natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā to, ka finanšu un ekonomikas krīze, kas ir izvērtusies par nopietnu nodarbinātības krīzi, kuras ietekmē ir zaudēts liels skaits darba vietu, ir izraisījusi darba tirgus nestabilitāti, nabadzības un sociālās atstumtības palielināšanos jo īpaši attiecībā uz personām, kuras jau ir mazāk aizsargātas, un nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām;
having regard to the financial and economic crisis, which has turned into a serious employment crisis with a huge loss of jobs and has led to unstable labour markets and rising poverty and social exclusion, in particular for already vulnerable individuals and disadvantaged groups,
tā kā pieaug to strādājošo iedzīvotāju skaits, kas dzīvo nabadzībā, un šis skaits ir sasniedzis 8 % no Eiropas darbaspēka, savukārt to cilvēku skaits, kas saņem zemu atalgojumu, pašlaik veido 17 %;
whereas the number of people living in in-work poverty is increasing, having reached 8 % of the European workforce, and the proportion of low-wage earners is currently about 17 %,
tā kā būtu jāizstrādā vērienīga ES papildu pieeja, kurā liela nozīme piešķirta efektīvai pārvaldībai un savstarpēji atbalstošu politikas pasākumu kompleksam ekonomikas, vides, nodarbinātības un sociālās politikas un uzņēmējdarbības jomā un kura atbilst principiem, kas ietverti Eiropas Nodarbinātības stratēģijā (ENS), kuras mērķis ir mudināt dalībvalstis censties sasniegt kopīgus mērķus, pamatojoties uz četriem principiem ‐ nodarbinātību, uzņēmējdarbību, pielāgošanās spēju un vienādām iespējām;
whereas a substantial and complementary EU approach, focusing strongly on effective governance and a mutually supportive mix of policy measures in the fields of economic, environmental, employment and social policies and entrepreneurship, should be developed, in keeping with the principles of the European Employment Strategy (EES), the purpose of which is to impel Member States to pursue common objectives based on the four principles of employability, entrepreneurship, adaptability and equal opportunities,
tā kā bezdarba līmenis ES 27 dalībvalstīs ir sasniedzis 10 % (2009. gadā), turklāt maz ticams, ka 2011. gada pirmajā pusgadā bezdarba apjoms saruks;
whereas the unemployment rate in the EU 27 has risen to 10 % (2009) and unemployment is unlikely to peak before the first half of 2011,
tā kā izmaiņas strādājošo dalījumā pa izglītības līmeņiem parāda, ka nodarbinātu mazkvalificētu personu skaits pēdējos gados ir sarucis;
whereas a breakdown of employment changes by educational level shows that the number of low-skilled persons in employment has decreased in recent years,
tā kā katru gadu vidēji viena piektdaļa līdz viena ceturtdaļa visu Eiropas strādājošo maina darba vietas;
whereas on average every year between one-fifth and one-quarter of all European workers change job,
tā kā pārejas temps no bezdarba uz nodarbinātību ir augsts, proti, viena trešdaļa bezdarbnieku un 10 % neaktīvo iedzīvotāju atrod darbu gada laikā, taču liels skaits strādājošo, jo īpaši tie, ar kuriem noslēgti netipiski darba līgumi, zaudē darba vietas, neatrodot jaunas;
whereas the transition rate between unemployment and employment is high, with a third of the unemployed and 10 % of the inactive population finding jobs within one year, but whereas a large number of workers, especially those in atypical employment, lose their jobs without finding new ones,
tā kā ES 27 dalībvalstīs 45 % no visiem bezdarba periodiem ilgst vairāk par vienu gadu, savukārt ASV tādi periodi veido apmēram 10 %;
whereas in the EU 27 45 % of all periods of unemployment last longer than one year, compared with about 10 % in the USA,
tā kā darbaspēka mainība sieviešu vidū ir lielāka (piecu procentu atšķirība) nekā vīriešu un gados jaunu strādājošo (līdz 24 gadu vecumam) vidū un tā samazinās, paaugstinoties izglītības līmenim, kas parāda, ka izmaiņas biežāk notiek piespiedu kārtā, nevis izvēles dēļ, un ka tās saistītas ar īstermiņa nestabiliem darba līgumiem, turklāt gados jauni cilvēki bieži vien nespēj atrast darbu, kas atbilstu viņu akadēmiskajai kvalifikācijai;
whereas labour turnover is higher among women than men (five percentage points difference) and among younger workers (aged under 24), and decreases with rising levels of education, showing that change is more often imposed than chosen and is linked to short-term, insecure contracts and that young people often fail to find employment commensurate with their academic qualifications,
tā kā tiek lēsts, ka katra sestā strādājošā aprūpē ir vecāka gadagājuma vai apgādājams radinieks vai draugs;
whereas it is estimated that one in six workers has care responsibilities for an older or dependent relative or friend,
tā kā dažās dalībvalstīs ir palielinājies nedeklarēta darba gadījumu skaits un tas varētu izraisīt nopietnas problēmas ekonomiskajā (it sevišķi fiskālajā), sociālajā un politiskajā ziņā;
whereas in some Member States there has been an increase in the incidence of undeclared work, which could lead to serious economic (particularly fiscal), social and political problems,
tā kā ir sarežģīti novērtēt elastdrošību un liela nozīme ir holistiskai pieejai, jo īpaši ņemot vērā izmaiņas, ko pašreizējā krīze var izraisīt uzņēmumu rīcībā, mudinot tos iesaistīties vēl mazāk aizsargātās un ļoti nestabilās darba attiecībās;
whereas the assessment of flexicurity is complex and a holistic approach is essential, especially in the light of the changes which the present crisis may also bring about in the behaviour of companies by encouraging them to engage in ever less protected, highly precarious employment relationships,
tā kā nodarbinātības kontekstā aktīvi jāsekmē nodarbinātības politika, vienādas iespējas kā sievietēm, tā vīriešiem, kā arī darba dzīves, izglītības un ģimenes dzīves līdzsvarotība un nediskriminējoši principi;
whereas, in the context of employment employment policies, equal opportunities for women and men, the reconciliation of professional, educational and family life and non-discrimination principles need to be actively promoted,
tā kā kopumā pieaugošās grūtības ekonomikas un finanšu jomā ir bijušas par iemeslu trīspusēja dialoga pastiprināšanai, savukārt sociālais dialogs Eiropā ir attīstījies dažādi;
whereas, while the social dialogue has developed in different ways across Europe, overall the mounting economic and financial difficulties have led to intensified tripartite dialogue,
tā kā darba koplīgumi ir sastopamākais veids atalgojuma atrunāšanai Eiropā, proti, diviem no trīs strādājošajiem atalgojums ir atrunāts darba koplīgumā uzņēmuma vai augstākā līmenī;
whereas collective bargaining is the most common way of determining pay in Europe - two out of three workers are covered by a collective wage agreement, whether at company or at a higher level,
tā kā ES nodarbinātības un sociālo lietu ministri 2007. gada 19. janvāra neoficiālās sanāksmes laikā Berlīnē secināja, ka ’Eiropai jāīsteno plašāki un kopīgi centieni, lai sekmētu labu darbu.
whereas the Informal Meeting of EU Ministers for Employment and Social Affairs held in Berlin on 19 January 2007 concluded that ’Europe needs more and joint efforts to promote good work.
Labi un taisnīgi darba apstākļi, kā arī pienācīga sociālā aizsardzība ir obligāti aspekti, lai pilsoņi pieņemtu Eiropas Savienību’;
Good and fair working conditions as well as an appropriate social protection are indispensable for the acceptance of the European Union by its citizens’,
tā kā jēdzienam ’labs darbs’ vajadzētu būt Eiropas Nodarbinātības stratēģijas nākamā posma pamatā,
whereas the concept of good work should provide the fundamental guidance for the next phase of the EES,
Netipiski līgumi
Atypical contracts
aicina 2010. gada Eiropadomes pavasara sanāksmes dalībniekus pieņemt skaidrus norādījumus un konkrētus pasākumus, lai aizsargātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un radītu ilgtspējīga darba iespējas saskaņā ar vērienīgo ES 2020. gada stratēģiju, kurā ņemta vērā krīzes ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un darba tirgu;
Calls on the 2010 spring European Council for clear guidance and concrete measures aimed at safeguarding decent work and quality employment and creating sustainable job opportunities in the framework of an ambitious EU2020 Strategy that takes account of the impact of the crisis on the economy, society and the labour market;
aicina Komisiju novērtēt Elastdrošības misijas centienus, aicina dalībvalstis līdzsvarotāk un taisnīgāk īstenot elastdrošības principus un norāda, ka savstarpējas mācības un apmaiņa ar paraugpraksi, kā arī atklātā koordinācijas metode (AKM) ir būtiski paņēmieni, kā koordinēt dalībvalstu atšķirīgās politikas pieejas; tomēr atzīmē, ka AKM varētu tikt uzlabota un ka jāstiprina AKM pārvaldība, lai paaugstinātu efektivitāti;
Calls on the Commission to evaluate the efforts made by the Mission for Flexicurity, calls on the Member States to put in place a more balanced and fair implementation of flexicurity principles, and points out that mutual learning and exchanges of good practice, as well as the open method of coordination (OMC), are essential tools for coordinating Member States’ differing policy approaches; notes, however, that the OMC could be improved and that, in order to raise effectiveness, the governance of the OMC needs to be strengthened;
norāda uz darba tradīciju, līgumattiecību un uzņēmējdarbības modeļu daudzveidību un, ņemot vērā šo daudzveidību, uzsver nepieciešamību noteikt Eiropas modeļu un vispārpieņemto darba tiesību aizsardzību par prioritāti; iesaka pieņemt augšupēju pieeju, izstrādājot jaunas nodarbinātības stratēģijas, lai sekmētu dialogu un politiskās un sociālās pārvaldes dalību visos līmeņos;
Notes the wide variety of labour traditions, contractual forms and business models existing in labour markets, highlighting the need, against this background of diversity, to give priority to protecting European models and established labour rights; recommends the adoption of a bottom-up approach in developing new employment strategies so as to facilitate dialogue and the involvement of political and social authorities at all levels;
aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt un atbalstīt īpašo situāciju, kādā atrodas pašnodarbinātie, jo, tā kā darba tirgū šīs personas ir līdzdalīgas un šāda veida nodarbinātība kalpo par alternatīvu, viņas ir ļoti svarīgs ekonomikas atveseļošanas dzinējspēks; atzīmē, ka pašnodarbinātība kļūst arvien populārāka, jo īpaši gados jaunu strādājošo un sieviešu vidū, turklāt tā ir arī kā pāreja no darba dzīves uz aiziešanu pensijā; uzskata, ka pret pašnodarbinātajiem būtu jāizturas kā pret unikālām mikrouzņēmumu struktūrvienībām, un prasa veikt pasākumus, lai mazinātu noteikumu slogu, mudinātu un atbalstītu pašnodarbinātos sākt individuālo uzņēmējdarbību vai kļūt par individuālajiem uzņēmējiem un lai veicinātu mūžizglītību šajā grupā;
Calls on the Commission and the Member States to recognise and support the special position of independent freelance workers as a vital force in economic recovery, as a ’way in’ or an alternative to the labour market; notes that independent working is growing in popularity, especially among young workers and women and as a transition from work to retirement; believes that independent freelancers should be treated as a unique subset of micro-businesses and calls for measures to be taken to minimise the burden of regulation and to encourage and support independent freelancers in launching/growing independent freelance businesses and to promote lifelong learning for this group;
uzsver pašnodarbinātības nozīmi, jo īpaši mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, un uzsver nozīmi, kas piemīt pašnodarbinātības struktūrām ar to specifiskajām iezīmēm; uzsver, ka termins ’pašnodarbināts’ nozīmē piederību konkrētai kvalificētai profesijai, ar ko var nodarboties arī individuāli;
Emphasises the importance of self-employment, particularly for micro- and small businesses, and highlights the importance of the liberal professions, with their particular characteristics; emphasises that the term ’liberal profession’ simply denotes a particular skilled occupation which can also be pursued independently;
uzskata, ka visiem strādājošajiem neatkarīgi no nodarbinātības statusa jānodrošina pamattiesību kopums; nosakot darba tiesību reformas prioritātes, vajadzības gadījumā iesaka jo īpaši pievērst uzmanību netipiskā nodarbinātībā iesaistīto strādājošo steidzamai aizsardzības paplašināšanai, netipisku darba līgumu grupēšanai, lai tos vienkāršotu, tipisku darba attiecību ilgtspējīgai izveidei, situācijas skaidrojumam par atkarīgu nodarbinātību, tostarp preventīvai rīcībai attiecībā uz netipiskā nodarbinātībā iesaistīto strādājošo veselību un drošību, rīcībai, kas vērsta pret nedeklarētu darbu, atbalstam jaunu darba vietu izveidei, tostarp tādu, par kurām slēdz netipiskus līgumus, kā arī pārejas atvieglošanai no dažādām nodarbinātības un bezdarba situācijām, veicinot tādus politikas pamatvirzienus, kas pievēršas īpašiem nodarbinātības pabalstiem, mūžizglītībai, pārkvalifikācijai un apmācībai darbavietā; mudina nodrošināt situācijas skaidrojumu attiecībā uz atkarīgu nodarbinātību un aicina Komisiju izstrādāt skaidras pamatnostādnes par darba attiecību piemērošanas jomu, kā ierosināts SDO 2006. gada ieteikumos;
Considers that all employees, regardless of their employment status, should be guaranteed a set of core rights; recommends that the priorities for labour law reform, where it is needed, should focus on: urgent extension of the protection of workers in atypical forms of employment; grouping atypical contracts together for the purpose of simplification; the sustainable creation of normal employment relationships; clarification of the situation of dependent employment, including preventive action with regard to the health and safety of atypical workers; action against undeclared work; support for the creation of new jobs, including under atypical contracts, and the facilitation of transitions between various types of employment and unemployment, through the promotion of policies such as special employment allowances, lifelong learning, retraining and on-the-job training; encourages steps to clarify the situation of dependent employment, and calls on the Commission to develop clear guidelines on the scope of the employment relationship, as recommended by the ILO in its 2006 Recommendations;
atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas noteikumus, lai, nodrošinot elastīgākus darba nosacījumus, ļautu tiem darba ņēmējiem, kuru aprūpē ir kāda persona, saskaņot aprūpes pienākumus ar darba pienākumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt šādas personas darbā, ieviešot elastīgus darba apstākļus, tostarp atvaļinājumu, elastīgu laika režīmu, nepilnas slodzes darbu un mājdarbu, kas aprūpes sniedzējiem visās dalībvalstīs ļautu saglabāt apmaksātu darba vietu vai atgriezties tajā;
Welcomes some Member States’ introduction of provisions to allow employees with care responsibilities to reconcile their responsibilities with their professional obligations by means of more flexible working arrangements; calls on the Commission and Member States actively to support carers in the workplace by providing flexible working conditions, including leave entitlements and flexi-time, part-time and home-working arrangements, which would enable more carers in all Member States to remain in or return to paid employment;
atzīmē, ka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds nošķir netipiskas un ļoti netipiskas darba attiecības; uzskata, ka daudzi netipisku darba attiecību veidi ir būtiski aprūpes sniedzējiem, studentiem un citām personām, kam vajadzīgi īstermiņa līgumi un nepilnas slodzes darbs, piemēram, lai gūtu papildu ienākumus; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai netipiskā nodarbinātībā iesaistītajām personām būtu tiesību minimums un aizsardzība pret ekspluatāciju;
Notes the distinction made by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions between atypical and very atypical employment relationships; believes that many forms of atypical employment relationship represent important ways for carers, students and others who rely on short-term contracts and part-time work, for example, to earn extra income; emphasises that it is vital that workers in atypical employment relationships should have minimum rights and be protected against exploitation;
mudina dalībvalstis sekmēt pāreju uz produktīvu un gandarījumu nesošu, kvalitatīvu nodarbinātību un izstrādāt jaunus darba tiesību noteikumus, kas efektīvi aizsargātu to personu tiesības, kuri ir iesaistīti netipiskā nodarbinātībā, nodrošinot vienādu attieksmi salīdzinājumā ar strādājošajiem, kuriem ir standarta līgumi par pilnas slodzes darbu, pamatojoties uz maksimālu aizsardzības līmeni strādājošajiem;
Encourages Member States to promote transitions into productive and rewarding high-quality jobs and to develop labour law provisions that effectively safeguard the rights of people who are employed in atypical forms of work, ensuring equal treatment with workers with full-time standard contracts on the basis of the maximum level of worker protection;
iesaka uz strādājošajiem, kam ir netipiski līgumi, attiecināt spēkā esošās ES direktīvas, kuru darbības jomā ir ietvertas ES strādājošo kategorijas, tostarp Darba laika direktīvu (93/104/EK), Direktīvu par pagaidu darba aģentūrām (2008/104/EK), Direktīvu par nepilnas slodzes darbiniekiem (97/81/EK) un Padomes Direktīvu attiecībā uz pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (1999/70/EK);
Recommends that workers on atypical contracts be covered by existing EU directives that cover worker categories within the EU, including the Working Time Directive(93/104/EC), the directive on temporary agency work(2008/104/EC), the directive on part-time work (97/81/EC) and the Council Directive concerning the framework agreement on fixed-term work (1999/70/EC);
atzīmē, ka noslēgto nestandarta vai netipisku līgumu skaita palielināšanās tendenci raksturo izteikta dzimumu un dažādu paaudžu iezīme, jo sieviešu, vecāka gadagājuma, kā arī jaunāka gadagājuma strādājošo skaits saistībā ar nestandarta nodarbinātību nav samērīgs; norāda, ka dažās nozarēs notiek straujas strukturālas pārmaiņas; aicina dalībvalstis un Komisiju pētīt šīs tendences cēloņus, īstenot atbilstīgus, mērķtiecīgus pasākumus attiecīgajās jomās, lai cīnītos pret šo neatbilstību, sekmējot pāreju uz pastāvīgu nodarbinātību un jo īpaši veicinot pasākumus, lai gan vīriešiem, gan sievietēm nodrošinātu darba, ģimenes un privātās dzīves līdzsvarotību, lielāku uzmanību pievēršot sociālajam dialogam ar strādājošo pārstāvjiem uzņēmumos, un pārraudzīt un publiskot šo pasākumu rezultātā gūtos panākumus; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai nestandarta vai netipisku līgumu izmantošana nekļūtu par aizsegu nelegālai nodarbinātībai, bet gan lai, pateicoties prasmju apmaiņai, tie drīzāk veicina jaunu cilvēku un bezdarbnieku efektīvu iekļaušanos darba tirgū, nodrošinot darba ņēmējiem un uzņēmumiem drošību un elastību, kas nostiprina gan nodarbinātības iespējas, gan konkurētspēju;
Notes that the trend towards an increase in the proportion of non-standard or atypical contracts has a strong gender and intergenerational dimension, as women, older and younger workers are disproportionately represented in non-standard employment; notes that some sectors experience rapid structural changes; calls on the Member States and the Commission to investigate the reasons for this trend, to take appropriate, targeted measures in the relevant areas to combat this imbalance, by facilitating the transition towards permanent employment and, in particular, by promoting measures to enable both men and women to reconcile work, family and private life, through a greater focus on social dialogue with worker representatives in companies, and to monitor and publicise the success of these measures; calls, further, on the Commission and the Member States to ensure that the recourse to non-standard or atypical contracts does not serve to conceal illicit employment, but rather to promote, via the exchange of skills, the transition of young people and the unemployed towards effective integration in the labour market by providing employees and companies with a context of security and flexibility that strengthens both employability and competitiveness;
aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvāku Direktīvas 97/81/EK par nepilnu darba laiku un Direktīvas 1999/70/EK par darbu uz noteiktu laiku īstenošanu, jo īpaši ņemot vērā nediskriminācijas pamatprincipu; uzsver apmācību un mūžizglītības nozīmi, lai sekmētu pāreju no vienas darba vietas uz citu, kas ir sevišķi svarīgi strādājošajiem, kuri pieņemti darbā uz noteiktu laiku;
Calls on the Member States to ensure the more effective implementation of Directive 97/81/EC on part-time work and Directive 1999/70/EC on fixed-term work having regard in particular to the fundamental principle of non discrimination; stresses the importance of training and lifelong learning in facilitating job transitions, which is especially important for fixed term workers;
uzsver, ka lēmumam par netipisku darba līgumu slēgšanu jābūt personiskai izvēlei, tas nedrīkst būt uzspiests, ko nosaka pieaugoši ierobežojumi attiecībā uz noteiktu grupu piekļuvi darba tirgum vai ko nosaka kvalitatīvu darba vietu trūkums; norāda, ka individuāli pielāgoti netipiski līgumi, ko nodrošina darbā iekārtošanas sociālie uzņēmumi, var būt jo īpaši to strādājošo izvēle, kuri atrodas vairākkārtējā nelabvēlīgā situācijā, jo tie nodrošina sākumpunktu nodarbinātībā;
Stresses that recourse to atypical forms of employment should be a personal choice and not an imposition dictated by increasing barriers to labour market access for certain groups or the lack of high-quality jobs; notes that, in particular for multiply disadvantaged workers, individually tailored atypical contracts provided by work integration social enterprises may be a choice as they offer a first stepping stone into employment;
atzinīgi vērtē Direktīvas 2008/104/EK par darba aģentūrām pieņemšanu un prasa to nekavējoties īstenot;
Welcomes the adoption of Directive 2008/104/EC on agency work and calls for its swift implementation;
atzīmē, ka netipiskiem nodarbinātības veidiem strādājošajiem ir jānodrošina līgumā atrunātās tiesības uz apmācību, un uzsver, ka nestandarta nodarbinātības veidi var, ja tie ir pienācīgi aizsargāti un ietver atbalstu sociālās drošības un strādājošo tiesību jomā un pārejai uz stabilu, aizsargātu nodarbinātību, nodrošināt iespēju, bet tiem jābūt cieši saistītiem ar palīdzības sniegšanu tiem strādājošajiem, kuri pāriet no vienas darba vietas uz citu vai no viena nodarbinātības statusa uz citu, izmantojot mērķtiecīgu aktīvās nodarbinātības politiku; pauž nožēlu par to, ka bieži vien tas netiek ievērots;
Notes that atypical forms of employment must contractually provide workers with a course of training, and stresses that non-standard forms of work can, if they are properly protected and include support in the area of social security, workers’ rights and the transition to stable, protected employment, constitute an opportunity, but that they must go hand in hand with support for workers who find themselves in situations of transition from one job or employment status to another through targeted active employment policies; deplores the fact that this is often neglected;