natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Daudzu slimību (piem., vēzis, sirds un asinsvadu slimības un infekcijas slimības, psihiskās un neiroloģiskās slimības, jo īpaši ar novecošanu saistītās slimības, tādas kā Alcheimera slimība un Parkinsona slimība) klīniskā izpēte pamatojas uz starptautiskiem izmēģinājumiem vairākos centros, lai nodrošinātu pacientu vajadzīgo skaitu īsā laikposmā.
Clinical research on many diseases (e.g. cancer, cardiovascular and infectious diseases, mental and neurological diseases, in particular those linked with ageing, such as Alzheimer and Parkinson diseases) relies on international multi-centre trials to achieve the required number of patients in a short time-frame.
Epidemioloģiskai izpētei vajadzīga liela cilvēku dažādība un starptautiskie tīkli, lai nonāktu pie nozīmīgiem secinājumiem.
Epidemiological research requires a large diversity of populations and international networks to reach significant conclusions.
Reti sastopamu slimību jaunu diagnostikas un ārstēšanas metožu izstrādē, kā arī šo slimību epidemioloģiskā izpētē arī vajadzīga daudzu valstu pieeja, lai palielinātu pacientu skaitu katrā pētījumā.
Developing new diagnostics and treatments for rare disorders, as well as performing epidemiological research on those disorders, also requires multi-country approaches to increase the number of patients for each study.
Turklāt, īstenojot veselības politikas virzītu izpēti Eiropas līmenī, kļūst iespējams veikt modeļu, sistēmu, datu un valsts datubāzēs un bioloģisko datu bankās apkopotā pacientu materiāla salīdzināšanu.
In addition, performing health policy-driven research at the European level enables comparisons to be made of the models, systems, data, and patient material held in national databases and biobanks.
Labi attīstīta ES mēroga biomedicīnas pētniecība palīdzēs nostiprināt Eiropas veselības aizsardzības biotehnoloģijas, medicīnas tehnoloģiju un farmaceitiskās nozares konkurētspēju.
Strong EU-based biomedical research will help strengthen the competitiveness of the European healthcare biotechnology, medical technology and pharmaceutical industries.
ES jāuzņemas aktīva loma, sabiedriskajā un farmaceitiskajā nozarē veidojot inovācijas veicinošu vidi, kas risina sabiedrības veselības vajadzības, jo īpaši, lai palielinātu panākumus klīnisko pētījumu jomā.
The EU must also play an active role in creating an environment conducive to innovation in public and pharmaceutical sectors which address public health needs, in particular to maximise the success of clinical research.
Uz pētniecību balstītie MVU ir galvenais veselības aizsardzības biotehnoloģiju un medicīnas tehnoloģiju industriju dzinējspēks.
Research-based SMEs are the main economic drivers of the healthcare biotechnology and medical technology industries.
Lai gan Eiropai pašlaik ir vairāk biotehnoloģiju uzņēmumu nekā ASV, vairums no tiem ir mazi un mazāk attīstīti nekā konkurenti.
Although Europe now has more biotechnology companies than the US, most of them are small and less mature than their competitors.
Valsts un privāti atbalstīti pētījumu centieni ES līmenī atvieglos to attīstību.
Public-private research efforts at the EU level will facilitate their development.
ES pētniecība arī dod ieguldījumu jaunu normu un standartu attīstībai, lai izveidotu atbilstīgu normatīvo regulējumu jaunām medicīnas tehnoloģijām (piemēram, atjaunošanās medicīnai).
EU research will also contribute to the development of new norms and standards to set up an appropriate legislative framework for new medical technologies (e.g. regenerative medicine).
Alternatīvu testēšanas stratēģiju jomā būtu jānodrošina Eiropas pētniecības un inovāciju galvenā loma pasaules līmenī, jo īpaši attiecībā uz metodēm, kurās neizmanto dzīvniekus.
The global leadership of European research and innovation in the field of alternative testing strategies, in particular non-animal methods, should be ensured.
Katrā no turpmāk minētajām darbībām vērā ņems ētiskos, juridiskos un sociālekonomiskos jautājumus.
Ethical, legal and socio-economic issues will be taken into account within each of the following activities.
· Biotehnoloģija, analogi instrumenti un medicīnas tehnoloģijas cilvēka veselībai
· Biotechnology, generic tools and medical technologies for human health
Augstas iedarbības pētniecība: paātrināt progresu fundamentālajā genomikā (genomu un post-genomu) un biomedicīnas izpētē, uzlabojot datu radīšanu, standartizāciju, iegūšanu un analīzi.
High-throughput research: to catalyse progress in fundamental genomics (genome and post-genome) and biomedical research by enhancing data generation, standardisation, acquisition and analysis.
Konstatēšana, diagnoze un kontrole: likt uzsvaru uz neinvazīvām vai minimāli invazīvām pieejām un tādām tehnoloģijām kā jauni preventīvi līdzekļi reģeneratīvajai medicīnai (piem., ar molekulāro attēlveidošanu un diagnostiku).
Detection, diagnosis and monitoring: with emphasis on non-invasive or minimally invasive approaches and technologies such as new preventive tools for regenerative medicine (e.g. through molecular imaging and diagnostics).
Inovatīvas terapeitiskas pieejas un iejaukšanās: pētīt, saskaņot un turpināt attīstīt progresīvas terapijas un tehnoloģijas, , ko var pielietot daudzu slimību un traucējumu gadījumos, piemēram, jaunus preventīvus līdzekļus reģeneratīvajai medicīnai.
Innovative therapeutic approaches and intervention: to research, consolidate and ensure further developments in advanced therapies and technologies with potential application in many diseases and disorders such as new therapeutic tools for regenerative medicine.
· Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē cilvēka veselībai
· Translating research for human health
Bioloģisko datu un procesu integrēšana - liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija (tostarp sarežģītu sistēmu modelēšana): savākt un analizēt milzīgo datu apjomu, kas vajadzīgs, lai labāk izprastu gēnu un gēnu produktu tūkstošus regulējošos sarežģītos tīklus, kuri kontrolē svarīgus bioloģiskus procesus visos attiecīgajos organismos un visos organizācijas līmeņos.
Integrating biological data and processes – large-scale data gathering, systems biology (including modelling of complex systems): to generate and analyse the vast amount of data needed to understand better the complex regulatory networks of thousands of genes and gene-products controlling important biological processes in all relevant organisms and at all levels of organisation.
Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība: izpētīt veselīgas novecošanas procesu un to, kā notiek gēnu un vides iedarbība uz smadzeņu darbību gan normālos apstākļos, gan arī smadzeņu slimību un attiecīgu ar novecošanu saistītu slimību (piem., plānprātības) gadījumos.
Research on the brain and related diseases, human development and ageing: to explore the process of healthy ageing and the way genes and environment interact with brain activity both under normal conditions and in brain diseases and relevant age-related illness (e.g. dementia).
un iespējamām jaunām vai atkārtotām epidēmijām (piemēram,
Hepatitis and
Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu slimību gadījumā - vēzis, sirds un asinsvadu slimības, diabēts/aptaukošanās; reti sastopamas slimības; reti sastopamas slimības, citas hroniskas slimības, tostarp artrīts,
Translational research in major diseases – cancer, cardiovascular disease, diabetes/obesity; rare diseases; other chronic diseases
: izstrādāt uz pacientiem vērstas stratēģijas, no profilakses līdz diagnozei, īpaši uzsverot ārstēšanu, tostarp klīnisko izpēti
: to develop patient-oriented strategies from prevention to diagnosis with particular emphasis on treatment, including clinical research
un aktīvu sastāvdaļu lietojumu
and the use of active ingredients
• Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana
· Optimising the delivery of health care to European citizens
Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē: radīt zināšanu bāzi lēmumu pieņemšanai klīniskos apstākļos un pievērsties tam, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, jo īpaši pievēršoties pacientu drošības un medikamentu labākas izmantošanas jautājumam (tostarp zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības aspektiem un zinātniski pārbaudītai papildināmībai un alternatīviem medikamentiem), kā arī risinot bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības.
Translating clinical outcome into clinical practice: to create the knowledge bases for clinical decision-making and to address the translation of outcomes of clinical research into clinical practice, especially addressing patient safety and the better use of medicines (including some aspects of pharmacovigilance and scientifically tested complementary and alternative medicines) as well as the specificities of children, women and the elderly population.
un zivsaimniecība
and Fisheries,
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku Termins "bioekonomika" ietver visas nozares un tautsaimniecības sektorus, kuros ražo, apsaimnieko un citādi izmanto bioloģiskos resursus un saistītos pakalpojumus, piegādes vai patērētāju nozares, tādas kā lauksaimniecība, pārtika, zivsaimniecība, mežsaimniecība utt.
Building a European knowledge-based bio-economy The term "bio-economy" includes all industries and economic sectors that produce, manage and otherwise exploit biological resources and related services, supply or consumer industries, such as agriculture, food, fisheries, forestry, etc.
, apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas, vides un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas, kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunīgo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības, akvakultūras un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku un piekrastes apstākļus un reakciju uz specifiskām patērētāju vajadzībām uztura ziņā.
by bringing together science, industry and other stakeholders, to exploit new and emerging research opportunities that address social, environmental and economic challenges: the growing demand for safer, healthier, higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural, aquaculture and fisheries production; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural and coastal contexts and response to specific dietary needs of consumers.
Inovācijas un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, drošiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, lopbarības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of biological resources (micro-organisms, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, safe, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, feed, food, health, forest-based and related industries.
Saskaņā ar Eiropas stratēģiju attiecībā uz zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju "Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija – Eiropas stratēģija" - KOM(2002) 0027.
In line with the European strategy on life sciences and biotechnology "Life sciences and biotechnology – A strategy for Europe" – COM(2002) 0027.
tas palīdzēs palielināt Eiropas lauksaimniecības un biotehnoloģijas, sēklu ražošanas un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, tajā pat laikā uzlabojot sociālo labklājību.
, this will help increase the competitiveness of European agriculture and biotechnology, seed and food companies, in particular high-tech SMEs, while improving social welfare and well-being.
Pētniecība par pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pašreizējās politikas un noteikumu īstenošanā un nākamās politikas un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into the safety of food and feed chains, diet-related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food-related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian flu), while making an important contribution to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the areas of public, animal and plant health and consumer protection.
Eiropas uzņēmumu dažādība šajās jomās un tas, ka lielākā daļa uzņēmumu ir mazi, kas ir viena no Savienības priekšrocībām un iespējām, izraisa fragmentētu pieeju līdzīgām problēmām.
The diversity and mainly small size of the European industries in these areas, while being one of the Union's strengths and an opportunity, leads to fragmented approaches to similar problems.
Tās var labāk atrisināt, ieviešot lielāku sadarbību un zināšanu apmaiņu, piemēram, par jaunām metodoloģijām, tehnoloģijām, procesiem un standartiem, kas rodas sakarā ar izmaiņām Kopienas tiesību aktos.
These are better addressed by increased collaboration and sharing of expertise, for example on new methodologies, technologies, processes and standards that result from changing Community legislation.
Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas veicina kopīgu pētniecības prioritāšu noteikšanu tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, dzīvnieku veselība, lauksaimniecības dzīvnieku audzēšana, pārtika un rūpnieciskā biotehnoloģija.
Several European Technology Platforms contribute to setting common research priorities, in fields such as plant genomics and biotechnology, forestry and forest based industries, global animal health, farm animal breeding, food and industrial biotechnology.
Lai nodrošinātu sociālo nozīmību, ir paredzēta arī elastīga reaģēšana uz jaunām politikas vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz jauniem riskiem, jaunām sociālām vai ekonomikas tendencēm un vajadzībām.
: With a view to ensuring social relevance, a flexible response to new policy needs is also foreseen, in particular with respect to new risks and social or economic trends and needs.
· Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija bioinformātika un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, tostarp minēto organismu bioloģiskās daudzveidības ekspluatāciju un ilgtspējīgu izmantošanu.
· Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: enabling research, including "omics" technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology, bioinformatics and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including research on the exploitation and sustainable use of their biodiversity.
Attiecībā uz sauszemes bioloģiskajiem resursiem tiks veikta šāda pētniecība: augsnes auglība, uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas visā to daudzveidībā, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ģMO ietekmes uz vidi un cilvēkiem pārraudzība un novērtējums; augu veselība, ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; lauku attīstība; dzīvnieku veselība un labturība, audzēšana un ražošana; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp epidemioloģiski pētījumi, zoonozes un to patogēni mehānismi, un slimības, kas saistītas ar dzīvnieku barību; citi draudi pārtikas ražošanas ilgtspējībai un drošībai, tostarp klimata pārmaiņas; dzīvnieku izcelsmes atkritumu droša iznīcināšana.
For land-based biological resources, research will focus on: soil fertility, improved crops and production systems in all their diversity, including organic farming, quality production schemes and monitoring and assessment of the impact of GMOs on the environment and humans; plant health, sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal health and welfare, breeding and production; infectious diseases in animals, including epidemiological studies, zoonoses and their pathogenic mechanisms, and diseases linked to animal feedstuffs; other threats to the sustainability and security of food production, including climate change; safe disposal of animal waste.
Attiecībā uz bioloģiskiem resursiem no ūdens vides pētniecība atbalstīs zivsaimniecības ilgtspējību un konkurētspēju, nodrošinās zinātnisko un tehnisko bāzi zvejniecības pārvaldībai un atbalstīs akvakultūras ilgtspējīgu attīstību, tostarp audzēšanu un labturību.
For biological resources from aquatic environments, research will support sustainability and competitiveness of fisheries, provide the scientific and technical basis of fisheries management and support the sustainable development of aquaculture, including breeding and welfare.
Līdzekļu (tostarp IKT līdzekļu) izstrādāšana, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem tādās jomās kā lauksaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra un lauku attīstība (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.); ražošanas sociālekonomiskie un ētiskie aspekti.
Development of tools (including ICT tools) needed by policy makers and other actors in areas such as agriculture, fisheries and aquaculture, and rural development (landscape, land management practices etc.); socio-economic and ethical contexts of production.
· Princips "no galda uz saimniecību" – pārtika (
· "Fork to farm" – food
tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem
(including seafood)
un bioķīmija
sciences, biotechnology and biochemistry
ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi un meža resursi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi, kā arī produkti ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, materiāli un ķīmiskas vielas (tostarp bioloģiski resursi, kas izmantojami farmācijas nozarē un medicīnā), tostarp jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesi un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; jauni un uzlaboti mikroorganismi un fermenti mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides bioatveseļošana un tīrāka biopārstrāde, agrārās nozares atkritumu un blakusproduktu utilizācija.
for sustainable non-food products and processes: improved crops and forest resources, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and products with high added value such as materials and chemicals (including biological resources utilisable in pharmaceutical industry and medicine), including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; new and improved micro-organisms and enzymes; forestry and forest based products and processes; environmental bio-remediation and cleaner bio-processing, the utilisation of agro-industrial wastes and by-products.
Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)
Information and Communication Technologies (ICT)
Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot IKT nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas prasības.
Improving the competitiveness of European industry and enabling Europe to master and shape future developments in ICT so that the demands of its society and economy are met.
IKT ir uz zināšanām balstītas sabiedrības pamatā.
ICT is at the very core of the knowledge-based society.
Pasākumi stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās globāli vadošo lomu IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt produktu, pakalpojumu un procesu inovācijas un radošu pieeju, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas iedzīvotāju, uzņēmumu, rūpniecības nozaru un valdību interesēs.
Activities will strengthen Europe's scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate product, service and process innovation and creativity through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe's citizens, businesses, industry and governments.
Šīs darbības arī palīdzēs samazināt digitālplaisas un sociālo atstumtību.
These activities will also help reduce the digital divide and social exclusion.
IKT ir svarīgas Eiropas nākotnei un tās ir Lisabonas stratēģijas īstenošanas pamatā.
ICT is critical to Europe's future and underpins the realisation of the Lisbon agenda.
Tām ir veicinošs iespaids trīs būtiskās jomās: produktivitātē un inovācijās, sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā un zinātnes un tehnoloģijas progresā.
It has a catalytic impact in three key areas: productivity and innovation, modernisation of public services and advances in science and technology.
Pusi no produktivitātes rezultātā gūtās peļņas mūsu tautsaimniecībās nodrošina IKT ietekme uz produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības procesiem.
Half of the productivity gains in our economies are explained by the impact of ICT on products, services and business processes.
IKT ir galvenais faktors inovāciju un jaunrades veicināšanā un vērtību izmaiņu apgūšanā ražošanas un pakalpojumu nozarē.
ICT is the leading factor in boosting innovation and creativity and in mastering change in value chains across industry and service sectors.
IKT ir nepieciešamas, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc veselības un sociālās aprūpes, jo īpaši cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, tostarp novecojošajai sabiedrībai, un lai modernizētu valsts kompetencē esošos pakalpojumus, piemēram, izglītība, kultūras mantojums, drošība, enerģētika, transports un vide, kā arī lai veicinātu pārvaldības un politikas veidošanas procesu pieejamību un pārredzamību.
ICT is essential to meeting the rise in demand for health and social care, in particular for people with special needs, including the ageing population, to modernising services in domains of public interest such as education, cultural heritage, security, energy, transport and the environment and to promoting accessibility and transparency of governance and policy development processes.
IKT ir svarīga nozīme pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas pārvaldībā un informācijas izplatīšanā, un tās paātrina citu zinātnes un tehnoloģijas jomu attīstību, jo tās ietekmē veidu, kā zinātnieki veic izpēti, sadarbojas un rada inovācijas.
ICT plays an important role in RTD management and communication and is catalytic in the advance of other fields of science and technology as it transforms the way researchers conduct their research, cooperate and innovate.
Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē: neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un pēc pieprasījuma atklāt to funkcionalitāti; padarīt tehnoloģijas funkcionālas, ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas; nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand; making technology functional, very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users' context and preferences.