya and Ethiopia, in search of security, food and water with the refugee camp at Dadaab, in Kenya being overwhelmed by more than 420 000 people;
K. tā kā 80 % no bēgļiem ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem, atrodoties vai nu ceļā, vai bēgļu nometnēs, cieš no seksuālas vardarbības un iebiedēšanas;
K. whereas 80% of the refugees are women and children with many experiencing sexual violence and intimidation either en route to, or in the refugee camps;
L. tā kā slimības, piemēram, holēra, masalas un malārija, arvien vairāk apdraud novārdzinātos cilvēkus un ir steidzami vajadzīgs lielāks atbalsts veselības, ūdens un sanitārijas jomā;
L. whereas diseases such as cholera, measles and malaria represent a growing threat to the weakened population and that increased support flows into the health, water and sanitation is urgently required;
M. tā kā ES 2011. gadā humānās palīdzības pasākumiem ir piešķīrusi 158 miljonus eiro un dalībvalstis — 440 miljonus eiro papildus vairāk nekā 680 miljoniem eiro, kas šim reģionam ir piešķirti ilgtermiņa atbalstam lauksaimniecības, lauku attīstības un nodrošinātībai ar pārtiku līdz 2013. gadam;
M. whereas the EU has committed €158 million in humanitarian relief in 2011, along with €440 million from Member States in addition to more than €680 million to the region in long-term aid in the areas of agriculture, rural development and food security until 2013;
N. tā kā Āfrikas Savienības valstu vadītāji humānās palīdzības operācijai ir apsolījuši piešķirt vairāk nekā 350 miljonus ASV dolāru;
N. whereas African Union (AU) leaders have made pledges of more than US$ 350 million, to the humanitarian operation;
O. tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties palielināt ārkārtas palīdzību, lai risinātu humanitārās vajadzības un novērstu turpmāku situācijas pasliktināšanos; tā kā ANO ir paziņojusi, ka nākamajos sešos mēnešos WFP operācijām Džibutijā, Etiopijā, Kenijā un Somālijā saistībā ar badu kopā vēl vajadzīgi 190 miljoni ASV dolāru;
O. whereas the rapid scaling up of the emergency response is of utmost importance to address the existing humanitarian needs and prevent further deterioration; whereas the total operational shortfall over the next 6 months for drought related WFP operations covering Djibouti, Ethiopia, Kenya and Somalia stands at USD 190 million;
P. tā kā klimata pārmaiņas ir būtiski ietekmējušas ražību reģionā, kas kopā ar globālās ekonomikas lejupslīdi un augošajām pārtikas un degvielas cenām nav ļāvis samazināt nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
P. whereas the impact of climate change has seriously affected crop yields in the region, which coupled with the global economic downturn and rising food and fuel prices has set back poverty reduction and the achievement of the Millennium Development Goals;
Q. tā kā pirātisma pieaugums Indijas okeānā nopietni traucē piegādes uz šo reģionu un no tā;
Q. whereas increased piracy in the Indian Ocean is severely disrupting supplies to and from the region;
2. aicina visas reģiona varas iestādes un grupējumus ļaut izveidot humanitāros koridorus, lai pārtiku un palīdzību varētu nogādāt dziļāk skartajos reģionos;
Calls on all authorities and factions in the region to allow humanitarian corridors to be opened up in order to take food and aid deeper into the effected regions;
8. atzinīgi vērtē ES un dalībvalstu solījumus; tomēr atgādina, ka ANO joprojām trūkst 1 miljards ASV dolāru, lai sniegtu nepieciešamo ārkārtas palīdzību; mudina starptautisko sabiedrību pildīt tās solījumus;
Welcomes the commitments of the EU and its Member States; recalls however that the UN emergency appeal is still USD 1 billion short of what is needed; urges the international community to deliver on their commitments;
12.9.2011 B7-0491/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
12.9.2011 B7-0491/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
PE472.672v01-00 B7‑0491/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par
PE472.672v01-00 B7‑0491/2011 European Parliament resolution on famine in East Africa
– ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton 2011. gada 24. augusta paziņojumu par ES reakciju uz badu Āfrikas raga valstīs,
– having regard to the Statement by High Representative Catherine Ashton on the EU response to famine in the Horn of Africa, 24 August 2011,
– ņemot vērā ANO Cilvēktiesību deklarāciju,
– having regard to the UN Declaration on Human Rights,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par pārtikas cenu pieaugumu,
– having regard to The European Parliament resolution of 17 February 2011 on food price speculation,
A. tā kā desmitiem tūkstošu cilvēku gāja bojā, tā kā 750 000 kuru katru brīdi var sākt ciest badu un tā kā 12 miljoniem cilvēku Somālijā, Etiopijā, Kenijā un Džibutijā steidzami ir nepieciešama palīdzības pārtika, jo viņi piedzīvo 60 gados lielāko badu, kas pēc ANO aplēsēm aptver aizvien lielāku Āfrikas raga teritoriju;
A. whereas tens of thousands of people have died, 750 000 are imminently at risk of starvation and 12 million people across Somalia, Ethiopia, Kenya and Djibouti are in urgent need of food aid in the worst famine in 60 years, which the UN estimates to spread further across the Horn of Africa;
B. tā kā tādi faktori kā konflikts, trūcīgi resursi, klimata pārmaiņas, straujš iedzīvotāju skaita pieaugums, infrastruktūras trūkums, izkropļoti tirdzniecības modeļi un augstas preču cenas reģionā pasliktina bada situāciju;
B. whereas famine in the region has been aggravated by factors including, conflict, scarce resources, climate change, high population growth, a lack of infrastructure, distorted trade patterns, and high commodity prices;
C. tā kā Somālija ir cietusi visvairāk — vairāk kā puse no tās iedzīvotājiem ir atkarīga no pārtikas palīdzības, Somālijas dienvidcentrālajā daļā bērnu bads sasniedz 58 % un valsts iekšienē uz citu vietu ir devušies 1,4 miljoni cilvēku;
C. whereas Somalia has been the hardest hit with more than half the population dependent on food aid, child malnutrition rates of 58% of in south central Somalia and 1.4 m internally displaced people;
D. tā kā humanitāro situāciju Somālijā pasliktina joprojām notiekošais nemiernieku un valdības spēku konflikts; tā kā militārais grupējums al–Shabab kontrolē daudzas teritorijas, kas ir pasludinātas par bada zonām, un ir licis dažām rietumu palīdzības organizācijām pamest šo zonu, tādējādi nopietni kaitējot palīdzības sniegšanai;
D. whereas the humanitarian situation in Somalia is worsened by the ongoing conflict between rebels and government troops; whereas the militant group, al-Shabab controls many areas where famine has been declared and has forced some western aid agencies out of the area severely hampering the aid effort;
E. tā kā vairāk nekā 860 000 bēgļu no Somālijas, meklējot drošību, pārtiku un ūdeni, ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm, it īpaši uz Keniju un Etiopiju, un tā kā vairāk nekā 420 000 cilvēku ir pārpludinājuši Dadābas pilsētā Kenijā izveidoto bēgļu nometni;
E. whereas more than 860 000 refugees from Somalia have fled to neighbouring countries, in particular Kenya and Ethiopia in search of security, food and water with the refugee camp at Dadaab, in Kenya being overwhelmed by more than 420 000 people;
F. tā kā 80 % no bēgļiem ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem, atrodoties vai nu ceļā, vai nu bēgļu nometnēs, cieš no seksuālas vardarbības un draudiem
F. whereas 80% of the refugees are women and children with many experiencing sexual violence and intimidation either en route to, or in the refugee camps;
G. tā kā tiesiskuma un kārtības trūkums un reģionā notiekošais vardarbīgais konflikts ir traucējis ilgtermiņa investīciju un attīstības programmu veikšanu un izraisījis pirātisma pieaugumu Indijas okeānā, nopietni pārtraucot piegādes uz šo reģionu un no tā;
G. whereas a lack of law and order as well as violent conflict in the region has deterred long term investment and development programmes, and also lead to increased piracy in the Indian Ocean, severely disrupting supplies to and from the region;