natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stratēģijā „Eiropa 2020” galvenā uzmanība jāpievērš ilgspējīgai ekonomiskajai izaugsmei, darba vietu radīšanai, cīņai pret nabadzību un sociālajai atstumtībai
The Europe 2020 strategy should focus on sustainable economic growth and the creation of jobs and fight poverty and social exclusion
Uzskata, ka dalībvalstīm ir jāuzlabo ekonomiskie rādītāji, ieviešot strukturālas reformas ar mērķi samazināt valsts izdevumus un birokrātiju, palielināt iedzīvotāju iesaistīšanu un mudināt viņus pašiem uzņemties atbildību, veicināt uzņēmējdarbību un jauninājumus, padarīt tiesību aktus labvēlīgākus MVU un nodrošināt cilvēkiem iespēju maksimāli realizēt savas spējas, nevis būt atkarīgiem no sociālās labklājības pabalstiem;
Takes the view that Member States should increase their economic performance by introducing structural reforms in order to reduce public expenditure, decrease bureaucracy, increase the involvement of and promote the self-responsibility of citizens, encourage entrepreneurship and innovation, make legislation more SME-friendly and provide people with the opportunity to maximise their potential instead of being dependent on social welfare;
3. uzsver, ka stratēģija „Eiropa 2020” pašreizējais saturs, piemēram, galvenie mērķi, pamatpriekšlikumi, vājās vietas un rādītāji, ir ļoti vispārīgs; tādēļ steidzami prasa Komisijai iesniegt konkrētākus plānus, lai norādītu, kā šos ierosinājumus varēs veiksmīgi īstenot; šie konkrēti plāni savukārt būs jāiesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai;
Stresses that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators are of a very general nature; urgently requests the Commission, therefore, to come forward with more detailed plans to clarify how these initiatives will be implemented successfully; these detailed plans should in turn be presented to the European Parliament for its consent;
Iekšējā tirgus pilnīgai izveidei vajadzīgas drosmīgākas iniciatīvas
Bolder initiatives needed to complete the Internal Market
9. uzskata — lai izveidotu efektīvi funkcionējošu vienoto tirgu, Komisijai ir jānosaka skaidras politiskās prioritātes, pieņemot „Vienotā tirgus aktu”, kam būtu jāiekļauj gan ar likumdošanu saistītas, gan citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju;
Believes that in order to establish an effective single market, the Commission must produce a clear set of political priorities through the adoption of a ‘Single Market Act’, which should cover both legislative and non-legislative initiatives, aimed at creating a highly competitive social market economy;
12. mudina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par „sākuma klauzulas” ieviešanu, nodrošinot, ka ES iekšējā tirgus noteikumi automātiski stājas spēkā tad, ja dalībvalstis tos nav savlaicīgi transponējušas;
Encourages the Commission to come forward with a proposal introducing a ‘sunrise clause’, ensuring that EU internal market laws would automatically enter into force at a given time if Member States do not transpose them in time;
16. uzskata, ka steidzami būtu jārisina šādi jautājumi: Pakalpojumu direktīvas un Profesionālo kvalifikāciju direktīvas pareiza īstenošana, tirgus uzraudzība jaunā tiesiskā regulējuma kontekstā un patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu savstarpējā sadarbība;
Considers that a proper implementation of the Services Directive and the Professional Qualifications Directive, market surveillance in the context of the New Legislative Framework and cooperation between consumer protection authorities should be addressed as a matter of urgency;
19. mudina Eiropas Komisiju ātrāk iesniegt priekšlikumus transporta nozares turpmākai liberalizēšanai; ES konkurētspēja pasaulē ir atkarīga no iekšējā tirgus labas darbības, ko pastiprina moderna transporta infrastruktūra un savstarpēji savienoti tīkli;
Encourages the European Commission to push forward with proposals for further liberalisation of the transport sector; the competitiveness of the EU in the world depends on a well-functioning single market underpinned by modern transport infrastructure and interconnected networks;
32. uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina Eiropas tirdzniecības politikas un attīstības politikas saskanība, lai tirdzniecība palīdzētu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
Believes that the Commission must ensure coherence between European trade and development policies, so that trade contributes to the achievement of the Millennium Development Goals;
Pamatiniciatīva „Inovācijas Savienība”
Flagship Initiative: ‘ Innovation Union ’
Pamatiniciatīva „Jaunatne kustībā”
Flagship Initiative: ‘ Youth on the Move ’
39. uzsver to, cik svarīgi ir uzlabot jauniešu zināšanas, iemaņas un prasmes un nodrošināt, ka tās tiek pieskaņotas mainīgā darba tirgus vajadzībām, izstrādājot taisnīgas, elastīgas un efektīvas sistēmas augstas kvalitātes izglītībai un apmācībai; prasa Komisijai paplašināt ES programmas, kas atbalsta izglītību, prasmju pilnveidošanu, mūžizglītību, lai veicinātu plūstošu pāreju no izglītības un apmācības vai no bezdarba un neaktivitātes uz darba tirgu;
Underlines the importance of improving young people’s knowledge, skills and competences, and ensuring that these are tailored to the needs of the changing labour market by developing fair, flexible and efficient systems for high-quality education and training; calls on the Commission to expand EU programmes that support education, up‑skilling and lifelong learning in order to facilitate smooth transitions to the labour market from education and training or from unemployment and inactivity;
Pamatiniciatīva „Digitālā programma Eiropai”
Flagship Initiative: ‘ A Digital Agenda for Europe ’
Pamatiniciatīva „Resursu ziņā efektīva Eiropa”
Flagship Initiative: ‘ Resource - efficient Europe ’
Pamatiniciatīva ,,Tīra un efektīva enerģija”
Flagship Initiative ‘ Clean and efficient energy ’
Pamatiniciatīva ,,Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”
Flagship Initiative: ‘ An industrial policy for the globalisation era ’
53. norāda – lai sasniegtu noteikto mērķi rosināt rūpniecību un MVU orientēties uz jaunradi, nepietiks ar to vien, ka tiks uzlabota kapitāla pieejamība kopumā, un būtu jānosaka arī mērķis dažādot finansējuma avotus;
Points out that the ambition set to drive industry and SMEs towards innovation will not be achieved solely through improving access to capital in general, but there should also be an aim to diversify the sources of financing;
55. uzskata, ka ir svarīgi Eiropas konkurētspējas mazināšanos aplūkot globāli; ņemot vērā ilgtermiņā prognozēto darbaspēka trūkumu, uzskata, ka ir svarīgi raudzīties plašāk, ne tikai uz krīzi, un izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu „migrēt zināšanām” un novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka emigrāciju;
Believes that it is important to look at Europe’s diminishing competitiveness on a global scale; keeping the long-term projected labour shortages in mind, takes the view that it is important to look beyond the crisis and explore European schemes to allow for knowledge migration and the prevention of a European ‘brain drain’;
Pamatiniciatīva ,,Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”
Flagship Initiative: ‘ European Platform against Poverty ’
68. aicina dalībvalstis un Komisiju līdz 2020. gadam panākt 75 % nodarbinātības rādītāju vīriešiem un sievietēm, samazinot darba tirgus segmentāciju un pieliekot lielākās pūles saskaņot darbu, aprūpes pienākumus un ģimenes dzīvi;
Calls on the Member States and the Commission to achieve a 75% employment rate for men and a 75% employment rate for women by 2020, through reduction of a labour market segmentation and stepping up efforts for reconciliation of work, caring responsibilities and family life;
72. tomēr uzskata, ka atklātā koordinācijas metode nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā ir noderīgs līdzeklis, kas jāpārveido un jāpilnveido, jo īpaši kvantitatīvu ES un valsts mērķu izstrādes vajadzībām;
Believes however, that the Open Method of Coordination in the employment and social affairs field is a useful tool that must be reformed and strengthened, in particular in the development of quantifiable EU and national targets;
14.6.2010 B7-0353/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.6.2010 B7-0353/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām
on the EU2020 strategy - flagship initiatives
PE441.935v01-00 B7‑0353/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām
PE441.935v01-00 B7‑0353/2010 European Parliament resolution on the EU2020 strategy - flagship initiatives
– ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvām,
– having regard to statements by the Council and Commission on the EU2020 strategy - flagship initiatives,
B. tā kā, lai izvairītos no citas pasaules daļās jau vērojamā ekonomiskā un sociālā strupceļa, piemēram, sakarā ar sabiedrības novecošanos, gan Eiropas Savienībai kopumā, gan dalībvalstīm vairāk jācenšas ņemt vērā ES globālās konkurētspējas ārējo dimensiju;
B. whereas to avoid an economic and social deadlock which has already occurred in other parts of the world; e.g. due to ageing societies both the European Union and the individual Member States should make a better effort to take into account the external dimension of the Union's global competitiveness,
MVU SOCIĀLĀ TIRGUS EKONOMIKĀ
SMEs IN A SOCIAL MARKET ECONOMY
11. aicina Komisiju ierosināt praktiskus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi finansējumam, it īpaši palielinot riska kapitāla pieejamību, un stāvokli pirmskomercializācijas posma publisko iepirkumu jomā;
Calls on the Commission to put forward practical measures to improve access to financing, in particular, towards better availability of risk capital and to make advancements in the area of pre-commercial public procurements;
• veicināt pārrobežu tirdzniecību, veicot e-komercijas direktīvas pārskatīšanu;
• facilitate cross-border commerce via a review of the e-commerce Directive;
• pilnībā īstenot 3. pasta direktīvu;
• fully implements the 3rd Postal Directive;
• izveidot „vienas pieturas aģentūru” attiecībā uz PVN;
• establishment of 'one-stop-shop' for VAT;
21. pauž nožēlu par to, ka ES nav patiesa inovāciju iekšējā tirgus, un aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot savus centienus šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz drīzu vienošanos par Kopienas patentu un vienotu patentu tiesu sistēmu, un uzsver inovatīvu produktu standartizācijas nozīmi;
Regrets the lack of a true internal market for innovations in the EU, and calls on the Commission and the Member States to coordinate their efforts in this area, notably where prompt agreement on a Community patent and a single patent court system are concerned, and stresses the importance of standardisation for the development of innovative products;
• pastiprināt sadarbību starp Eiropas pētniekiem, ieviešot pētniecības kuponu shēmu, kas paredzētu finansējumu pētījumiem, kad pētnieki pārvietojas uz universitātēm visās dalībvalstīs, veicinātu izcilības centrus, neatkarīgas augstskolas un pētnieku mobilitātes palielināšanos un piesaistītu vairāk pētniekus no citiem kontinentiem;
• intensify collaboration between European researchers by introducing a research voucher scheme which provides money for research when researchers move to universities in all Member States, contributing to centres of excellence, independent universities, increased mobility among researchers, attracting more researchers from other continents;
• atvērt Eiropas augstskolas konkurencei un studentiem no visas Eiropas;
• open up European universities to competition and to students all over Europe
• palielināt pētniecībai un izstrādei paredzētos finanšu resursus (saskaņā ar 8. pētniecības pamatprogrammu);
• increase the financial resources spend on R&D (within the 8th research framework programme);
24. prasa Komisijai stiprināt sinerģiju starp dažādiem Kopienas instrumentiem (piemēram, struktūrfondiem, Konkurētspējas un jauninājumu programmu ( CIP ) un pētniecības pamatprogrammu), lai atbalstītu pētniecību un inovāciju, un nākt klajā ar būtiskiem un drosmīgiem priekšlikumiem, lai samazinātu birokrātiskos šķēršļus un nevajadzīgu birokrātiju saistībā ar šiem instrumentiem;
Asks the Commission to strengthen the synergies between the different Community instruments to support research and innovation (such as the Structural Funds, the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) and the Research Framework Programme) and come forward with substantial and bold proposals in order to reduce the bureaucracy and unnecessary red-tape connected to these instruments;
„JAUNATNE KUSTĪBĀ” — IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA UN MŪŽIZGLĪTĪBA
YOUTH ON THE MOVE: EDUCATION, TRAINING AND LIFELONG LEARNING
DIGITĀLĀ PROGRAMMA EIROPAI
A DIGITAL AGENDA FOR EUROPE
• saskaņot tos noteikumus, kas pašlaik kavē Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidi un līdz ar to jauno digitālo pakalpojumu ieviešanu;
• harmonisation of rules that today are hampering the development of a European Digital Single Market and consequently the implementation of new digital services
• veikt ieguldījumus ātrdarbīgos interneta tīklos;
• investments in high-speed internet networks;
• izveidot vienotu ES autortiesību regulējumu, kas ļautu digitālo saturu brīvi izplatīt visās 27 dalībvalstīs;
• creating a common EU copyright framework enabling digital content to be distributed freely in all 27 Member States;
• nodrošināt, lai digitalizācijas sniegtie ieguvumi („digitālā dividende”) novestu pie reālas ekonomiskās izaugsmes;
• insurance that the digital dividend leads to real economic growth;
• izveidot Eiropas mēroga tirgu spektra tirdzniecībai, radot īstu telekomunikāciju ekonomiku;
• creation of a pan-European market for spectrum trading enabling a real telecoms economy;
• uzsākt „Digitālo prasmju un integrācijas rīcības plānu” ES un dalībvalstu līmenī un paredzēt stimulus privātā sektora iniciatīvām, lai visiem darba ņēmējiem nodrošinātu digitālo prasmju apguvi;
• the launch of a ‘Digital literacy and inclusion action plan’ at EU and Member State levels and incentives for private-sector initiatives to provide digital skills training to all employees;
• izstrādāt Eiropas hartu par pilsoniskajām un patērētāju tiesībām digitālajā vidē;
• the elaboration of a European Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment;
• steidzami transponēt un pilnībā īstenot jauno elektronisko komunikāciju tiesisko regulējumu pirms noteiktā termiņa un piešķirt valstu regulatoriem atbilstīgas pilnvaras;
• the need for urgent transposition and full enforcement of the new electronic communications regulatory framework before the established deadline and to empower national regulators accordingly;
Tas ir arī milzīgs potenciāls, lai panāktu patērētāju izturēšanās izmaiņas visā kontinentā.
It has also great potential to bring about behavioural change in consumers across the continent.
Runājot par tehnoloģijām, ir svarīgi nodrošināt, lai uzmanības centrā būtu cilvēks, indivīds, un izveidot atbilstošus drošības mehānismus, lai novērstu to, ka padziļinās plaisa:
When dealing with technology, it is important to ensure the centrality of the individual and to set up adequate safeguard mechanisms so as to avoid an even greater gap between:
• starp lielajiem uzņēmumiem un MVU,
• larger companies and SMEs;
• starp valsts iestādēm un privāto sektoru,
• public authorities and the private sector;
• starp pilsētām un lauku, salu, kalnu vai attāliem apgabaliem,
• urban and rural, insular, mountain or remote areas;
• starp nacionālo un pārrobežu tirdzniecību;
• national and cross-border e-commerce;
Resursu ziņā efektīva Eiropa
RESOURCE- EFFICIENT EUROPE
42. uzskata, ka Eiropas transporta tīkla ( TEN - T ) programma, ar kuras palīdzību jānodrošina efektīvs pasažieru un resursu transports, ir Savienības ekonomikas stūrakmens un nozīmīgs stimuls ES nodarbinātības un globāla mēroga konkurētspējas radīšanā, tai atgūstoties no krīzes dziļākā punkta.
Considers that the Trans-European Transport Network (TEN-T) Programme, as a means to ensure the efficient transport of people and resources, is a cornerstone of the Union's economy and a significant boost for the creation of employment and the global competitiveness of the EU as it moves out of recession.
Šim nolūkam pilnīgi noteikti nepieciešams, lai tiktu palielināts TEN-T programmas finansējums un vēriens.
This strongly calls for a significant increase in funding and ambition for the TEN-T Programme.
Vairs nepieļaujot nekādu kavēšanos, ir jāturpina TEN-T projekti, par kuriem ir bijusi vienošanās.
Without further delay, agreed TEN-T projects need to be proceeded with.
Eiropas Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis pildīt savas saistības attiecībā uz to;
The European Commission should call upon Member States to fulfil their obligations in this respect;
TEN-T tīkla un TEN-T projektu un trešo valstu (jo īpaši Austrumeiropā) starpsavienojumu pabeigšanai un nostiprināšanai ir jālikvidē „vājās vietas”, kas vēl rada šķēršļus Eiropas vienotajam transporta tirgum.
The completion and strengthening of the TEN-T network and interconnections between the TEN-T projects and third countries (especially in Eastern Europe) must abolish existing bottlenecks which still prevent a European single transport market.
Vairākveidu pārvadājumu platformu paplašināšana ļaus ātrāk ieviest pilnīgu vairākveidu pārvadājumu kombinēšanu.
The extension of multimodal platforms will accelerate the implementation of full co-modality.
Šāda infrastruktūras koordinēta ieviešana, kas balstās uz paaugstināta riska notikumu zinātnisku analīzi, nodrošinās vides aizsardzību, labākus sociālos un nodarbinātības apstākļus darbiniekiem, kā arī garantēs pasažieru drošību;
Such a coordinated implementation of infrastructure, based on scientific analysis of high risk events, will ensure environmental protection, better social and employment conditions for workers as well as the safety and security of passengers;
Tīra un efektīva enerģija — energoefektivitāte kā ES mērķis
CLEAN AND EFFICIENT ENERGY: ENERGY EFFICIENCY AS A GOAL OF EU
Jābūt skaidriem un objektīviem radītājiem, lai izmērītu progresu, kas panākts ceļā uz ilgtspējīgu un enerģijas ziņā efektīvu sociālu tirgus ekonomiku.
There must be clear and objective indicators to measure progress towards a sustainable and energy-efficient social market economy.
Šajā kontekstā mērķiem jābūt reāliem un sasniedzamiem;
In this context, the targets set should be realistic and achievable;
48. norāda, ka ir svarīgi izveidot līdz galam iekšējo enerģētikas tirgu un mudināt dalībvalstis strauji īstenot 3. enerģētikas paketi, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi, tirgus atvēršanu un uzlabojumus patērētāju tiesību jomā un uzlabotu ES energopiegādes drošību.
Points out that it is essential to complete the internal energy market and to encourage Member States to implement the 3rd energy package rapidly, in order to stimulate economic growth, market opening, better consumer rights and to enhance the EU's security of energy supply.
Ir svarīgi garantēt energodrošību visā ES kopumā.
It is important to guarantee the energy security of the EU as a whole.
Energoapgādes drošība nozīmē ne vien garantētu piegādi, bet arī pieejamas, stabilas cenas.
Energy security means not only guaranteed supplies but also affordable, stable prices.
Bez līdz šim nepieredzētiem centieniem veidot tīklu starpsavienojumus nebūs energoapgādes drošības.
There will be no energy security without an unprecedented effort to interconnect networks.
Ja netiks izvirzīts jautājums par atgriešanos pie kodolenerģijas, nebūs energoapgādes drošības;
There will be no energy security without raising the issue of a return to nuclear energy;
Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā
AN INDUSTRIAL POLICY FOR THE GLOBALISATION ERA
Uzņēmumiem būtu jāspēj pašiem izvēlēties starp dažādajām tehnoloģiskajām iespējām.
Companies should be able to choose among the different technology options themselves.
Uzņēmumi nebūtu jāpakļauj papildu reglamentējošam slogam;
There should be no additional regulatory burdens on companies;
54. atgādina, ka ES 2020 būtu jāatklāj pārveidošanas par ilgtspējīgu, enerģijas ziņā efektīvu ekonomiku izmaksas un ieguvumi, un atgādina, ka atvieglot rūpniecības pielāgošanos strukturālajām izmaiņām ir Savienības un dalībvalstu mērķis;
Recalls that EU2020 should disclose the costs and benefits of the conversion to a sustainable, energy-efficient economy and recalls that the facilitation of the adjustment of industry to structural change is an objective of the union and the Member States;
Tam jābūt prioritāram attiecība pret galveno pamat tehnoloģiju popularizēšanu un komercializāciju, kā to paziņoja Komisija iniciatīvā par rūpniecības politiku;
This must go beyond the promotion and commercialisation of key enabling technologies as announced by the Commission in the initiative on industry policy;
Eiropas platforma cīņai pret nabadzību — sociālĀ integrācija un kohēzija
EUROPEAN PLATFORM AGAINST POVERTY: SOCIAL INCLUSION AND COHESION
Šī politika ar tās horizontālo pieeju ir priekšnoteikums, lai veiksmīgi sasniegtu ES 2020 mērķus, ka arī lai panāktu sociālu ekonomisku un teritoriālu kohēziju.
This policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for a successful delivery of the EU2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion.
Tāpēc kohēzijas politikas īstenošanas noteikumi būtu vēl jāvienkāršo, lai padarītu to lietotājdraudzīgu, ievērojot pārskatatbildības principu, un nodrošinātu, ka šī politika labāk reaģē uz turpmākām problēmām un ekonomikas krīzes gadījumā;
Therefore, the implementation rules for cohesion policy should be further simplified in order to make it user-friendly, respecting the accountability principle and to ensure it is a more reactive policy in the face of future challenges and in case of economic crisis;
Būs nepieciešams paturēt darba tirgū daudzus aktīvus cilvēkus un nostiprināt viņu sociālo integrāciju;
It will be necessary to maintain the number of active people on the labour market and to strengthen social inclusion;
Veselības rādītāju palīdzēs ievērojami uzlabot ekonomiskos rādītājus;
Health indicators will contribute to significant improvement of the economic indicators;
Stratēģijai „ES 2020” būtu jāattīsta pārejas situācijas darba potenciāls par ilgtspējīgu ekonomiku;
The EU2020 strategy should develop the job potential of the transition towards a sustainable economy;
Šāds pakts var balstīties uz pastāvošo Reģionu komitejas „Eiropa 2020” pārraudzības sistēmu.
Such a pact may be based on the existing Europe 2020 Monitoring Platform of the Committee of the Regions.
Šajā procesā jāiesaista Eiropas Parlaments;
The European Parliament has to be involved in this process;
14.6.2010 B7-0354/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.6.2010 B7-0354/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par „Eiropu 2020” — jaunu ES stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai
on EU 2020 – new European strategy for jobs and growth
PE441.936v01-00 B7‑0354/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par „Eiropu 2020” — jaunu ES stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai
PE441.936v01-00 B7‑0354/2010 European Parliament resolution on EU 2020 – new European strategy for jobs and growth
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled 'Europe 2020: A European Strategy for smart, sustainable and inclusive growth' (COM(2010) 2020),
– ņemot vērā eiro zonas valstu un valdību vadītāju 2010. gada 7. maija paziņojumu,
– having regard to the statement of the heads of state or government of the euro area of 7 May 2010,