natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ir pārliecināts par to, cik svarīgi ir veicināt stabilas darba attiecības, uzlabojot darba organizāciju un attiecību kvalitāti darba vietā, pamatojoties uz uzticību un dialogu; turklāt ir pārliecināts, ka darba tiesības, mūsdienīgi mūžizglītības veidi, ilgtspējīgas sociālās drošības sistēmas un efektīva un iedarbīga nodarbinātības politika var veicināt augstu uzticēšanās līmeni;
Is convinced of the importance of encouraging stable employment relationships by improving the organisation of work and the quality of relationships at the work place based on trust and dialogue; furthermore is convinced that employment law, modern forms of lifelong learning, sustainable social security systems and effective and efficient employment policy can contribute to a high level of confidence;
atgādina, cik svarīga ir efektīva aktīva darba tirgus politika, tostarp padoma un konsultāciju sniegšana, pārkvalificēšanās un palīdzība saistībā ar mobilitāti, tādējādi saīsinot pārejas posmus starp dažādiem darbiem, kā arī sociālās labklājības sistēmas, kuras, samazinot ienākumu zaudējumus un nodrošinot izglītības iespējas, efektīvi motivē cilvēkus meklēt jaunu darbu un vienlaikus mudina būt atvērtiem pārmaiņām;
Recalls the importance of effective, active labour-market policies, including advice and guidance, retraining and help with mobility in order to shorten transition periods between jobs and welfare systems that should actively motivate people to look for new job opportunities while also encouraging openness to change by mitigating income loss and providing opportunities for education;
uzsver nepieciešamību stimulēt mobilitāti, izstrādājot augšupejošas mobilitātes īstenošanas modeļus, kuri palīdzētu darba ņēmējiem pāriet uz drošāku, stabilāku un kvalificētāku darbu, kā arī veicinot to, ka tiek atzītas prasmes un kvalifikācija, kas iegūta oficiālas izglītības, kā arī neformālu un informālu mācību laikā, kā noteikts iepriekšminētajā Komisijas dienestu darba dokumentā par Lisabonas mērķu progresu izglītībā un apmācībā;
Stresses the need to facilitate mobility by developing pathways of upward mobility in order to make it easier for workers to shift to more secure, stable and highly skilled employment and by promoting the recognition of skills and qualifications acquired during periods of formal education and non-formal and informal learning as defined in the Commission's above-mentioned staff working document on Progress Towards the Lisbon Objectives in Education and Training;
atgādina par tiesībām piekļūt mūžizglītības iespējām, kā arī par oficiālās, neformālās un neoficiālās izglītības un kvalifikācijas atzīšanu un pārnesamību, jo tie ir būtiski elementi, kas ļauj indivīdam pāriet no vienas darbavietas uz citu un pēc nokļūšanas bezdarbnieka statusā vai pēc nodarbinātības pārtraukuma atsākt darbu, tādējādi palielinot nodarbinātības iespējas;
Recalls the right of access to lifelong learning, and the recognition and transferability of formal, non-formal and informal education and competences, which are crucial factors in enabling individuals to be able to make transitions between jobs, and from unemployment or inactivity to employment, being elements that improve their employment chances;
aicina dalībvalstis ieviest pasākumu ar mērķi veicināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes nodarbinātībai, tādējādi ievērojot Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu un Komisijas paziņojumu par Eiropas demogrāfisko nākotni; aicina dalībvalsti novērst starp dzimumiem pastāvošās darba samaksas atšķirības;
Calls on the Member States to introduce measures in order to promote equal access to quality employment for women and men that comply with the European Pact for Gender Equality and the Communication on the Demographic Future of Europe; calls on Member States to close the existing gender pay gap;
norāda, ka sievietes un vīrieši nav vienādās izejas pozīcijās ne darba tirgū, jo īpaši no spēku līdzsvara viedokļa, ne neapmaksāta darba sadalījumā;
Notes that women and men neither have the same starting point in the labour market, notably in terms of power balance, nor in the distribution of unpaid work;
uzsver, cik svarīgi ir ņemt vērā visus elastīguma aspektus, tostarp darba organizācijas un darba laika elastīgumu, jo īpaši saistībā ar jauno tehnoloģiju izmantošanu; uzsver, ka sociālajiem partneriem ir efektīvāk jārisina sarunas par darba laika režīmu, kas būtu pietiekami elastīgs, lai atbilstu darba devēju un darba ņēmēju vajadzībām un ļautu cilvēkiem saskaņot darbu ar ģimenes un privāto dzīvi;
Underlines the importance of taking into consideration all aspects of flexibility, including flexibility of work organisation and working time, in particular through the use of new technologies; stresses the need for the social partners to negotiate working time arrangements better, to be sufficiently flexible to meeting the needs of employers and employees and to enable people to balance work, family and personal life;
aicina dalībvalstis un sociālos partnerus samazināt tādas politikas piemērošanu, kas sekmē darba ņēmēju došanos pirmstermiņa pensijā, un ieviest pasākumus, kuri veicinātu vecāka gadagājuma darbinieku elastīgu pensionēšanos, ieviešot darbu nepilnā slodzē, darbvietas dalīšanu un līdzīgas shēmas, kas veicina aktīvas vecumdienas un var palielināt vecāka gadagājuma darbinieku integrēšanos darba tirgū;
Calls on the Member States and social partners to reduce their policies of putting workers into early retirement and to introduce arrangements supporting the flexible retirement of older workers through part-time employment, job-sharing and similar schemes that promote active ageing and may increase the integration of older workers into the labour market;
atgādina dalībvalstīm, ka, lai elastīgums un sociālā drošība izraisītu vispārējā nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos, ir nepieciešama labvēlīga makroekonomiskā vide un ka straujas izaugsmes atbalstam elastīguma un sociālās drošības stratēģijā ir jāiekļauj makroenomikas politikas un publisko izdevumu uzlabota saskaņošana, izdevumus novirzot Lisabonas mērķiem;
Reminds the Member States that in order to translate flexicurity into higher aggregate employment, there must be a supportive macro-economic environment and the strategy for flexicurity must include improved coordination of macro-economic policies and public spending in support of smart growth, with a shift in spending towards the objectives of the Lisbon Strategy;
atgādina Komisijai par nepieciešamību sniegt Parlamentam pietiekami daudz laika un jebkurā gadījumā ne mazāk kā piecus mēnešus, lai tas varētu īstenot savas konsultatīvās funkcijas;
Reminds the Commission of the need to provide Parliament with the necessary time, and in any event no less than five months, to fulfil its consultative role;
uzskata, ka Kopienas iestādēm un dalībvalstīm elastīguma un sociālās drošības kopējie principi ir jāskata kā transversāls jautājums un jāīsteno Lisabonas stratēģijas kontekstā; aicina pārskatīt nodarbinātības pamatnostādnes, ņemot vērā elastīguma un sociālās drošības aspektus; aicina arī kopīgajā nodarbinātības ziņojumā paredzēt īpašu nodaļu par sociālā dialoga kvalitāti un nozīmību; aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot un uzraugot atklāto koordinācijas metodi, tostarp Eiropas nodarbinātības stratēģiju un nodarbinātības pamatnostādnes, efektīvāk iesaistīt Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, kā arī sociālos partnerus atbilstoši katras valsts paradumiem un praksei, lai tādējādi gūtu maksimālu labumu no šīs politikas; atzīmē, ka nodarbinātības pamatnostādnēs iekļautie pasākumi, tostarp pasākumi saistībā ar elastīgumu un sociālo drošību, ir atbalstāmi no ESF, jo īpaši apmācības un aktīva darba tirgus pasākumi, un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ESF programmas veicina Eiropas nodarbinātības stratēģijas un elastīguma un sociālās drošības stratēģiju īstenošanu;
Considers that the common principles of flexicurity should be taken up as a cross-cutting issue and implemented by the Community institutions and the Member States within the framework of the Lisbon Strategy; calls for a revision of the Employment Guidelines to allow aspects of flexicurity to be taken into account; and also for the inclusion of a specific chapter regarding the quality and strength of social dialogue in the annual Joint Employment Report; calls on the Commission and the Member States to involve Parliament and national parliaments as well as the social partners more effectively, in accordance with national custom and practice, in the implementation and monitoring of the Open Method of Coordination, including the European Employment Strategy and the Employment Guidelines in order to optimise the efficiency of those policies; notes that the measures that fall within the Employment Guidelines, including flexicurity, are eligible for ESF support, in particular training and active labour market measures, and calls on Member States to ensure that ESF programmes contribute to the implementation of the European Employment Strategy and to flexicurity strategies;
aicina Eiropadomi un Komisiju izveidot tālejošu reformu programmu gan ES, gan dalībvalstu līmenī; turklāt aicina iestādes kopā ar Parlamentu izstrādāt sociālās Eiropas nākotnes redzējumu; tāpēc uzsver, ka, lai veicinātu izaugsmi, kā arī lai palielinātu nodarbinātības līmeņus un darba kvalitāti, ir jānodrošina sociālās tiesības un sociālā aizsardzība, kas ir stipri iesakņojusies Eiropas tradīcijās; uzsver, ka šādā veidā "sociālā Eiropa" apvienojumā ar tālejošām valstu reformām nodarbinātības veicināšanai, izmantojot visus tās rīcībā esošos instrumentus, sniegs taustāmu pievienoto vērtību strādājošiem cilvēkiem un pilsoņiem; uzskata, ka tikai tāds iekšējais tirgus, kurā ekonomiskā brīvība un sociālās tiesības atrodas līdzsvarā, var gūt pilsoņu atbalstu;
Calls on the European Council and the Commission to set an ambitious reform agenda both at EU and national level; moreover, calls on the institutions to draw up, together with Parliament, a vision for the future of social Europe; emphasises that in order to strengthen growth and increase levels of employment and quality of work, social rights and protection, which are firmly anchored in European tradition, must be ensured; stresses that the European Social Model, together with ambitious national reforms to promote more employment, will offer, in this way, real added value for working people and citizens using all the tools at its disposal; believes that only an internal market which balances economic freedom with social rights can obtain the support of its citizens;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Sociālās aizsardzības komitejai, Eiropas Nodarbinātības komitejai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, the European Employment Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūcija par atjaunināto ES tūrisma politiku ‐ veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību ( 2006/2129(INI) )
European Parliament resolution of 29 November 2007 on a renewed EU Tourism Policy: Towards a stronger partnership for European Tourism ( 2006/2129(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Atjauninātā ES tūrisma politika ‐ veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību" ( COM(2006)0134 ),
having regard to the Communication from the Commission entitled "A renewed EU Tourism Policy: Towards a stronger partnership for European Tourism" ( COM(2006)0134 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu " Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma" ( COM(2007)0621 ),
having regard to the Communication from the Commission entitled "Agenda for a sustainable and competitive European tourism" (COM (2007)0621) ("Agenda 21"),
ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6-0399/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on Regional Development ( A6-0399/2007 ),
tā kā tūrisms EK līgumā vienreiz ir nodēvēts par jomu, kurā var veikt "pasākumus" (EK līguma 3. pants), bet netiek saprasts kā ES kompetence vai politikas virziens;
whereas tourism is mentioned once in the EC Treaty as an activity that can be subject to "measures" (Article 3 of the EC Treaty), but is not understood to fall within the EU's competence or to be an EU policy area;
tā kā Kopienas kompetencē tomēr ir veikt pasākumus efektīvas iekšējā tirgus darbības nodrošināšanai, tostarp tūrisma pakalpojumu jomā (EK līguma 95. pants), šajā sakarā īpaši adekvāta pieeja ir tāda, kas vērsta uz patērētāju aizsardzību;
whereas the Community has a competence, however, to take measures to ensure the efficient functioning of the internal market, including tourism services (Article 95 of the EC Treaty), the consumer protection approach being a particularly relevant approach in this context;
tā kā tūrisma nozari skar daudzi ES politikas virzieni, kuriem ir būtiska ietekme uz tās efektivitāti un spēju dot ieguldījumu izaugsmē, nodarbinātībā, kā arī sociālajā un teritoriālajā kohēzijā;
whereas the tourism sector is at the crossroads of numerous EU policies that have a substantial impact on its efficiency and its capacity to contribute to growth, employment and social and territorial cohesion,
tā kā, lai gan Eiropas Parlaments iepriekšminētajā rezolūcijā izskaidroja Eiropas ilgtspējīga tūrisma politikas pamatprincipus, ir īpaši jāuzsver atsevišķi šīs politikas aspekti, lai tos varētu ātrāk īstenot;
whereas, notwithstanding the fact that Parliament, in its abovementioned resolution, spelled out the guiding principles for a European sustainable tourism policy, some individual aspects of that policy should be stressed in order to enable them to be translated into reality more speedily;
tā kā Tūrisma ilgtspējas grupa nesen publicēja ziņojumu, nosakot pamatnostādnes, kas palīdzēs Komisijai veidot Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmu;
whereas the Tourism Sustainability Group presented a report in February 2007 laying down guidelines that served as a basis for the Commission while drawing up the Agenda for a sustainable and competitive European tourism;
tā kā nav izdevies izstrādāt konsekventu pieeju tūrismam un iesaistīt pēc iespējas vairāk ES līmeņa politikas virzienu, tādējādi šo nozari nepilnīgi un nepietiekami attīstot, kā arī palielinot risku, ka Eiropas Savienība šajā nozarē zaudēs iegūto tirgus daļu;
whereas it has not been possible to develop a consistent cross-policy approach to tourism at EU level, resulting in drawbacks and the insufficient development of this sector as well as increasing the risk of Europe losing its market share in this sector;
tā kā ilgtspējas nozīmē stingri jāuzsver tūrisma ekoloģiskā un sociālā dimensija;
whereas the environmental and social dimension of tourism needs to be strongly emphasised in the interest of sustainability;
tā kā apstākļi dažās Eiropas populārās tūristu apmeklējumu vietās ir pasliktinājušies un tajās dažreiz notiek agresīvi un vardarbīgi konflikti, tās padarot mazāk pievilcīgas;
whereas the situation in certain popular European tourist destinations is deteriorating and riotous and violent incidents sometimes occur in these destinations, which render them less attractive;
tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību jaunajā 176.b. pantā ES un jo īpaši Eiropas Parlamentam piešķir vairāk kompetences tūrisma politikas jomā;
whereas the Treaty on the Functioning of the European Union in its new Article 176b gives the EU and in particular the European Parliament more competences in the field of tourism policy;
tā kā jāuzsver lielā nozīme, kāda var būt tūrismam, sekmējot visnelabvēlīgākos apstākļos esošo iedzīvotāju grupu sociālo iekļaušanos un integrāciju;
whereas the important role which tourism can play in promoting the social inclusion and integration of the most disadvantaged population groups should be stressed;
uzsver tūrisma, tostarp no trešām valstīm, būtisko nozīmi Eiropas Savienībai;
Stresses the importance to Europe of tourism, including tourism from third countries;
it īpaši uzsver, ka abpusēji jāvienkāršo vīzas iegūšanas procedūra un jāsamazina tūrisma vīzu izmaksas iebraukšanai ES dalībvalstīs;
Highlights, in particular, the need to simplify visa application procedures on a reciprocal basis and to reduce the costs of tourist visas for entry into any Member State;
norāda, ka dalībvalstīm ir iespēja izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1931/2006, ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp.
Highlights the possibility for concerned Member States to make use of Regulation (EC) No 1931/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 laying down rules on local border traffic at the external land borders of the Member States and amending the provisions of the Schengen Convention OJ L 405, 30.12.2006, p.
aicina dalībvalstis, kas ir Šengenas nolīguma dalībvalstis, izveidot kopīgus konsulāros birojus vīzu izsniegšanai pieprasītājiem no trešām valstīm, nodrošināt, ka šiem birojiem ir vienotas darba metodes un vīzu izsniegšanas kritēriji, un uzlabot apkalpošanas kvalitāti, piemēram, apmeklējumu pieteikšanu, pārrunas, un pieteikumu izskatīšanas laika ierobežojumu, jo tas dalībvalstīm radītu ievērojamus budžeta ietaupījumus;
Calls on the Member States that are party to the Schengen Agreement to establish common consular desks for the grant of visas to non-EU applicants, to ensure that these desks have the same working methods and apply the same visa criteria and to improve the reception given to visa applicants through, for example, the management of appointments, the way in which interviews are carried out and the time limit for processing applications, since this would lead to significant budgetary savings for the Member States;
uzsver, ka priekšlikumā par Kopienas vīzu kodeksu Komisijas 2006. gada 19. jūlija Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu ( COM(2006)0403 ).
Stresses the need to review, in the proposal to establish a Community Code on Visas Commission Proposal of 19 July 2006 for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing a Community Code on Visas ( COM(2006)0403 ).
jāpārskata to dokumentu skaits un veids, kas jāiesniedz vīzu pieprasītājiem;
, the number and type of documents that are requested from visa applicants;
stingri iesaka visām dalībvalstīm ES vīzu politikā izvēlēties par labu daudzkārtējās ieceļošanas vīzām;
Strongly recommends that there should be a presumption in EU visa policy in favour of issuing multiple-entry visas;
norāda, ka ceļojumu aģentūrām un transporta uzņēmumiem vajadzīgas ilgāka derīguma termiņa vīzas (vismaz uz vienu gadu), lai viņi varētu noalgot atbilstošu personālu, kas apmierinātu viņu klientu vajadzības; uzsver vajadzību saglabāt un uzlabot vīzu izsniegšanu grupām;
Points out that longer-term visas of at least one year's validity are needed by tour operators and transport companies so that they can hire the right personnel in order to meet the needs of their clients; insists on the need to maintain and enhance the delivery of visas for groups;
aicina Šengenas dalībvalstis vienkāršot Šengenas vīzu izsniegšanas procedūras tūristiem, kuriem jau izsniegtas to ES dalībvalstu vīzas, kas nav Šengenas dalībvalstis, vai kuri ir jau ieradušies šajās valstīs, un aicina ES dalībvalstis, kas nav Šengenas dalībvalstis, tāpat rīkoties ar Šengenas vīzu īpašniekiem;
Calls on the Schengen Member States to simplify Schengen visa application procedures for tourists who have already been issued with visas for non-Schengen Member States or have already arrived in these countries, and calls on the non-Schengen Member States to do the same for holders of Schengen visas;
atzīst, ka vīzas iegūšanas procedūras vienkāršošanai un saskaņošanai, kā arī tūristu no trešām valstīm vispārēji atvieglotai iekļuvei ES tomēr ir jāatbilst drošības noteikumiem, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju, terorismu un organizēto noziedzību, it īpaši starptautisko noziedzību;
Recognises, however, that the simplification and harmonisation of visa application procedures and the general facilitation of entry into the EU for tourists from third countries have to be compatible with the security rules required in order to combat illegal immigration, terrorism, and organised crime, especially cross-border crime;
atgādina, ka absolūti nepieciešama ir atbilstoša, uzticama, vienota un atjaunināta informācija par tūrismu, lai valsts un privātajā sektorā varētu pieņemt svarīgus stratēģiskus un vadības lēmumus, un jāizstrādā atbilstoši papildpasākumi un vadlīnijas ES līmenī, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienība arī turpmāk būtu pirmais tūristu ceļojumu mērķis starptautiskā nozīmē un atkal kļūtu konkurētspējīga;
Recalls that there is an absolute need for adequate, trustworthy, homogeneous and up-to-date information on tourism so that key strategic and management decisions can be taken in the public and private sector, and a need to develop adequate accompanying measures and orientations at EU level, in order to ensure that Europe remains the first destination in international terms and becomes competitive once again;
, lai nodrošinātu datu vākšanas labāku saskaņotību dalībvalstīs gan no datu sniegšanas kvantitātes, gan kvalitātes viedokļa;
so as to ensure better harmonisation of data collection by Member States, in relation to both the quantitative and qualitative aspects of the supply of data;
atzinīgi vērtē iniciatīvu modernizēt tiesību sistēmu attiecībā uz tūrismu ar jaunas regulas palīdzību, kas vienoti jāievieš visā ES; norāda, ka šī reforma jāveic nekavējoties;
Welcomes the initiative to modernise the legal framework pertaining to tourism through a new Regulation to be implemented uniformly across the EU; points out that this reform should be carried out swiftly;
mudina Komisiju pārbaudīt nepieciešamību vākt statistiku un kvalitatīvus datus, lai rastu iespēju novērtēt tūrisma ietekmi uz ekonomiku, vidi un to pastāvīgo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kas dzīvo populāru tūrisma ceļojumu mērķu vietās;
Urges the Commission to examine the need to collect statistical information and quality data in order to allow for an assessment of the impact of tourism on the economy, the environment and the quality of life of the inhabitants of popular tourist destinations;
aicina Komisiju publicēt ziņojumu par dažādu valstu sistēmām īpašas nozīmes dabas un vēsturisku vietu aizsardzībai, izmantojot īpašus pilsētplānošanas un būvniecības noteikumus, un attiecīgā gadījumā veicināt paraugpraksi šajā jomā, publicējot pamatnostādnes;
Calls on the Commission to publish a report on the various national schemes in place for the protection of special natural and historic sites by means of specific town planning and building regulations and, where appropriate, to encourage best practice in these areas through the publication of guidelines;
aicina Komisiju sagatavot saskaņotu uzskaiti, aprakstot dabas un vēsturisko vietu stāvokli un it īpaši tūristu ietekmi uz šīm vietām, lai regulētu apmeklējumu skaitu un nodrošinātu šo vietu atbilstīgu saglabāšanu un nodošanu nākamajām paaudzēm;
Calls on the Commission to draw up a harmonised scoreboard describing the condition of natural and historic sites, and in particular the impact of tourists on these sites, with a view to regulating the number of visits and ensuring that they are properly preserved and passed on to future generations;