natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju nodrošināt nepieciešamo tiesību aktu pamatu nolūkā īstenot PPP projektus un pārbaudīt to efektivitāti, un attiecīgā gadījumā ierosināt dalībvalstīm, kuras vēl nav pieņēmušas šādus tiesību aktu noteikumus, tos izstrādāt un pieņemt pēc iespējas īsā termiņā, lai varētu piešķirt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus PPP projektiem nākamajā plānošanas periodā un ieviest procedūras šo projektu efektīvai īstenošanai reģionālā un vietējā līmenī;
Calls on the Commission to verify the existence and examine the efficiency of the legislative bases for the implementation of PPP projects and, where appropriate, to recommend to those Member States which have not adopted such legislative measures that they prepare and adopt as soon as possible, with a view to permitting the mobilisation of resources from the Structural Funds and the Cohesion Fund for PPP projects in the next programming period, procedures for efficient implementation of these projects at regional and local level;
uzsver, ka lielākā daļa MVU un jo īpaši mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi vieni paši nevar izmantot struktūrfondu iespējas pašreizējo administratīvo un finansiālo ierobežojumu dēļ un ka tiem ir vajadzīgs to pārstāvības organizāciju atbalsts un konsultācijas reģionālajā un valsts līmenī; uzskata, ka noteikumu un procedūru vienkāršošana ir priekšnoteikums, lai tie varētu piekļūt struktūrfondiem; prasa, lai Mazās uzņēmējdarbības aktu un tā principus “vispirms jādomā par mazākajiem” un “tikai vienreiz”, kā arī proporcionalitātes principu piemērotu visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, nosakot ieguldījumu prioritātes un pārvaldības, revīzijas un kontroles procedūru koncepciju ar mērķi nodrošināt līdzekļu labāku apguvi;
Points out that most SMEs, and especially small and micro enterprises, cannot access Structural Funds on their own due to current administrative and financial constraints and that they need support and advice from their representative organisations at regional and national level; considers that a simplification of the rules and procedures is essential to ensuring their access to Structural Funds; calls for the Small Business Act, its ‘think small first’ and ‘only once’ principles and the proportionality principle to be applied at all levels of decision-making to define investment priorities and the design of management, audit and control procedures in order to ensure better absorption of the funds;
uzsver partnerības, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 11. pantā, nozīmi finansējuma apguves spējā; aicina dalībvalstis sniegt pilsoņiem, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, asociācijām un nevalstiskajām organizācijām, un reģionālajām un vietējās pārvaldes iestādēm pilnu informāciju un atbalstu attiecībā uz finansējuma iespējām, tiesībām uz līdzfinansējumu no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda, līdzfinansēšanas noteikumiem, noteikumiem par kompensāciju un to, kur var uzzināt par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī mudināt tos izmantot finansējuma iespējas;
Stresses the importance of partners as defined in Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 for the capacity to absorb funds; calls on the Member States fully to inform and provide support to citizens, representatives of civil society, associations and non-governmental organisations, and regional and local authorities about financing possibilities, eligibility for co-financing from the Structural and Cohesion Funds, the co-financing rules, the rules on reimbursement, and where to find calls for proposals, and to promote their commitment to exploiting funding opportunities;
vēlreiz atgādina, ka vairāklīmeņu pārvaldības un partnerības mehānismi ir izšķiroši elementi, lai panāktu darbības programmu augstu efektivitāti un augstu līdzekļu apguves spējas līmeni; aicina dalībvalstis, ievērojot subsidiaritātes un dalībvalstu iestāžu autonomijas principus, konsekventi nostiprināt partnerības un pārredzamības principu, izstrādājot un īstenojot darbības programmas, un tādēļ jau no paša sākuma stingri, pilnībā un noturīgi iesaistīt reģionālo un vietējo līmeni un pilsonisko sabiedrību ieguldījumu prioritāšu noteikšanā, visos darbības programmu izstrādes posmos, kā arī to īstenošanas un novērtēšanas posmos;
Reiterates that the mechanisms of multi-level governance and the partnership principle are key elements in the effectiveness of operational programmes and in high absorption capacity; calls on the Members States, in line with the principles of subsidiarity and of their institutional autonomy, to reinforce consistently the partnership and transparency principle while establishing and implementing the operational programmes, and to involve therefore the regional and local levels and civil society from the outset, in a binding, comprehensive and sustainable manner, in defining and designing investment priorities, in all phases of the establishment of operational programmes as well as in their implementation and evaluation phases;
prasa Komisijai uzsākt atklātākas debates par paredzētajiem pasākumiem, lai paātrinātu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apguvi; šajā sakarībā ierosina, ka Reģionu komiteju varētu aicināt katru gadu sniegt atzinumu par apguves spēju visās dalībvalstīs;
Calls on the Commission to have a more open debate on the measures envisaged for accelerating the absorption of the Structural and Cohesion funds; suggests, in this regard, that the Committee of the Regions might be invited to give a yearly opinion on the absorption capacity in all the Member States;
aicina Komisiju nodrošināt, ka kohēzijas politika samazina reģionu un mikroreģionu atšķirības, pienācīgi ņem vērā attālāko reģionu īpašās vajadzības un veicina saskaņotu attīstību ES, tostarp pilnveidojot specifiskus papildu instrumentus un pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jomas, kuras joprojām ievērojami atpaliek no Eiropas standartiem, vienlaicīgi sekmējot stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu visās dalībvalstīs;
Calls on the Commission to ensure that, while supporting the implementation of the Europe 2020 strategy in all Member States, cohesion policy reduces disparities between regions and micro-regions, takes due account of the specific needs of the outermost regions and promotes harmonious development in the EU, including by bringing additional targeted instruments and measures to bear in areas which still fall far short of European standards;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūcija par Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos ‐ civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme ( 2011/2023(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ (2011/2023 INI))
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 196. pantu, kurā noteikts, ka “Savienība veicina dalībvalstu sadarbību, lai uzlabotu sistēmu efektivitāti dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai vai aizsardzībai pret tām”,
having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantu,
having regard to Article 122 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 222. pantu (solidaritātes klauzula), kurā noteikts, ka “Savienība un tās dalībvalstis darbojas kopīgi un, ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai arī dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas upuris”,
having regard to Article 222 of the Treaty on the Functioning of the European Union (the solidarity clause), which lays down that ‘the Union and the Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or victim of a natural or man-made disaster’,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. pantu,
having regard to Article 23 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā 2001. gadā pārskatītās 1994. gada Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu katastrofu seku novēršanā,
having regard to the 1994 Oslo Guidelines, reviewed in 2001, on the use of foreign military and civil defence assets in disaster relief,
ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gada 18. decembrī parakstīja Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs,
having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos ‐ civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme” ( COM(2010)0600 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of 26 October 2010 entitled ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ ( COM(2010)0600 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos ( COM(2008)0130 ),
having regard to the Communication of the Commission to the European Parliament and to the Council of 5 March 2008 on reinforcing the Union's disaster response capacity ( COM(2008)0130 ),
ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra secinājumus, kuros atzinīgi vērtēti Komisijas 2010. gada 26. oktobra paziņojumā izvirzītie mērķi, ar kuriem panākt paredzamāku, efektīvāku, iedarbīgāku, saskaņotāku un pamanāmāku Eiropas reaģēšanu katastrofu gadījumā,
having regard to the Council conclusions of 14 December 2010 welcoming the objectives outlined in the Commission's Communication of 26 October 2010 aiming at a more predictable, effective, efficient, coherent and visible European response to disasters,
ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus, kuros Komisijai tika izteikts aicinājums visefektīvāk izmantot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un uzlabot dalībvalstu sadarbību,
having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection Mechanism and to strengthen cooperation between Member States,
ņemot vērā 2010. gada 14. decembra rezolūcijas par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0465 .
having regard to its resolutions of 14 December 2010 on setting up an EU rapid response capability Texts adopted, P7_TA(2010)0465 .
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Ārlietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0283/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Regional Development ( A7-0283/2011 ),
tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir pakļautas daudziem draudiem, piemērām, zemestrīcēm un cunami, ugunsgrēkiem, tostarp mežu ugunsgrēkiem, plūdiem un zemes nogruvumiem, rūpniecības negadījumiem un kodolnegadījumiem, teroristu uzbrukumiem, dabas katastrofām un liela mēroga pandēmijām; tā kā krasi palielinājies tādu dabas un cilvēka radītu katastrofu skaits un smagums, kas skar Savienību un tās iedzīvotājus, kā arī citas valstis un reģionus visā pasaulē, kā nesen traģiskā veidā apliecināja smagā katastrofa Japānā, kuru pēc zemestrīces skāra arī cunami un kodolavārija, ar lielu bojāgājušo skaitu un lieliem zaudējumiem ekonomikai, sociālajai jomai, videi un kultūras mantojumam un tā kā nevar izslēgt, ka šādi ārkārtas, neprognozējama mēroga notikumi var atgadīties jebkurā brīdī un ka tad Eiropas spēja reaģēt uz katastrofām būtu ārkārtīgi svarīga, jo varētu gadīties, ka valstu spējas ir ierobežotas;
whereas the European Union and its Member States are faced with many risks, for example: earthquakes and tsunamis; fires, including forest fires; flooding and landslides; industrial and nuclear accidents; terrorist attacks; natural disasters and major pandemics; whereas there has been a dramatic increase in the number and severity of these natural and man-made disasters affecting the Union and its citizens, as well as other countries and regions around the world, as tragically demonstrated by the recent severe catastrophe in Japan, which was hit by a combination of earthquake, tsunami and nuclear catastrophe, with a corresponding increase in the loss of life and in economic, social and environmental damage and damage to cultural heritage, and whereas we cannot exclude the possibility of such outlier events of a non-predictable magnitude happening at any time, in which case the European disaster response would be extremely useful, as national capacities could be challenged to their limits,
tā kā Eiropā ir pieaudzis pārmērīga sausuma gadījumu un mežu ugunsgrēku skaits un mērogs, kas nozīmē , ka jāturpina attiecīgie zinātniskie pētījumi ar mērķi uzlabot risku novērtēšanas mehānismus, novēršanas sistēmas un līdzekļus cīņai pret šīm parādībām;
whereas situations of extreme drought and forest fires have increased in frequency and scale in Europe, which means that the relevant scientific research needs to be further developed, with a view to improving risk assessment mechanisms, systems of prevention and means of combating these phenomena,
tā kā, klimata pārmaiņām kļūstot straujākām un samazinoties dabas resursiem, vēl vairāk palielināsies biežāku un spēcīgāku dabas katastrofu rašanās iespēja;
whereas the increasing rate of climate change and depletion of natural capital will further increase the likelihood of more frequent and more intense natural disasters,
tā kā nesen notikušās traģēdijas, proti, Haiti zemestrīce un plūdi Pakistānā, ir pierādījuši, ka galvenie līdzekļi, kas ir ES rīcībā, lai reaģētu uz katastrofām (humānā palīdzība un ES civilās aizsardzības mehānisms), ņemot vērā apstākļus, labi pilda savas funkcijas, tomēr tā kā ir nepieciešams vēl vairāk palielināt Eiropas Savienības reaģēšanas koordināciju katastrofu gadījumos gan tās teritorijā, gan ārpus tās, kā arī ir iespējams uzlabot ES kopumā sniegtās palīdzības efektivitāti, iedarbīgumu, saskaņotību un pamanāmību;
whereas the recent tragedies, such as the Haiti earthquake and the Pakistan floods, have demonstrated that the main tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the EU Civil Protection Mechanism) proved to be working well for what they were designed for and given the circumstances, but whereas there is a vital need to further reinforce the coordination of the response to disasters affecting the European Union, both within and outside its borders, as well as scope for improvement in terms of effectiveness, efficiency, coherence and visibility of the EU assistance as a whole,
tā kā turklāt vairāku krīžu laikā, jo īpaši saistībā ar 2004. gada 26. decembra cunami, tika ierosināti daudzi jautājumi par sistemātisku scenāriju vai protokolu trūkumu Eiropas līmenī reaģēšanai uz draudiem un par Eiropas rīcības nepietiekamo pamanāmību uz kopējo centienu fona;
whereas, moreover, during a number of crises, particularly the tsunami of 26 December 2004, many questions were raised about the lack of systematic scenarios or protocols at European level for responding to the risks and the inadequate visibility of Europe's action in relation to the overall effort,
tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt aicinājis Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus par ES Civilās aizsardzības spēku izveidi un tajos atbilstīgi LESD 196. pantam pilnībā ņemt vērā subsidiaritātes principu, papildinot dalībvalstu pasākumus;
whereas the European Parliament has consistently called on the Commission to present legislative proposals on the creation of an EU Civil Protection Force, fully respecting the subsidiarity principle, and thus complementing Member States' efforts, in line with Article 196 TFEU,
tā kā LESD 222. pantā iekļautajā solidaritātes klauzulā dalībvalstīm noteikts pienākums sniegt savstarpēju palīdzību ES teritorijā notikušas dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā;
whereas the solidarity clause under Article 222 of the TFEU establishes the obligation for Member States to assist each other in the event of a natural or man-made disaster on EU territory,
tā kā tūlītēja koordinācija, saskaņošana un saziņa ES un ar starptautiskajiem dalībniekiem ir būtiski svarīga; tā kā pašreizējā Eiropas koordinācija, kuras pamatā ir vairākas vienības ar atšķirīgām komandķēdēm, nenovēršami izraisa darbību dubultošanos un pārklāšanos un rada lielas izmaksas cilvēkresursu, koordinācijas un efektivitātes ziņā; un tā kā, ņemot vērā finanšu un ekonomisko krīzi, Eiropas Savienībai jāizstrādā aizsardzības sistēma, kuras pamatā ir esošo resursu racionalizācija un dalīšanās ar tiem, nepalielinot kopējos izdevumus;
whereas immediate coordination, coherence and communication within the EU and with international actors is crucial; whereas the current European coordination on the ground of several teams with differing chains of command inevitably leads to duplicating efforts and overlaps and proves costly in terms of human resources, coordination and efficiency; and whereas, given the context of the economic and financial crisis, the European Union must develop a protection system based on the sharing and rationalisation of existing resources without any increase in overall expenditure,
tā kā pēc nesen Japānā notikušās katastrofas Japānas valdība lūdza ES palīdzības sniegšanai izveidot vienotu un kompaktu civilās aizsardzības vienību, kuru koordinētu Komisija, nevis dažādos laikos sūtīt vairākas civilās aizsardzības vienības no dažādām dalībvalstīm; tā kā, palielinot operāciju koordināciju šīs katastrofas laikā, kopumā radās iespēja uzlabot ES palīdzības sniegšanu, padarot to rentablāku, saskaņotāku un pamanāmāku;
whereas, in the wake of the recent disaster in Japan, the Japanese government asked the EU to form a single compact civil protection team, coordinated by the Commission, for the distribution of aid, rather than sending several civil protection teams from different Member States at different times; whereas stepping up operational coordination during that disaster made it possible to improve EU assistance as a whole in terms of cost-effectiveness, coherence and visibility,
tā kā ES līmenī ir jānodrošina politikas saskaņotība, ievērojot attiecīgo iestāžu funkcijas, taču tas jādara tā, lai neliktu šķēršļus reaģēšanai uz katastrofām vai nepalēninātu to, un tā kā to vajadzētu balstīt uz esošajiem mehānismiem, neveidojot jaunas struktūras;
whereas political coherence must be ensured at EU level in view of the respective institutional roles without hindering or slowing down disaster response operations, and whereas this should be built on existing mechanisms without creating new structures,
tā kā attīstības politikā, plānos un programmā pilnībā jāiekļauj katastrofu novēršanas un gatavības kultūra ar mērķi novērst atsevišķus katastrofu rašanās pamatcēloņus;
whereas a culture of disaster prevention and preparedness should be mainstreamed in development policies, plans and programmes, in order to address some of the underlying causes of disasters,
tā kā reāllaika novēršanas pasākumi jāattīsta visos darbības posmos, proti, katastrofu novērošanā, izmantojot arī satelītu datus, agrīnā brīdināšanā par tām, sirēnu ieslēgšanā un attiecīgā reaģēšanā un palīdzības sniegšanā cilvēkiem, kas varētu būt apdraudēti;
whereas real-time prevention needs to be developed at all operational stages: monitoring, including through use of satellite data; issuing earlywarnings; sounding the alarm and subsequently responding and assisting the population potentially at risk,
tā kā ES atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas, īpaši ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja, galveno lomu starptautiskās palīdzības sniegšanas koordinācijā trešās valstīs;
whereas the EU supports the central role of the United Nations, in particular that of the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs, in coordinating international relief in third countries
tā kā regulā, ar ko tika dibināts Solidaritātes fonds, ir iekļauti priekšnoteikumi, kas atsevišķos gadījumos ir šķērslis fonda līdzekļu izmantošanai un kavē to, īpaši tas sakāms par attaisnoto izdevumu summām un veidiem, kā arī neelastīgiem termiņiem un procedūrām;
whereas the Regulation establishing the Solidarity Fund contains prior conditions which hinder and delay the Fund's use in certain disaster situations, particularly in relation to the amounts and types of eligible expenditure, as well as the inflexibility of the deadlines and procedures,
tā kā krīzes laikā glābšanas vienībām ir būtiski svarīgi pēc iespējas drīzāk gūt pieeju precīzai informācijai, lai varētu izplatīt pirmās nepieciešamības preces, aprīkojumu un kritiskos resursus, un tā kā tādēļ telekomunikācijas ir vissvarīgākais posms krīžu pārvaldības ķēdē;
whereas, during a crisis, it is essential for rescue teams to have access to precise information as soon as possible so as to distribute basic necessities, equipment and critical resources, and whereas telecommunications are therefore the most important link in the crisis management chain,
tā kā tradicionālie saziņas līdzekļi un resursi krīzes situācijā var būt pārslogoti vai iznīcināti;
whereas conventional communications links and resources may be overwhelmed or destroyed in a crisis situation,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos ‐ civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme” un tajā nospraustos mērķus; uzsver, ka jāturpina izskatīt paziņojumā iekļautos priekšlikumus, lai piepildītu cerības, ka Eiropas reaģēšana uz katastrofām kļūs labāka, koordinētāka, konsekventāka, efektīvāka, izmaksu ziņā lietderīgāka, pamanāmāka, saskaņotāka un visaptverošāka;
Welcomes the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ and its objectives; emphasises that the proposals outlined in the Communication should be further examined to fulfil the expectations for an enhanced, coordinated, consistent, effective, cost-efficient and visible cohesive and comprehensive European response;
uzsver, ka ir nepieciešams racionalizēt un vienkāršot pašreizējās Eiropas reaģēšanas sistēmas darbību un optimizēt pieejamos resursus, lai gūtu kopēju labumu, vienlaikus mudinot visas dalībvalstis sniegt savu ieguldījumu, tādējādi nodrošinot Eiropas solidaritāti; attiecīgi uzskata, ka ES reaģēšanas spējai jābūt daļai no integrētas, visus draudus aptverošas pieejas; turklāt tai vajadzētu īstenot augšupejošu deleģēto resursu un informācijas pārvaldību, citiem vārdiem sakot, iniciatīva varētu nākt no dalībvalstīm, kuras brīvprātīgi piešķirtu resursus un speciālistus;
Underlines the need to rationalise and simplify the functioning of current European disaster response and to optimise the resources available for common benefit, whilst encouraging all Member States to contribute and thus guarantee European solidarity; considers, accordingly, that the EU's reaction capacity should form part of an integrated multi-risk approach; moreover,it should carry out ‘bottom-up’ delegated resources and information management:in other words, the initiative could come from the Member States, which would provide voluntary resources and expertise;