natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka saistībā ar vajadzību pielāgot Eiropas enerģētikas politiku un pagarināt spēkstaciju darbības ilgumu ir nekavējoties jāizstrādā un Kopienas līmenī jāpieņem stingri noteikumi kodoldrošības, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un kodoliekārtu demontāžas jomā, kā arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka pētniecība un attīstība, kas veicina kodolenerģētikas drošību, saņem pēc iespējas vairāk uzmanības un atbalsta; aicina Komisiju pārskatīt attiecīgos likumdošanas priekšlikumu projektus un iesniegt jaunus priekšlikumus direktīvām par kodoliekārtu drošību, atkritumu apsaimniekošanu, kā arī kodoliekārtu slēgšanu un nojaukšanu, ņemot vērā principu "piesārņotājs maksā";
Points out that, in the context of a need to adapt European energy policy and extend the working lives of power stations, there is an urgent need to draw up robust legislation and adopt concrete measures at Community level in the fields of nuclear safety, the management of radioactive waste and the decommissioning of nuclear plants and to take steps to ensure that research and development promoting the safe use of nuclear energy receives as much attention and support as possible; invites the Commission to review the relevant drafts of its legislative proposal and submit new proposals for directives on the safety of nuclear facilities, on waste management, and on closure and decommissioning of nuclear facilities taking into account the "polluter-pays" principle;
pieprasa, lai Komisija un Padome pienācīgi ātri izskatītu šo jautājumu un strādātu ar to ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu;
Urges the Commission and Council to look into this question with all due speed and to work on it in close consultation with Parliament;
aicina izstrādāt Eiropas mēroga izglītības un apmācības programmas kodolenerģētikas jomā un nodrošināt finansējumu ambiciozām pētniecības programmām, kas ļautu risināt problēmas dalīšanās (drošība, atkritumu apsaimniekošana, turpmākie reaktori) un starojumaizsardzības jomā un nodrošināt atbilstošu prasmju un cilvēkresursu saglabāšanu, lai kodolenerģētika būtu atvērta, balstoties uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību;
Calls for the development of teaching and training programmes at European level in the nuclear field and for measures to secure the funding of ambitious research programmes, so as to respond to the challenges in the areas of fission (safety, waste management, future reactors) and radiological protection and provide the necessary maintenance of the appropriate powers and human resources in order to keep the nuclear option open on the basis of a sustainable and competitive European industry;
aicina Padomi, ņemot vērā apgādes drošības un CO2 emisiju ierobežošanas mērķus, paredzēt saskaņotu politiku, kas pilnībā atbilstīgi drošības prasībām veicinātu ieguldījumus ar mērķi pagarināt esošo reaktoru darbību un uzlabot to rādītājus, kā arī veicinātu ieguldījumus jaunu iespēju attīstībā;
Invites the Council, bearing in mind the objective of security of supply and targets to reduce CO2 emissions, to define a coordinated policy that would encourage investment, in full compliance with safety requirements, aimed at extending the life of and improving the performance of existing reactors, as well as investment in new capacities;
atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot Eiropas kodolenerģētikas forumu, lai veicinātu augsta līmeņa debates, kurās būtu iesaistīti politiķi, nozare un pilsoniskā sabiedrība;
Welcomes the initiative to set up a European Nuclear Forum to facilitate a high-level debate involving politicians, industry and civil society;
aicina turpināt augsta līmeņa starptautisku sadarbību pētniecības un attīstības jomā, piemēram, sadarbību projektā ITER vai Starptautiskajā forumā par IV paaudzes reaktoriem;
Calls for international collaboration on research and development, such as on the ITER project or in the Generation IV International Forum, to be continued at a high level;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. maija rezolūcija par 1968. gada Tules katastrofas sekām sabiedrības veselībai (lūgumraksts Nr. 720/2002) ( 2006/2012(INI) )
European Parliament resolution of 10 May 2007 on the public health consequences of the 1968 Thule crash (Petition 720/2002) ( 2006/2012(INI) )
ņemot vērā Lūgumrakstu Nr. 720/2002;
having regard to Petition 720/2002 ,
ņemot vērā EK līguma 21. pantu, kas ikvienam Eiropas Savienības pilsonim piešķir tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam saskaņā ar 194. pantu;
having regard to Article 21 of the EC Treaty, which confers on every citizen of the Union the right to petition the European Parliament in accordance with Article 194 thereof,
ņemot vērā Euratom līguma 107c pantu un EK līguma 194. pantu, saskaņā ar kuru ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un ikvienai fiziskai vai juridiskai personai, kura dzīvo vai kura ir reģistrējusi uzņēmumu kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai personām iesniegt Eiropas Parlamentam lūgumrakstu sakarā ar jautājumu, kas skar Kopienas darbības jomas un kas viņu vai to tieši ietekmē;
having regard to Article 107c of the Euratom Treaty and Article 194 of the EC Treaty, which confer on any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, the right to address, individually or in association with other citizens or persons, a petition to the European Parliament on a matter which comes within the Communities' fields of activity and which affects him, her or it directly,
ņemot vērā Reglamenta 192. panta 1. punktu;
having regard to Rule 192(1) of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A6–0156/2007 );
having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6-0156/2007 ),
tā kā lūgumraksta iesniedzējs ir izvirzījis ļoti svarīgus jautājumus un nopietnas problēmas un tā kā mērķis aizsargāt sabiedrības veselību un vidi pret briesmām, kas saistītas ar kodolenerģijas izmantošanu, ir ārkārtīgi svarīgs, kā to atzinusi EK Tiesa;
considering the substantial issues and serious problems raised by the petitioner and the vital importance of the objective of protecting the health of the public and the environment against the dangers related to the use of nuclear energy, as recognised by the Court of Justice,
tā kā lūgumrakstā ir atklāts, ka pēc katastrofas, kurā 1968. gadā Tulē, Grenlandē, cieta ASV lidmašīna B-52, kas pārvadāja kodolieročus, darbinieki un iedzīvotāji tika apstaroti ar ārkārtīgi bīstamu ieroču kategorijas plutoniju;
whereas the petition disclosed that workers and members of the public were irradiated by extremely hazardous weapons grade plutonium following the crash of a US B-52 carrying nuclear weapons at Thule in Greenland in 1968,
tā kā daudzi no tiem, kas izdzīvoja Tules katastrofā, medicīniskās uzraudzības trūkuma dēļ ir miruši no radiācijas izraisītām slimībām un tā kā pastāv risks, ka ar šādām nāvējošām slimībām saslims citi izdzīvojušie;
whereas many Thule survivors have died of radiation-related illnesses due to the lack of medical monitoring and current survivors risk contracting such fatal illnesses,
tā kā Tules katastrofā izdzīvojušo personu veselības uzraudzība ļautu agrīni noteikt radiācijas izraisītas slimības un atvieglotu to ārstēšanu;
whereas monitoring of the health of the Thule survivors would facilitate early detection of radiation illnesses and the treatment thereof,
tā kā Dānijas valdība ir paudusi nodomu veicināt maksimālu atklātību par "attīrīšanas" operāciju, kas notika pēc Tules katastrofas;
whereas the Danish Government has indicated its intention to promote maximal openness about the "clean-up" operation following the Thule crash,
], 1988, ERP 5013, 11. punkts.
[1988] ECR 5013, paragraph 11.
1991, ERP I-4529, 14. punkts.
[1991] ECR I-4529, paragraph 14.
tā kā Komisija un Dānijas Karaliste ir pastāvīgi atteikušās atzīt, ka EAEK līgums un saskaņā ar to pieņemtie tiesību akti ir jāpiemēro attiecībā uz Tules katastrofas vēlākajām sekām;
whereas the Commission and the Kingdom of Denmark have consistently refused to recognise the applicability of the Euratom Treaty and secondary legislation adopted thereunder to the after-effects of the Thule crash,
atzīmē, ka saskaņā ar EK Tiesas juridikatūru Kopienas jaunie noteikumi principā attiecas uz tādu situāciju nākotnes sekām, kas radušās pirms jauno noteikumu stāšanās spēkā;
Notes that, according to the settled case-law of the Court of Justice, new rules of Community law apply, as a matter of principle, to the future effects of situations which arose before the new rule entered into force;
secina, ka EAEK līgums bija spēkā attiecībā uz Dānijas Karalisti un bija tai saistošs no tās pievienošanās dienas un ka tāpēc tas attiecās uz nākotnes sekām tām situācijām, kas radās pirms Dānijas Karalistes pievienošanās Kopienām;
Concludes that the Euratom Treaty was immediately applicable and binding on the Kingdom of Denmark from the date of its accession, with the result that it applied to the future effects of situations arising prior to the Kingdom of Denmark's accession to the Communities;
norāda, ka EAEK līgums bija spēkā attiecībā uz Grenlandi divpadsmit gadus laika posmā no Dānijas pievienošanās 1973. gadā līdz 1985. gada 1. janvārim, kad stājās spēkā Līgums, ar ko attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu; tomēr, tā kā pēdējam minētajam līgumam nav atpakaļejoša spēka, Dānijas Karalistei joprojām ir saistošas visas pastāvošās juridiskās saistības attiecībā uz notikumiem Grenlandes teritorijā pirms 1985. gada 1. janvāra, turklāt 1968. gada katastrofas vēlākās sekas cilvēku veselībai skar ne tikai Grenlandi, jo ir skaidrs, ka daudzi darbinieki, tostarp Eiropas iedzīvotāji, kopš tā laika ir pārcēlušies uz Dānijas kontinentālo daļu;
Observes that the Euratom Treaty applied to Greenland for twelve years from Denmark's accession in 1973 to the entry into force on 1 January 1985 of the Treaty amending, with regard to Greenland, the Treaties establishing the European Communities; considers, however, that since the latter Treaty has no retroactive effect, the Kingdom of Denmark remains bound by any existing legal obligations relating to events having occurred on the territory of Greenland before 1 January 1985 and, furthermore, that the after-effects on human health of the 1968 crash are not confined to Greenland, as it is apparent that many of the workers, including European citizens, have since moved to mainland Denmark;
atzīmē neseno juridikatūru par to, ka EAEK līgums "
Takes note of the recent case-law to the effect that the Euratom Treaty "is not applicable to uses of nuclear energy for military purposes" Case C-61/03
" Lieta 61/03, Komisija/Apvienotā Karaliste, 2005., ECR I-2477 "
[2005] ECR I-2477,
. tomēr uzskata, ka EK Tiesa savu sašaurināto EAEK līguma darbības jomas interpretāciju skaidri saistīja ar nepieciešamību aizsargāt svarīgas dalībvalstu nacionālās aizsardzības intereses;
; however, considers that the Court of Justice clearly linked its restrictive interpretation of the scope of the Euratom Treaty with the need to protect the essential national defence interests of the Member States;
uzstāj, ka uz iepriekš minēto EAEK līguma darbības jomas ierobežojumu nedrīkst atsaukties, lai izvairītos no veselības aizsardzības un darba drošības tiesību aktu piemērošanas situācijās, kad iespējamās militārās vajadzības attiecas uz kādu trešo valsti, kad kodolenerģiju izmanto, pārkāpjot starptautisku nolīgumu, un kad vienīgā praktiski iespējamā saikne ar dalībvalsts aizsardzības interesēm ir tas, ka kodolmateriālu noplūde ir notikusi tās teritorijā;
Insists that the aforementioned limitation on the scope of the Euratom Treaty should not be invoked to avoid the application of health and safety legislation in situations where the alleged military purpose concerns a third State, where the use of nuclear energy is in breach of an international agreement and where the only feasibly present connection with a defence interest of a Member State is that the release of nuclear material occurred on its territory;
atzīmē, ka Direktīvas 96/29/Euratom 2. panta 3. punkts attiecas uz gadījumiem, kad notikusi ilgstoša pakļaušana starojumam, ko rada radiācijas avārijas vēlāka ietekme;
Notes that Article 2(3) of Directive 96/29/Euratom applies to cases of lasting exposure resulting from the after-effects of a radiological emergency;
uzskatot, ka pamattiesības ir Kopienas tiesību vispārējo principu sastāvdaļa, un ņemot vērā pozitīvās saistības, ko paredz Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencijas 2. un 8. pants, aicina dalībvalstis, kas ir iesaistītas tādās bīstamās darbībās, kam var būt slēptas kaitīgas sekas ar tām saistītu personu veselībai, nodrošināt efektīvas un pieejamas procedūras izveidi, kas šādām personām dotu iespēju saņemt visu vajadzīgo un atbilstošo informāciju;
Considering that fundamental rights form an integral part of the general principles of Community law, and having regard to the positive obligations entailed by Articles 2 and 8 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, calls on those Member States engaged in hazardous activities which might have hidden adverse consequences on the health of those involved in such activities to ensure that an effective and accessible procedure be established which enables such persons to seek all relevant and appropriate information;
aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot un piemērot Direktīvu 96/29/Euratom un mudina Komisiju aktīvi vērsties pret jebkādu saistību neizpildi šai sakarā;
Calls on the Member States to implement and apply Directive 96/29/Euratom without delay, and urges the Commission to pursue vigorously any failure to fulfil their obligations in that regard;
pauž šaubas, ka Dānijas Karaliste ir pilnībā izpildījusi pienākumus, ko tai attiecībā uz Tules katastrofu un tās vēlākajām sekām uzliek Direktīva 96/29/Euratom;
Doubts that the Kingdom of Denmark has fully complied with its obligations under Directive 96/29/Euratom in relation to the Thule crash and its after-effects;
pauž nopietnas bažas par pastāvošajiem trūkumiem attiecībā uz iedzīvotāju veselības aizsardzību saistībā ar kodolenerģijas izmantošanu militārām vajadzībām;
Expresses great concern at the current existence of a gap in the protection of the health of the general public with regard to the use of nuclear energy for military purposes;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu attiecībā uz svarīgiem sabiedrības veselības un vides jautājumiem, kas saistīti ar kodolenerģijas izmantošanu militārām vajadzībām, lai minētos trūkumus novērstu;
Calls on the Commission to come forward with a proposal addressing the vital public health and environmental implications of the use of nuclear energy for military purposes, in order to fill this lacuna;
uzskata, ka EAEK līguma pamatnoteikumi kopš tā stāšanās spēkā nav būtiski grozīti un ir jāatjaunina;
Considers that the core provisions of the Euratom Treaty have not been substantially amended since its entry into force and need to be brought up to date;
uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Dānijas Karalistes valdībai un Parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Government and Parliament of the Kingdom of Denmark.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. maija rezolūcija par mājokļu un reģionālo politiku ( 2006/2108(INI) )
European Parliament resolution of 10 May 2007 on housing and regional policy ( 2006/2108(INI) )
ņemot vērā noteikumus par struktūrfondu pārvaldību laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam,
having regard to the rules governing the Structural Funds for the period 2007-2013,
ņemot vērā 2006. gada 26. septembra rezolūciju par pilsētvides tematisko stratēģiju
having regard to its resolution of 26 September 2006 on a thematic strategy for the urban environment
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Kohēzijas politika un pilsētas: pilsētu un aglomerāciju nozīme reģionu ekonomiskajā izaugsmē un darba vietu radīšanā" ( COM(2006)0385 ),
having regard to the Commission Communication: Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions ( COM(2006)0385 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju ( COM(2005)0718 ),
having regard to the Commission Communication: the Thematic Strategy on the Urban Environment ( COM(2005)0718 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu ( COM(2005)0265 ),
having regard to the Commission Green Paper of 22 June 2005: Energy Efficiency –or Doing More With Less ( COM(2005)0265 ),
ņemot vērā 2005. gada 7. decembra Bristoles nolīgumu, kurā starp ilgtspējīgu pilsētu raksturojošām astoņām iezīmēm ir minēta rūpīgi pārdomāta un labi veidota augstas kvalitātes pilsētvide,
having regard to the Bristol Accord of 7 December 2005, which mentions, among the eight characteristics of a sustainable city, a well-designed and well-built high-quality urban environment,
ņemot vērā Eiropas Padomes 1996. gada 3. maijā Strasbūrā parakstītās Sociālās hartas pārskatīto versiju (ETS 163),
having regard to the Social Charter of the Council of Europe – revised version (ETS 163), signed in Strasbourg on 3 May 1996,
ņemot vērā Eiropas Mājokļu hartu, ko 2006. gada 26. aprīlī pieņēma Eiropas Parlamenta sadarbības grupa pilsētu mājokļu jautājumos,
having regard to the European Charter on Housing adopted by its Urban Housing Intergroup on 26 April 2006,
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (345/2006) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (407/2007), piemērojot Reglamenta 117. un 118. panta noteikumus,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions (345/2006), and that of the European Economic and Social Committee (407/2007), in application of Rule 117 and 118 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0090/2007 );
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0090/2007 ),
tā kā pienācīgu mājokļu trūkums par pieņemamām cenām ietekmē pilsoņu dzīvi, ierobežojot viņu sociālās integrācijas iespējas, kā arī pārvietošanos pilsētās un lauku rajonos;
whereas the lack of decent housing at affordable prices directly affects the lives of citizens, restricting their options for social integration and mobility in both urban and rural areas,
tā kā daudzās Eiropas pilsētās ir nopietnas mājokļu problēmas, pārāk liels vai nepietiekams piedāvājums atkarībā no reģiona vai valsts, bezpajumtniecība, iegādes un uzturēšanas izmaksu pieaugums, slikts ēku stāvoklis; tā kā ēku nepietiekama uzturēšana bieži vien noved pie esošo mājokļu nojaukšanas, kas izraisa jaunu nevienlīdzību pilsētplānošanā, jo nav integrētas attīstības stratēģijas;
whereas many European Union cities are experiencing great problems with housing, such as overabundant or insufficient supply, depending on the region or country, homelessness, soaring costs of purchase and maintenance and buildings in a bad state of repair; whereas poor maintenance often leads to the demolition of existing housing patrimony, which can give rise to new inequalities in terms of urban planning, in the absence of an integrated development strategy;
tā kā jautājums par pilsētu mājokļiem ir jāskata plašākā pilsētvides attīstības kontekstā un līdz ar to saistībā ar tādām problēmām kā noteiktu rajonu grimšana nabadzībā, vides degradācija (gaisa un ūdens piesārņojums, troksnis, atkritumi, sastrēgumi utt.), sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas nepietiekams līmenis un pieejamības un drošības trūkums utt.;
whereas the issue of urban housing should be seen against the wider background of town planning and thus as being related to problems such as the impoverishment of certain areas, environmental degradation (air and water pollution, noise, waste, congestion and so on), operational problems in relation to public services, accessibility, security and so on,
tā kā grūtības mājokļu pieejamībā rada sociālo segregāciju un atstumtību;
whereas difficulties in gaining access to housing are a cause of social segregation and ghettoisation,
tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un iedzīvotāju skaita samazināšanās dažos reģionos var izraisīt mājokļu pieprasījuma samazināšanos, īpašumu neapdzīvošanu un it īpaši kultūras un sociālās infrastruktūras pasliktināšanos, kā rezultātā dzīves kvalitāte šajos reģionos pasliktināsies un to apdzīvos galvenokārt nelabvēlīgas iedzīvotāju grupas;
whereas demographic change and depopulation in some regions may lead to a declining demand for housing, empty properties and the downgrading of cultural and social infrastructure in particular, with the result that quality of life is diminished in the areas concerned, which will be inhabited predominantly by disadvantaged sections of the population,
tā kā zemu ienākumu, augstu enerģijas cenu un nepiemērotu apkures un siltumizolācijas sistēmu dēļ veidojas t.s. enerģijas nabadzība un atstumtība enerģijas pieejamības jomā;
whereas the combination of low incomes, high energy prices and inadequate heating and insulation systems results in energy poverty and energy exclusion,
tā kā mājokļu jautājums nav saistīts tikai ar celtniecību, bet aptver arī sociālo infrastruktūru (kultūras centrus, bibliotēkas, stadionus, sanāksmju telpas utt.), kam ir būtiska nozīme sociālajā iekļaušanā un atstumtības sajūtas novēršanā, kas it īpaši lielās pilsētās ir izplatīta parādība;
whereas the housing issue is not simply an issue of construction but also encompasses social infrastructure (cultural centres, libraries, stadia, meeting places and so on), which is an important element in social inclusion and in tackling the feeling of alienation that is particularly widespread in large urban areas,
tā kā sociālā atstumtība ir pretrunā ar Eiropas sociālo modeli;
whereas social exclusion runs counter to the European social model,
tā kā ir jāsaglabā gan pilsētu un rajonu centru, gan uzskaitīto ēku struktūras vitalitāte;
whereas the vitality of town centres and district centres and of the fabric of listed buildings must be preserved,
tā kā pilsētu izplešanās rada neskaitāmas sociālas un ekonomiskas problēmas, kas ietekmē transportu (sabiedriskā transporta sastrēgumi, atkarība no privātajām automašīnām), vides aizsardzību (palielināts enerģijas patēriņš, piesārņojums) un pakalpojumu pieejamību;
whereas urban sprawl is causing numerous social and economic problems affecting transport (congestion in public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution) and the accessibility of services,
ņemot vērā, cik svarīgi ir atjaunot un atkalizmantot pamestās rūpnieciskās teritorijas un aizsargāt vēl neapbūvētās zonas;
having regard to the importance of the regeneration and reutilisation of brownfield sites and the protection of greenfield sites,
tā kā finanšu instrumenti, ar kuriem atbalsta kohēzijas politiku, palīdz atdzīvināt pilsētu teritorijas, sekmējot sabiedrisko vietu atjaunošanu, īstenojot tādus pasākumus, ar kuriem uzlabo drošību un novērš likumpārkāpumus, un izstrādājot pasākumus, kas veicina ūdens un enerģijas efektīvu izmantošanu, sociālās integrācijas atbalstu utt.;
whereas the financial instruments supporting cohesion policy help to revive urban areas by encouraging the redevelopment of public spaces, the implementation of measures to improve safety and prevent delinquency and the development of measures to encourage the efficient use of water and energy, support for social integration and so on,
ņemot vērā īpašās problēmas, kas saistītas ar lielām daudzdzīvokļu ēkām, kuru būvniecībā ir izmantotas saliekamās konstrukcijas, gan no šādās ēkās esošo mājokļu kvalitātes viedokļa, gan saistībā ar grūtībām, kas izriet no infrastruktūras atjaunošanas (uzturēšanas un atjaunošanas darbu un piemērotāko paņēmienu un tehnoloģiju izpētes finansēšana);
having regard to the specific problems relating to large prefabricated buildings, in terms of both the quality of the dwelling and the difficulties stemming from the redevelopment of infrastructure (the funding of maintenance and renovation work and research on appropriate techniques and technologies),