natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A6-0495/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0495/2007 ),
tā kā izmetumi ir pasaules mēroga problēma un to gada apjoms tiek lēsts 7‐27 miljonu tonnu robežās, kas ir viena ceturtdaļa no visu nozvejoto zivju un citu sugu apjoma, un tā kā nav pieejami dati par ES kopumā, bet ir zināms, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas aplēstais izmetumu apjoms Ziemeļjūrā ir 500 000‐880 000 tonnu;
whereas discards are a worldwide problem that have been estimated to account for between 7 million and 27 million tonnes per year, equivalent to one quarter of all fish and other species caught, and whereas there is no estimate available for the EU as a whole, the FAO estimates that discards in the North Sea are 500 000 to 880 000 tonnes,
tā kā tik intensīva izmešana kaitē videi, kavē apdraudēto zivju krājumu atjaunošanos un lieki tērē zivsaimniecības nozares laiku un darbu;
whereas such extensive discarding harms the environment, inhibits the recovery of depleted stocks and costs the fishing industry time and energy,
tā kā ir ļoti būtiski, lai jūras resursu ilgtspējīgas pārvaldības pasākumu noteikšanā iesaistītos visas zivsaimniecības politikā ieinteresētās puses, jo īpaši no zvejniecības nozares;
whereas the involvement of all fisheries policy stakeholders, particularly from the fishing industry, is an essential condition for defining measures that can contribute to the sustainable management of marine resources,
tā kā izmešana nav saistīta tikai ar viena noteikta zvejas rīka izmantošanu, bet to var izraisīt lielākā daļa zvejas rīku, lai arī dažiem zvejas rīkiem, piemēram, traļiem, salīdzinājumā ar pārējiem ir lielāks izmetumu apjoms, un to ietekmē arī attiecīgās zivsaimniecības īpatnības; piemēram, gandrīz visas Eiropas zivsaimniecības pēc būtības ir daudzu sugu zivsaimniecības, kuru izmetumu apjoms var būt lielāks; tā kā noteiktām nerūpnieciskajām zivsaimniecībām ir mazāks izmetumu apjoms, jo tās lietderīgāk izmanto nozvejotās zivis un, pārzinot zvejas vietas, izvairās no nevēlamas piezvejas;
whereas discarding is a phenomenon that is not only related to the use of a particular gear type (which occurs with most gears, although some gear types such as trawls tend to result in greater discarding than others) but is also influenced by the nature of the fishery concerned, as in the case of European fisheries, almost all of which are multispecies in nature, where the risk of discards is higher; whereas some artisanal fisheries may have lower discard rates since they make greater use of the fish caught and use their knowledge of the fishing grounds to avoid unwanted catch,
tā kā zivsaimniecība ar lielu izmetumu apjomu var mazināt sabiedrības uzticību tirgotajām zivīm un galu galā ietekmēt pārdošanas apjomus;
whereas fisheries with high discard rates could result in public concern over the environmental impact of fishing, causing reduced public confidence in fish on the market and ultimately affect sales,
tā kā ES ir vienojusies uzņemties zināmas saistības reģionālajās zivsaimniecības organizācijās un vairākos tās parakstītajos divpusējos un daudzpusējos nolīgumos;
whereas the EU has agreed on a range of commitments within the framework of Regional Fisheries Organisations and the various bilateral and multilateral agreements to which it is party,
atzinīgi vērtē Komisijas jaunos centienus veicināt diskusiju par šo nopietno jautājumu ar mērķi beidzot mainīt Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) prioritātes, lai izmešanas prakse faktiski izzustu;
Welcomes the Commission's new attempt to stimulate discussion about this serious subject with a view to finally shifting the emphasis of the Common Fisheries Policy (CFP) so that the practice of discarding is ultimately eliminated;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā pirmo mēģinājumu risināt piezvejas problēmu pēc būtības, bet uzsver, ka noteikumi jāpieņem steidzami, lai novērstu šo ekoloģiski neilgtspējīgo un neētisko praksi, kas īpaši smagos gadījumos var sasniegt līdz pat 90 % no visām nozvejotajām zivīm;
Welcomes the Commission's proposal as the first attempt to get to the heart of the by-catch problem but stresses the urgency of developing regulations to eliminate this environmentally unsustainable and immoral practice which in extreme cases can account for up to 90% of all fish caught;
atgādina, ka mazapjoma zvejas izmetumu īpatsvars ir ļoti niecīgs, un tāpēc prasa pastiprināt Kopienas atbalstu, lai veicinātu un attīstītu piekrastes mazapjoma zveju un nerūpniecisko zveju;
Points out that the impact of small-scale fishing on discards is minimal, and therefore calls for greater Community support for the promotion and development of small-scale inshore and artisanal fishing;
atzinīgi vērtē arī izmetumu jauno definīciju, kurā iekļautas arī nekomerciālās zivju sugas un citas sugas, netieši norādot, ka ir jāsamazina arī šo sugu izmetumi;
Further welcomes the new definition of discards to include non-commercial species of fish and other species, with the implication that these other types of discards also need to be reduced;
uzsver, ka ar ES politiku ir efektīvi jāapkaro visi piezvejas veidi (tostarp bezmugurkaulnieku, koraļļu, jūras zīdītāju, putnu un bruņurupuču piezveja u.c.) un jāveicina videi draudzīgas zvejas metodes, kas nepostītu jūras bioloģisko daudzveidību un lieki netraumētu citus dzīvos organismus;
Stresses that an EU policy needs to tackle effectively all the different types of by-catch (including, but not exclusively, invertebrates, corals, marine mammals, birds and turtles) and should promote environmentally friendly catching methods which neither compromise marine biodiversity nor cause unnecessary injury to other living organisms;
tomēr ar bažām atzīmē, ka nav daudz panākts, lai izstrādātu Kopienas rīcības plānus jūras putnu un haizivju saglabāšanai, neskatoties uz to, ka 1999. gadā Komisija to apņēmās izdarīt, un mudina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt abu plānu izstrādi;
Notes with concern, however, that very little progress has been made in developing Community plans of action for seabirds and sharks, despite the Commission's committing to these in 1999, and urges the Commission to complete both plans as soon as possible;
aicina Komisiju ņemt vērā iesniegto zinātnisko atzinumu attiecībā uz albatrosiem, kuri, jo īpaši zvejojot ar āķu jedām, lielā skaitā iet bojā, radot šo putnu izmiršanas draudus;
Calls on the Commission to take into account the available scientific opinion on albatrosses which, notably in longline fisheries, are currently being killed at a rate that is putting them in danger of extinction;
uzskata, ka efektīvs veids, kā samazināt nevēlamu piezveju un izmetumus, ir samazināt kopējo zvejas intensitāti un paralēli uzlabot selektīvos pasākumus, jo noplicinātos zivju krājumus veido galvenokārt mazizmēra zivis; atzīst, ka mazāka zvejas jauda labvēlīgi ietekmētu nozari, ļaujot atjaunoties un kļūt ražīgākiem noplicinātajiem zivju krājumiem un ietaupot laiku un darbu, ko prasītu nozvejas šķirošana;
Considers that one effective action to reduce unwanted by-catches and discards is a reduction in overall fishing effort, since depleted stocks consist mainly of under-sized fish, accompanied by an improvement in selective measures; recognises that reduced fishing pressure would provide significant benefits for the industry by allowing depleted stocks to recover and become more productive as well as saving time and effort in sorting the catch;
uzskata, ka piezveja un izmetumi ir nopietna ekoloģiska un ekonomiska problēma, jo tie, no vienas puses, izjauc noteiktu ekosistēmu līdzsvaru, un, no otras puses, ir galvenokārt vainojami zivju krājumu noplicināšanā, pie tam dažiem no šiem zivju krājumiem, piemēram, mencām, ir augsta tirgus vērtība;
Considers that by-catches and discards are a serious ecological and economic problem, since on the one hand they are responsible for the imbalance seen in some ecosystems, and on the other hand they have been identified as the main cause of the depletion of stocks, some of which have a high commercial value, such as cod;
uzskata, ka izmetumu samazināšana palīdzētu sasniegt labu vides stāvokli, kā to prasa Jūras vides stratēģijas direktīva;
Considers that reducing discards will help in achieving good environmental status, as required under the Marine Strategy Directive;
uzskata, ka izmetumu samazināšanas programmas ir pilnībā jāiekļauj Kopienas vispārējā politikā ilgtspējīgas zivsaimniecības pārvaldībai;
Considers that programmes to reduce discards must be fully integrated into the Community's overall policy for the sustainable management of fisheries;
uzskata, ka izmetumu iemesli katrai zivsaimniecībai atšķiras atkarībā no detalizētām zvejas metodēm un attiecīgā zivsaimniecības veida, tāpēc arī problēmas risinājums jāpielāgo katrai zivsaimniecībai atsevišķi;
Considers that the causes of discards vary from fishery to fishery, depending on both the detailed techniques of fishing and the type of fishery concerned, so solutions will be case-specific as well;
kaut arī zivju izmešana nav attaisnojama, atzīst, ka dažas sugas uzrāda augstas izdzīvošanas spējas pēc atbrīvošanas un, ka jāparedz atkāpes no zvejošanas aizlieguma šīm, kā arī apdraudētām un aizsargājamām sugām, ja tiek sniegts pienācīgs zinātnisks pamatojums par šo sugu izdzīvošanas spējām;
Although discarding as a general practice is unjustifiable, recognises that some species are known to have a high survival rate on release and that derogations from a fishing ban for these as well as endangered and protected species should be authorised provided that adequate scientific justification of their survival potential is given;
uzsver ‐ lai ieviestie noteikumi būtu efektīvi, savlaicīgi ir pienācīgi jāizmanto ES zivsaimniecībām atbilstīgi zinātniskie pētījumi, kā arī jāņem vērā katras zivsaimniecības īpašās iezīmes, kuras nosaka to atrašanās vieta un jūras organismu sugu daudzveidība, kā arī senas zvejas tradīcijas;
Stresses that, if the provisions introduced are to be effective, due and proper use must be made of scientific fishing research relating to EU fisheries and account must be taken of the specific features of individual fisheries in connection with location, marine species diversity and long-established fishing practices;
pauž atzinību tiem nozares pārstāvjiem, kas nesen uzsākuši programmas selektīvāku zvejas rīku un prakses izstrādei, kas samazinātu izmetumus, un mudina pārējos palīdzēt, daloties ar uzkrāto pieredzi zvejas rīku jomā, lai varētu izstrādāt vēl novatoriskākas zvejas metodes; pauž nožēlu par dažiem Komisijai iesniegtajiem komentāriem, kuros pasākumi izmetumu samazināšanai tika vērtēti kā "apgrūtinoši";
Congratulates those in the industry who have recently begun programmes to develop more selective fishing gears and practices aimed at reducing discards and encouraging others to contribute to this process by utilising their undoubted expertise in fishing gear to find even more innovative techniques; deplores the attitude of some submissions to the Commission that view measures to reduce discards as "inconvenient";
uzsver, ka svarīgi ir brīvprātīgi samazināt zvejas intensitāti, kā to dara atsevišķos zvejas veidos, un prasa izveidot finansiālu kompensāciju mehānismus, kas paredzēti zvejniekiem, kuri šādi rīkojas;
Highlights the importance of the voluntary reductions in fishing effort that have been made in certain fisheries and calls for mechanisms to be put in place to make it possible for fishermen to be granted financial compensation for this effort;
pauž atzinību Skotijas valdībai par to, ka tā sadarbībā ar Skotijas zivsaimniecības nozari nesen ir ieviesusi brīvprātīgu sistēmu zvejas teritoriju slēgšanai reālajā laikā ‐ ja kapteiņi konstatē noteiktam robežlielumam atbilstošu mazizmēra mencu daudzumu, zvejas apgabalu slēdz uz trīs nedēļām; uzskata, ka šai Eiropā pirmajai sistēmai līdzīgas sistēmas varētu palīdzēt samazināt izmetumus, pilnībā sadarbojoties ar zivsaimniecības nozari;
Welcomes the recent introduction by the Scottish Government, in cooperation with the Scottish fishing industry, of a voluntary system of real-time area closures whereby fishing grounds will be closed for a three-week period in the event of skippers identifying a high abundance of undersized cod; believes that schemes such as this, the first of its kind in Europe, have the potential to contribute to the reduction of discards whilst working with the full cooperation of the fishing industry;
piekrīt Komisijai, ka klasiskā KZP pieeja nevēlamas piezvejas samazināšanai ar "mikrovadīšanu", izmantojot vēl sīkāk izstrādātus tehniskus parametrus, lai novērstu zivju mazuļu izmešanu, bet pietiekami neiesaistot zvejniekus, vairs nav pietiekami aptveroša, un tā ir jāpapildina ar programmām, kas rosinātu zvejniekus samazināt nevēlamu piezveju un izmetumus un kas ņemtu vērā katras zvejsaimniecības īpašās iezīmes, līdz ar panākot, ka šie pasākumi saņem lielāku atbalstu no zvejniekiem; tomēr uzskata, ka nevēlama piezveja samazināsies tikai tad, ja tiks veiktas tehniskas izmaiņas zvejas rīkos un praksē;
Agrees with the Commission that the classical approach of the CFP to reducing unwanted by-catches, by agreeing in Council to ever more detailed technical measures to prevent discards of juvenile fish with limited involvement of the fishermen, has its limitations and must be complemented by programmes that provide an incentive for fishermen to reduce by-catches and discards while taking account of features specific to each fishery, which would result in better acceptance of the measures by fishermen; considers, however, that it is only by technical modifications to fishing gear and practices that reductions in unwanted by-catches will occur;
atzīmē, ka Komisija par efektīvāku pasākumu uzskata izmetumu aizliegumu, lai gan šādu aizliegumu varētu būt grūti īstenot un tas varētu prasīt finanšu, loģistikas un cilvēkresursu ievērojamu palielināšanu;
Notes that the option which the Commission considers most effective is a discard ban, although such a ban could present some difficulties with respect to enforcement and may require an increase in financial, logistical and human resources;
uzskata, ka, lai arī to būtu grūti īstenot, ir jāaizliedz t.s. atlasīšana, kad tiek izmestas labas, likumīgi nozvejotas zivis, atstājot tikai tās zivis, kurām ir augstāka tirgus vērtība; uzskata, ka videonovērošanas sistēmu uzstādīšana uz noteiktiem kuģiem varētu veicināt aizlieguma īstenošanu;
Considers that high-grading, the practice of discarding good, legal fish for other fish that might find a higher price in the market, should be banned, even though this would be difficult to enforce; considers that installing closed-circuit television (CCTV) on some vessels should be tried to facilitate enforcement;
atzīmē ‐ lai panāktu to, ka zvejnieki un citas ieinteresētās puses uzņemas atbildību un dalību jebkādā izmetumu samazināšanas politikā, viņiem ir jābūt lielā mērā iesaistītiem uzraudzības un kontroles pasākumos, jo sekmīga izpildes pasākumu īstenošana ir atkarīga no zvejnieku sadarbības un dalības; norāda, ka jāizskata šādas sadarbības piemēri arī citās valstīs, piemēram, Kanāda un Jaunzēlande ar zvejnieku atļauju ir eksperimentējušas ar videonovērošanas sistēmu uzstādīšanu uz zvejas kuģu klāja, un minēts, ka šis videonovērošanas pasākums bijis ļoti veiksmīgs izmetumu izskaušanā;
Notes the fact that, in order for fishermen and other stakeholders to take responsibility and ownership of any policy to eliminate discards, they must have a major role in monitoring and control, as their cooperation and involvement is key to the successful implementation of enforcement measures; points out that examples of cooperation exist in other jurisdictions and should be examined - for instance, Canada and New Zealand have experimented with CCTV on the perimeter of fishing vessels, with the agreement of fishermen, and this video surveillance measure is reported to be very successful in eliminating discards;
mudina Komisiju, dalībvalstis un citas ieinteresētās puses vairāk apsvērt pozitīvu stimulu izmantošanu nozarē, lai uzlabotu zvejas praksi; uzskata, ka ir dažādas pozitīvu stimulu iespējas, tostarp:
Encourages the Commission, the Member States and other stakeholders to consider the use of incentives for the industry to improve its fishing practices ; believes that such incentives could include:
kuģiem, kas izmanto selektīvus zvejas rīkus, sniegt prioritāru pieeju apgabaliem, kuri ir slēgti kuģiem, kuri neizmanto selektīvus zvejas rīkus,
providing preferential access for vessels using selective gear to areas that are closed to those vessels not using selective gear,
ļaut kuģiem, kas izmanto selektīvākus zvejas rīkus, zvejot laikā, kad citiem kuģiem tas nav atļauts;
allowing vessels with more selective gear to fish during times when others are not allowed;
, jau ir norādīts piemērs par prioritāru pieeju, ko sniedz kuģiem ar selektīviem zvejas rīkiem, paredzot papildu dienas jūrā kuģiem ar omāru traļiem, kuros izmanto šķirojamos režģus, un piekrīt, ka ir jāapsver šādu papildu stimulu izmantošana;
already contains one example of preferential access for selective gear, with extra days at sea available to Nephrops trawlers using a sorting grid, and agrees that such additional incentives should be considered;
ir pārliecināts, ka nozare labvēlīgāk un efektīvāk attieksies pret pozitīvu un negatīvu stimulu kombināciju, kurai ir jādod iespēja sniegt rezultātus; turklāt uzskata, ka izmetumu aizliegums ir jāīsteno tikai pēc tam, kad izmēģināti citi negatīvu stimulu veidi, tostarp prasības uz noteiktu laiku izmantot lielākus linuma acu izmērus, slēgti apgabali un citi;
Is convinced that the industry would respond more favourably and with greater effect to a combination of positive and negative incentives, which should be given an opportunity to produce results; considers, further, that a discard ban should be implemented after other types of negative incentives have been tried, including timed series of increases in mesh sizes, closed areas and others;
uzsver, ka, ieviešot izmetumu aizliegumu, ir svarīgi nodrošināt uzraudzības sistēmas darbību; norāda, ka zināšanu trūkums par izmesto zivju daudzumu traucē izdarīt secinājumus par krājumu apjomu un zivju mirstību, kā arī apgrūtina to pasākumu novērtēšanu, ar kuriem cenšas novērst izmēram neatbilstošo zivju zveju; aicina Komisiju turpināt izstrādāt jaunas uzraudzības metodes un šajā sakarā pievērš uzmanību zvejas kuģu elektronisko žurnālu un televizuālās uzraudzības sistēmu piedāvātajām iespējām;
Stresses the importance of an effective monitoring system once a ban on discarding fish is introduced; points out that gaps in knowledge concerning the quantity of fish discarded impair the quality of estimates of stock size and fish mortality, and make it harder to evaluate measures seeking to prevent the catching of fish which do not meet size criteria; calls on the Commission to continue to develop new monitoring techniques, and draws attention in this connection to the possibilities opened up by electronic log books and the use of CCTV;
uzstāj, ka ir jāaizliedz augstākas kategorijas zivju atlasīšana, kas ir viens no galvenajiem izmetumu iemesliem, un atlasīšanu veicinošas ierīces, piemēram, šķirojamie režģi uz pelaģiskās zvejas kuģiem;
Insists that, high-grading, one of the main reasons for discarding, should be made illegal and the devices that enable it, such as onboard sorting grids in pelagic fisheries, should be banned;
piekrīt, ka prātīgākais veids, kā rīkoties, būtu eksperimentālā nolūkā izvēlēties noteiktu skaitu zivsaimniecību atkarībā no to izmetumu apjoma vai iesaistīto sugu aizsardzības stāvokļa; uzsver, ka ir svarīgi izmēģinājuma projektus veikt vairākos apgabalos, lai būtu pārstāvētas ģeogrāfiski dažādas Kopienas zivsaimniecības; uzskata, ka katrā izmēģinājuma projektā ir jābūt iesaistītiem pietiekami daudz kuģiem, lai aptvertu zivsaimniecības dažādās jomas un lai nodrošinātu labu informācijas apmaiņu ar pārējiem zivsaimniecības pārstāvjiem; ierosina, ka divas iespējamās kandidātes varētu būt dažādu rāmju traļu zivsaimniecības un tās zivsaimniecības, kas zvejo un izmet mencas; kamēr tiek īstenoti šie izmēģinājuma projekti, citas zivsaimniecības izvērtē pēc izmetumu apjoma;
Agrees that the most sensible way to proceed is by choosing a number of pilot fisheries, based upon the quantity of discards produced or on the conservation status of the species involved; emphasises the importance of the pilot projects being selected in several zones to represent the geographical variety of Community fisheries; believes that each pilot project must also involve a sufficient number of vessels to cover the diversity of the fishery as well as to ensure good information exchange with others in the fishery; suggests that two possible candidates would be the various beam-trawl fisheries as well as those fisheries that catch and discard cod; recommends that while these pilot projects are proceeding, other fisheries should be evaluated for their discard rate;
ierosina, lai par prioritāti tiktu uzskatīta tā izmetumu prakse, kas rodas no tā, ka tehniskie noteikumi par minimālo izkraušanas izmēru un linuma acu izmēriem ir savstarpēji neatbilstīgi, jo to var salīdzinoši viegli novērst;
Suggests that discard practices that result from the incompatibility of technical rules on minimum landing size (MLS) and mesh sizes be looked at as a matter of priority as these are relatively easy to rectify;
aicina Komisiju ņemt vērā iesniegto zinātnisko atzinumu par Baltijas jūras mencu krājumiem, kuros liela procentuālā daļa zvejas tiek reģistrēta kā piezveja;
Calls on the Commission to take into account the available scientific opinion on the Baltic cod stocks, where a huge percentage of catches are registered as by-catches;
katrai iesaistītajai zivsaimniecībai ierosina šādu pasākumu kopumu:
Proposes the following series of steps for each fishery concerned:
izstrādāt zivju un citu sugu izmetumu apjoma un sugu sastāva precīzu novērtējumu katrā zivsaimniecības nozarē, ar noteikumu, ka zvejnieki, zinātnieki un visas citas ieinteresētās puses šos datus atzīst par uzticamiem un objektīviem,
develop an accurate estimate of the quantities and species composition of fish and other species discarded by each segment of the fishery; these data should be accepted as reliable and objective by fishermen, scientists and all other stakeholders;
izveidot atbilstīgu sistēmu, kas nodrošinātu visu ieinteresēto pušu pilnīgu konsultāciju, iesaistīšanu un sadarbību pirms lēmuma pieņemšanas par kvantitatīviem mērķiem piezvejas samazināšanai noteiktā laika posmā (piemēram, 50 % samazinājumu divos gados), šajā sistēmā piedalītos reģionālās konsultatīvās padomes (RKP), zvejnieki, zinātnieki, dalībvalstu valdības, Komisija un vides NVO; viņu mērķis būtu izskatīt visas izmetumu izskaušanas iespējas, tostarp piezvejas izkraušanu krastā, tehniskus pasākumus, pagaidu slēgšanu, slēgtos apgabalus un citas, kā arī lemt par pozitīvu stimulu ieviešanu zvejniekiem, kas izmēģina dažādas zvejas metodes;
establish an appropriate setting to ensure full consultation, involvement and cooperation of all stakeholders before deciding upon the quantitative targets for discard reduction in a given period (for instance a 50% reduction in two years); participants would include Regional Advisory Councils (RACs), fishermen, scientists, national government, the Commission and environmental NGOs; their role would be to explore all ideas for eliminating discards, including landing by-catch, technical measures, temporary closures, closed areas and others, as well as to propose positive incentives for fishermen experimenting with different techniques;