natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr atzīmē, ka nākotnē zveja būs jāierobežo ar piesardzīgo pieeju, lai mēs saglabātu veselīgas ekosistēmas un aizsargātu retās, neizsargātās un vērtīgās sugas un biotopus, un ka šāda ierobežošana neizbēgami nozīmēs lielāka mēroga vides aizsardzību nekā agrāk, ietverot aizsargājamo jūras teritoriju tīklu, kurš ir izveidots saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumiem, un integrētas piekrastes zonu apsaimniekošanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka tiek izbeigta biotopu nevajadzīga degradācija un bioloģiskās daudzveidības straujā samazināšanās;
Notes, however, that fishing will have to be restricted in the future through a precautionary approach ensuring the maintenance of healthy ecosystems and the protection of rare, vulnerable or valued species and habitats and that this will inevitably include an increased level of environmental protection than before, involving a network of MPAs created in accordance with the provisions laid down within the framework of the Common Fisheries Policy (CFP) and a system of ICZM, so as to ensure that the needless degradation of habitats and sharp decline in biodiversity is stopped;
uzsver, ka jāatzīst arī reģionālo konsultatīvo padomju vērtīgā padomdevēju loma, un ar šīm padomēm ir jāapspriežas jūras pārvaldības jautājumos;
Stresses that the valuable advisory role of Regional Advisory Councils (RACs) should be recognised and that RACs should be consulted on marine management;
atbalsta 2002. gada Zemes sammitā Johanesburgā ES pausto un nesen Komisijas paziņojumā Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu ( COM(2006)0360 ) atkārtoti izteikto apņemšanos iespēju robežās līdz 2015. gadam atjaunot zivju populāciju līdz līmenim, kurā varētu atjaunoties maksimāli iespējamais ilgtspējīgais daudzums; uzskata, ka to var vislabāk panākt, neizmantojot patvaļīgus atskaites punktus, kuri ir balstīti uz vienkāršu matemātisku modeli; uzskata, ka no alternatīva skatpunkta maksimāli iespējamais ilgtspējīgais daudzums, izmantojot jēdzienu par kumulatīvās nozvejas maksimālu palielināšanu noteiktā laika posmā (iespējams, desmitgadē), varētu būt reāls un iespējams veids, kā uzlabot zivsaimniecības stāvokli ES;
Endorses the commitment made by the EU at the Earth Summit in Johannesburg 2002, and reiterated in the recent Commission Communication entitled "Implementing sustainability in EU fisheries through maximum sustainable yield" ( COM(2006)0360 ), to restore fish populations to levels capable of producing maximum sustainable yield (MSY) by 2015, where possible; is of the view that this is best done by avoiding the use of arbitrary reference points that are based on a simple mathematical model; considers that an alternative interpretation of MSY, using a concept such as maximising the cumulative catches over a fixed period of time (possibly a decade), could provide a realistic and possible way of improving the state of fisheries in the EU;
uzskata, ka viens no nozīmīgiem veidiem, kā samazināt zivju izgāšanu, ir uzlabota zvejošanas selektivitāte, pārveidojot zvejas rīkus un paņēmienus; atzīst, ka šajā jautājumā būtiska ir zvejnieku sadarbība un zināšanas, kā arī jāatalgo tie zvejnieki, kuri izmanto novatoriskus zvejošanas paņēmienus;
Considers that one important way of reducing discards is to improve the selectivity of fishing, through modifications to fishing gear and techniques; recognises that the cooperation and knowledge of fishermen in this matter is essential and that fishermen who are innovative in this sense should be rewarded;
uzsver, ka zivkopībai ir augoša sociālekonomiska nozīme, jo visā pasaulē izsīkst zivju krājumi; uzskata, ka drīzumā visā pasaulē gadā pārdoto akvakultūras produktu apjoms pārsniegs savvaļas nozvejas pārdoto produktu apjomu; uzsver, ka ES ir piedzīvojusi šo aizraujošo pavērsienu, un tai jācenšas saglabāt vadošā loma un jāsekmē turpmāka virzība tā, lai šī tendence būtu savienojama ar citiem piekrastes un jūras izmantošanas veidiem; uzsver zivkopības nozīmi bieži vien nomaļās lauku kopienās, kurās ir maz darba iespēju; uzsver, ka, runājot par integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas pieeju, jāsekmē skaidri noteiktas teritorijas, kurās var apvienot zivjaudzētavas, un šī pieeja jāsaista ar vienkāršotu regulatīvo režīmu, veicinot uzņēmējdarbību un ilgtspēju; uzskata, ka akvakultūras nozarē jāizstrādā jaunas metodes, lai panāktu labāku kvalitātes nodrošināšanu, produktu izsekojamību ražošanas gaitā un pievienotās vērtības ķēdē, kā arī zivju audzētāju vispārēju atzīšanu par galveno rīcību jūrniecības nozarē;
Highlights the increasing socio-economic significance of fish farming as marine fish stocks diminish worldwide; believes that the worldwide annual sale of aquaculture products will soon exceed the sale of wild catch; stresses that the EU has been at the forefront of this exciting development and should strive to maintain its leading position and encourage further development in a way that is compatible with other coastal and maritime uses; stresses the importance of fish farming for often remote, rural communities where few other job opportunities exist; highlights that, within the context of an ICZM approach, clearly defined areas where fish farms may be clustered should be promoted and that this should be linked to a simplified regulatory regime encouraging entrepreneurship and sustainability; believes that new techniques should be developed in the aquaculture sector in order to enable improved management of quality, traceability assurance throughout the production and value-added chains and the overall recognition of fish farming as a key activity in the maritime sector;
vērš uzmanību uz atsevišķu akvakultūras darbību, kura izraisa dažu krājumu sarukšanu; norāda, ka atsevišķu sugu mazuļu zvejošana jūrā ar mērķi tos nobarot neļauj tiem vairoties un nodrošināt sugu bioloģisko līdzsvaru; uzskata, ka augstās cenas, kuras par šīm sugām maksā atsevišķos pasaules tirgos, ir pamatā pilnīgajai vienaldzībai saglabāt noteiktas jūras ekosistēmas;
Draws attention to the fact that certain aquaculture practices are contributing to the depletion of some stocks; points out that catching juveniles of certain species in the sea for fattening prevents them from reproducing and ensuring the biological balance between species; takes the view that the high prices that some of these species reach in some world markets lie at the root of this complete disregard for the need to preserve certain marine ecosystems;
norāda, ka militāras operācijas arī ietekmē zivsaimniecības nozari; militāro operāciju zonas jūrā ir slēgtas zvejošanai un citiem kuģošanas veidiem, tomēr tajās ir droša vide bioloģiskajai daudzveidībai; tomēr uzsver, ka īpaši zemas frekvences hidrolokatoru izmantošana, īpaši zemūdenēs, nopietni skar jūras zīdītājus un zivju krājumus, un tā ir stingri jāreglamentē un jāatļauj noslēgtās zonās;
Points out that military operations also impact on the fisheries sector; notes that marine firing ranges are 'no go' areas for fishing and other forms of shipping but that they can, however, offer havens for biodiversity; stresses, nevertheless, that the use of ultra low frequency sonar, particularly by submarines, has a serious effect on sea mammals and other fish stocks and should be strictly regulated and confined to zones;
uzsver nepieciešamību uzraudzīt zveju starptautiskos ūdeņos, jo arī tā ietekmē Ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) zvejas resursus Eiropas Savienībā;
Stresses the need to monitor fishing in international waters, since this also affects fishery resources in the Exclusive Economic Zone (EEZ) within the EU.
uzskata, ka vairumam vides un ilgtspējas problēmu ir nepieciešams risinājums, kurā būtu pareizi izmantota zinātniskā un tehnoloģiskā pieredze, kas šajā nolūkā ir pienācīgi jāatbalsta ar pietiekamu Kopienas un dalībvalstu finansējumu. aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju par Eiropas jūras izpēti un labāka saskaņotību un sadarbību Eiropas jūras izpētes institūtu starpā; aicina šajā nolūkā izveidot "Eiropas jūras zinātnisko tīklu", kurā piedalītos visi Eiropas jūras izpētes institūti un kuru atbalstītu Eiropas Savienība; prasa jauno pieredzi iekļaut Eiropas jūras datu bankā, kas būtu pieejama visiem jūras izpētes institūtiem; prasa jauno pieredzi iekļaut Eiropas jūras datu bankā, kas būtu pieejama visiem jūras izpētes institūtiem; šajā sakarā atbalsta ideju regulāri rīkot Eiropas jūras konferences, lai radītu forumu pētniekiem un nozares pārstāvjiem;
Considers that most of the environmental and sustainability challenges need a response that makes proper use of the scientific and technological knowledge which must be, for that purpose, properly supported by sufficient funding by the Community and Member States; calls for the Commission to deliver a strategy for European Maritime Research and for better coordination and networking of European marine research institutes; to this end strongly endorses the establishment of a "European marine science network", with participation by all relevant European marine research institutes and support from the EU; calls for the knowledge acquired to be entered and stored in a European marine data centre to which all marine research institutes would have access; favours in this context the promotion of a European maritime conference on a regular basis to provide a forum for researchers and industry;
atzīst, ka jūras vides resursu labai pārvaldībai ir nepieciešama pamatīga informatīvā bāze; tādēļ uzsver, ka pareizas zinātnes atziņas par jūras vidi ir nozīmīgas, lai palīdzētu lietderīgu lēmumu pieņemšanā un izvairītos no pasākumiem bez pievienotās vērtības; tādēļ uzstāj, ka jūras izpēte īpaši jāņem vērā resursu piešķiršanas ziņā, lai varētu veikt ilgtspējīgus un efektīvus vides uzlabojumus;
Acknowledges that good governance of marine environment resources requires a solid information base; stresses, therefore, the importance of sound scientific knowledge of the marine environment in order to assist cost-effective decision making and to avoid measures that do not add value; insists, therefore, that marine research be given special treatment in terms of resource allocation in order to enable sustainable and effective environmental improvements to be made;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot Eiropas jūru dibenu un Eiropas piekrastes ūdeņu pārskata programmu , lai uz tās pamata izstrādātu Eiropas jūru atlantu;
Calls on the Commission and the Member States to draw up and implement a survey programme for the European seabed and European coastal waters, with a view to developing a European marine atlas on this basis;
atbalsta Zaļā grāmatā pausto viedokli, ka ir būtiskas un nopietnas problēmas attiecībā uz datiem par jūras vides stāvokli un darbībām, kas šajā vidē tiek veiktas vai arī iespaido tās stāvokli; tādēļ atbalsta aicinājumu būtiski uzlabot datu vākšanas, kartografēšanas, pētniecības, kuģu sekošanas u.c. programmas šajās zonās, iesaistot tajās dalībvalstis, jūras konvenciju dalībvalstis, Komisiju un citas Kopienas iestādes, piemēram, Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Jūras drošības aģentūru; uzsver, cik nozīmīgi ir apmainīties ar labāko praksi valstu, reģionu un Eiropas līmenī;
Endorses the view in the Green Paper that there are significant and serious problems with the data available on the condition of the marine environment and the activities that are either conducted or have an impact on it; supports, therefore, the call for much improved programmes of data collection, mapping and surveying, vessel tracking, etc. in those areas involving the Member States, the Marine Conventions, the Commission and other Community bodies, such as the European Environment Agency and EMSA; stresses the importance of exchanging best practice at national, regional and European levels;
aicina iekļaut jūras pētniecību Septītajā pētniecības pamatprogrammā kā visaptverošu tēmu un nākamo pētniecības pamatprogrammu galveno tematu; uzstāj iekļaut pētniecības programmās jautājumu par okeānu potenciālo ieguldījumu Eiropas enerģētikas problēmu risināšanā un uzskatīt to par galveno veicināmo jautājumu;
Calls for maritime research to be part of the EU's Seventh Framework Research Programme as a crosscutting theme and as a key topic for future framework research programmes; insists that the oceans" potential contribution to solving Europe's energy problems be included as the main focus of research, which must be encouraged;
uzsver jūras vēja enerģijas milzīgo izaugsmes potenciālu un lielo ieguldījumu, ko tā var sniegt, lai sekmētu Eiropas neatkarību no enerģijas importa un aizsargātu klimatu, tomēr norāda, ka ir vajadzīgi milzu pūliņi, lai izmantotu šo potenciālu; tāpēc aicina Komisiju izveidot jūras vēja enerģijas rīcības plānu, kurā ietvertu efektīvu Eiropas pieeju jūras vēju tehnoloģijai, aktīvāku tīklu veidošanu un iezīmētu perspektīvas, kā līdz 2020. gadam sasniegt vismaz 50 GW lielu enerģijas ražošanas jaudu: tāpēc pirmām kārtām sagaida, ka tiks ieviesta vienas iestādes apstiprinājuma sistēma un tiks veidota attīstīta jūras enerģijas tīklu infrastruktūra; atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu izstrādāt Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu un mudina, ka galvenokārt jāpievēršas plašai jūras vēja enerģijas izmantošanai;
Stresses the enormous development potential of offshore wind energy and the major contribution it is able to make to Europe's independence from energy imports and to climate protection, while pointing out that enormous efforts are still needed to fully develop this potential; therefore calls on the Commission to draw up an offshore wind energy action plan embodying an efficient European approach to offshore technology, promoting more extensive networking and indicating the prospects of achieving a power generation capacity of at least 50 GW by 2020: therefore expects above all the adoption of a 'one-stop shop' approach and the promotion of an intelligent offshore network infrastructure; welcomes the Commission recommendation for a European strategic Energy Technology Plan and urges that efforts be focused on the large-scale development of offshore wind energy;
atzīst piekrastes zonas nozīmi atjaunojamo enerģijas resursu attīstībā, jo tie veido būtisku un neatņemamu daļu ES centienos cīņā ar globālajām klimata pārmaiņām; norāda, ka tāpēc būs nepieciešams veikt pienācīgu zonējumu jūras telpiskās plānošanas nolūkā, lai attīstītu teritorijas vēja, plūdmaiņas un citu enerģijas veidu izmantošanai, mazinot konflikta iespējas ar citiem jūras vides izmantotājiem un novēršot kaitējumu videi, ņemot vērā ietekmes uz vidi novērtējumus; atzinīgi vērtē lielās iespējas, ko augošā atjaunojamās enerģijas nozare ES paver jaunu darba vietu un tehniskās pieredzes veidošanai;
Recognises the importance of the coastal zone for the development of renewable energy which forms a crucial and integral part of the EU's efforts to combat global climate change; points out that proper zoning for the purposes of maritime spatial planning to allow for the development of sites for the exploitation of wind, tide and other forms of power will therefore be necessary in order to minimise conflict with other users of the marine environment and to avoid degrading the environment, taking account of environmental impact assessments (EIA); welcomes the significant opportunities offered by the growing renewable energy industries for the creation of employment and technical expertise in the EU;
uzsver, ka, tā kā jānovērš slikta prakse, norāda uz to, cik būtiska ir attīstība ar zivsaimniecību nesaistītās nozarēs, kuras varētu būt savienojamas ar zivsaimniecības nozari, piemēram, sekmējot tādu enerģijas ražošanas platformu vai vēja turbīnu platformu izstrādi, kuras palīdzētu veicināt un saglabāt veselīgu ekosistēmu, lai varētu izveidot jūras zivju sugu audzēšanas un savairošanas vietas zvejai slēgtajās zonās;
Stresses, while bad practice must be ruled out, the importance of non-fishery developments which can be compatible with the fishery sector, such as the design of energy production platforms or wind turbine platforms that help to encourage and sustain a flourishing ecosystem, thus helping establish of nursery and spawning grounds for marine species in a fishing exclusion zone;
uzskata, ka ņemot vērā īpaši strauju jūras ūdens atsāļošanas uzņēmumu veidošanos, kuri izlaiž jūrā daudz tonnu sāls šķīduma un citus produktus, Komisijai ir jāpēta, kā šādi uzņēmumi iespaido planktonu un jūras gultni un kādas pārmaiņas un mutācijas rodas ekosistēmā;
Considers that, given the particularly rapid development of seawater desalination plants discharging tonnes of brine and other products into the sea, the Commission should investigate the effect of such plants on plankton and the seabed and on the changes and mutations occurring within the ecosystem;
norāda, cik svarīgi ostu loģistikā ir izmantot informācijas un sakaru tehnoloģijas; ir pārliecināta, ka jauniem likumdošanas priekšlikumiem, tostarp par radiofrekvenču identifikāciju, jāpalīdz virzīt uz priekšu šo tehnoloģiju izmantošana; aicina Komisiju noteikt ES mēroga informācijas un sakaru tehnoloģiju standartus visām Eiropas Savienības ostām un uzņemties vadošo lomu sarunās par starptautisku tehnoloģiju standartu noteikšanu;
Points to the importance of ICT in port logistics; is convinced that new legislative proposals, such as those on Radio Frequency Identification (RFID), should be aimed at pushing forward the use of these technologies; calls on the Commission to set EU-wide ICT standards for all ports in the Union and to take a leading role in the negotiations on setting international technology standards;
norāda, ka , tā kā attālākie reģioni atrodas Atlantijas un Indijas okeāna zonā, kas ir piemērota tādu parādību novērošanai, kuras saistītas ar meteoroloģiskā laika cikliem un vulkanoloģiju, un tā kā turklāt okeanogrāfija, bioloģiskā daudzveidība , vides kvalitāte, dabas resursu pārvaldība, enerģētika un ūdens, ģenētika, sabiedrības veselība, veselības zinātne, jaunas telekomunikāciju sistēmas un pakalpojumi šajās teritorijās ir lieliskas Eiropas pētniecības jomas, šie reģioni jāapsver, plānojot turpmākās pētniecības un attīstības programmas;
Points out that, as the outermost regions lie in areas of the Atlantic and the Indian oceans and are well placed for observing phenomena, such as those related to weather cycles and vulcanology and, furthermore, that oceanography, biodiversity, environmental quality, management of natural resources, energy and water, genetics, public health, health sciences, new telecommunications systems and services in these territories are par excellence fields for European research, these regions should be considered when planning future research and development programmes;
uzskata, ka ar jūru saistītas biotehnoloģijas nākamajās desmitgadēs būs viens no daudzsološākiem jauno tehnoloģiju veidiem, tās būs iespējams izmantot farmācijā, kosmētikā, pārtikas rūpniecībā un vides atveseļošanā; uzskata, ka šajā jomā jāpastiprina pētniecība un dalībvalstis varētu gūt labumu no Zaļajā grāmatā paredzētā Jūras ieguldījumu fonda izveides, un ka jāpanāk lielāka sinerģija, labāk koordinējot dalībvalstīs veiktos pētniecības pasākumus šajā jomā; uzsver, ka ar jūru saistīta biotehnoloģiju attīstība ir stingri jāreglamentē un pienācīgi jānovērtē, lai izvairītos no to pārmērīgas izmantošanas un jutīgo un apdraudēto jūras ekosistēmu turpmākas bojāšanas;
Considers blue biotechnology as one of the most promising technologies of the coming decades, with many possible uses in pharmaceuticals, cosmetics, the food industry and environmental remediation; believes that research efforts in this area should be strengthened and that Member States could take advantage of the creation of Blue Investment Funds, as proposed by the Green paper and that better synergy could be achieved by better coordinating Member State research efforts in this field; emphasises that any blue technology development must be strongly regulated and properly assessed in order to avoid overexploitation and further damage to already fragile and threatened marine ecosystems;
norāda, ka okeāna gultnes nogulsnes satur lielu daudzumu gāzu hidrātu, kas var papildināt vai aizstāt tradicionālos ogļūdeņražus; galvenais uzdevums, kurš Eiropai rūpīgi jāizpēta, uzskata, ka ir piekļuves nodrošināšana šiem resursiem, to novērtēšana, kā arī to izmantošanas veidu izstrāde ir nopietns uzdevums, kura izpilde Eiropas Savienībai ir cieši jāuzrauga; uzskata, ka ES dalībvalstu iespējas paplašināt savu kontinentālo šelfu tālāk par 200 jūras jūdzēm saskaņā ar Montego līča konvencijas 76. pantu ir izdevība saglabāt piekļuvi potenciāliem papildu resursiem;
Points out that ocean floor sediments comprise large quantities of gas hydrates that might supplement or replace traditional hydrocarbons; highlights that securing access to and evaluating these resources and developing ways of exploiting them are a major challenge that Europe should examine closely; believes that EU Member States" extension of their continental shelf beyond 200 nautical miles, under Article 76 of the Montego Bay Convention, is an opportunity to preserve access to potential extra resources;
Kopēja jūrniecības politika
A Common Maritime Policy
uzsver ES pēdējo gadu ievērojamos sasniegumus kuģošanas drošības un vides aizsardzība jomā (ERIKA I un II aktu kopums un citi normatīvie akti); aicina Padomi cik iespējams drīz pieņemt kopējas nostājas par 3. kuģošanas drošības aktu kopuma likumdošanas priekšlikumiem, par kuriem vēl nav panākta politiska vienošanās;
Highlights the significant achievements of the EU in recent years as regards maritime safety and environmental protection (ERIKA I and II package and other legislative measures); calls on the Council to adopt, as soon as possible, common positions on the legislative proposals of the "Third Maritime Safety Packages" on which a political agreement has only just recently been reached;
turpina uzskatīt, ka starptautiska jūras teritorija ir svarīga potenciālai nozaru politikas partnerībai un apspriedēm ar iesaistītajām pusēm (transports, vide, kuģošanas drošība, zivju resursu pārvaldība u.c.) un mudina Komisiju veicināt šādu partnerību veidošanos, sniedzot atbalstu ar 2007.-2013. gada teritoriālās sadarbības programmas un jaunās kaimiņattiecību politikas "jūras reģionu" programmas palīdzību; uzskata, ka attālāko reģionu specifiskā ģeogrāfiskā atrašanās vieta nebūt nenozīmē, ka šie reģioni nav daļa no minētajiem jūras reģioniem, un ka šiem reģioniem ir sava pamatota loma jūras baseinu dinamikā;
Maintains that the transnational sea region is an important area for potential partnership and consultation between the actors concerned by sectoral policies (transport, environment, maritime safety, management of fish stocks, etc.) and urges the Commission to encourage this networking with the support of the 2007-2013 territorial cooperation programme and the "sea regions" programme of the new neighbourhood policy; considers that the specific nature of their geographic locations in no way excludes the outermost regions from being part of these sea regions, and that they therefore have a legitimate role to play in the dynamic of the sea basins.