natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlaments iesaka izveidot iekšēju darba grupu, kurā iekļautu attiecīgo komiteju, Eiropas politisko partiju un partiju politisko jaunatnes organizāciju pārstāvjus un kura gada laikā iesniegtu Prezidijam ziņojumu par partiju politiskajām jaunatnes organizācijām un labāko to atbalsta veidu šobrīd un tiesību aktos nākotnē;
Parliament recommends the establishment of an internal working group, with representatives of the committees concerned, European political parties and the party-political youth organisations, which would present a report to the Bureau within a year on the role of party-political youth organisations and the best way of supporting them now and in the future statute.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (2005/2147 (INI))
European Parliament resolution on demographic challenges and solidarity between the generations ( 2005/2147(INI) )
ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko Eiropadome pieņēma 2005. gada 22.–23. martā Briselē,
having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu "Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām" ( KOM(2005)0094 ),
having regard to the Commission communication entitled "Green Paper 'Confronting demographic change: a new solidarity between the generations'" ( COM(2005)0094 ),
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0041/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0041/2006 ),
tā kā demogrāfiskās izmaiņas, kas daļēji ir saistītas ar paredzamo mūža ilguma palielināšanos, nav jāuzskata tikai par problēmu, bet tās ir arī pozitīvs izaicinājums sabiedrībām iesaistīt visu vecuma grupu cilvēkus un piedāvāt iespējas, kādu iepriekš nebija;
whereas demographic change, which is partly attributable to increased life expectancy, should not be treated just as a problem, but also represents a positive challenge to societies to engage people in all age groups and to offer opportunities which previously did not exist,
tā kā Lisabonas stratēģijā ir uzsvērts, ka sieviešu līdzdalība darba tirgū ir jāpalielina, lai sasniegtu Lisabonas mērķus panākt pilnīgu nodarbinātību augstas kvalitātes darbavietās;
whereas the Lisbon Strategy underlines the need for increased participation by women in the employment market in order to achieve the Lisbon objectives of full employment with high quality jobs,
paredz pasākumus, kuru mērķis ir veicināt drošības un veselības aizsardzības uzlabošanu darbā strādājošām grūtniecēm un sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti,
provides for measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Zaļo grāmatu "Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām" (Zaļā grāmata);
Welcomes the Commission communication entitled "Green Paper 'Confronting demographic change: a new solidarity between the generations'" (the Green Paper);
atzinīgi vērtē to, ka Komisija Zaļajā grāmatā Eiropas līmenī pauž nostāju par vienu no svarīgākajām politiskajām un sociālajām problēmām; tomēr uzsver, ka daudzi ar sabiedrības demogrāfiskām izmaiņām saistītie jautājumi ir tikai dalībvalstu kompetencē un ka tāpēc Eiropas mēroga noteikumu izstrāde šajā jomā nav vispārējā Kopienas kompetencē;
Welcomes the fact that, in presenting the Green Paper, the Commission has addressed at European level one of the key political and social challenges; stresses, at the same time, that numerous issues relating to demographic change in society fall exclusively within the sphere of competence of the Member States and that, therefore, there is no general Community competence for establishing European rules in this area;
pauž nožēlu, ka Komisija Zaļajā grāmatā, analizējot situāciju no makroekonomiskā vai mikroekonomiskā viedokļa, nav sistemātiski ņēmusi vērā dzimumu līdztiesības aspektu, kaut gan tas ir būtisks, lai veiktu vispusīgu analīzi un paredzētu visaptverošus pasākumus;
Regrets that the Commission Green Paper does not systematically incorporate the gender perspective at either the macro or micro level of analysis, although this is essential to develop comprehensive reflections and actions;
uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas un to ietekme uz sabiedrību ir izšķiroši svarīgas dalībvalstu un Savienības nākotnei; tāpēc aicina Komisiju atzīt, ka demogrāfiskās izmaiņas ir horizontāli risināms jautājums, un ņemt to pienācīgi vērā, integrēt un attiecināt uz visiem Savienības pasākumiem;
Considers that demographic change and its impact on society are crucially important for the future of the Member States and of the Union; therefore calls on the Commission to acknowledge demographic change as a horizontal task and to take it into account in an appropriate manner, in the form of mainstreaming, in all the Union's activities;
ir pārsteigts, ka Zaļajā grāmatā tikai starp citu ir pieminēti demogrāfisko izmaiņu veselības aprūpes aspekti; uzsver, ka iedzīvotāju novecošanās dēļ kvalitatīvi un kvantitatīvi pieaug pieprasījums pēc medicīnas un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem; ir pārliecināts, ka svarīgi ir veikt ieguldījumus slimību pastāvīgas profilakses pasākumos, lai tiktu galā ar demogrāfisko izmaiņu cilvēciskajiem un ekonomikas aspektiem; konstatē, ka cilvēki, kam ilgāk ir laba veselība, var ilgāk aktīvi dzīvot un strādāt;
Is surprised that the Green Paper makes only passing reference to the healthcare aspects of demographic change; emphasises that, with an ageing population, the demand for health and long-term care services increases qualitatively and quantitatively; is convinced that investment in measures for the life-long prevention of illness is important for coming to terms with the human and financial aspects of demographic change; states that the longer people are in a position to enjoy healthy lives, the longer they can remain active and work;
piekrīt, ka, pazeminoties dzimstībai, ekonomikas izaugsmi var saglabāt ar pasākumiem, kuru mērķis ir paaugstināt nodarbinātību, ieviest jauninājumus un vairot darba ražīgumu, kā arī modernizēt sociālo aizsardzību;
Agrees that, with lowering rates of reproduction, economic growth can be maintained through measures aimed at higher employment, innovation and increased productivity, as well as by modernising social protection;
ņemot vērā acīm redzamās demogrāfiskās izmaiņas, atbalsta paaudžu jaunu solidaritāti un pašreizējo Eiropas Savienības sociālo modeļu turpmāku attīstību, kuru galvenajam mērķim jābūt nodrošināt visu iedzīvotāju sociālo līdzdalību, sociālo nodrošinājumu un sociālo solidaritāti, kā arī veicināt visu paaudžu potenciālu;
Advocates, in view of the marked change in demographic circumstances, a new solidarity across the generations and the further development of the existing social models in the European Union, the main objective of which should be to ensure participation in society, social security and social solidarity for all, and to encourage the potential of all generations;
atzīst, ka dažādas dalībvalstis risina šīs jomas kopīgās problēmas un izmēģina dažādus risinājumus, kam ir atšķirīgi panākumi; uzskata, ka nav vienotas, visiem noderīgas "īstās" atbildes, it īpaši Savienībā, ko veido 25 vai vairāk dalībvalstis; uzsver, ka, risinot demogrāfiskās problēmas, dažādos dalībvalstu reģionos un apakšreģionos vērojamās būtiskās atšķirības vēl vairāk pastiprina nepieciešamību izmantot dažādas pieejas; šo atšķirību dēļ vajadzēs izmantot uz izdomu balstītus nestandarta risinājumus;
Recognises that different Member States are grappling with common challenges in this area, and are exploring different solutions with varying degrees of success; considers that there are no single one-size-fits-all "right" answers, especially in a Union of 25 or more member States; stresses that the need for a varied approach in tackling demographic challenges is further increased by the significant disparities experienced in the different regions and sub-regions; such disparities will require imaginative, non-uniform approaches;
pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā nav izcelta reproduktīvās un seksuālās veselības ietekme uz demogrāfiskajām izmaiņām; uzsver, ka biežāk tiek konstatēta neauglība, it īpaši vīriešu neauglība, sevišķi tajos reģionos, kur ir plaši attīstīta rūpniecība, kā arī to, ka dažās Eiropas valstīs neauglība, kuras cēlonis ir arī ķīmiskais piesārņojums, skar pat līdz 15% pāru;
Regrets that the Green Paper does not highlight the importance of reproductive and sexual health in demographic changes; points out that infertility, and particularly male infertility, is on the rise, especially in highly industrialized areas, and that in some European countries up to 15% of couples are now infertile, chemical pollution being one of the causes of infertility;
pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā nav pievērsta uzmanība aizvien lielākajam vienvecāka ģimeņu skaitam, kurās 85% gadījumu ģimenes galva ir sieviete un kurām augstāks ir risks nonākt nabadzībā, tāpēc tām jāsniedz īpašs atbalsts;
Regrets that the Green Paper does not give consideration to the growing number of single-parent families, 85% of which are headed by women and most of which are subject to a higher risk of poverty and should therefore be given special support;
atzīmē to dalībvalstu pieredzi, kurās pastāv "garantētais ienākumu minimums";
Notes the experience of Member States in which there exists a 'guaranteed minimum income;
pauž bažas par veselības aprūpes sistēmas atšķirībām dalībvalstīs, reģionos un sociālajās grupās; konstatē, ka veselības aprūpes atšķirības (zems paredzamais mūža ilgums, plaši izplatītas hroniskas saslimšanas, saslimšanas, kas radušās dzīves apstākļu rezultātā) līdz ar zemu dzimstības koeficientu un izceļošanu var pastiprināt reģionālās atšķirības un radīt sava veida apburto loku, ko grūti pārraut; lūdz dalībvalstīm ziņot par veselības aprūpes atšķirībām un, izmantojot Komisijas palīdzību, nodrošināt sistemātisku paraugprakses apmaiņu un minēto atšķirību efektīvu novēršanu;
Is concerned about the difference in healthcare systems in the Member States, regions and social groups; states that the difference in healthcare (low life expectancy, widespread chronic illness, illness caused by living conditions), along with a low birth rate and emigration, can lead to a further increase in regional disparities and to a vicious circle which is difficult to break; asks the Member States to notify their differences in healthcare so as to achieve, with help from the Commission, a systematic exchange of best practice and to overcome this issue effectively;
aicina dalībvalstis atzīt, ka demogrāfiskās izmaiņas ir kopīga problēma, un nolemt, ka pavasara Eiropadomē jānotiek daudz intensīvākai viedokļu apmaiņai par demogrāfisko izmaiņu sekām un pārbaudītu pieredzi, it īpaši par tādiem jautājumiem kā aktīvas vecumdienas, ģimeņu dzīves apstākļi, kā arī darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana;
Calls on the Member States to acknowledge demographic change as a common challenge and to decide on a more intensive exchange of views at the Spring European Council about the effects of demographic change and on proven practices, especially in areas such as active ageing, family living conditions and the balance between working life and family life;
uzskata, ka visas dalībvalstis var vairāk mācīties cita no citas, aktīvāk apmainoties ar paraugpraksi, it īpaši ar Skandināvijas valstīm, kur līdztekus augstai sieviešu līdzdalībai darba tirgū ir visaugstākā dzimstība Eiropā un kur sieviešu augsto nodarbinātību veicina tas, ka bez maksas vai par pieņemamu cenu ir pieejamas bērnu aprūpes iestādes, ka var izmantot bērna kopšanas atvaļinājumu un ka ir noteikumi par dzemdību atvaļinājumu;
Believes that all Member States can learn more from each other by exchanging best practices more vigorously, particularly with those Scandinavian countries where a high participation of men and women in the labour market is coupled with some of the highest fertility rates in Europe and where the availability of free or affordable childcare facilities, parental leave opportunities and the rules on maternity leave are contributory factors in the high participation of women in the labour market;
atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība, īstenojot pasākumus pamatnosacījumu uzlabošanai, vēlas atbalstīt dalībvalstis, lai mazinātu atšķirību starp vecākiem vēlamo bērnu skaitu (2,3) un faktisko bērnu skaitu (1,5);
Welcomes the fact that the European Union, through measures aimed at improving the framework conditions, wishes to support the Member States in reducing the discrepancy between the number of children parents wish for (2.3) and the actual number of children (1.5) they have;
aicina Komisiju un dalībvalstis veikt un publicēt pētījumus par demogrāfiskajām izmaiņām katrā dalībvalstī, ņemot vērā to cēloņus un paredzamās īslaicīgās sekas;
Calls on the Commission and the Member States to undertake and disseminate studies on population change in the individual Member States, taking account of the causes and the likely short-term consequences thereof;
ierosina, ka, salīdzinot paraugpraksi par sieviešu piedalīšanos darba tirgū, jāapkopo salīdzinoša informācija no citām valstīm;
Suggests that when comparing best practice regarding female labour market participation, comparisons are sought from, other countries;
uzsver, ka, ņemot vērā sociālās un ekonomikas problēmas, kas rodas dzimstības koeficienta samazināšanās dēļ, jebkuras sabiedrības pastāvēšanas noteikums ir labvēlīgu apstākļu radīšana tam, lai pāri varētu radīt tik bērnu, cik viņi vēlas; kā arī uzsver, ka tāpēc jāveic pasākumi, lai atbalstītu mātes un tēvus;
Stresses that creating favourable conditions for couples to have the number of children they wish is one of the conditions for the existence and development of any society, given the social and economic challenges resulting from the declining birth rate, and that action should therefore be taken to support motherhood and fatherhood;
uzskata, ka daudzu sieviešu vai pāru lēmums ierobežot bērnu skaitu vai atlikt bērna vai vairāku bērnu radīšanu var nebūt viņu pašu izvēle, bet uzspiests lēmums, lai spētu saskaņot darba, privāto un ģimenes dzīvi; uzskata, ka, ņemot vērā Eiropā pašreiz sarūkošo dzimstības koeficientu, iespēja vecākiem audzināt tik daudz bērnus, cik viņi vēlas un kad viņi tos vēlas, nav tikai viņu, bet arī visas sabiedrības interesēs; tāpēc mudina dalībvalstis pieņemt pasākumus, kas ļautu izveidot kvalitatīvas, cenu ziņā visiem neatkarīgi no ienākumiem pieejamas mazbērnu novietnes, kā arī bērnu, vecāku cilvēku, invalīdu un citu apgādājamu personu dienas aprūpes iestādes un atbalstītu šo iestāžu darbību; uzsver, ka tas ir būtiski, lai dotu iespēju vīriešiem un sievietēm pilnībā un vienlīdzīgi iesaistīties darba tirgū, lai ļautu sievietēm saskaņot iesaistīšanos darba tirgū ar viņu dzīves ritmu un palīdzētu apvienot ģimenes dzīvi un darbu;
Considers that the decision by many women or couples to limit or delay having a child or children may not be their choice, but a preference forced upon them by the challenge of reconciling work, private and family life; considers that it is not just in the interests of parents to enable them to have the number of children they want and when they want them, but also in the interests of society as a whole given the declining birth-rate in Europe at present; urges, therefore, that Member States adopt measures to permit and support the establishment and operation of high quality crèches/day-care facilities for children, the elderly, people with disabilities and other dependant persons at a price affordable to all, regardless of income; stresses that this is essential in order to enable full and equal participation of men and women in the labour market, to enable women to adjust their participation in the job market to their rhythm of life and to help reconcile family life and work;
mudina dalībvalstis atbalstīt tādus nodokļu pasākumus, kas veicina dzimstības koeficienta paaugstināšanos, kā arī vērš uzmanību uz to, ka pēc dzemdībām sievietēm, it īpaši jaunām vientuļajām mātēm, jāgarantē īpaša aizsardzība un atbalsts;
Urges the Member States to promote tax measures to encourage a higher birth rate and draws attention to the fact that women, in particular young single mothers, should be guaranteed special protection and support following the birth of a child;
aicina dalībvalstis izpētīt izdevumus un ieguvumus jauniem cilvēkiem, kuri, lai spētu iekļūt darba tirgū, uzņemas neapmaksātu, brīvprātīgu un nepastāvīgu darbu; norāda, ka ierobežoto mājokļa iegūšanas iespēju un dzīves nestabilitātes dēļ šāda rīcība var būt saistīta ar zemu dzimstības līmeni; aicina privātos uzņēmumus pārvērtēt savu attieksmi pret šo jautājumu;
Calls on Member States to study the costs and benefits of unpaid, voluntary and unstable work undertaken by young people as a means of entering the labour market; points to the possible links between such activities and low fertility levels through reduced access to housing and reduced stability; calls on private companies to review their policies in this regard;
uzskata, ka ģimeņu veidošanā izšķiroši faktori var būt (un tādiem tiem jābūt) dzimumu līdztiesība un sieviešu diskriminācijas novēršana darba vietās gan nodarbinātības līmeņa un uzticētās atbildības ziņā, gan samaksas līmeņa ziņā un ka šie pasākumi atbalstītu ģimenes, tajā pašā laikā mazinot dzimstības kritumu Eiropā;
Considers that gender equality and combating discrimination against women at the workplace, both at the level of employment and being entrusted with responsibilities, and at the level of pay, could and should play a crucial role in the creation of families, supporting them and, at the same time, reducing the birth shortage in Europe;
aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai apzinātu un novērstu visus šķēršļus, kas traucē veicināt ģimeņu attīstību, tostarp ar darba vietu nesaistītus šķēršļus, veicot, piemēram, šādus pasākumus:
Calls on Member States to do more to identify and overcome all obstacles to promoting families, including obstacles outside the workplace, by taking such measures as:
atļaujot ieviest daudz elastīgāku darba režīmu, atzīstot darba ņēmēju vajadzības, lai viņi varētu labāk pielāgot darba laiku savas ģimenes dzīves ritmam un iepirkšanās vajadzībām;
permitting more flexibility at work, recognising workers' needs, so that they can better adapt their working time to their family and shopping requirements;
paplašinot ierobežotās iespējas iesaistīties mājokļu tirgū, piemēram, veicinot vienkāršākus hipotekārā finansējuma iegūšanas noteikumus, lai lielāks skaits iedzīvotāju varētu kļūt par nekustamā īpašuma īpašniekiem un tādējādi agrāk iegūt pastāvību;
improving the limited access to the housing market, for example by promoting easier access for mortgage finance so that more people can become property-owners and thereby gain their independence earlier;
pieņemot ģimenei draudzīgāku nodokļu politiku;
producing family-friendlier tax policies;
veicinot bērnu un apgādājamo personu aprūpes iestādes, kas pieejamas plašāk un vieglāk;
promoting wider and more accessible childcare and dependent-care facilities;
sekmējot vietējo skolu uzplaukumu;
promoting thriving local schools;
labāk saskaņojot darba laiku ar stundu laiku skolās, vienlaikus veicinot elastīgo darba režīmu un novēršot ieradumu strādāt ilgas stundas;
improving compatibility of working hours with school hours, at the same time promoting flexibility in working time and combating a long hours culture;
arī turpmāk veicinot vienlīdzību darba vietās;
the continued promotion of equality at the workplace;
no jauna cenšoties veicināt vienlīdzību mājas dzīvē, skaidrāk nošķirot mājsaimniecības un ģimenes pienākumus, kā arī rīkojot sabiedrības informēšanas un izglītošanas kampaņas, lai izskaustu stereotipus;
renewed efforts to promote equality at home, a fairer division of household and family obligations and the elimination of stereotypes through public information and awareness campaigns;
aicina dalībvalstis palielināt iespējas iegūt savu mājokli ģimenēm, it īpaši tām ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem, un vecāka gadagājuma cilvēkiem, piemēram, saskaņā ar pilsētu un lauku attīstību un pilsētu un reģionālās plānošanas iecerēm attīstot tā sauktos dažādu paaudžu projektus;
Calls on the Member States to increase the availability of proper housing for families, especially for one-parent families and elderly people, for example 'inter-generational projects', in connection with urban and rural development and town and regional planning;
aicina modernizēt un pilnveidot valstu sociālās nodrošināšanas programmas, it īpaši bērnu un apgādājamo personu dienas aprūpes jomā, tomēr atzīst, ka šis jautājums ir dalībvalstu kompetencē; atzīmē, ka sociālā atstumtība, izolācija un grimšana nabadzībā it īpaši apdraud vienvecāka ģimenes un vientuļas vecāka gadagājuma sievietes un tāpēc, apsverot šādu reformu, sevišķa uzmanība jāpievērš dzīves standartu uzlabošanai un šīs aizvien lielākās sabiedrības daļas sociālai līdzdalībai;
Calls for the modernisation and development of national social security systems, especially in the field of day care for children and dependent persons while recognising that this area is a Member State competence; notes that single parent families and lone elderly women are particularly endangered by social exclusion, isolation and impoverishment and hence particular attention should be devoted to improving the standard of living and social participation of this expanding section of the population when considering such reform;
pauž vēlmi pārliecināties, ka dalībvalstis cenšas samazināt birokrātismu ģimeņu atbalsta pasākumos, kuru mērķis ir bērnu aprūpe;
Wishes to see the Member States work towards cutting red tape associated with measures to support families with regard to childcare;
; uzsver, ka vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirība un sieviešu pieņemšana darbā mazāk atalgotos un viņu kvalifikācijai neatbilstošos amatos mazina sieviešu ekonomisko neatkarību, kas ir nepieciešama un kas tieši ietekmē lēmumu par bērnu radīšanu; iesaka dalībvalstīm veicināt sieviešu nodarbinātību un iespējas sievietēm iegūt kvalitatīvas darbavietas, kā arī vienlīdzīgu atalgojumu;
stresses that the pay gap between men and women and the fact that women continue to fill low-paid jobs for which they are overqualified diminish the necessary financial independence of women, which is closely linked to the decision to have children; recommends that the Member States encourage the development of female employment and women's access to quality jobs and to equal treatment as regards pay;
aicina dalībvalstis saskaņā ar 2002. gada Barselonas Eiropadomes prezidentūras noteiktajiem mērķiem, kuri paredz, ka līdz 2010. gadam dalībvalstīm jānodrošina aprūpes iestādes vismaz 90% bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33% bērnu, kas jaunāki par 3 gadiem, noteikt līdzīgus mērķus par aprūpes iestāžu nodrošināšanu vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām;
Calls on the Member States, in accordance with the objectives set by the 2002 Barcelona European Council, in which it was stated that, by 2010, Member States should provide childcare for at least 90% of children between the age of 3 and mandatory school age, and at least 33% of children under 3 years of age; to put forward similar targets for facilities for the care of the elderly and people with disabilities;