natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a – aktīvi rīkotos vienprātības panākšanai, nodrošinātu lielāku pārredzamību un veicinātu patiesu politisko un sociālo integrāciju un plašu sabiedrisko apspriešanu saistībā ar turpmāko konstitūcijā paredzēto galveno tiesību aktu izstrādi un pieņemšanu;
(a) actively seek consensus, to ensure greater transparency and to foster genuine political and social inclusion and a broad public debate in connection with the forthcoming drafting and adoption of the cardinal laws laid down in the new Constitution;
b – attiecībā uz nodokļu un pensiju sistēmu, ģimeņu politiku, politiku kultūras, reliģijas un sociālekonomikas jomā galvenajos tiesību aktos noteiktu vienīgi pamatdarbības jomu un to skaidri definētu, ļaujot turpmākajām valdībām un demokrātiski ievēlētam likumdevējam pieņemt patstāvīgus lēmumus šajās politikas jomās; pārskatītu Budžeta padomes pašreizējās pilnvaras;
(b) adopt only the basic and clearly defined scope of cardinal laws regulating the tax and pension systems, family policies and cultural, religious and socio-economic policies, allowing future governments and democratically elected legislatures to take autonomous decisions on these policies; revise the current mandate of the Budget Council;
c – saskaņā ar Pamattiesību hartas 21. pantu Konstitūcijā un tās preambulā nodrošinātu ikvienam pilsonim savu tiesību vienlīdzīgu aizsardzību neatkarīgi no tā, kādai reliģiskai, dzimumorientācijas, etniskai vai citai sabiedrības grupai ir piederīgs;
(c) guarantee equal protection of the rights of every citizen, no matter which religious, sexual, ethnic or other societal group they belong to, in accordance with Article 21 of the Charter of Fundamental Rights, in the Constitution and its preamble;
d – Konstitūcijā, tostarp tās preambulā, nepārprotami garantētu to, ka Ungārija ievēros citu valstu teritoriālo integritāti, kad vērsīsies pēc atbalsta pie ārvalstīs dzīvojošiem etniskajiem ungāriem;
(d) explicitly guarantee in the Constitution, including its preamble, that Hungary will respect the territorial integrity of other countries when seeking the support of ethnic Hungarians living abroad;
f – jaunajā konstitūcijā nepārprotami aizsargātu visas pilsoņu pamattiesības un sociālās tiesības atbilstīgi Ungārijas starptautiskajām saistībām, aizliegtu nāvessodu, mūža ieslodzījumu bez iespējām atbrīvot pirms termiņa un diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ, sniegtu pietiekamas garantijas attiecībā uz pamattiesību aizsardzību, kā arī skaidri paziņotu, ka Ungārijas pilsoņi piedzimstot iegūst savas pamattiesības bez nosacījumiem;
(f) explicitly protect in the new Constitution all fundamental civil and social rights in line with Hungary's international obligations, ban the death penalty, life imprisonment without parole and discrimination on the basis of sexual orientation, provide sufficient guarantees concerning the protection of fundamental rights, and make it clear that fundamental rights are acquired at birth and are unconditional;
g – nodrošinātu, ka parlamentāro komisiju sistēmas reorganizācija nepazemina pašreizējās garantijas attiecībā uz tiesību aizsardzību un veicināšanu tādās jomās kā mazākumtautību aizsardzība, personas datu aizsardzība un sabiedrības interesēm atbilstošas informācijas pārredzamība, kā arī nodrošinātu to attiecīgo struktūrvienību neatkarību, kuras ir atbildīgas šajās jomās;
(g) ensure that the reorganisation of the system of parliamentary commissioners will not serve to water down the existing guarantees concerning the protection and promotion of rights in the areas of the protection of national minorities, the protection of personal data and the transparency of publicly relevant information, as well as the independence of the respective bodies responsible for these areas;
h – pārliecinātos, ka Pamattiesību hartas iekļaušana jaunajā konstitūcijā nerada interpretācijas un kompetenču pārklāšanās problēmas starp vietējām tiesām, jauno Ungārijas Konstitucionālo tiesu un Eiropas Savienības Tiesu;
(h) make sure that the incorporation of the Charter of Fundamental Rights into the new Constitution does not cause problems of interpretation and overlapping competences between domestic courts, the new Hungarian Constitutional Court and the European Court of Justice;
aicina Komisiju veikt pamatīgu jaunās konstitūcijas pārskatīšanu un analīzi, kā arī turpmāk pieņemto galveno tiesību novērtēšanu, lai pārbaudītu, ka tie atbilst
Calls on the Commission to conduct a thorough review and analysis of the new Constitution and of the cardinal laws to be adopted in the future in order to check that they are consistent with the
un jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī Līgumu burtam un garam;
, and in particular the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and with the letter and spirit of the Treaties;
uzdod EP attiecīgajām komitejām sadarbībā ar Venēcijas komisiju un Eiropas Padomi sekot pasākumu izpildes gaitai un novērtēt, vai un kā ieteikumi tiek īstenoti;
Instructs its relevant committees to follow up the matter, in cooperation with the Venice Commission and the Council of Europe, and to assess whether and how the recommendations have been implemented;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pamattiesību aģentūrai, EDSO un ANO ģenerālsekretāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Council of Europe, the governments and parliaments of the Member States, the Fundamental Rights Agency, the OSCE and the UN Secretary General.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. rezolūcija par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada ( 2011/2035(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on the Commission's fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy ( 2011/2035(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ kohēzijas politikas nākotne” ( COM(2010)0642 ) (turpmāk “secinājumi”),
having regard to the Commission communication of 9 November 2010 entitled ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ) (hereinafter ‘the conclusions’),
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījums Eiropas nākotnē” (turpmāk “piektais kohēzijas ziņojums”),
having regard to the Commission's fifth report on economic, social and territorial cohesion, entitled ‘Investing in Europe's future’, of 9 November 2010 (hereinafter ‘the fifth Cohesion Report’),
pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVIII sadaļu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on a European grouping of territorial cooperation (EGTC) OJ L 210, 31.7.2006, p.19.
ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.
having regard to Council Regulation (EC) No 1906/2006 of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results OJ L 391, 30.12.2006, p.1.
ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0341 .
having regard to its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas Texts adopted, P7_TA(2010)0341
ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0356 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0356 .
ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Eiropas Sociālā fonda nākotni Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0357 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on the future of the European Social Fund Texts adopted, P7_TA(2010)0357 .
ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0286 .
having regard to its resolution of 23 June 2011 on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds Texts adopted, P7_TA(2011)0286 .
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu “Uzlabota partnerība attālākajiem reģioniem” (COM (2004) 343) un Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu “Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” ( COM(2008)0642 ),
having regard to the Commission communication of 26 May 2004 entitled ‘A stronger partnership for the outermost regions’ (COM (2004)0343) and the Commission communication of 17 October 2008 entitled ‘The outermost regions: an asset for Europe’ ( COM(2008)0642 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā ”Eiropa 2010' paredzētajā gudrā izaugsmē' ( COM(2011)0553 ),
having regard to the Commission communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu “Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” ( COM(2011)0017 ),
having regard to the Commission communication 26 January 2011 entitled ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (6738/11),
having regard to the General Affairs Council's conclusions of 21 February 2011 on the fifth report on economic, social and territorial cohesion (6738/11),
ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. aprīļa atzinumu par piekto ziņojumu par kohēziju (CdR 369/2010),
having regard to the Committee of the Regions' opinion of 1 April 2011 on the fifth Cohesion Report (CdR 369/2010),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju ( A7-0222/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgetary Control and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0222/2011 ),
tā kā kohēzijas politika bija paredzēta, lai nodrošinātu līdzsvaru attiecībā pret vienoto tirgu un stiprinātu inovatīvas un aizsargājošas Eiropas, kura balstīta uz solidaritāti, attīstību, saskaroties ar globalizācijas, demogrāfisku izmaiņu un resursu saglabāšanas problēmām, un tā kā jāizmanto visu reģionu patiesais potenciāls, lai veicinātu izaugsmi un reģionālo un sociālo kohēziju;
whereas cohesion policy was intended to be a counterpart to the single market and to foster the development of an innovative and protective Europe based on solidarity in the face of the challenges associated with globalisation, demographic change and resource conservation, and whereas the intrinsic potential of all regions should be exploited to boost growth and regional and social cohesion,
tā kā kohēzijas politika ir jautājums, kas tieši attiecas uz pilsoņiem, jo ļauj iemiesot Eiropu ikdienā, padarīt to konkrētu un redzamu visā ES teritorijā;
whereas cohesion policy is an issue of genuine relevance to citizens, bringing Europe into people's daily lives and making it tangible and visible across the EU,
tā kā kohēzijas politika un struktūrpolitika ir apliecinājušas elastību krīzes situācijās un tā kā tās deva izšķirīgu ieguldījumu dažādiem valsts ekonomikas stimuliem un mācību programmām, un tā kā ir svarīgi saglabāt šo elastību;
whereas the cohesion and structural policies have proved flexible in crisis situations and have made a crucial contribution to various national economic stimulus and training programmes, and whereas it is important to maintain this flexibility,
tā kā Eiropas struktūrpolitika sniedz būtisku atbalstu, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi, jo ir orientēta uz inovāciju un atšķirību novēršanu, neatlaidīgi mudinot Eiropas reģionus uzlabot infrastruktūru, palielināt reģionālo inovācijas potenciālu un atbalstīt videi draudzīgu ilgtspējīgu attīstību;
whereas European structural policy is making a major contribution towards overcoming the economic and financial crisis, as it tends to be oriented towards innovation and removing disparities, strongly encouraging European regions to upgrade infrastructure, increase regional innovation potential and boost environmentally sustainable development,
tā kā struktūrfondu orientācija uz Lisabonas stratēģijas mērķiem ir apliecinājusi savu efektivitāti, ko pierāda iespaidīgais saistību īpatsvars konverģences un reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķu īstenošanā, un tā kā 20 % no Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem atbilst Lisabonas mērķiem;
whereas gearing the Structural Funds to the Lisbon Strategy objectives has proved effective, as is evident from the impressive commitment rates for the Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, and whereas 20% of European Territorial Cooperation projects are in keeping with the Lisbon aims,
tā kā teritoriālās sadarbības mērķis ir palīdzēt teritorijām un reģioniem sadarboties, lai kopā risinātu kopīgās problēmas, mazinātu fiziskos, administratīvos un regulatīvos šķēršļus, kas kavē šo sadarbību, un mazinātu “robežu efektu”;
whereas territorial cooperation aims to help territories and regions work together in tackling their common challenges, reduce the physical, administrative and regulatory barriers to such cooperation and lessen the ‘border effect’,
tā kā Lisabonas stratēģijas daļējās neveiksmes cēlonis nav vis nepareiza kohēzijas politikas īstenošana, bet drīzāk daudzlīmeņu pārvaldības trūkums un atbildības trūkums par šo stratēģiju reģionālajā un vietējā līmenī, finanšu krīzes sekas un iekšējā tirgus ieviešanas nepilnības, budžeta disciplīnas trūkums, kā arī nepiemēroti makroekonomiskie pamatapstākļi atsevišķās dalībvalstīs;
whereas the partial failure of the Lisbon Strategy is due not to inadequate implementation of cohesion policy but rather to the lack of multi-level governance and of ownership of this strategy by the regional and local levels, the effects of the financial crisis, imperfect implementation of the single market, slack budgetary discipline and inadequate macroeconomic framework conditions in individual Member States,
tā kā beidzamajos finansēšanas posmos ir ievērojami samazinājies kļūdu koeficients un finansējuma neatbilstoša izmantošana; tomēr struktūrpolitika, diemžēl, joprojām ir politikas nozare ar lielām nepilnībām šajā jomā, un dažās dalībvalstīs joprojām nav efektīvu mehānismu finansējuma neatbilstošas izmantošanas novēršanai un nepienācīgi izmaksātās naudas atgūšanai; tā kā informācija par nepilnībām var tikt nesniegta vai nu nevērības dēļ vai tīši un tā kā jāņem vērā, ka būtisku kohēzijas politikas kļūdu daļu var saistīt ar tiesiskajām prasībām ārpus kohēzijas politikas, piemēram, publisko iepirkumu, vides un valsts atbalsta jomā;
whereas the error rates and misuse of funds has been significantly lower in the most recent funding periods; whereas, regrettably, structural policy nonetheless remains an area with a high level of irregularities in this respect, and some Member States still lack effective machinery for countering the misuse of funding and recovering money wrongly paid out; whereas irregularities may not be reported, either through negligence or deliberately, and whereas it must be noted that a significant part of the errors in the cohesion policy sphere may be attributed to legislative requirements outside cohesion policy, in areas such as public procurement, environment and state aids,
tā kā pastāvošā kohēzijas un struktūrpolitikas mērķu sistēma (konverģence, reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība, un Eiropas teritoriālā sadarbība) salikumā ar daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, horizontāliem mērķiem un plānošanas drošību ir kopumā sevi apliecinājusi, pateicoties uzticamam finansiālajam nodrošinājumam un atzītam plānošanas periodam (7 gadi), tomēr atgādina par ievērojamo programmas ieviešanas aizkavēšanos, ko izraisīja ārkārtīgi ilgās sarunas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas un finansējuma jomā un būtiskās izmaiņas kohēzijas politikas noteikumos;
whereas the existing system of cohesion and structural policy objectives (Convergence, Regional Competitiveness and Employment, and European Territorial Cooperation), combined with a multi-level governance approach, horizontal objectives and security to plan on the basis of reliable funding and an agreed time frame (seven years), has, overall, proved its worth, but whereas there have been considerable delays in programme planning as a result of protracted financial and legislative negotiations in the EU decision-making process and substantial changes in the rules applying to cohesion policy,
tā kā ilgtspējīga palīdzība konverģences reģioniem un to attīstībai pozitīvi ietekmē šo reģionu tirgus pieprasījumu pēc precēm un pakalpojumiem un tādējādi neapšaubāmi pozitīvi ietekmē arī turīgākās ES dalībvalstis;
whereas sustained support for and development of the convergence regions has a positive impact on the demand for goods and services on their markets and thus has demonstrably beneficial effects on the wealthier EU Member States as well,
tā kā reģionu ekonomisko un sociālo atšķirību, noteiktu reģionu (jo īpaši attālāko reģionu) neizdevīgā ģeogrāfiskā stāvokļa, kā arī specifisku strukturālu problēmu dēļ un tāpēc, ka ir jāpielāgojas jauniem apstākļiem, vēl aizvien visos Eiropas reģionos ir nepieciešama visaptveroša Eiropas kohēzijas politika ar pietiekamu finansējumu, un tā kā to paredz arī Lisabonas līgums;
whereas a comprehensive and well-funded EU cohesion policy in all European regions continues to be essential, given the imbalances between regional economies and in social terms and the geographical disadvantages of certain regions (particularly the outermost regions), as well as specific structural problems and the need to adapt to new challenges; whereas it is also a requirement under the Lisbon Treaty,
tā kā kohēzijas politikai, ņemot vērā tās stratēģisko nozīmi nākotnes perspektīvā, nav jākļūst par pielāgojamu mainīgo turpmākajās budžeta debatēs,
whereas, given its strategic importance for the future, cohesion policy must not become an adjustment variable in future budget negotiations,
Kohēzijas politikas pievienotā vērtība un investīciju prioritātes
Cohesion policy added value and investment priorities
aicina vairāk uzsvērt Eiropas pievienoto vērtību kohēzijas politikas un struktūrpolitikas programmās; saskata šo pievienoto vērtību gadījumos, kad ar ES projektiem problemātiskos, mazāk attīstītos reģionos tiek panākta ilgtspējīga ekonomiskā, infrastruktūras, sociālā un/vai ekoloģiskā statusa paaugstināšanās, un kad tas nebūtu bijis iespējams bez Eiropas palīdzības;
Calls for cohesion and structural policy programmes to place more emphasis on European added value; deems such added value to be achieved where EU projects bring about a sustainable improvement in the economic, infrastructural, social and/or environmental status of disadvantaged, less-developed regions, and where that improvement would not have been achievable without the European stimulus;
saskata Eiropas finansējuma pievienoto vērtību arī gadījumos, kad valsts, reģionālā un vietējā līmenī finansētie projekti veicina Eiropas kopējo mērķu sasniegšanu Eiropas integrācijās, ekonomiskās izaugsmes, pētniecības, vides aizsardzības, kultūras, resursu pārvaldības, sporta, demogrāfiskās attīstības, ilgtspējīgas energoapgādes, sociālās kohēzijas vai pārrobežu attīstības jomā, un kad to nebūtu bijis iespējams īstenot bez Eiropas iniciatīvas;
Recognises, too, that European funding adds value where projects supported at national, regional and local level contribute to the achievement of pan-European objectives in the fields of European integration, economic growth, research, environmental protection, culture, resource management, sport, demographic change, sustainability of energy supply, social cohesion or cross-border development and this would not have been achieved without the European stimulus;
uzskata, ka Eiropas mērķu īstenošana saskaņā ar decentralizētu pieeju un daudzlīmeņu atbildības un pārvaldības principu ir viena no lielākajām kohēzijas politikas priekšrocībām un līdz ar to pievienotā vērtība pati par sevi; uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ar skaidri noteiktām struktūrām un atbildību konkretizē subsidiaritātes principu, kā arī nozīmē reģionālo iestāžu svarīgās lomas atzīšanu kohēzijas politikas izstrādē un īstenošanā; aicina turpināt šā partnerības principa un iesaistīto pušu atbildības apzināšanās stiprināšanu, teritoriālā paktā ieviešot sīki izstrādātus saistošus noteikumus, par kuriem jālemj katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu uz rezultātiem vērstu plānošanu un īstenošanu;
Sees the achievement of European objectives in accordance with a decentralised approach and the principle of multi-level governance and shared management as one of the major advantages of cohesion policy and thus as a form of added value in itself; considers multi-level governance with clearly-defined structures and responsibilities as an embodiment of the principle of subsidiarity as well as due recognition of the importance of regional authorities in implementing cohesion policy; calls for the partnership principle and the sense of ownership of the actors involved to be further strengthened by introducing detailed binding provisions in a Territorial Pact to be decided in each Member State, in order to ensure more result-oriented planning and implementation;
uzskata, ka kohēzijas politikas, tās plānošanas cikla un izdevumu piešķiršanas pārskatāmība un informācijas pieejamība iespējamajiem struktūrfondu līdzekļu saņēmējiem ir galvenie priekšnosacījumi vispārējo kohēzijas politikas mērķu sasniegšanai, tāpēc pārskatāmība ir jāievieš kā galvenais starpnozaru princips kohēzijas plānošanā un lēmumu pieņemšanas procesos nākamajā finansēšanas laikposmā; uzsver, ka arī turpmāk ir jāpublisko līdzekļu saņēmēju saraksts, īpaši tiešsaistē, jo tas ir efektīvs pārskatāmības uzlabošanas veids;
Considers that transparency in respect of cohesion policy and its programming cycle, allocation of expenditure and access to information for potential beneficiaries of the Structural Funds are key prerequisites for achieving the overall objectives of cohesion policy, and that transparency should therefore be introduced as a guiding cross-sectoral principle in the cohesion programming and decision-making processes in the next funding period; underlines that disclosure of the list of beneficiaries should be continued, notably online, as it is an efficient means of improving transparency;