natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē vienošanos, ka ir panākta par sīki izstrādātu un visaptverošu tirdzniecības zonu; uzskata, ka šis nolīgums ir stabils pamats iespējamai sarunu pabeigšanai par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu;
Welcomes the agreement that has been reached on a Deep and Comprehensive Free Trade Area ; regards this agreement as a solid basis for the possible finalisation of the negotiations on an Association Agreement between the European Union and Ukraine;
pauž satraukumu par ziņojumiem, ka Ukrainā mazinās plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms; aicina iestādes veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu šos demokrātiskas sabiedrības nozīmīgos aspektus un atturēties no jebkādiem mēģinājumiem tieši vai netieši kontrolēt valsts plašsaziņas līdzekļu ziņojumu saturu;
Expresses alarm at reports concerning the deterioration of media freedom and pluralism in Ukraine; calls on the authorities to take all necessary measures to protect these essential aspects of a democratic society and to refrain from any attempt to control, directly or indirectly, the content of national media reporting;
pauž ciešu atbalstu ieteikumiem, kas iekļauti EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja un Venēcijas Komisijas kopīgajā atzinumā par parlamenta vēlēšanu likumprojektu; uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai šie ieteikumi tiktu pieņemti un īstenoti lietderīgā, integrējošā un konsekventā veidā, iesaistot šajā procesā gan opozīciju, gan pilsonisko sabiedrību;
Strongly supports the recommendations put forward in the joint opinion of the Venice Commission and the OSCE/ODIHR on the draft parliamentary election law; considers it essential that these recommendations should be adopted and implemented in an expedient, inclusive and comprehensive fashion, involving both the opposition and civil society;
mudina visus politiskos spēkus Ukrainā atklāti un pārskatāmi diskutēt par politisko lēmumu pieņemšanas procesu; uzstāj, lai šī procesa iespējamos pārkāpumus izmeklētu parlamentāra izmeklēšanas komiteja;
Urges all political forces in Ukraine to conduct a fair and transparent debate about the political decision-making process; insists that investigations into possible failures in that process should be carried out by a parliamentary committee of inquiry;
uzskata, ka nesen atceltā tikšanās ar prezidentu Janukoviču būtu bijusi lieliska iespēja paust dziļās bažas Ukrainas valdībai un atjaunot konstruktīvu dialogu, kura rezultātā būtu iespējams noslēgt asociācijas nolīgumu, kurš stātos spēkā ar nosacījumu, ka panākts vērā ņemams progress pastāvošo tehnisko un jo īpaši politisko šķēršļu novēršanā; aicina Padomi un Komisiju ieplānot jaunu tikšanos ar prezidentu Janukoviču pirms ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmes, kas paredzēta 2011. gada decembrī;
Considers that the recently postponed meeting with President Yanukovych would have offered an excellent opportunity to tackle serious concerns which have been addressed to the Ukraine Government and re-establish a constructive dialogue that could lead to the initialling of the Association Agreement, provided that significant progress is made on the remaining technical and key political obstacles; calls on the Council and Commission to reschedule the meeting with President Yanukovych so that it takes place ahead of the planned EU-Ukraine Summit in December 2011;
aicina Komisiju palīdzēt Ukrainai veikt tiesu reformu, labāk izmantojot ES spēju palielināšanas programmu, un apsvērt iespēju izveidot tādu augsta līmeņa ES konsultatīvo grupu, kas palīdzētu Ukrainai panākt atbilstību ES tiesību aktiem, tostarp tiem tiesību aktiem, kas reglamentē tiesu jomu;
Calls on the Commission to support judicial reform in Ukraine by making better use of the EU's capacity-building programme and to consider setting up a High-Level EU Advisory Group to assist Ukraine in its efforts to fall into line with EU legislation, including in the judicial sphere;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ukrainas valdībai un parlamentam un Eiropas Padomes un EDSO parlamentārajām asamblejām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the Government and Parliament of Ukraine and the Parliamentary Assemblies of the Council of Europe and the OSCE.
ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci, kurā uzmanība pievērsta dzīvnieku veselībai,
having regard to its resolution of 12 May 2011 on antibiotic resistance, focusing on animal health,
ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 18. novembra darba dokumentu par mikroorganismu rezistenci (SANCO/6876/2009r6),
having regard to the Staff working paper of the services of the Commission on antimicrobial resistance of 18 November 2009 (SANCO/6876/2009r6),
ņemot vērā Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā (2002/77/EK) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 23. oktobra rezolūciju par šā Padomes ieteikuma priekšlikumu (COM(2001)333 – C5–0411/2001 – 2001/2164(COS) ),
having regard to the Council Recommendation of 15 November 2001 on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine (2002/77/EC) and the European Parliament resolution of 23 October 2001 on the proposal for this Council Recommendation (COM(2001)333 - C5-0411/2001 - 2001/2164(COS) ),
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 20. jūnija paziņojumu par Kopienas stratēģiju, lai apkarotu mikrobu izturību pret zālēm ( COM(2001)0333 ),
having regard to the Commission Communication of 20 June 2001 on a Community Strategy against antimicrobial resistance ( COM(2001)0333 ),
tā kā antimikrobiālas vielas spēj iznīcināt baktērijas, vīrusus un citus mikroorganismus vai novērst to izplatību (antibiotikas ir mikrobiāli aktīvas vielas, kas iedarbojas tikai uz baktērijām) un tādēļ tām ir bijusi liela nozīme sabiedrības veselības uzlabošanā, palīdzot samazināt to slimību un infekciju izraisīto nāves gadījumu skaitu, kuras iepriekš bija neārstējamas vai nāvīgas;
whereas antimicrobial agents are able to destroy or prevent the growth of bacteria, viruses and other micro-organisms (antibiotics are microbial agents which only react against bacteria) and thereby have played a significant role in improving public health by helping to reduce the number of deaths from diseases and infections which were previously incurable or fatal;
tā kā antimikrobiālo vielu izmantošanas rezultātā daži mikroorganismi, kas iepriekš uz tām reaģēja, ir izveidojuši rezistenci, t. s. mikroorganismu rezistenci;
whereas their use has resulted in certain micro-organisms previously sensitive to these antimicrobial agents developing so-called ‘antimicrobial resistance’;
tā kā šo dabisko procesu paātrina minēto antimikrobiālo vielu pārmērīga un nekontrolēta lietošana, kas apdraud medicīnas jomā sasniegto;
whereas this natural process is accelerated by the excessive and uncontrolled use of these antimicrobial agents, thereby jeopardizing the medical successes achieved;
tā kā katras jaunas antibiotikas ieviešana ir veicinājusi to attiecīgo baktēriju rezistenci, pret kurām tā vērsta, un tā tas notiks arī turpmāk; tā kā, lai saglabātu efektīvas iespējas apkarot infekciju slimības, ir gan jānodrošina jaunu antimikrobiālo preparātu izstrāde, gan labāk jāsaglabā pašreiz pieejamie antibiotiku resursi; tādējādi norāda, ka ir prioritārā kārtā jānodrošina antibiotiku lietošanas efektīva kontrole un to izmantošana tikai gadījumos, kad tas ir ārstēšanai absolūti nepieciešams;
whereas the launch of every new antibiotic has been, and will be, followed by resistance in the targeted bacteria; whereas the maintenance of an effective capacity to combat infectious disease requires both the development of new antimicrobial agents and improved conservation of existing antibiotic resources, thus underlining the priority of ensuring that the use of antibiotics is effectively controlled and limited to necessary treatment only;
tā kā mikroorganismu rezistence ir svarīgs un lielā mērā neatrisināts jautājums, kas ir kļuvis par Eiropas un pasaules sabiedrības veselības apdraudējumu un ir iemesls garākai un daudz sarežģītākai ārstēšanai nekā iepriekš, izraisot dzīves kvalitātes pasliktināšanos, lielāku nāves iestāšanās risku (katru gadu 25 000 pacientu ES mirst no infekciju slimībām, ko izraisījuši rezistenti mikroorganismi), lielākas veselības aprūpes izmaksas un produktivitātes samazināšanos par vismaz EUR 1,5 miljardiem gadā;
whereas antimicrobial resistance is an important, largely unresolved, issue which has become a threat to public health in Europe and globally, resulting in longer, more complicated treatments, a diminution of quality of life, a greater risk of deaths (25 000 patients die each year in the EU from an infection caused by resistant micro-organisms), extra healthcare costs and productivity losses of at least EUR 1.5 billion per year;
tā kā mikroorganismu rezistence ir kļuvusi par tik nozīmīgu jautājumu, ka Pasaules Veselības organizācija to pasludināja par šā gada pasaules veselības dienas (7. aprīlī) tēmu un Eiropas Savienība kopš 2008. gada organizē ikgadēju Eiropas Antibiotiku informācijas dienu 18. novembrī;
whereas antimicrobial resistance has become such a critical issue that the World Health Organization made it the theme of this year's World Health Day on 7 April and that the European Union has since 2008 organised an annual European Antibiotic Awareness Day on 18 November;
tā kā neatbilstoša un neracionāla antimikrobiālo līdzekļu lietošana rada labvēlīgus apstākļus, lai rastos, izplatītos un pastāvētu rezistenti mikroorganismi;
whereas inappropriate and irrational use of antimicrobial medicines provides favourable conditions for resistant microorganisms to emerge, spread and persist;
tā kā mikroorganismu rezistenci cilvēka organismā bieži vien izraisa neatbilstošas antibiotiku devas, nepareiza ārstēšana un slimības izraisītāju pastāvīga saskare ar antibakteriāliem līdzekļiem slimnīcās;
whereas antimicrobial resistance in humans is often caused by inadequate doses of antibiotic medicines, by incorrect treatments and through the constant exposure of pathogens to antimicrobial agents in hospitals;
tā kā higiēnas prasību ievērošana, pareizi mazgājot un nosusinot rokas, var palīdzēt samazināt nepieciešamību pēc antibiotikām un antimikrobiāliem preparātiem;
whereas good hygiene in the form of effective hand washing and hand drying can help reduce the need for antibiotics and antimicrobial agents;
tā kā, lai gan pastāv aizliegums izmantot antibiotikas kā augšanas veicinātājus un veterinārajā jomā ir vēlēšanās samazināt antibiotiku nepamatotu lietošanu profilaktiskos nolūkos, mikroorganismu rezistencei ir pakļauti gan cilvēki, gan dzīvnieki un to, iespējams, var pārnest abos virzienos, tādēļ tas ir patiesi transversāls jautājumu, kam nepieciešama saskaņota Savienības mēroga pieeja; tā kā nepieciešamas papildu pūles, lai uzlabotu lauksaimniecības praksi, lai, savukārt, iespējami samazinātu risku, kas saistīts ar antibiotiku izmantošanu veterināriem nolūkiem un rezistences rašanos cilvēkiem;
whereas, despite the ban on the use of antibiotics as growth promoters and the will to decrease veterinary consumption of antibiotics for inappropriate ‘prophylactic’ purposes, antimicrobial resistance affects both humans and animals and may potentially be transmitted both ways, making this a truly cross-cutting matter which calls for a coordinated approach at Union level; whereas additional efforts are therefore required to improve agricultural practices so as to help minimise the risk associated with the use of antibiotics for veterinary purposes and the development of resistance in humans;
tā kā, īstenojot labu lopkopības praksi, vajadzība pēc antibiotikām mazinās;
whereas good husbandry minimises the need for antibiotics;
tā kā tādēļ pasākumus, lai novērstu rezistenci pret cilvēku ārstēšanā izmantojamiem antimikrobiāliem līdzekļiem, nevar skatīt atsevišķi no pasākumiem, kuru mērķis ir novērst rezistences veidošanos pret veterinārijā, dzīvnieku barībā un labības audzēšanā izmantotiem antimikrobiāliem līdzekļiem;
whereas action against resistance to antimicrobial agents in human medicines cannot therefore be taken in isolation from measures to combat resistance to antimicrobial agents in veterinary medicines, animal feeding stuffs and crop-growing;
tā kā mikroorganismu rezistence neapšaubāmi ir pārrobežu parādība un nevar izslēgt tās izplatīšanās iespējamību, ko visdrīzāk nevarēs apturēt, ņemot vērā pašreizējās zināšanas un resursus, un tā var nākotnē radīt neparedzamas problēmas medicīnā, sociālajā un ekonomikas jomā,
whereas antimicrobial resistance is a phenomenon which clearly has cross-border implications and the occurrence of an outlier effect, which would most probably not be manageable with the current resources and knowledge, cannot be excluded and can have unpredictable medical, social and economic setbacks;
ar bažām norāda ‐ lai gan Eiropas un starptautiskā mērogā tiek veikti attiecīgi pasākumi, mikroorganismu rezistence rada aizvien lielākus draudus sabiedrības veselībai Eiropā un pasaulē;
Notes with concern that antimicrobial resistance is an ever increasing threat to public health in Europe and worldwide, despite the actions taken at European and international level;
aicina pastiprināt cīņu pret rezistences veidošanos attiecībā uz cilvēku ārstēšanā izmantotiem antimikrobiāliem preparātiem, vēršot uzmanību uz šādām jomām prioritārā secībā:
Calls for a further intensification of the fight against resistance to antimicrobial agents in human medicines, focusing on, in the following order of priority:
piesardzīgu antimikrobiālo preparātu izmantošanu gan cilvēku, gan dzīvnieku ārstēšanā, nodrošinot to, ka šos preparātus izmanto tikai tad, kad tie patiešām nepieciešami konstatētas slimības ārstēšanai, un ievērojot pareizu dozējumu, intervālus starp devām un ārstēšanās ilgumu,
the prudent use of antimicrobial agents both for humans and for animals, ensuring that they are only used when effectively needed for actual treatment of disease, with the correct dosage, dose intervals and duration,
mikroorganismu rezistences uzraudzību un kontroli,
the monitoring and surveillance of antimicrobial resistance,
nepieciešamību veikt pētījumus un izstrādāt jaunus antimikrobiālos preparātus un alternatīvas,
the need for research into, and the development of, new antimicrobial agents and alternatives,
saikni ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst rezistences veidošanos pret veterinārijā, dzīvnieku pārtikā un labības audzēšanā izmantotiem antimikrobiāliem līdzekļiem;
links with measures to combat resistance to antimicrobial agents in veterinary medicines, animal feeding stuffs and crop-growing;
aicina Komisiju nekavējoties ierosināt tiesisko regulējumu darbībām, kas vērstas pret mikroorganismu rezistenci, sekmējot “atbildīgas lietošanas” iniciatīvas un atbalstot to izplatīšanu un sabiedrības informēšanu;
Calls on the Commission to propose without delay a legislative framework for action against antimicrobial resistance, by promoting ‘responsible use’ initiatives and supporting dissemination of, and information about, such initiatives;
Antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga izmantošana
The prudent use of antimicrobial agents
atkārtoti apstiprina, ka ir steidzami jārīkojas, lai novērstu rezistentu mikroorganismu plašāku izplatīšanos vai pat mazinātu šādu tendenci, un šajā nolūkā ir jāsamazina nevajadzīga un nepamatota antimikrobiālo līdzekļu lietošana;
Reconfirms that urgent action is necessary to avoid, or even reverse, further increases in resistant micro-organisms by reducing unnecessary and inappropriate use of antimicrobial agents;
atzīmē, ka Komisijas ziņojumā par Padomes 2001. gada ieteikuma īstenošanu Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas otrajam ziņojumam Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā (2002/77/EK)
Notes that a Commission Report on the implementation of the 2001 Council Recommendation Commission Staff Working Document , Accompanying document to the second report from the Commission to the Council on the basis of Member States' reports on the implementation of the Council Recommendation (2002/777/EC) on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine.
norāda, ka informācijas par mikroorganismu rezistenci pieejamība un ietekme uz iedzīvotāju patēriņa ieradumiem nav vienmērīga Eiropas Savienībā, jo īpaši attiecībā uz to tiesību aktu piemērošanu, kuri paredz antibiotiku lietošanu tikai saskaņā ar ārsta izrakstītu recepti, jo 2008. gadā dalībvalstīs bija būtiskas atšķirības attiecībā uz to antibiotiku īpatsvaru, kas pārdotas bez receptes;
Notes that the level of access to information on antimicrobial resistance and the impact on the consumption behaviour of citizens remain uneven across the Union, in particular with regard to the enforcement of the legislation on prescription-only use for antibiotics, as the percentage of antibiotics sold without prescription in 2008 showed considerable differences between Member States;
norāda, ka šajā jomā mēs esam ļoti vāji, tādēļ īpaša uzmanība minētajai problēmai būtu jāpievērš valstīs, kurās ir konstatēta augsta mikroorganismu rezistences pakāpe;
Notes in this respect that Europe is as weak as the weakest link, therefore particular attention should be paid in countries with high levels of antimicrobial resistance;
aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, kā būtiski samazināt antibiotiku izmantošanu, un noteikt vispārējus principus un paraugpraksi attiecībā uz antimikrobiālu līdzekļu piesardzīgu lietošanu, tādējādi papildinot Padomes 2001.gada 15. novembra ieteikumu, kā arī nodrošināt, ka šos principus un metodes Eiropas Savienībā pienācīgi īsteno;
Calls on the Commission to come forward with proposals to significantly reduce the use of antibiotics and to identify and define general principles and best practices on the prudent use of antimicrobial agents, further elaborating on the Council Recommendation of 15 November 2001, and to ensure that these principles and methods are properly implemented in the European Union;
atzīst, ka pastāv daudz nepareizu pieņēmumu par antibiotikām un to ietekmi un ka saskaņā ar Komisijas pasūtītas aptaujas rezultātiem 53 % eiropiešu joprojām uzskata, ka antibiotikas nogalina vīrusus, un 47 % uzskata, ka tās ir iedarbīgas saaukstēšanās un gripas ārstēšanā (Eirobarometra īpašā aptauja Nr. 338 par mikroorganismu rezistenci, 2010. gada aprīlis);
Recognises that many misconceptions exist about antibiotics and their effects, and that according to a survey commissioned by the Commission 53% of Europeans still believe that antibiotics kill viruses and 47% believe that they are effective against colds and flu (Special Eurobarometer 338 on Antimicrobial Resistance, April 2010);
atzīst, ka pacienti, nepildot ārsta norādījumus, piemēram, nepabeidzot pilnu ārstēšanās kursu vai neievērojot norādījumus par devām, lielā mērā sekmē mikroorganismu rezistences veidošanos;
Recognises that patients' lack of adherence to and compliance with prescriptions, such as failing to complete the course of treatment or not following the dosage recommendations, contributes heavily to antimicrobial resistance;
aicina Komisiju izpētīt jautājumu par antimikrobiālu līdzekļu nepiemērotu lietošanu un pārdošanu ar recepti vai bez tās visā ķēdē no ārsta un farmaceita līdz pacientam, izvērtējot visu iesaistīto personu rīcību, un īstenot vispārēju ilgtermiņa stratēģiju visu minēto personu informēšanai;
Calls on the Commission to study the issue of inappropriate use and sales of antimicrobial agents with or without prescription throughout the chain – from the doctor and the pharmacist to the patient – in terms of the behaviour of all actors involved, and to implement a comprehensive long-term strategy on the awareness of all these actors;
uzsver ‐ lai nodrošinātu piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, attiecīgajām personām ir jāpievērš uzmanība pašreiz pieejamo antibiotiku labākai izmantošanai, rūpīgi izvērtējot ieteicamās devas, ārstēšanas ilgumu un lietojamo zāļu kombinācijas;
Emphasises the fact that in ensuring the prudent use of antimicrobial agents, attention needs to be paid by the relevant actors to the better use of antibiotics currently available by means of a close examination of the dosage, treatment duration and drug combination;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt rūpīgu roku mazgāšanu un nosusināšanu, īpaši slimnīcās, lai novērstu infekciju izplatīšanos un samazinātu nepieciešamību pēc antibiotikām;
Calls on the Commission and Member States to promote good hand washing and hand drying - especially in hospitals - in order to prevent the spread of infections and reduce the need for antibiotics;
tādēļ atzinīgi vērtē ikgadējo Eiropas Antibiotiku informācijas dienu 18. novembrī, kuras mērķis ir palielināt informētību par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai un, īstenojot vairākus pasākumus dalībvalstīs, mudināt antibiotikas izmantot atbildīgāk;
Welcomes therefore the annual European Antibiotic Awareness Day on 18 November which aims to raise awareness of the public health threat of antimicrobial resistance and call for more responsible use of antibiotics by multiple actions in Member States;
uzsver, ka ir svarīgi īstenot labi funkcionējošu uzraudzības un kontroles sistēmu, lai apkopotu uzticamus un salīdzināmus datus par patogēno organismu reakciju uz antimikrobiālām vielām un par to izraisītajām infekcijām, jo šādi dati ļaus analizēt tendences, izsludināt agrīnus brīdinājumus un uzraudzīt rezistences palielināšanos valstu, reģionālā un Kopienas mērogā, kā arī apkopot datus par antimikrobiālo preparātu recepšu izrakstīšanu un lietošanu, lai pārraudzītu to kopējo izmantošanu;
Emphasises the importance of a well-functioning monitoring and surveillance system in order to gather reliable and comparable data on the susceptibility of pathogens to antimicrobial agents and the infections caused by them, allowing for trend analysis, early warnings and monitoring of the spread of resistance at national, regional, and Community level, and to collect data on the prescription and use of antimicrobial agents so that overall use can be monitored;
uzsver, ka mikroorganismu rezistences novēršanā svarīga ir diagnostika, un mudina veikt lielākus ieguldījumus šajā jomā, ka arī efektīvāk un labāk izmantot pašreizējās diagnostikas metodes;
Emphasises the importance of diagnostics in the fight against antimicrobial resistance, and calls for more investment in this field and for more efficient and better use of current diagnostic tools;
aicina Komisiju, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru un citas attiecīgās ES aģentūras sadarboties, lai nekavējoties izstrādātu saskaņotas un integrētas mikroorganismu rezistences un antimikrobiālo līdzekļu izmantošanas uzraudzības sistēmas Eiropā, tostarp agrīnas brīdināšanas pasākumus attiecībā uz novērotiem jauniem rezistences mehānismiem un celmiem;
Calls on the Commission, the ECDC and other relevant EU agencies to work together without delay to develop a harmonised and integrated monitoring system for antimicrobial resistance and antimicrobial use in Europe, including an early warning response for new resistance mechanisms and strains;
Nepieciešamība veikt pētījumus un izstrādāt jaunus antimikrobiālos preparātus un alternatīvas
The need for research into, and the development of, new antimicrobial agents and alternatives