natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju nodrošināt, ka tiek stiprināti starptautiskie noteikumi par jūras satiksmes drošību šī reģiona īpaši jutīgajos rajonos, ieviešot atbilstīgus grozījumus Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) noteikumos un izstrādājot Arktiskās kuģošanas polāro kodeksu, un aicina izveidot starptautiskas iestādes pārziņā esošas iekārtas kuģu vilkšanai, glābšanai un reaģēšanai avāriju un katastrofu gadījumā;
Urges the Commission to ensure that international rules on maritime traffic safety in the particularly sensitive parts of the region are tightened up, by making appropriate amendments to the International Maritime Organisation (IMO) regulations and working towards establishing an 'Arctic Navigation Polar Code', and calls for towing, rescue and accident- and disaster-response equipment to be deployed in the Arctic Ocean under the responsibility of an international authority;
– Tunne Kelam, Gunnar Hökmark un Jana Hybášková PPE-DE grupas vārdā,
– Tunne Kelam, Gunnar Hökmark and Jana Hybášková, on behalf of the PPE-DE Group
– Annemie Neyts-Uyttebroeck un István Szent-Iványi ALDE grupas vārdā,
– Annemie Neyts-Uyttebroeck and István Szent-Iványi, on behalf of the ALDE Group
– Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski, Ģirts Valdis Kristovskis, Adam Bielan, Roberts Zīle, Zdzisław Zbigniew Podkański, Inese Vaidere un Mirosław Mariusz Piotrowski UEN grupas vārdā,
– Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski, Ģirts Valdis Kristovskis, Adam Bielan, Roberts Zīle, Zdzisław Zbigniew Podkański, Inese Vaidere and Mirosław Mariusz Piotrowski, on behalf of the UEN Group
– Gisela Kallenbach, Milan Horáček un László Tőkés Verts/ALE grupas vārdā,
– Gisela Kallenbach, Milan Horáček and László Tőkés, on behalf of the Verts/ALE Group
ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2006. gada 26. janvāra rezolūciju Nr. 1481 par nepieciešamību izteikt starptautisku nosodījumu totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of the crimes of totalitarian Communist regimes,
ņemot vērā daudzās iepriekšējās rezolūcijas par demokrātiju un pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas nākotni sešdesmit gadus pēc Otrā pasaules kara Pieņemtie teksti P6_TA(2005)0180 . , 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Golodomora upuru pieminēšanu Pieņemtie teksti P6_TA(2008)0523 . un 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par Srebreņicu Pieņemtie teksti P6_TA(2009)0028 . ,
having regard to its many previous resolutions on democracy and respect for fundamental rights and freedoms, including that of 12 May 2005 on the future of Europe sixty years after the Second World War Texts adopted: P6_TA(2005)0180 . , that of 23 October 2008on commemorating the victims of the Holodomor Texts adopted: P6_TA(2008)0523 . , and that of 15 January 2009 on Srebrenica Texts adopted: P6_TA(2009)0028 . ,
tā kā vēsturnieki piekrīt tam, ka pilnībā objektīva vēsturisku faktu interpretācija nav iespējama un objektīvi vēstures apraksti nepastāv; tā kā profesionāli vēsturnieki tomēr izmanto zinātniskus instrumentus, lai pētītu pagātni un censtos būt pēc iespējas objektīvāki;
whereas historians agree that fully objective interpretations of historical facts are not possible and objective historical narratives do not exist; whereas, nevertheless, professional historians use scientific tools to study the past and try to be as impartial as possible,
tā kā parlamentiem, izmantojot ar balsu vairākumu pieņemtus lēmumus, nevajadzētu uzspiest vēsturisku faktu oficiālas politiskas interpretācijas; tā kā parlamenti nevar pieņemt likumus par pagātnes interpretāciju;
whereas official political interpretations of historical facts should not be imposed by means of majority decisions of parliaments; whereas a parliament cannot legislate on the past,
tā kā viens no Eiropas integrācijas procesa pamatuzdevumiem ir turpmāk nodrošināt pamattiesību un tiesiskuma ievērošanu un tā kā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. panta noteikumi paredz piemērotus mehānismus šā mērķa sasniegšanai;
whereas a core objective of the European integration process is to ensure respect for fundamental rights and the rule of law in the future, and whereas appropriate mechanisms for achieving this goal have been provided by Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
tā kā nepareiza vēstures interpretācija var veicināt atstumšanas politiku un tādējādi provocēt naidu un rasismu;
whereas misinterpretations of history can fuel exclusivist policies and thereby incite hatred and racism,
tā kā nedrīkst aizmirst Eiropas traģiskos pagātnes notikumus, lai varētu godināt upuru piemiņu, nosodīt noziegumu izdarītājus un, pamatojoties uz patiesības atzīšanu un šo notikumu atceri, panākt samierināšanos;
whereas the memories of Europe’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations for reconciliation based on truth and remembrance,
tā kā Eiropas integrācija sākotnēji bija kā atbildes reakcija gan uz ciešanām, ko tās iedzīvotājiem sagādāja abi pasaules kari un nacistu tirānija, kas vainojama pie holokausta, gan arī uz totalitārā un nedemokrātiskā komunistiskā režīma izplatīšanos Viduseiropā un Austrumeiropā un tā kā vēlāk tā kļuva par līdzekli, kā, valstīm sadarbojoties un apvienojoties, pārvarēt dziļo plaisu un naidīgumu Eiropā, izbeigt karu un nodrošināt Eiropā demokrātiju;
whereas from the outset European integration has been a response to the suffering inflicted by two world wars and the Nazi tyranny that led to the Holocaust, and to the expansion of totalitarian and undemocratic Communist regimes in Central and Eastern Europe, as well as a way of overcoming deep divisions and hostility in Europe through cooperation and integration and of ending war and securing democracy in Europe,
tā kā Eiropas integrācija ir noritējusi sekmīgi un ir izveidota Eiropas Savienība, kas pašlaik ietver Viduseiropas un Austrumeiropas valstis, kurās no Otrā pasaules kara beigām līdz pat pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumam valdīja komunistiskais režīms, un tā kā Grieķijas, Spānijas un Portugāles pievienošanās pirms minēto valstu iestāšanās ES sekmēja demokrātijas nostiprināšanu Dienvideiropā;
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under Communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
tā kā Eiropa nekļūs vienota, ja nespēs panākt kopīgu viedokli par savu vēsturi, atzīt komunismu un nacismu par kopīgu mantojumu un veikt godīgas un pilnīgas debates par visiem totalitārajiem noziegumiem pagājušajā gadsimtā;
whereas Europe will not be united unless it is able to reach a common view of its history, recognise Communism, Nazism and fascism as a shared legacy and conduct an honest and thorough debate on all the totalitarian crimes of the past century,
tā kā atkalapvienotā Eiropa 2009. gadā svinēs 20. gadadienu kopš Viduseiropas un Austrumeiropas komunistisko režīmu sabrukuma un Berlīnes mūra nojaukšanas, šī iespēja būtu jāizmanto, lai uzlabotu informētību par pagātni, atzītu pilsoņu demokrātisko iniciatīvu lomu un stiprinātu kopības sajūtu un kohēziju;
whereas in 2009 a reunited Europe will celebrate the 20th anniversary of the collapse of the Communist dictatorships in Central and Eastern Europe and the fall of the Berlin Wall, which should provide both an opportunity to enhance awareness of the past and recognise the role of democratic citizens’ initiatives and an incentive to strengthen feelings of togetherness and cohesion,
tā kā ir svarīgi atcerēties arī tos, kuri aktīvi pretojās totalitārisma varai un kuriem būtu eiropiešu apziņā jāieņem sava vieta kā totalitārisma laika varoņiem, atzīstot viņu apņēmību, uzticību ideāliem, godīgumu un drosmi;
whereas it is also important to remember those who actively opposed totalitarian rule and who should take their place in the awareness of Europeans as the heroes of the totalitarian age because of their dedication, faithfulness to ideals, honour and courage,
tā kā no upuru viedokļa nav nozīmes tam, kurš no režīmiem un kādu iemeslu dēļ viņiem atņēma brīvību, spīdzināja vai slepkavoja,
whereas from the perspective of the victims it is immaterial which regime deprived them of their liberty or tortured or murdered them for whatever reason,
atgādina, ka pavisam nesen, 1995. gada jūlijā, Eiropā bija vērojamas genocīda izpausmes un tika veikti noziegumi pret cilvēci un ka ir nepieciešama nepārtraukta modrība, lai apkarotu nedemokrātiskas, ksenofobiskas, autoritāras un totalitāras idejas un tendences;
Recalls that the most recent crimes against humanity and acts of genocide in placeEurope took place as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
uzsver, ka ir jāatbalsta Eiropas nemierīgās pagātnes dokumentēšana un liecību vākšana, lai palielinātu Eiropas informētību par noziegumiem, kas pastrādāti totalitāro un nedemokrātisko režīmu laikā, jo nav iespējams panākt samierināšanos bez pagātnes notikumu atceres;
Underlines that, in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of, and accounts testifying to, Europe’s troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembering;
pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs 20 gadus pēc totalitāro komunistisko režīmu sabrukuma Viduseiropā un Austrumeiropā piekļuve personiski svarīgiem dokumentiem vai tādiem dokumentiem, kas nepieciešami zinātniskajai izpētei, ir nepamatoti ierobežota; prasa visām dalībvalstīm pielikt patiesas pūles, lai nodrošinātu piekļuvi arhīviem, tostarp bijušo iekšējās drošības dienestu, slepenpolicijas un izlūkdienestu arhīviem;
Regrets that 20 years after the collapse of the totalitarian Communist regimes in Central and Eastern Europe, access to documents that are of personal relevance or needed for scientific research is still unduly restricted in some Member States; calls for a genuine effort in all Member States towards opening up archives, including those of the former internal security services, secret police and intelligence agencies;
stingri un nepārprotami nosoda noziegumus pret cilvēci un masveidīgos cilvēktiesību pārkāpumus, ko veica totalitārie komunistiskie režīmi; izturas pret šo noziegumu upuriem un viņu ģimenes locekļiem ar līdzjūtību un sapratni un atzīst viņu ciešanas;
Condemns strongly and unequivocally the crimes against humanity and massive human rights violations committed by the totalitarian Communist regimes; extends to the victims of these crimes and their family members its sympathy, understanding and recognition of their suffering;
aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk censties nostiprināt Eiropas vēstures mācīšanu un uzsvērt gan Eiropas integrāciju kā vēsturiskas nozīmes sasniegumu, gan spēcīgo kontrastu starp traģisko pagātni un mūsdienu Eiropas Savienību, ko raksturo miers un demokrātiska sabiedriskā kārtība;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to make further efforts to make further efforts to strengthen the teaching of European history and to underline the historic achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
uzskata, ka, lai pienācīgi saglabātu atmiņas par vēstures notikumiem, jāveic visaptverošs atkārtots Eiropas vēstures izvērtējums un Eiropas mērogā jāatzīst visi jauno laiku Eiropas vēsturiskie aspekti, tādējādi sekmējot Eiropas integrāciju;
Believes that appropriate preservation of historical memory, a comprehensive reassessment of European history, and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe will strengthen European integration;
šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju atbalstīt un aizstāvēt tādu NVO darbību kā Krievijas Federācijā izveidotā organizācija Memorial , kas aktīvi pēta un vāc ar staļinisma noziegumiem saistītos dokumentus;
Calls in this connection on the Council and the Commission to support and defend the activities of NGOs such as Memorial in the Russian Federation that are actively engaged in researching and collecting documents related to the crimes committed during the Stalinist period;
atkārtoti apliecina konsekventu atbalstu starptautiskās tiesu sistēmas nostiprināšanai;
Reiterates its consistent support for strengthened international justice;
prasa izveidot Eiropas Atmiņas un sirdsapziņas platformu, kas sniegtu atbalstu sakaru veidošanai un sadarbībai starp valstu pētniecības institūtiem, kuri specializējas totalitārās vēstures jomā, un izveidot Eiropas mēroga dokumentācijas centru / memoriālu visu totalitāro režīmu upuriem;
Calls for the establishment of a Platform of European Memory and Conscience, which would provide support for networking and cooperation among national research institutes specialising in the subject of totalitarian history and for the creation of a pan-European documentation centre/memorial for the victims of all totalitarian regimes;
pieprasa stiprināt attiecīgos spēkā esošos finanšu instrumentus, lai sniegtu atbalstu minētajām iniciatīvām;
Calls for a strengthening of the existing relevant financial instruments with a view to providing support for the initiatives outlined above;
prasa visā Eiropā pasludināt 23. augustu par Visu totalitāro un nedemokrātisko režīmu upuru atceres dienu, kurā ar cieņu un taisnīgi piemin upurus;
Calls for the proclamation of 23 August as a Europe-wide Remembrance Day for the victims of all totalitarian and authoritarian regimes, to be commemorated with dignity and impartiality;
pauž pārliecību, ka komunistu totalitāro režīmu izdarīto noziegumu publiskošanas un novērtēšanas galīgais mērķis ir samierināšana, ko var sasniegt, uzņemoties atbildību, lūdzot piedošanu un stiprinot morālo atjaunotni;
Is convinced that the ultimate goal of disclosure and assessment of the crimes committed by the Communist totalitarian regimes is reconciliation, which can be achieved by admitting responsibility, asking for forgiveness and fostering moral renewal;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Savienības asociēto valstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to placethe Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe..
– Doris Pack un Manolis Mavrommatis PPE-DE grupas vārdā,
– Doris Pack and Manolis Mavrommatis, on behalf of the PPE-DE Group
– Christa Prets un Victor Boştinaru PSE grupas vārdā,
– Christa Prets and Victor Boştinaru, on behalf of the PSE Group
– Grażyna Staniszewska ALDE grupas vārdā,
– Grażyna Staniszewska, on behalf of the ALDE Group
– Zdzisław Zbigniew Podkański , Domenico Antonio Basile un Ewa Tomaszewska UEN grupas vārdā,
– Zdzisław Zbigniew Podkański, Domenico Antonio Basile and Ewa Tomaszewska, on behalf of the UEN Group
– Gisela Kallenbach un Helga Trüpel Verts/ALE grupas vārdā,
– Gisela Kallenbach and Helga Trüpel, on behalf of the Verts/ALE Group
– Věra Flasarová GUE/NGL grupas vārdā,
– Věra Flasarová, on behalf of the GUE/NGL Group
ņemot vērā UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju dažādības aizsardzību un veicināšanu,
having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 24. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā,
having regard to the Council Conclusions of 24 May 2007 on the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the CityplaceLisbon objectives,
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world,
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in placeEurope,
tā kā Eiropas kultūras aspekts kļūst arvien nozīmīgāks un to izmanto, lai apvienotu Eiropas iedzīvotājus, turklāt ņemot vērā to atšķirīgās identitātes kultūras un valodas ziņā;
whereas the cultural soul of Europe is becoming increasingly important as a means of bringing Europeans together in a manner which respects differing cultural and linguistic identities,
tā kā Eiropas tautu kultūra ir stratēģisks faktors, kas ietekmē Eiropas attīstību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī svarīgāko Eiropas iestāžu līmenī;
whereas the cultures of Europe are strategic factors in placeEurope's development at local, regional and national levels, as well as at the level of centralised European institutions,
tā kā pilsētas un reģioni kļūst par Eiropas mēroga dalībniekiem, jo tos vieno ideja par Eiropu un tie sekmē Eiropas Savienības attīstību;
whereas cities and regions are becoming European players as they share the European idea and contribute to the development of the European Union,
tā kā pilsoniskās sabiedrības rosināti kultūras projekti ir efektīvs veids reģionu stiprināšanai un attīstīšanai;
whereas cultural projects based on civil-society initiatives appear to be effective in strengthening and developing the regions,
tā kā reģionu konferences ir lielisks veids, kādā sabiedrība pēc savas iniciatīvas var ierosināt projektus un priekšlikumus, apmainīties ar paraugpraksi un rīkot sarunas ar atbildīgajām personām,
whereas regional conferences are an excellent way for civic initiatives to put forward their projects and proposals, exchange best practices and conduct dialogue between responsible parties,
uzsver, ka dzīves kvalitāti Eiropas reģionos un pilsētās ļoti ievērojami palīdz uzlabot reģionālās un vietējās attīstības stratēģijas, kurās iekļauti kultūras, jaunrades un mākslas aspekti, jo tās veicina kultūras daudzveidību, demokrātiju, līdzdalību un starpkultūru dialogu;
Stresses that regional and local development strategies that incorporate culture, creativity and the arts contribute very much to improving quality of life in European regions and cities by fostering cultural diversity, democracy, participation and intercultural dialogue;
aicina Komisiju iesniegt Zaļo grāmatu, kurā būtu izklāstīti iespējamie mūsdienu kultūras pasākumi, ar kuriem varētu stiprināt kultūras attīstību Eiropas reģionos;
Calls on the Commission to present the Green Paper with a possible range of measures for contemporary cultural activities aimed at strengthening cultural development in European regions;
aicina Komisiju kopā ar reģionālajām iestādēm un vietējo pilsonisko sabiedrību sniegt atbalstu reģionālajām konferencēm;
Calls on the Commission to support regional conferences, together with regional authorities and local civil society;
prasa aktīvu rīcību un izglītošanas kampaņu rīkošanu attiecībā uz kultūras projektu nozīmi reģionu attīstībā;
Calls for action and awareness campaigns about the role of cultural projects for regional development;
– Gunnar Hökmark PPE-DE grupas vārdā,
– Gunnar Hökmark, on behalf of the PPE-DE Group
– Pervenche Berès un Elisa Ferreira PSE grupas vārdā,
– Pervenche Berès and Elisa Ferreira, on behalf of the PSE Group
– Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Guntars Krasts , Inese Vaidere un Roberts Zīle UEN grupas vārdā,
– Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Guntars Krasts, Inese Vaidere and Roberts Zīle, on behalf of the UEN Group
Eiropas Parlamenta rezolūcija par G 20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī
European Parliament resolution on the London G20 Summit of 2 April 2009
ņemot vērā ESAO 2009. gada 2. aprīlī publiskoto sarakstu, kurā iekļautas valstis, kas neievēro starptautiskās normas attiecībā uz nodokļu informācijas apmaiņu,
having regard to the OECD list of countries not complying with the international standards for exchange of tax information, published on 2 April 2009,
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus pēc 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmes,
having regard to the Presidency Conclusions following the European Council meeting of 19/20 March 2009,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumu „Impulsi Eiropas atveseļošanai” (COM(2009)114),
having regard to the Commission communication of 4 March 2009 entitled 'Driving European recovery' (COM(2009)114),
ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Jacques De Larosière vadītā ES finanšu uzraudzības augsta līmeņa grupa,
having regard to the report by the High-Level Group on EU Financial Supervision chaired by Jacques de Larosière,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu „Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” (COM(2009)160),
having regard to the Commission communication of 8 April 2009 on 'Supporting developing countries in coping with the crisis' (COM(2009)160),
ņemot vērā nesen publiskoto SVF ziņojumu „Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem”,
having regard to the recently released IMF report on 'The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries',
ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un ES dalībvalstu solījumus sniegt atbalstu cīņā pret badu un nabadzību,
having regard to the United Nations Millennium Development Goals (MDGs) and EU Member States' aid commitments to tackle hunger and poverty,
ņemot vērā 2009. gada 16. februārī pieņemto ANO Vides programmas ziņojumu „Izeja no krīzes — iespēja”, kurā G 20 valstis tiek aicinātas nākt klajā ar globālu jauno zaļo kursu,
having regard to the UNEP report 'Out of Crisis - Opportunity' of 16 February 2009, which urges the G20 to come forward with a 'Global Green New Deal',
ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ziņojumu „Finanšu un ekonomiskā krīze — izredzes nodrošināt pienācīgas kvalitātes darbu”, kurā G 20 valstis tiek aicinātas nākt klajā ar saskaņotu stimulējošu pasākumu kopumu, kura mērķis būtu sociālā aizsardzība un darba vietu radīšana,
having regard to the ILO report 'The Financial and Economic Crisis: A Decent Work Perspective' of 24 March 2009, which urges the G20 to come forward with a coordinated stimulus package oriented toward social protection and job creation,
tā kā pasaulē ir vērojama arvien lielāka ekonomiskā lejupslīde, kura neizbēgami ietekmēs visas valstis un visas nozares, un tā kā pasaules mēroga saimnieciskās darbības rezultāti 2009. gadā strauji pasliktinās un saskaņā ar visoptimistiskajām prognozēm 2010. gadā ir gaidāma tikai lēna atveseļošanās;
whereas the world is falling deeper into a recession whose effects no country and no sector can expect to avoid, and whereas worldwide economic performance is declining fast in 2009 and only slow recovery is expected in 2010 according to even the most optimistic projections,
tā kā reālajā ekonomikā finanšu krīzes sekas ir radījušas ārkārtējus saimnieciskos apstākļus, kuros ir nepieciešami savlaicīgi, mērķtiecīgi, uz noteiktu laiku piešķirti un proporcionāli pasākumi un lēmumi, lai atrastu risinājumus nepieredzētai vispārējai ekonomikas un nodarbinātības situācijai;
whereas the consequences of the financial crisis for the real economy have given rise to exceptional economic circumstances that require timely, targeted, temporary and proportional measures and decisions with a view to finding solutions to an unprecedented global economic and employment situation,
tā kā tagad starptautiskās un Eiropas ekonomikas lejupslīdes novēršanā galvenās risināmās problēmas ir neuzticēšanās finanšu un kapitāla tirgiem, kā arī bezdarba pieaugums un starptautiskās tirdzniecības samazināšanās;
whereas the main challenges to be met in countering the downturn in the international and European economy now are the lack of confidence on the financial and capital markets and rising unemployment and the contraction of international trade,