natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka dabas resursu nodokļu saskaņošana un paraugprakses piemēru apmaiņa Eiropas Savienībā atvieglos reformas norisi; jo īpaši atbalsta priekšlikumus atļaut dalībvalstīm samazināt PVN likmi vai ieviest nodokļa atlaides energoefektīviem produktiem un energotaupīgiem materiāliem; tomēr uzsver, ka katrai dalībvalstij pašai jālemj, kas ir piemērots tās nodokļu sistēmai;
Notes that greater EU coordination on environmental taxes and the exchange of best practices will facilitate reform; supports in particular proposals to allow Member States to reduce VAT rates or offer tax credits for energy efficient products and energy saving materials; stresses however that Member States should decide themselves on what is appropriate for their own tax systems;
atzīmē dabas resursu nodokļu reformas priekšrocības; aicina dalībvalstis īstenot šo reformu tā, lai, cita starpā, mazinātu energoresursu deficītu un atbalstītu tehnoloģijas ar zemu oglekļa patēriņu, augstu energoefektivitāti un atjaunīgo energoresursu izmantošanu;
Notes the benefits of environmental tax reforms; calls on Member States to implement such reforms to alleviate, inter alia, energy poverty and support low carbon technologies, energy savings, energy efficiency and renewables technologies;
atbalsta darbaspēka nodokļu samazināšanu valsts līmenī, bet uzsver, ka tā nav saistīta tikai ar vides nodokļu reformu;
Supports the reduction in taxes on labour at national level, but stresses that it is not linked solely to the reform of environmental taxation;
uzskata, ka cenu modulācija ir viena no iespējām ietekmēt ražošanas un patēriņa veidus un mudināt lietotājus izvēlēties atbilstīgus videi draudzīgākus transporta veidus (piemēram, samazinot sabiedriskā transporta cenas); uzskata, ka jebkuram pieaugumam, ko izraisa tirgus instrumenti ir jābūt iepriekš paredzamam, un nepieciešamības gadījumā ir jāņem vērā īpaši apstākļi katrā dalībvalstī; uzsver tomēr, ka ar cenām saistītu pasākumu ietekme var būt ierobežota, jo dažas jomas un dažas patērētāju grupas ir ļoti neelastīgas;
Considers that price modulation is one way of influencing production and consumption patterns, and of stimulating users to select appropriate environmentally friendlier modes of transport (for instance by reducing prices in public transport); considers that any increase due to the use of MBIs must be predictable and take into account, if necessary, the particular circumstances of each Member State; stresses, nevertheless, that price measures can have a limited impact because of the weak elasticity in certain sectors and in certain categories of consumer;
uzsver nepieciešamību iegūt precīzus datus par vides un sociālajām izmaksām saistībā ar produktu un pakalpojumu visu dzīves ciklu; aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par šo izmaksu novērtēšanas metodēm;
Stresses the need to obtain precise data on the environmental and social costs for the entire life cycle of products and services; calls on the Commission to put forward a methodology to assess such costs;
atzinīgi vērtē nesen notikušo konferenci "Tālāk par IKP", ko rīkoja Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments, ESAO, Pasaules Dabas fonds un Romas klubs, kā arī tajā izdarītos galvenos secinājumus; uzsver, cik svarīgi ir papildināt IKP ar citiem rādītājiem, lai precīzāk noteiktu sabiedrības labklājību un attīstību, īpaši saistībā ar ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz atmosfēru un ekosistēmām;
Welcomes the recent conference "Beyond GDP" organised by the Commission, the European Parliament, the OECD, the WWF and the Club of Rome, and the major conclusions drawn; stresses the importance of complementing GDP by other indicators so as to assess welfare and progress in society in a more balanced way, in particular with regard to the effects of economic growth on the atmosphere and ecosystems;
uzskata, ka tirgus instrumenti var veicināt pētniecību un ekoinovācijas, jo ar nodokļiem, kas uzlikti videi nedraudzīgiem produktiem un pakalpojumiem vai par vides standartu neievērošanu, ražotājus mudina ieguldīt no enerģijas viedokļa efektīvāku produktu un pakalpojumu meklēšanā;
Considers that MBIs can help promote research and eco-innovation since, through the taxation of non-environment-friendly products and services or the use of environmental standards, producers are induced to invest in research into more energy-efficient products and services;
Nozarei atbilstošu instrumentu izvēle
Which instruments for which sector?
tomēr atzīst, ka ES ETS pašreizējā veidolā ir pārāk šaurs piemērojums, ņemot vērā dažādos siltumnīcefekta gāzu avotus un saistītās nozares, un ka Komisijai un dalībvalstīm būs jāveic nepieciešamie uzlabojumi, lai optimizētu SEG emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu projekta trešajā posmā sākot no 2013. gada;
Recognises that in its current version the EU ETS has too narrow a field of application, given the numerous greenhouse gas (GHG) sources and sectors involved, and that the improvements needed in order to optimise the EU ETS will have to be made by the Commission and the Member States in the third stage of the project, starting in 2013;
mudina Komisiju stiprināt ES ETS, nosakot emisiju maksimālo apjomu, kas tiek pakāpeniski samazināts un to attiecināt uz visiem pirmās pakāpes piesārņotājiem, šo sistēmu izvēloties par galveno līdzekli, lai sasniegtu 2020. gadam noteiktos mērķus SEG emisiju samazināšanas jomā;
Urges the Commission to strengthen the EU ETS by establishing a progressively tightening cap and extend it to all first-tier emitters as the main means of achieving the 2020 GHG reduction targets;
uzsver tāpēc, ka steidzami ir nepieciešams pārskatīt ES ETS, lai efektīvi novērstu izmēģinājuma laikā konstatētos trūkumus, īpaši uzņēmumu (piemēram, lielo elektrības ražotāju) virspeļņu, kas radusies par velti piešķirot CO2 kvotas uzsver, ka ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijā ir pausts stingrs atbalsts principam "piesārņotājs maksā" un tāpēc ES ETS ir jābalsta uz emisiju atļauju pārdošanu izsolē un emisiju kopējā apjoma ierobežošanu atbilstīgi ES mērķim līdz 2020. gadam tās samazināt par 30 %, ietverot kvantitatīvus ierobežojumus un kvalitātes prasības tīras attīstības mehānisma / kopīgas izpildes projektu kredītu izmantošanai;
Stresses, therefore, the urgent need for a revision of the EU ETS in order to address effectively the shortcomings experienced during the trial period, including the windfall profits of companies due to the assets acquired from the allocation of CO2 quotas free of charge (for instance the large electricity producers); emphasises that the strong endorsement of the polluter pays principle in the EU Sustainable Development Strategy implies that the EU ETS should be primarily based on auctioning of the emission permits and on a total emissions cap that is consistent with the EU 2020 reduction target of 30%, including quantitative limits and qualitative requirements for the use of Clean Development Mechanism / Joint Implementation (CDM/JI) project credits;
uzsver tāpēc, ka ir svarīgi veicināt oglekļa globālā tirgus izveidi, lai rentabli nodrošinātu vajadzīgo emisiju būtisku samazinājumu;
Emphasises, in this respect, the importance of encouraging the development of the global carbon market in order to achieve the extensive emission cuts needed in a cost-effective manner;
uzskata, ka pastiprināta tirgus instrumentu izmantošana transporta sektorā ir ļoti būtiska pilnīgai vides un sociālo izmaksu internalizācijai attiecībā uz visiem transporta veidiem; uzskata tostarp, ka ceļu satiksmes zemais internalizācijas līmenis negatīvi ietekmē citu transporta veidu, piemēram, dzelzceļa konkurētspēju un ka tam ir negatīvas sekas arī efektīvāku un tīrāku tehnoloģiju veicināšanas aspektā;
Believes that an increased use of MBIs in the transport sector is particularly important in order to fully internalise the environmental and social cost of all transport modes; considers in particular the low degree of internalisation from road traffic as having adverse effects on the competitiveness of other modes of transport, such as rail, and in terms of promoting more efficient and clean technologies;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu aviācijas jomu iekļaut ES ETS, taču uzskata, ka ir nepieciešams pieņemt paralēlus un papildu pasākumus, piemēram, aviācijas degvielas nodokli un slāpekļa oksīdu (NOx) emisiju nodokli, lai cīnītos pret klimata maiņas sekām šajā jomā;
Welcomes the Commission's proposal to include aviation activities in the EU ETS, but considers that parallel and complementary measures, such as a kerosene tax and NOx emission charges, are necessary in order to address the climate change impacts of the sector;
steidzami aicina Komisiju līdz 2009. gadam sniegt likumdošanas priekšlikumu par jūras transporta SEG emisiju samazināšanu, jo uz šo transportu neattiecas nedz Kopienas, nedz starptautiskie tiesību akti šajā jomā;
Calls urgently on the Commission to present by 2009 a legislative proposal for GHG reduction in the area of maritime transport, which is not currently subject to any Community or international legislation in this area;
uzskata, ka energoresursu aplikšanai ar nodokli joprojām ir jābūt sekundāram SEG emisiju samazināšanas papildu līdzeklim, ko piemēro tikai tām emisijām, kuras nedz tieši, nedz netieši nevar ietekmēt ar ES ETS palīdzību;
Is of the opinion that energy taxation should remain a secondary and complementary GHG reduction tool only for emissions that cannot be influenced by the EU ETS directly or indirectly;
atgādina, ka transporta un celtniecības nozarē ir koncentrēta liela daļa enerģijas un CO2 emisiju pieprasījuma, kas nav iekļauta CO2 ES ETS;
Points out that the transport and building sectors account for a large share of energy demand and CO2 emissions not covered by the EU ETS;
uzskata, ka Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas pārskatīšanai ir jānotiek ātri un vienlaikus ar smagkravas transportlīdzekļu Padomes 1993. gada 25. oktobra Direktīva 93/89/EEK par dalībvalstu nodokļu piemērošanu dažiem kravu pārvadāšanai izmantojamo transportlīdzekļu veidiem un par nodevu un lietošanas maksas noteikšanu noteiktai infrastruktūrai (OV L 279, 12.11.1993., 32. lpp.).
Considers that the revision of the Energy Taxation Directive should be carried out rapidly and in conjunction with that on heavy goods vehicles Council Directive 93/89/EEC of 25 October 1993 on the application by Member States of taxes on certain vehicles used for the carriage of goods by road and tolls and charges for the use of certain infrastructures (OJ L 279, 12.11.1993, p.
uzsver, ka ir jāuzlabo principi, saskaņā ar kuriem reglamentē tirgus instrumentu izmantošanu, un jāizvairās no sakrītošiem un sarežģītiem instrumentiem; piekrīt, ka ir jāizdara grozījumi Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvā tā, lai ES ETS dalībniekiem par emisijām nebūtu jāmaksā divreiz ‐ iesaistoties emisiju tirdzniecībā un maksājot nodokļus;
Stresses the need to apply better regulation principles to the use of MBIs and to avoid overlapping and complex instruments; supports the amendment of the Energy Taxation Directive in such a way as to ensure that participants in the EU ETS do not pay twice for their emissions, through both trading and taxation;
uzskata, ka, pārskatot tiesību aktus energoproduktu nodokļu jomā, ir jāpaaugstina minimālās nodokļu likmes transportam, kas tiek izmantots rūpniecībā un tirdzniecībā; atbalsta nodokļu dalīšanu enerģētikas un vides daļās, balstoties uz CO2 emisiju līmeni;
Considers that as part of the revision of the legislation on the taxation of energy products the minimum rate of taxes on transport for industrial or commercial purposes should be raised; supports the differentiation of taxation into an energy component and an environmental component based on the level of CO2 emissions;
aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt izņēmumus un atbrīvojumus, kas paredzēti Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvā un apsvērt, kuru no fosilo kurināmo enerģijas avotiem nākotnē būtu jāatbrīvo no nodokļa, ievērojot direktīvas piemērošanas jomu un raksturu, kā arī izvairoties uzņēmējiem uzlikt pārmērīgu slodzi, kas rodas, piemērojot citas nodokļu un tirdzniecības sistēmas;
Calls on the Commission and the Member States to evaluate the derogations and exemptions contained in the Energy Taxation Directive and to consider which fossil fuel energy source should be tax exempt in future while respecting the scope and the spirit of the directive and avoiding duplicative burdens for operators following from the application of other tax or trading schemes;
aicina vairāk izmantot tirgus instrumentus, lai katrā dalībvalstī un ES sasniegtu vispārējos vides politikas mērķus un lai jo īpaši nodrošinātu ārējo izmaksu internalizēšanu; taču šajā saistībā ir jānodrošina, lai dalībvalstu pilnvaras nodokļu jautājumos nekļūtu par iemeslu konkurences izkropļojumiem; ierosina, piemēram, izmantot vairāk tirgus instrumentus, lai veicinātu energoefektivitāti un ēku siltumizolāciju;
Calls for greater use to be made of MBIs with a view to achieving, in the individual Member States and the EU, environmental policy objectives in general and the internalisation of external costs in particular; in that connection, however, care should be taken to ensure that the Member States" sovereignty in fiscal matters does not give rise to distortions of competition; proposes, for example, the use of more closely market-based instruments to promote energy efficiency and thermal insulation of buildings;
aicina dalībvalstis stiprināt celtniecības nozarei paredzētās atvieglojumu stratēģijas, lai veicinātu enerģijas pieprasījuma un CO2 emisiju samazināšanos; uzsver, ka būtiski ir atbalstīt pasīvo māju un "energopozitīvo" māju attīstību;
Calls on the Member States to strengthen their incentive policies for the building sector to facilitate a reduction in demand for energy and CO2 emissions; stresses the importance of supporting the development of passive, positive energy housing;
ierosina, lai kompensēšanas instrumenti, kas radušies, iedvesmojoties no Kioto protokola, un kas varētu dot finansiālu pamudinājumu, būtu atvērti energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu finansējumam mājokļu un pilsētas transporta oglekļa bilances jomā;
Suggests that the funding of energy efficiency improvements in the housing sector and urban transport carbon use should be eligible for compensation under plans modelled on the Kyoto Protocol mechanisms which can provide financial incentives;
uzskata, ka vidi nelabvēlīgi ietekmējošo subsīdiju reformu nevar attiecināt vienīgi uz KLP; uzskata, ka šajā jomā transporta sektoram, it īpaši autotransportam ir nepieciešami steidzami un noteikti pasākumi; aicina Komisiju steidzami ierosināt plānu vidi nelabvēlīgi ietekmējošo subsīdiju pakāpeniskai, bet ātrai atcelšanai atbilstīgi Eiropas Padomes lēmumam par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu;
Considers that reform of EHS must not be limited to the CAP; takes the view that in this area the transport sector, particularly road transport, requires specific, determined action; calls on the Commission rapidly to propose a roadmap for the gradual, but rapid, abolition of EHS in accordance with the European Council's decision on the review of the sustainable development strategy;
piekrīt Komisijai, ka videi kaitīgo subsīdiju atcelšana ir nozīmīgs papildu pasākums, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un, jo īpaši, lai sasniegtu mērķus, ko ES dalībvalstu un valdību vadītāji noteikuši attiecībā uz integrēto darba programmu klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā;
Agrees with the Commission that the removal of EHS constitutes an essential complementary measure for achieving sustainable development and, especially, the objectives endorsed by the EU Heads of State and Government as regards the integrated climate change and energy agenda;
cer, ka Komisija, pārskatot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, patiešām ņems vērā nepieciešamību mainīt ražošanas, pārvietošanās, transporta un patēriņa veidus un samazināt atkritumu daudzumu;
Looks to the Commission, when it revises the Community guidelines on state aid for environmental protection, to take proper account of the need to influence production, traffic, transport and consumption patterns and to reduce waste;
atgādina Kopienas normas atkritumu jomā, bet pauž nožēlu, ka tās neattiecas uz atkritumu apjomu Eiropas Savienībā; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis domāt par regulējumu atkritumu nodokļu jomā, lai novērstu atkritumu rašanos un vidējā termiņā samazinātu ES radušos atkritumu apjomu;
Recalls the Community's waste legislation, but considers it regrettable that it fails to address the question of the volume of waste in the European Union; calls on the Commission and the Member States to think about a legislative framework for waste taxation designed to forestall the production of waste and reduce the level of waste generated in the EU in the medium term;
un uzskata, ka, nosakot ūdens cenu ļoti būtiski ir internalizēt izmaksas, kas saistītas ar virszemes ūdeņu ieguvi, ūdens kvalitātes pazemināšanos un attīrīšanas stacijām; uzsver, ka Ūdens pamatdirektīva var būt par atsauci, definējot tirgus instrumentus vides jomā; neatlaidīgi aicina Komisiju izskatīt šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs, un aicina izmantot Ūdens direktīvas kopējo īstenošanas stratēģiju un eksperimentālos upju baseinus labākās prakses meklēšanai un tās popularizēšanai; aktīvi aicina dalībvalstis paātrināt šīs pamatdirektīvas īstenošanu īpaši, lai viss ūdens patēriņš tiktu pakļauts ekonomiskam novērtējumam, ietverot šā resursa izmantošanas un vides izmaksas, jo šiem kritērijiem ir īpaša nozīme, izstrādājot ūdens cenas;
and considers it highly important to internalise the costs of groundwater extraction, water quality degradation and water utilities in the pricing of water; stresses that the WFD can serve as a reference for the definition of MBIs for the environment; urges the Commission to examine the implementation in the Member States and to use the WFD Common Implementation Strategy and Pilot River Basins to explore and promote best practices; urges the Member States to step up their efforts to implement the WFD correctly and, in particular, to guarantee that any consumption of water is subject to an economic assessment that includes the cost of using the resource and the environmental cost, with these criteria in particular being used as a basis for calculating water charges;
aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot nodokļu vai maksājumu sistēmu, lai samazinātu pesticīdu izmantošanas apmēru un lai mudinātu izmantot videi un veselībai mazāk toksiskus un mazāk kaitīgus pesticīdus;
Calls on the Commission and the Member States to put in place a system of taxes or charges designed to reduce the quantity of pesticides used and encourage the use of pesticides that are less toxic and less damaging to the environment and health;
uzskata, ka pazeminātas PVN likmes ieviešana videi draudzīgiem produktiem ir jābalsta uz stingriem noteikumiem, lai tā patērētājiem dotu patiesu labumu, un tai ir jāparedz papildu pasākumi, piemēram, bioloģiskās lauksaimniecības marķējumi, lai izveidotu sistēmu, kas ļautu viegli salīdzināt produktus;
Considers that the introduction of a reduced rate of VAT on environmentally friendly products must be subject to strict rules to ensure it is of genuine benefit to consumers, and must be accompanied by additional schemes such as eco-labelling to allow the creation of a system which enables products to be compared easily;
atzīst, ka ir grūti izstrādāt tirgus instrumentus ar mērķi palielināt vai saglabāt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus un vērsties pret vietēja rakstura vides problēmām; aicina Komisiju turpināt pārdomāt bioloģiskās daudzveidības zuduma izmaksu novērtēšanas jautājumu un iespējas izmantot tirgus instrumentus, neaizmirstot, ka saglabājot vai uzlabojot bioloģisko daudzveidību vienā vietā, nedrīkst rasties tās zudums citur, ņemot vērā vietēju ietekmi;
Recognises the difficulties in establishing MBIs for the purpose of increasing or maintaining biodiversity and ecosystem services and for addressing environmental problems of a local nature; calls on the Commission to continue to reflect on the issue of evaluating the costs of biodiversity loss and on the possible use of MBIs, being certain to bear in mind that safeguarding or improving biodiversity in one area must not lead to loss of biodiversity in another, because of the local impact this would have;
ar interesi šajā saistībā atzīmē dažās dalībvalstīs izveidotās NOx un SO2 emisiju tirdzniecības sistēmas, ja vien tās ļauj šo atmosfēras piesārņotāju radītās problēmas atrisināt pēc iespējas rentablāk; uzsver, ka, ieviešot NOx un SO2 emisiju tirdzniecības sistēmas, ir jāņem vērā vietējie apstākļi, kuros šīs emisijas rodas un tās ir jāattiecina uz noteiktiem ģeogrāfiskiem apgabaliem;
Notes with interest, in this connection, the emission trading schemes for NOx and SO2 put in place by some Member States, given that such schemes enable the problems posed by this type of atmospheric pollutant to be resolved in the most cost-effective way possible; stresses that any introduction of emission trading schemes for NOx and SO2 must take account of the local conditions in which such emissions take place and be restricted to precisely defined geographical areas;
prasa, lai Komisija paredz savās iniciatīvās dalībvalstu izmantoto pastāvošo mehānismu uzturēšanu, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas attīstību; uzskata, ka pirms finansiāla stimula piešķiršanas biodegvielām, ir nepieciešams veikt papildu novērtējumu, lai noteiktu, vai tās ir ražotas ilgtspējīgā veidā attiecībā pret vidi;
Calls on the Commission to include among its initiatives the retention of the current mechanisms employed by the Member States to support the development of renewables; stresses that further assessments are necessary before providing financial incentives for biofuels in order to determine whether they are produced in an environmentally sustainable way;
uzsver, ka tirgus instrumentiem ir jābūt izstrādātiem tā, lai tie neapdraudētu starptautiskā tirdzniecībā iesaistītu rūpniecības nozaru, piemēram, energointensīvu rūpniecības nozaru konkurētspēju, lai izvairītos no zaudējumiem tirdzniecībā importa dēļ ("noplūde") un no iespējamas rūpniecības pārvietošanas un līdz ar to ‐ no ietekmes uz vidi arī ārpus Eiropas Savienības;
Emphasises that MBIs should be so designed that they do not negatively affect the competitiveness of industries exposed to international competition, such as energy intensive industries, in order to avoid the loss of sales due to imports ("leakage") and the eventual relocation of production and consequently also of environmental impacts out of the European Union;
aicina Komisiju īstenot priekšizpēti saistībā ar "CO2 kartes" ieviešanu personām un MVU, kurā būtu norādīts enerģijas patēriņš un radītā siltumnīcefekta gāze;
Calls on the Commission to carry out a feasibility study into the introduction of a "CO2 card" for individuals and SMEs, on which their energy consumption and the level of greenhouse gases emitted would be recorded;
atzinīgi vērtē jaunu finansēšanas instrumentu izveidi papildus nodokļu uzlikšanai un emisiju tirdzniecības sistēmām, jo īpaši to, ka ir pieejams aizvien vairāk videi labvēlīgu/ētisku investīciju, piemēram, "zaļās" obligācijas, ka tiek veidota labāka izpratne un ka investoriem tiek nodrošinātas tirgus izvēles iespējas;
Welcomes the emergence of financial instruments in addition to taxation and emission trading schemes, notably the increasing availability of green/ethical investments, such as green bonds, offering greater awareness and creating a market choice for investors;
atzīst, ka riska kapitāls un privātā kapitāla uzņēmumi veicina ieguldījumus zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju jomā;
Recognises the supportive role of venture capital and private equity firms in investing in the low carbon technology field;
atzīmē, ka ekoloģisko preču tirdzniecības ziņā Eiropas valstis veido 35 % no pasaules tirgus un tāpēc Eiropas uzņēmumiem ir visas iespējas izdevīgi izmantot videi draudzīgu globālo ekonomiku un tas vismaz daļēji līdzsvaro ietekmi uz IKP;
Observes that European economies account for over 35% of the world market for traded environmental goods and that European companies are therefore well placed to take advantage of a global green economy, and that this offsets at least part of the impact on GDP;