natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā šādi Eiropas Komisijas priekšlikumi veicinās atšķirību izlīdzināšanu starp ES reģioniem un ES kopējās, globālās konkurētspējas uzlabošanu?
How will these Commission proposals help to equalise disparities among the EU’s regions and improve the global competitiveness of the EU as a whole?
Vai ekonomiski pamatotāks un vienlīdzīgāks nebūtu finansējuma samazinājums bagātāko valstu reģioniem, ieskaitot pārejas ( phasing‑out un phasing‑in ) reģionus, kuru IKP ir ievērojami augstāks par ES vidējo, — jo īpaši ņemot vērā, ka šīm valstīm ir lielāki finanšu resursi, lai palīdzētu saviem reģioniem, — atšķirībā no tām dalībvalstīm, kuru vidējais IKP ir zem ES vidējā IKP visos to reģionos?
Might it not be more economically justified and fairer to reduce the level of financing for regions in affluent States, including phasing-out and phasing-in regions, whose GDP is significantly above the EU average — particularly bearing in mind that these States have greater financial resources with which to assist their regions — in contrast with those Member States in all of whose regions mean GDP is below the EU average?
(2012. gada 10. februāris)
(10 February 2012)
Kohēzijas politikas ietvarā sniegtā atbalsta ierobežojums ir mehānisms, kas jau izmantots 2007.—2013. gada periodā, un tas vienlīdz skar visas dalībvalstis.
Capping of support under cohesion policy is a mechanism already used in the 2007-2013 period and applies equally to all Member States.
Komisijas priekšlikums 2014.—2020. gadam tādējādi nozīmē, ka tādus ierobežojumus, kādi ir tagad, noteiks arī turpmāk.
Thus, the Commission proposal for the 2014-2020 period represents a continuation of existing capping arrangements.
Ierosinājums par kohēzijas politikas finansējuma ierobežojumu līdz 2,5 % no IKP bija nepieciešams vairāku iemeslu dēļ: •
The proposed reduction of the level of capping to 2.5 % of GDP was necessary for a number of reasons: —
saglabājot pašreizējo maksimālo ierobežojumu, būtu jāpalielina ES budžets, bet tas nebūtu īstenojams;
maintaining the current capping ceilings would have resulted in an unrealistic increase in the EU budget;
pieredze ar pašreizējo finanšu shēmu rāda, ka finanšu izmantošana ir īpašs grūts uzdevums — dažas dalībvalstis, kurās pieejams ierobežots līdzfinansējums, ar grūtībām apgūst lielus ES finansējuma līdzekļus ierobežotā laikā;
experience with the current financial framework shows that financial absorption constitutes a particular challenge — some Member States have difficulties in absorbing large volumes of EU funds over a limited period of time, with limited national co-financing available;
no jaunākās IKP statistikas (2007—2013) izriet, ka, ja ierobežojuma līmenis būtu aprēķināts, balstoties uz faktisko izaugsmi, vairākas dalībvalstis par pašreizējo periodu būtu saņēmušas ievērojami mazāku finansējumu.
2007-2013 actual GDP statistics show that if the capping level had been calculated on real growth, several Member States would have received much lower financial allocations for the current period.
Komisijas priekšlikums par kohēzijas politikas regulējumu 2014.—2020. gadam tika izstrādāts, ņemot vērā investīciju vajadzības un finansēšanas spējas dažādos reģionos.
The Commission proposal for the 2014-2020 legislative framework of cohesion policy has been prepared taking into account the investment needs and funding capacity of different regions.
Saskaņā ar kohēzijas politikas mērķi — mazināt reģionu atšķirības ES — lielākā uzmanība arī turpmāk tiks pievērsta mazāk attīstītajiem reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz 75 % no ES valstu vidējā līmeņa.
In line with its objective to reduce disparities between regions within the EU, cohesion policy shall continue to be focused on the less developed regions with a GDP per capita below 75 % of EU average.
Salīdzinājumā ar vairāk attīstītajiem reģioniem šiem reģioniem būs pieejams daudz lielāks atbalsts un labvēlīgākas ES līdzfinansējuma likmes (līdz pat 85 %).
These regions will continue to benefit from much higher aid intensity and generous EU co-financing rates (up to 85 %), compared to the more developed regions.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-001581/2012
Question for written answer E-001581/2012
(2012. gada 9. februāris)
(9 February 2012)
Temats: Par viena zīmola preču atšķirīgo kvalitāti dažādās dalībvalstīs
Subject: Divergent quality of goods sold under the same label in various Member States
Tā kā cilvēku mobilitāte ir izplatīta un viena zīmola preces ir nopērkamas dažādās dalībvalstīs, patērētājiem ir viegli novērtēt savus pirkumus.
As people are now widely mobile and same-label goods may be purchased in various Member States, consumers can easily evaluate their purchases.
Diemžēl bieži vien to pašu preču kvalitāte atšķiras atkarībā no iegādes vietas.
Unfortunately, the quality of the same goods all too often varies according to where they are obtained.
Piemēram, iegādājoties preci Rietumeiropā un salīdzinot to ar tādu pašu preci, kas iegādāta Austrumeiropā, nākas secināt, ka Rietumeiropā iegādātā ir kvalitatīvāka.
For example, when comparing an item obtained in Western Europe with the same item obtained in Eastern Europe, the conclusion is that the one obtained in Western Europe is of a higher quality.
Izvērstu pētījumu šajā jomā ir veikusi Slovākijas Patērētāju asociācija, un tas apstiprina Austrumeiropas iedzīvotāju bažas.
A detailed survey in this area has been carried out by the Slovak Association of Consumers, which confirms Eastern Europeans’ concerns.
Ko Komisija dara, lai kontrolētu kvalitāti ne tikai pārtikas produktiem, bet arī citām precēm, un panāktu, ka visā Eiropas Savienībā būtu nopērkamas vienādi kvalitatīvas preces?
What is the Commission doing to check the quality of not only food products but also other goods in order to ensure that goods of the same quality can be purchased throughout the European Union?
(2012. gada 22. marts)
(22 March 2012)
ES tiesību aktiem par pārtikas nekaitīgumu un citu ražojumu drošumu ir mērķis nodrošināt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību.
EU food and non-food product safety legislations are designed to ensure a high level of protection for human health whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
To īstenošanā ļoti svarīga loma ir dalībvalstīm.
Member States play a key role in their implementation.
Vairākiem konkrētiem produktiem, piemēram, augļu sulām, ievārījumiem, ES papildu tiesību aktos noteiktas kvalitātes prasības.
Additional EU legislation imposes quality requirements on a number of specific products, e.g. fruit juice or jam.
ES noteikumi ne vien paredz nodrošināt Eiropā pārdoto produktu nekaitīgumu, bet to mērķis ir arī sniegt pienācīgu informāciju patērētājiem.
Besides ensuring safety of products sold in Europe, the EU rules also aim to provide consumers with appropriate information.
Nosakot stingras prasības, piemēram, par pārtikas marķēšanu, tiesību akti nodrošina, ka patērētāji ir pilnībā informēti par lietotās pārtikas veidu un īpašībām.
Through stringent requirements on food labelling, for example, the legislation ensures that consumers are fully informed as to the nature and characteristics of the food they consume.
Ja vien produkti atbilst tiesību aktiem, to sastāvs vai kvalitāte var atšķirties atkarībā no patērētāju vēlmēm vai pirktspējas, ražošanas līniju tehniskajām specifikācijām un izejvielu pieejamības un piekļuves tām.
As long as products comply with legislation, differences in composition or quality may occur due to consumer preferences or purchasing power, technical specifications of production lines as well as availability and access to raw materials.
Kā savus produktus pozicionēt katras valsts tirgū, izlemj uzņēmumi.
Businesses operators decide how to position their products on national markets.
Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot tirgus pārskatāmību patērētājiem, izklāstīti arī divos Komisijas paziņojumos par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību (2009. gads) Komisijas paziņojums “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (2009. gada oktobris). un par e-tirdzniecību (2012. gads) Komisijas paziņojums “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (2012. gada janvāris). .
Two Commission communications, on a better functioning food supply chain from 2009 Commission communication on a better functioning food supply chain in Europe (October 2009). and on E-commerce from 2012 Commission communication on a coherent framework for building trust in the Digital Single Market for e-commerce and online services (January 2012). , also set out actions aimed at increasing market transparency for consumers.
Komisija aicina godāto Parlamenta deputātu ielūkoties atbildēs uz jautājumiem E‑04388/2011 , E-05055/2011 , E-05563/2011 , E‑05756/2011 , E-09773/2011 , E-11053/2011 un E-11349/2011 . http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB
The Commission would also refer the Honourable Member to the replies to Questions E‑04388/2011 , E‑05055/2011 , E‑05563/2011 , E‑05756/2011 , E‑09773/2011 , E‑11053/2011 and E‑11349/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-001956/2012
Question for written answer E-001956/2012
Krišjānis Kariņš (PPE) , Gunnar Hökmark (PPE) un Bendt Bendtsen (PPE)
Krišjānis Kariņš (PPE) , Gunnar Hökmark (PPE) and Bendt Bendtsen (PPE)
(2012. gada 20. februāris)
(20 February 2012)
Temats: Eiropas Kredītreitingu aģentūras nepieciešamība
Subject: Necessity of the European Credit Rating Agency
Komisija ir ierosinājusi tiesību aktus kredītreitingu aģentūru tirgus papildu reglamentācijai.
The Commission has proposed legislation for the further market regulation of credit rating agencies.
Vēl joprojām norit debates par jautājumu, vai Eiropas Kredītreitingu aģentūra ir nepieciešama, kā arī par iespējamiem ieguvumiem, ko varētu sniegt šāda iestāde.
There is still a debate taking place on whether a European Credit Rating Agency is necessary and on the possible advantages of such an institution.
Bez šaubām, tirgū ir vajadzīga konkurence, un tā varētu uzlabot situāciju, kurā trīs lielākās kredītreitingu aģentūras kontrolē 95 % pasaules tirgus.
Without any doubt, competition is necessary in the marketplace, and a situation in which only three major credit rating agencies hold 95 % of the world market could be improved.
Darbojošos aģentūru izveidotā tirgus niša ir spēcīga, un mazākiem uzņēmumiem nav vajadzīgo iespēju un resursu, lai konkurētu ar šīm aģentūrām.
The market gap created by the existing agencies is strong, and smaller companies lack means and resources to compete.
Eiropas Kredītreitingu aģentūras iesaistīšanās tirgū, bez šaubām, palielinātu laika un resursu patēriņu.
Market penetration by the European Credit Rating Agency would, without any doubt, prove costly in resources and time.
Turklāt ES darbojas liels skaits mazāku kredītreitingu aģentūru, un fakts, ka tirgū ienāktu jauna aģentūra, kuru atbalsta ES, radītu šiem uzņēmumiem zaudējumus.
Furthermore, there are many smaller independent credit rating agencies in the EU, and those companies would suffer losses due to the fact that a new agency, promoted by the EU itself, would emerge.
Vai Komisija ir izskatījusi jautājumu par to, kādus pasākumus varētu veikt, lai atbalstītu mazākas kredītreitingu aģentūras, kas darbojas ES? —
Has the Commission considered what steps could be taken to promote the existing smaller credit rating agencies in the EU? —
Kāpēc būtu vajadzīga Eiropas Kredītreitingu aģentūras izveide, ja identiskus pakalpojumus varētu sniegt citas kredītreitingu aģentūras, kuras jau aktīvi darbojas ES? —
Why should a European Credit Rating Agency be established when other credit rating agencies that are already active in the EU could provide the same services? —
Vai Komisija uzskata, ka citām kredītreitingu aģentūrām, izņemot “S&P” , “Moody’s” un “Fitch”, nav iespēju un līdzekļu, lai sniegtu pakalpojumus ES līmenī? —
Does the Commission consider that other rating agencies besides S&P, Moody’s and Fitch lack the capacity and the means to offer services at EU level? —
Kādus unikālus pasākumus, ko nespēj īstenot citas kredītreitingu aģentūras, veiktu Eiropas Kredītreitingu aģentūra? —
What could a European Credit Rating Agency do that other agencies cannot? —
Vai ES finansētā Eiropas Kredītreitingu aģentūra nebūtu jāuzskata par valsts atbalsta gadījumu?
Should an EU‑sponsored European Credit Rating Agency not be deemed a case of state aid?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-5273/06
WRITTEN QUESTION P-5273/06
(2006. gada 28. novembris)
(28 November 2006)
Temats: Komisijas īstenotie pasākumi un priekšlikumi saistībā ar jauno ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, ņemot vērā situāciju Krievijā cilvēktiesību jomā
Subject: Commission's activities and proposals for the new EU‑Russia partnership and cooperation agreement (PCA) in the context of the human rights situation in Russia
Situācija demokrātijas, cilvēktiesību, vārda brīvības un tiesiskuma jomā Krievijā turpina pasliktināties.
The situation in relation to democracy, human rights and the rule of law, as well as freedom of speech, continues to deteriorate in Russia.
Cilvēktiesību apakškomiteja bieži saņem ziņojumus par gadījumiem, kas liecina par to, ka Krievijā pasliktinās situācija cilvēktiesību jomā, proti: —
The DROI subcommittee has frequently received reports of specific instances of the deteriorating situation in Russia, notably: —
ir nopietni vārda un preses brīvības ierobežojumi; —
significant restrictions of freedom of speech and the press; —
aizvien vairāk tiek ierobežota dažādu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbība; —
growing restrictions on civil society organisations; —
aizvien biežāk notiek politisko oponentu iebiedēšana un žurnālistu slepkavības; —
increasing intimidation of political opponents and murders of journalists; —
vardarbība kļūst par daļu no politiskās sistēmas; —
use of violence as an element of the political system; —
Krievijas varas iestādes nedara neko, lai apkarotu rasismu un ksenofobiju un sauktu pie atbildības cilvēkus, kas izdarījuši noziegumus naida mākti; —
lack of action by the Russian authorities to fight racism and xenophobia and to bring those responsible for hate crimes to justice; —
Krievijā tiek īstenota pret gruzīniem vērsta kampaņa; —
ongoing anti-Georgian campaign on the territory of Russia; —
vēl aizvien netiek ievērotas pamattiesības un tiek pārkāptas cilvēktiesības Čečenijā utt.
continuous violations of fundamental and human rights in Chechnya etc.
Pašreizējais ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgums zaudēs spēku 2007. gada beigās.
The current EU-Russia partnership and cooperation agreement (PCA) will expire at the end of 2007.
Vai Komisija izmantos jauno Partnerības un sadarbības nolīgumu kā iespēju izvirzīt Krievijai stingrākas prasības attiecībā uz situāciju demokrātijas, cilvēktiesību un vārda brīvības jomā?
Will the Commission use the new PCA as an opportunity to set more strict obligations to Russia regarding the situation of democracy, human rights and freedom of expression?
Kādus īpašus elementus un noteikumus papildus cilvēktiesību klauzulai Komisija ierosinās iekļaut jaunajā Partnerības un sadarbības nolīgumā, lai panāktu, ka Krievijā uzlabojas situācija cilvēktiesību jomā?
What specific elements and conditions, in addition to the human rights clause, will the Commission propose to be included in the new PCA in order to achieve progress on the human rights situation in Russia?
B. Ferrero-Waldner atbilde Komisijas vārdā
Answer given by Ms Ferrero-Waldner on behalf of the Commission
(2007. gada 10. janvāris)
(10 January 2007)
Komisija piešķir lielu nozīmi demokrātijai, cilvēktiesībām un tiesiskumam kā pamatvērtībām, kas veido ES un Krievijas stratēģiskās partnerības pamatu.
The Commission attaches great importance to the respect of democracy, human rights and the rule of law as fundamental values underpinning the EU‑Russia strategic partnership.
Demokrātijas un cilvēktiesību ziņā Komisijas mērķi jaunajam nolīgumam, par ko Komisija cer drīzumā uzsākt sarunas, ir šādi: —
In terms of democracy and human rights, the Commission's objectives for the new agreement on which the Commission hopes that negotiations can be launched in the near future, are as follows: —
jaunajā nolīgumā jābūt ietvertai cilvēktiesību standartklauzulai, ko iekļauj visos ES nolīgumos ar trešām valstīm;
the new agreement should contain the standard human rights clause included in all EU agreements with third countries;
jaunā nolīguma mērķiem un principiem jābūt cieši saistītiem ar demokrātiju un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu.
the objectives and principles of the new agreement should also have strong references to democracy and respect for human rights and the rule of law.
Tā kā Krievija tagad ir Eiropas Padomes locekle, Eiropas Padomes ietvaros uzņemto saistību atkārtots apstiprinājums jaunajā nolīgumā būs nopietns solis uz priekšu salīdzinājumā ar PSN cilvēktiesību noteikumiem;
Since Russia is now a member of the Council of Europe, a reaffirmation in the new agreement of the commitments undertaken in the Council of Europe framework will constitute an important advance compared with the human rights clauses in the PCA;
ES arī paredz jaunajā nolīgumā institucionalizēt ES un Krievijas regulārās apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem, kas notiek kopš 2005. gada.
the EU also envisages institutionalising in the new agreement the regular EU‑Russia human rights consultations which have been held since 2005.
Sīki izstrādāti noteikumi konkrētu mehānismu darbībai nav jaunā nolīguma temats, ES tomēr turpinās izmantot ES un Krievijas politisko dialogu, lai cilvēktiesību jautājumus izvirzītu apspriešanai visos līmeņos.
Detailed arrangements for the functioning of specific mechanisms are not a matter for the new agreement, however the EU will continue to use the EU‑Russia political dialogue to raise human rights issues at all levels.
ES kopā ar Krieviju turklāt izskata iespēju organizēt ekspertu seminārus par konkrētiem cilvēktiesību tematiem.
The EU is also exploring with Russia the possibility of expert seminars on particular human rights themes.
Jāmin arī projekti, ko patlaban īsteno saskaņā ar Eiropas iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām un TACIS un kas atbalsta cita starpā izglītības programmas cilvēktiesību jomā.
Reference should also be made to the ongoing projects under the European initiative for democracy and human rights and Tacis which support, inter alia , human rights education programmes.
Šajā kontekstā būtiska ir arī EK 20 milj. euro Programma Ziemeļkaukāza reģiona sociālekonomiskajai attīstībai.
The EC EUR 20 million programme for the socioeconomic development of the North Caucasus region is also relevant in this respect.
Komisija turpinās izvērtēt, kā finansiāla sadarbība ar Krieviju var palīdzēt atbalstīt cilvēktiesību aizsardzību un demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības attīstību Krievijā.
The Commission will continue to examine how financial cooperation with Russia can contribute to supporting the protection of human rights and the development of democracy and civil society in Russia.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-2494/07
WRITTEN QUESTION P-2494/07
(2007. gada 8. maijs)
(8 May 2007)
Temats: nekārtības pie karavīru pieminekļa Tallinā
Subject: War memorial riots in Tallinn
Šā gada 26. aprīļa naktī policija slēdza teritoriju ap Otrā pasaules kara pieminekli Tõnismägi laukumā Tallinā (Igaunijā).
On the night of 26 April the police closed access to the WWII monument on Tõnismägi in Tallinn (Estonia).
Tās pašas dienas vakarā notika policijas spēku sadursmes ar (galvenokārt krieviski runājošiem) demonstrantiem, kas protestēja pret pieminekļa pārvietošanu.
The same day in the evening there were clashes between demonstrators (mostly Russian-speakers), who protested against removal of the monument, and the police.
Policija izklīdināja protestētāju pūli, lietojot asaru gāzi, gumijas nūjas, apžilbinātājas bumbas, ūdensmetējus u. c.
The crowd of protesters was dispersed by the police using tear gas, rubber clubs, flash bombs, water cannon, etc.
Vēlāk, 26.–27. aprīlī, Tallinā notika vandalisma akti.
A wave of vandalism broke out in Tallinn later on 26-27 April.
Policija apcietināja ap 1 000 cilvēku.
Police arrested about 1000 people.
Viens vīrietis tika sadurts un vēlāk mira, desmitiem cilvēku ievainoti.
One man was stabbed to death and dozens were injured.
Pēc liecinieku teiktā, policija atsevišķos gadījumos rīkojusies nesamērīgi bargi pret demonstrantiem un nekārtību izraisītājiem.
According to reports by witnesses, police in some cases used disproportionate force against demonstrators and riot participants.
Daži protestētāji pēc aizturēšanas un ievietošanas pagaidu cietumā Tallinas ostas terminālī esot sisti ar stekiem, fiziski iespaidoti un pret viņiem slikti izturējušies.
Some protesters were reportedly hit with batons, beaten and mistreated after being taken into custody in a temporary detention facility established in a terminal at the Tallinn port.
Dažos gadījumos acīmredzamo policijas brutalitāti dokumentāri apstiprināja TV raidījumi un ar mobilo tālruni izdarīti ieraksti.
Some cases of apparent police brutality were documented by TV broadcasts and cell phone recordings.
Drošības policija 27. aprīlī apcietināja vairākus Nakts sardzes (organizācija, kas nevardarbīgi mēģināja nepieļaut pieminekļa pārvietošanu) un ar to saistītas organizācijas vadītājus.
On 27 April the security police arrested several leaders of the Night Watch (the organisation which has been trying to oppose the removal of the monument by peaceful means) and of an associated organisation.
Ir pamats bažām, ka šos cilvēkus padarīs par grēkāžiem.
There are reasons to believe that these persons may be made scapegoats.
Vai Padome nesaskata demokrātijas principa neievērošanu, pieņemot lēmumu pārvietot pieminekli, kā arī pulcēšanās brīvības pārkāpumus, cietsirdīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos un pārmērīgu spēka lietošanu?
What is the Council's view of violation of the principle of democracy, when accepting a decision on the removal, as well as violations of freedom of assembly, prohibition of cruel, inhuman and degrading treatment and of excessive use of force?
Vai Padome atbalsta Igaunijas varas iestāžu rīcību nekārtību laikā, kā arī pirms un pēc tām?
Does the Council support the actions of the Estonian authorities before, during and after the riots?
Vai bija pieļaujami sākt izrakumus un pārvietot pieminekli par spīti skaidri izteiktiem sabiedrības protestiem un apglabāto cilvēku radinieku negatīvai attieksmei?
Was it appropriate to start the excavations and remove the monument despite clearly expressed public protests and dissent by the relatives of the buried persons?
Vai Igaunijas varas iestādes, pēc Padomes domām, spēj garantēt miermīlīgajiem pieminekļa aizstāvjiem tiesības uz taisnīgu tiesu?
Are the Estonian authorities, in the Council's view, able to guarantee the right to a fair trial for the peaceful defenders of the monument?
Kā Padome vērtē krieviski runājošo mazākumtautību integrācijas perspektīvas, tām veidojot vienu trešdaļu no 1,4 miljoniem iedzīvotāju?
How does the Council evaluate the prospects of integration of the country’s Russian-speaking minority, which constitutes about one third of the 1.4 million residents?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-2690/07
WRITTEN QUESTION P-2690/07
(2007. gada 16. maijs)
(16 May 2007)
Temats: ES un Gruzijas sarunas par vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīguma noslēgšanu
Subject: EU — Georgia negotiations on concluding the visa facilitation and readmission agreements
Gruzija ir nozīmīgs ES partneris Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā.
Georgia is an important EU partner under the European neighbourhood policy.
Tās pašreizējā valdība ir skaidri paudusi vēlmi tuvoties Eiropai un ciešu apņemšanos veikt reformas, kas vērstas uz Eiropas vērtībām, kā arī parādījusi labas spējas, tās ieviešot.
Its current government has demonstrated clear European aspirations and strong commitments to reforms directed to European values, as well as a good capacity to implement them.
Ir vērojama ES nevēlēšanās iesaistīties sarunās ar Gruziju par vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu.
A lack of desire from the EU side for talks with Georgia on visa facilitation and readmission agreements is being observed.