natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē to nozīmi, kāda ir visu nozares dalībnieku iesaistīšanai Eiropas tirgus novērošanas sistēmā, jo īpaši nodrošinot salīdzinošo tirgus informāciju, lai laikus varētu pieņemt atbildīgus lēmumus par ieguldījumiem, lai konstatētu stiprās un vājās vietas un apzinātu iespējamos jaunos tirgus;
Notes the importance of a European Market Observation System involving all actors and providing comparable market information, notably to allow timely and responsible investment decisions, to identify strong and weak points and to discover possible new markets;
norāda, ka iekšējo ūdensceļu transporta attīstībai un uzplaukumam jābūt centrālajam jautājumam turpmākajās debatēs par iestāžu sistēmu; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā visu iesaistīto pušu esošo kompetenci, izmantot starptautisko organizāciju pieredzi un izvairīties no papildu birokrātijas;
Points out that the growth and prosperity of IWT must be the focal point for future discussions on the institutional framework; stresses, in this connection, that it is important to take account of the existing competences of all relevant parties, to make use of the expertise of international organisations and to avoid additional bureaucracy;
aicina pastiprināt un uzlabot sadarbību starp upju komisijām un Kopienu, kas jāparedz saprašanās memorandā, kurā būtu vismaz šādi punkti:
Calls for intensified and enhanced cooperation between the River Commissions and the Community, to be laid down in a Memorandum of Understanding covering at least the following:
labāka apmaiņa ar iegūtajām zināšanām un cilvēkresursiem starp Kopienu, dalībvalstīm un upju komisijām iekšējo ūdensceļu transporta jomā;
better exchange of acquired knowledge and human resources in the field of IWT between the Community, the Member States and the River Commissions;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām ( 2006/2043(INI) )
European Parliament resolution on public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions ( 2006/2043(INI) )
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām ( COM(2004)0327 ),
having regard to the Commission Green Paper on public-private partnerships and Community law on public contracts and concessions ( COM(2004)0327 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši 5. panta 2. punktu par subsidiaritātes principu un 43. līdz 49. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, kā arī ar to saistītajiem pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas principiem,
having regard to the Treaty establishing the European Community, particularly Article 5(2) thereof on the principle of subsidiarity and Articles 43 to 49 thereof on freedom of establishment and freedom to provide services, and to the principles derived therefrom of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition,
ņemot vērā spēkā esošās direktīvas par publisko iepirkumu,
having regard to the directives on public procurement currently in force,
ņemot vērā Eiropas Padomes 1985. gada 15. oktobra Eiropas Vietējās pašvaldības hartu,
having regard to the Council of Europe's European Charter of Local Self-Government of 15 October 1985,
ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma I-5. pantu,
having regard to Article I-5 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārā komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6-0363/2006 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Transport and Tourism and the Committee on Regional Development ( A6-0363/2006 ),
tā kā daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs pēdējo desmit gadu laikā ir izveidojušās vairākas valsts un privātā sektora partnerības;
whereas numerous public-private partnerships (PPPs) have been created in many Member States over the past decade,
tā kā līdz šim Eiropā nav vienotas definīcijas, kā arī Kopienas tiesībās nav īpašu tiesību aktu, kas attiecas uz visiem valsts un privātās partnerības (VPP) veidiem;
whereas there is as yet no definition applicable throughout Europe, nor are there any specific provisions in current Community law, to cover all the different forms of PPP,
tā kā VPP var raksturot kā tādu ar līgumu regulētu ilgtermiņa valsts un privātā sektora sadarbību publiskā iepirkuma līgumu izpildei, kurā vajadzīgos līdzekļus pārvalda kopīgi un projekta riskus sadala atbilstīgi projekta partneru riska pārvaldības kompetencei;
whereas a PPP can be described as a long-term, contractually regulated cooperation between public authorities and the private sector to carry out public assignments, in which the requisite resources are placed under joint management and project risks are apportioned appropriately on the basis of the risk management skills of the project partners,
tā kā VPP bieži vien ir juridiskā, finansiālā un komerciālā ziņā sarežģītas struktūras, kurās privātuzņēmumi sadarbojas ar valsts iestādēm, lai kopīgi īstenotu un vadītu ar infrastruktūru saistītus projektus vai sniegtu sabiedriskus pakalpojumus;
whereas PPPs are often legally, financially and commercially complicated structures, bringing together private undertakings and public authorities for the purpose of jointly carrying out and managing infrastructure projects or providing public services,
tā kā VPP galvenokārt cenšas iesaistīties vietējās un pašvaldību iestādes, bet tajā pašā laikā arī Eiropas Savienības līmenī ir vajadzīgi šādi projekti, sevišķi, lai izveidotu Eiropas transporta tīklus;
whereas in the main, local and municipal authorities have sought to enter into PPP projects; whereas, however, there is also a need for such projects at European level, not least to implement the trans-European transport networks,
tā kā VPP nav pirmais solis ceļā uz valsts uzdevumu deleģēšanu privātajam sektoram ar privatizācijas palīdzību;
whereas PPPs are not a first step towards the privatisation of public tasks,
tā kā šo līgumu mērķis ir dot valsts iestādēm iespēju izmantot privāto uzņēmumu projektēšanas, būvniecības, apsaimniekošanas un vajadzības gadījumā finanšu pārvaldības prasmes;
whereas the purpose of PPP contracts is to enable public authorities to benefit from the design, construction and management skills of private enterprises and, if necessary, from their financial skills,
tā kā valsts un privātā sektora sadarbība var radīt sinerģiju un ieguvumus sabiedrībai, rada iespēju efektīvāk izmantot valsts finanšu līdzekļus un nepietiekama valsts finansējuma gadījumā var būt alternatīva privatizācijai, kā arī, izmantojot privātā sektora zināšanas un prasmes, var sniegt ieguldījumu valsts pārvaldes modernizācijā;
whereas cooperation between public authorities and industry can produce synergies and public benefits, enable public funds to be used more efficiently, serve as an alternative to privatisation in times of scarce budgetary funding and help public administrations to modernise by acquiring know-how from the private sector,
tā kā uz VPP principā attiecas Līguma noteikumi par iekšējo tirgu, īpaši pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas principi, kā arī sekundārie tiesību akti par publisko iepirkumu;
whereas PPPs come as a matter of principle within the scope of the Treaty's internal market provisions, particularly the principles of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition, as well as within the provisions of secondary Community law on public procurement,
tā kā privātajiem investoriem ir jādod garantija, ka līguma darbības laikā līguma noteikumi nemainīsies;
whereas private investors must be provided with guarantees that the terms of a contract will not be altered during its lifetime,
tā kā, nosakot VPP tiesisko regulējumu, ir jāņem vērā vietējās un reģionālās pašpārvaldes tiesības, ko paredz dalībvalsts tiesību akti;
whereas any legal regime for PPPs should respect the right of local and regional self-government, in so far as it is enshrined in the Member States' national laws,
tā kā VPP var būt veids kā organizēt valsts sektora uzdevumu izpildi un tā kā valsts iestādēm arī turpmāk ir jābūt iespējai lemt par to, vai tās šos uzdevumus veic pašas, izmanto savus uzņēmumus vai uztic to veikšanu trešai pusei;
whereas PPPs represent a possible way of organising the fulfilment of public sector tasks, and whereas the public sector must continue to be able to determine whether it fulfils a task itself or does so through its own undertakings or through third parties from the private sector,
tā kā jāpalielina iedzīvotāju informētība par VPP ietekmi,
whereas citizens' awareness of the impact of PPPs should be increased,
atzinīgi vērtē, ka Komisija ir sagatavojusi augstākminēto Zaļo grāmatu par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām, ziņojumu par publiskās apspriešanas rezultātiem attiecībā uz minēto Zaļo grāmatu un, visbeidzot, paziņojumu par iespējamiem pasākumiem VPP jomā ( COM(2005)0569 );
Welcomes the fact that the Commission produced the above mentioned Green Paper on public-private partnerships and Community law on public contracts and concessions, a report on the public consultation on the Green Paper and, finally, a communication on possible follow-up measures in the field of PPPs ( COM(2005)0569 );
uzskata, ka ir pāragri vērtēt publiskā iepirkuma direktīvu ietekmi un tādēļ ir pret šo direktīvu pārskatīšanu; iebilst pret īpaša režīma izveidi VPP, taču uzskata, ka ir nepieciešamas likumdošanas iniciatīvas koncesiju jomā, kas paredz iekšējā tirgus principu un noteikto limitu ievērošanu un kurās ir iekļauti vienkārši noteikumi par konkursu procedūrām, uzskata arī, ka ir jāvieš skaidrība institucionalizēto valsts un privāto partnerību jomā (IVPP);
Considers it premature to assess the effects of the public procurement directives and therefore is against a review of these directives; opposes the creation of a separate legal regime for PPPs but considers that there is a need for legislative initiatives in the areas of concessions, respecting the principles of the internal market and threshold values and providing simple rules for tendering procedures, and for clarification with regard to institutionalised public-private partnerships (IPPPs);
aicina Komisiju nopietni apsvērt reģionu pašvaldību intereses un iesaistīt reģionu un pašvaldību intereses aizstāvošus pārstāvjus turpmāk veidojamo VPP regulējuma izstrādē, pašreiz spēkā esošo koncesijas reglamentējošo noteikumu ietekmes izvērtēšanā un turpmāko noteikumu izstrādē;
Calls on the Commission, in regulating future PPPs and in the current impact assessment of the legal provisions on concessions, to give serious consideration to regional self-government interests and to involve representatives of regional as well as local interests in drawing up future rules;
lai izvairītos no juridiskās nenoteiktības, atbalsta pārejas periodus spēkā esošajiem līgumiem, kas noslēgti godprātīgi un saskaņā ar valsts likumdošanu;
Favours transitional periods for existing contracts that have been concluded in good faith in accordance with national law, in order to avoid legal uncertainty;
noraida jebkāda veida to tiesību aktu apiešanu, kas reglamentē publisko iepirkumu un koncesijas;
Rejects every means of circumventing the law on public procurement and concessions;
uzskata, ka principā likums par valsts iepirkumu ir jāpiemēro ikvienā gadījumā, kad ir jāizraugās sadarbības partneris no privātā sektora;
Considers that as a matter of principle the law on public procurement should be applied whenever a private partner is to be selected;
uzskata, ka, slēdzot līgumus par vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas deleģēšanu, līgumslēdzējai iestādei jāpiešķir līgums, pamatojoties uz publiskā iepirkuma procedūru;
Considers that the outsourcing of the provision of services of general interest requires the contracting authority to award the contract on the basis of public procurement procedures;
uzskata, ka to uzdevumu nodošana atpakaļ pašvaldību kompetencē, kas apmierinoši veikti ar privāta sektora partneru palīdzību, nevar būt lietderīga alternatīva valsts un privātajām partnerībām, kuru darbība atbilst konkurences principiem;
Is of the opinion that when tasks have been satisfactorily carried out with the assistance of private partners, restoring them to the municipal sphere of responsibility cannot constitute a sound alternative to PPPs which is consistent with competition principles;
uzskata, ka uz pašvaldībām un to uzņēmumiem konkurences principus var neattiecināt tikai tad, ja tie īsteno vienīgi vietējas nozīmes uzdevumus, kam nav nekāda sakara ar iekšējo tirgu;
Considers that municipalities and their subsidiaries should be permitted to be exempted from the competition principles only when they are carrying out their purely local tasks which bear no relation to the internal market;
vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību ikvienā gadījumā, kad ir iesaistīti valsts finanšu līdzekļi, kas nozīmē arī to, ka vēlētiem pārstāvjiem ir jābūt tiesībām iepazīties ar līgumiem un dokumentiem;
Draws attention to the importance of transparency, respect for which must be evident whenever public funds are involved, and which should entail the right of elected representatives to inspect agreements and documents;
iesaka dalībvalstīm izveidot pārredzamus mehānismus, ar kuriem nodrošināt privāto investoru juridisko un finansiālo interešu aizsardzību visā līguma darbības laikā;
Recommends that the Member States create transparent mechanisms guaranteeing that private investors" legal and financial interests are protected during the whole lifetime of a contract;
uzskata, ka pārredzamība publiskā iepirkuma jomā ir iedzīvotāju interesēs, jo tā palīdz veicināt konkurenci un palielina aizsardzību pret korupciju;
Takes the view that transparent rules on the award of public contracts serve to enhance effective competition and protection from corruption in the interests of citizens;
uzsver, ka jēdziens "interešu konflikts" ir jādefinē ES līmenī, lai risku dalīšana notiktu godīgi un taisnīgi;
Emphasises that the expression 'conflict of interests' should be defined at EU level in the interests of establishing a fair and equitable sharing of risk;
lai nodrošinātu drošību, efektivitāti un kvalitātes standartu ievērošanu, īstenojot VPP, iesaka paredzēt saistošu noteikumu par pienākumu atskaitīties iedzīvotājiem;
Recommends that in the implementation of PPPs, there should be provision for binding requirements to account to citizens, so as to ensure safety, efficiency and quality standards;
iesaka dalībvalstīm atvieglot valsts sektora uzdevumu izpildi, apmācot lēmumu pieņēmējus, kā izraudzīties privātos partnerus VPP veidošanai;
Recommends that the Member States alleviate the task of the public sector by improving the training of decision-makers with the task of selecting private partners for PPPs;
sagaida, ka dalībvalstu valsts pārvaldes iestādes ievēros Direktīvas 2001/23/EK noteikumus;
Expects the provisions of Directive 2001/23/EC to be complied with by the public authorities in the Member States;
iebilst pret Eiropas VPP aģentūras izveidi, taču atzinīgi vērtē citus veidus, kā dalīties pieredzē par labu un sliktu praksi, piemēram, par VPP īstenošanu atbildīgo valstu un reģionālo iestāžu tīklu veidošanu;
Opposes the establishment of a European agency for PPPs, but welcomes other ways of sharing experience concerning best and worst practices, such as the networking of national and regional authorities responsible for the management of PPPs;
mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku apkopot pieredzi un izplatīt to īpaši tajās dalībvalstīs, kurās valsts pārvaldei nav pazīstamas VPP;
Encourages the Commission and the European Investment Bank to gather together their expertise and disseminate it, especially in those Member States where the public authorities are not familiar with PPPs;
uzsver, ka ar VPP saistītās pieredzes uzkrāšana palīdz izvairīties no reiz pieļautu kļūdu atkārtošanas un neveiksmīgu metožu izmantošanas;
Emphasises that accumulated experience of PPPs helps to prevent the repetition of mistakes and of failed methods;
iebilst pret jebkādu noteikumu pieņemšanu, kas pieļauj slēgt tādus publiskā iepirkuma līgumus, kuru cena ir zemāka par ES līmenī noteikto limitu, uzsver, ka dalībvalstu pienākums ir efektīvi īstenot Līgumā noteiktos pārredzamības, diskriminācijas aizlieguma un pakalpojumu brīvas aprites principus attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem, kuru cena ir zemāka par robežvērtību, un apstiprina savu nostāju, saskaņā ar kuru ES līmenī piemērojamu publiskā iepirkuma noteikumu izveide ir Padomes un Parlamenta prerogatīva;
Opposes the creation of rules on the award of public procurement contracts beneath the threshold values at EU level, underlines the responsibility of the Member States to implement in an efficient way the Treaty principles of transparency, non-discrimination and the freedom to provide services in relation to public procurement contracts beneath the threshold values and confirms its position that the creation of public procurement rules at EU level is a prerogative of the Council and Parliament;
aicina Komisiju, izmantojot Kopienas līmeņa valsts atbalsta kontroli, nodrošināt, lai, piešķirot subsīdijas, netiktu diskriminēts kāds no tirgus dalībniekiem – privāts, valsts vai jaukta veida uzņēmums;
Calls on the Commission to ensure, by exercising Community-level control over state aid, that the granting of subsidies does not involve any discrimination between operators, whether private, public or a mixture of the two;
VPP publisko iepirkumu jomā
PPPs as public contracts
piekrīt Komisijas viedoklim, ka, piešķirot celtniecības vai pakalpojumu sniegšanas līgumus, privātā sektora sadarbības partnera izvēlei un piesaistīšanai ir jānotiek saskaņā ar publiskā iepirkuma direktīvām, ja partnera izvēle un līguma piešķiršana notiek vienlaicīgi;
Shares the Commission's view that in the award of public construction or service contracts, the selection and commissioning of the private partner should as a matter of principle be governed by the public procurement directives if that selection and the award of the contract are concurrent;
uzskata, ka valsts iestādei ir jābūt iespējai izvēlēties starp atklātu un slēgtu konkursu;
Takes the view that the public body must be able to choose between the open and the restricted procedure;
uzskata, ka pārredzamības labad sarunu procedūra ir izmantojama tika izņēmuma gadījumos, kas minēti attiecīgos publiskā iepirkuma direktīvu noteikumos;
Takes the view that on grounds of transparency, the negotiated procedure should be confined to those exceptional cases which are provided for in the relevant provisions of the public procurement directives;
piekrīt, ka elastības labad juridiski un finansiāli sarežģītu līgumu gadījumā līgumtiesības piešķir uz konkurenci balstīta dialoga ceļā, un aicina Komisiju precizēt juridiskās un finansiālas sarežģītības nosacījumus tā, lai būtu pēc iespējas lielākas iespējas organizēt sarunas; uzskata, ka par juridiski un finansiāli sarežģītiem var uzskatīt tādus līgumus, kuru gadījumā ir VPP raksturīgās pazīmes – dzīves cikla koncepcija un riska nodošana privātajam partnerim uz ilgu laiku; uzskata, ka uz konkurenci balstīta dialoga procedūras gadījumā jānovērš iespēja, ka tiek publiskota konfidenciāla informācija;
Favours, on the grounds of flexibility, awarding contracts by means of a competitive dialogue where a contract entails 'legal and financial complexity', and calls on the Commission to clarify the condition of 'legal and financial complexity' in such a way as to allow the maximum possible room for negotiation; takes the view that legal and financial complexity can be assumed to be present where typical PPP features such as a life-cycle concept and a long-term transfer of risk to private operators are present; takes the view that in a competitive dialogue procedure the risk of confidential information being published outside the procedure must be eliminated;
atzīmē, ka pēc detalizēta ietekmes novērtējuma veikšanas Komisija vēlas pieņemt tiesību aktu; uzskata, ka, ja Komisija ierosina šādu likumdošanu, tai jābūt tādai, kas ļauj valsts iestādēm saskaņā ar iepriekš izstrādātiem kritērijiem un ar elastīgu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru palīdzību izvēlēties vislabāko partneri;
Takes note of the fact that after carrying out a detailed impact assessment the Commission would like to take legislative action; considers that if such legislation is proposed by the Commission, it should allow public authorities, through flexible, transparent and non-discriminatory procedures, to choose the best partner according to criteria which are defined in advance;
sagaida, ka jaunajos tiesību aktos koncesijas tiks nepārprotami nošķirtas no publiskā iepirkuma un tajos būs iekļauti objektīvi pārbaudāmi atlases kritēriji;
Expects any legislation clearly to define concessions as distinct from public contracts and to lay down objectively verifiable criteria for selection;
uzskata, ka, lai konkurenti nebūtu izslēgti no konkurences pārāk ilgu laiku, koncesiju ilgumam ir jābūt ierobežotam un atkarīgam no privāto investīciju amortizācijas ilguma; uzskata, ka partnerības ilgums ir jānosaka tā, lai brīva konkurence principā tiek ierobežota tikai tik daudz, cik nepieciešams, lai nodrošinātu investīcijas izmantošanu, atbilstošu ieguldīto līdzekļu atpelnīšanu un turpmāko investīciju refinansēšanu;
Takes the view that concessions should be of limited but variable duration, depending on the length of time taken for the amortisation of the private investment, so that competitors are not excluded from competition for an unnecessarily long time; takes the view that the duration of partnership relations should be established so that free competition is as a matter of principle restricted only to the extent needed to ensure the amortisation of the investment and an appropriate return on the capital employed and to refinance future investments;
uzskata, ka saskaņā ar pārredzamības principu konkursa dokumentos publicēt līguma darbības ilguma noteikšanas kritērijus, lai pretendenti varētu tos ņemt vērā, iesniedzot piedāvājumus;
Takes the view that the principle of transparency requires the factors on which the determination of the duration of the contract is based to be published in the tender documents, so that tenderers can take this into account when drawing up their tenders;
uzskata, ka vienota publiskā iepirkuma procedūra (dzīvescikla koncepcija) un pretendentu konkurence jauninājumu ziņā ir efektīva tad, ja, kopīgi īstenojot projektus, ir optimāli sadalīti riski, funkcionāli noteikti darba uzdevumi, kā arī pastāv stimulējoša samaksas sistēma;
Considers that a comprehensive approach to procurement (the life-cycle concept) and competition between tenderers in terms of innovation result in efficiency gains if, when projects are carried out jointly, risk-sharing is optimised and there are functional specifications and a highly incentivising payment mechanism;
aicina Komisiju izdarīt secinājumus no pieredzes, kas gūta saistībā ar uz konkurenci balstītu dialogu, lai varētu izstrādāt ieteikumus piemērotas iepirkumu procedūras izvēlei koncesiju gadījumā, jo uz konkurenci balstītu dialogu elastīgums parasti ir piemērots sarežģītajiem koncesiju gadījumiem un neapdraud pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un proporcionalitātes principu ievērošanu;
Asks the Commission to draw conclusions from experience gained of competitive dialogue in order to make recommendations as to an appropriate procurement procedure in the field of concessions, as the flexibility of competitive dialogues is as a rule suited to the complexity of concessions, without jeopardising respect for the principles of transparency, equal treatment and proportionality;