natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ES ir nepieciešama jauna darījumu politika, lai turpmāk vadītos pēc faktiskajiem tautsaimniecības apstākļiem; šajā ziņā uzsver vajadzību pēc Eiropas mēroga saskaņotas rīcības, jo īpaši ieguldījumu stratēģijas jomā, lai sasniegtu energoefektivitātes un CO2 emisiju samazināšanas mērķus; uzskata, ka ir jāpalielina Eiropas Investīciju bankas ietekme, lai tā varētu piedalīties šo mērķu sasniegšanā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē EIB lēmumu piešķirt 30 miljardus eiro Eiropas MVU atbalstam un tās apņemšanos lielākā mērā iesaistīties ilgtspējīgas infrastruktūras projektos; uzsver, ka miljoniem maza apjoma projekti, tādi kā mājokļu siltināšana un nulles emisijas ierīču uzstādīšana, ir rentablākā jaunās, ekoloģiskās darījumu politikas forma, kas turklāt rada jaunas darba vietas;
Takes the view that we need a 'New Deal' to relaunch the real economy; emphasises, in this respect, the need for concerted Europe-wide action, especially on an investment strategy to achieve energy-efficiency and CO2-reduction goals; considers that the European Investment Bank should have a strengthened role so that it can contribute to meeting these objectives; welcomes, in this context, the EIB's decision to mobilise EUR 30 billion to support European SMEs and its commitment to step up its ability to intervene in sustainable infrastructure projects; stresses that millions of small projects, such as housing insulation and the installation of zero-carbon devices, represent the most cost-effective and employment-creating form of an ecological New Deal;
uzsver ilgtermiņa ieguldījumu nozīmi Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas finansēšanā; prasa dalībvalstīm un Komisijai ierosināt iniciatīvas, lai mudinātu bankas un finanšu iestādes īstenot ilgtermiņa stratēģijas un veikt pasākumus, ar ko likviditātes stratēģijas vietā izvēlas ilgtermiņa ieguldījumus;
Underlines the role of long-term investors in financing the Lisbon-Göteborg Strategy; urges the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the Commission to come up with initiatives to encourage banks and financial institutions to implement long-term strategies and to take measures to redirect liquidity towards longer-term investments;
pauž bažas par atšķirībām, kādas pašreiz pastāv starp klātienes darījumiem tirdzniecības vietās un organizētiem tirgiem vai starp regulētām un neregulētām struktūrām; aicina dalībvalstis no jauna pilnībā apsvērt pašreizējās finanšu sistēmas darbību, ja dalībvalstis īsteni vēlas atjaunot uzticību finanšu tirgiem, un rast visaptverošu finanšu krīzes risinājumu, kas ietver dalībvalstu tautsaimniecību savstarpējās atkarības atzīšanu, un likvidēt atšķirības starp regulētām un neregulētām struktūrām, lai visiem finanšu jomā iesaistītajiem nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus;
Expresses its concerns at the existing gaps between over-the-counter transactions and organised markets or between regulated and unregulated entities; invites the Member States to rethink completely the functioning of the current financial system if they are serious about their willingness to restore confidence in the financial markets and to tackle the financial crisis globally, which means recognising the interdependence of national economies, and to close the gap between regulated and unregulated entities so as to establish a level playing field for all financial actors;
uzskata, ka neregulēto tirgu pārskatāmības palielināšana ir viens no pamatuzdevumiem, kas jārisina, lai novērstu finanšu krīzes sistēmisku atkārtošanos; mudina dalībvalstis un Komisiju efektīvi risināt šos jautājumus un nekavējoties īstenot vajadzīgos pasākumus;
Takes the view that enhancing the transparency of non-regulated markets is one of the key problems to address if new systemic financial crises are to be avoided; urges the Member States and the Commission to address these issues effectively and to take the measures required promptly;
šajā sakarībā prasa Komisijai iesniegt likumdošanas priekšlikumu par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem; atkārtoti pauž pārliecību, ka šāds tiesību akts cita starpā palīdzētu izveidot riska ieguldījumu fondu un riska ieguldījumu fondu pārvaldnieku ES mēroga reģistrācijas un licencēšanas sistēmu, kā arī strukturēto produktu ES reģistru;
Urges the Commission, in this context, to submit a legislative proposal on hedge funds and private equity funds; reiterates its conviction that such legislation should aim, inter alia, to set up an EU framework for the registration and licensing of hedge funds and hedge fund managers and to create an EU register for structured products;
uzsver, ka pašreizējā krīze liecina par vajadzību ievērot lielāku piesardzību attiecībā uz kompleksiem finanšu produktiem; šajā ziņā atzīmē, ka pārvēršana vērtspapīros, ko uzskatīja par risku mazināšanas instrumentu, ir nekontrolēti palielinājusi kredītrisku visā finanšu sistēmā;
Emphasises that the crisis highlights the need for greater vigilance as regards complex financial products; notes in this respect that securitisation, which was conceived as a tool to diminish risks, has instead arbitrarily spread credit risk throughout the financial system;
atbalsta Eiropadomes lēmumu pasteidzināt darbu pie kapitāla prasību direktīvas; uzskata, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai uz visām struktūrām vai darbībām, kuras var radīt vienādu sistēmisko risku, attiektos vienādi piesardzības noteikumi; uzsver, ka Komisijas priekšlikumā par kapitāla prasībām ir jāietver noteikums, saskaņā ar kuru rīkojuma devēji daļu no vērtspapīros pārvērstajiem aizdevumiem ietvertu bilancē; turklāt uzskata, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai no bankām prasītu pareizu pārvaldību un ziņošanu par ārpusbilances posteņiem;
Supports the European Council's decision to speed up the work on the Capital Requirements Directive; regards it as crucial that all entities or activities with the same potential to create systemic risk should be subject to the same prudential rules; emphasises that the Commission's proposal concerning capital requirements should require that originators hold portions of securitised loans on their balance sheets; regards it as crucial, further, that banks should be required to manage soundly and report off-balance-sheet exposures;
atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumus par sabiedrību administrācijas atalgojuma shēmām; uzskata, ka šis atalgojums ir jānosaka atbilstīgi attiecīgā sabiedrības darbinieka faktiskajam ieguldījumam veiksmīgā sabiedrības darbībā un tam nav jāmudina veikt nepārdomātus riskus; prasa Komisijai šajā jautājumā nekavējoties iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka finanšu iestādes publisko savu atalgojuma politiku, jo īpaši kompleksos noteikumus par valdes locekļu atalgojumu un kompensāciju izmaksu, un lai konsultatīvās uzraudzības iestādes savā riska pārvaldības novērtējumā ietvertu atalgojuma, bonusu un nodokļu sistēmu ietekmi, novēršot to, ka minētās sistēmas mudina veikt ļoti augsta riska darījumus;
Welcomes the European Council's decisions as regards remuneration schemes for company executives; shares the view that they should be in line with the executives' actual contribution to the success of the company and should not encourage them to take ill-advised risks; urges the Commission to submit promptly a legislative initiative on this matter to ensure that financial institutions disclose their remuneration policies, in particular the remuneration and compensation packages of board members, and that prudential supervisors include in their risk management assessments the influence of remuneration, bonus schemes and taxation so that they do not encourage extreme risk-taking;
norāda, ka zināma atbildība par pašreizējo krīzi ir jāuzņemas kredītvērtējuma aģentūrām; atzinīgi vērtē Eiropadomes aicinājumu pasteidzināt sengaidītā Komisijas likumdošanas priekšlikuma pieņemšanu, ar ko nosaka stingrākus noteikumus par kredītvērtējuma aģentūru izveidi; šajā sakarībā uzskata, ka sevišķi būtiski ir nodrošināt, lai kredītvērtējuma aģentūras tiktu reģistrētas, tādējādi mudinot izstrādāt alternatīvus modeļus un nodrošinot, ka aģentūras kredītvērtēšanas pakalpojumus nošķir no pārējiem pakalpojumiem (piemēram, no konsultēšanas par darījumu strukturēšanu), ko tās sniedz attiecībā uz visām vērtētajām saistībām un struktūrām; uzskata, ka Komisijai ir jāizveido publiska un neatkarīga ES kredītvērtējuma aģentūra, lai uzlabotu pārskatāmību šajā nozarē;
Points out that credit rating agencies bear their share of responsibility for the crisis; welcomes the European Council's call to speed up the long-awaited forthcoming Commission legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies; in that connection, regards it as vitally important to ensure that rating agencies are registered, to encourage the development of alternative models and to ensure that agencies separate their rating business from any other services (such as advice on structuring transactions) that they provide in respect of any obligations or entities that they rate; takes the view that the Commission should establish a public and independent EU credit rating agency in order to improve transparency in this sector;
atzinīgi novērtē Eiropadomes lēmumu atļaut lielāku elastību, piemērojot noteikumus par patieso vērtību, ņemot vērā pašreizējos “ārkārtējos apstākļus tirgū”; tomēr norāda, ka turpmāk ir jārisina virkne trūkumu, kas saistīti ar veidu, kādā dažādas grāmatvedības sistēmas nosaka aktīvu vērtību bilancēs, un ka vispārīgāk ir jārisina jautājums par tirgus nepastāvību, ko izraisa pašreizējā “patiesās vērtības” sistēma;
Approves the European Council's decision to allow more flexibility in applying fair value rules given the current 'exceptional market circumstances'; points out, however, that there is a need to tackle in the future the series of weaknesses relating to the way different accounting systems set a value on assets on balance sheets and to address more generally the issue of the market volatility created by the current system of 'fair value';
pauž nožēlu, ka Eiropadomes lēmumi, kas saistīti ar Eiropas finanšu nozares, it īpaši pārrobežu grupu, pārraudzību nav pietiekami, lai risinātu grūtības, ko rada pašreizējais sistēmiskais risks;
Deplores the fact that the European Council's decisions relating to the strengthening of the supervision of the European financial sector, particularly cross-border groups, are far from being enough to respond to the challenges posed by the current systemic risks;
šajā sakarā norāda, ka finanšu nozares pārraudzība nav notikusi vienlaikus ar tirgus integrāciju un tas ir bijis noteicošais krīzes izplatīšanās iemesls, jo valstu uzraudzības iestādēm nebija iespēju paraudzīties uz šo jauno, komplekso finanšu jauninājumu radīto risku no Eiropas skatījuma;
Points out, in that connection, that the fact that financial supervision has not kept pace with market integration has been an aggravating factor in the spread of crisis, since national supervisory bodies were not able to take a European view of the risks created by these complex financial innovations;
tādēļ atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāveido ES uzraudzības iestāde, lai uzraudzītu finanšu darījumus visā Eiropā; norāda, ka šai ES uzraudzības iestādei ir jāspēj vākt un analizēt mikrolīmeņa un makrolīmeņa informāciju par centrālajām bankām piesardzības nolūkos un ka tai ir jāspēj ātri reaģēt krīzes situācijās, kurām ir sistēmiska ietekme uz ES;
Reiterates, therefore, its conviction that there is a need to set up an EU supervisory body to cover trans-European financial transactions; points out that this EU supervisory authority should be able to collect and analyse micro- and macro prudential information with the central banks and should act as a rapid reaction force in crisis situations which have a systemic impact on the EU;
atzīmē, ka ir nepieciešama elastība valsts atbalsta politikas ieviešanā, ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos apstākļus, tomēr uzsver, ka ir jāizdara izmaiņas to lielo finanšu iestāžu stimulēšanā, kuras rada iespējamu sistēmisku risku, ņemot vērā to, ka “būdamas pārāk lielas, lai ciestu neveiksmi”, šīs iestādes tiek mudinātas maksimizēt risku, ko tās uzņemas;
Notes that some flexibility is needed in the implementation of State aid policy in view of the current exceptional circumstances, but stresses the need to change the incentives for large financial institutions with potential systemic risks, taking into account the fact that if they are 'too big to fail' they are encouraged to maximise the risks they take;
apšauba Komisijas lomu, nepieļaujot palielināties tādu lielu finanšu iestāžu skaitam, kuras rada sistēmisku risku; attiecībā uz valsts atbalstu, uzskata, ka ir svarīgi īstenot piemērotus līdzekļu saņēmēju uzvedības noteikumus, ar kuriem novērš valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, ekspansiju un agresīvu tirgus stratēģiju vēršanu galvenokārt pret mazākām iestādēm, pamatojoties uz valsts garantijām;
Questions the role played by the Commission in preventing the growth of large financial institutions with systemic risks; as regards State aid, regards it as essential to implement suitable rules on the conduct of beneficiaries that prevent any abuse of State support, such as expansion and aggressive market strategies, notably vis-à-vis smaller institutions, on the back of State guarantees;
turklāt uzsver, ka ir nepieciešams atbilstīgs privātā sektora ieguldījums, kas papildinātu valsts garantiju sistēmas ieviešanu; uzskata, ka Komisijai vajadzētu konsultēties ar privātā sektora pārstāvjiem par šo principu īstenošanu;
Emphasises, further, that an appropriate contribution by the private sector is needed, as a counterpart to the introduction of the State guarantee scheme; takes the view that the Commission should consult it on the implementation of these principles;
atzīst, ka aizvien vairāk pieaug Eiropas iedzīvotāju neuzticība Eiropas Savienībai; tomēr atkārto, ka Lisabonas līgumā ir ietverti elementi, kas nepieciešami, lai šo neuzticēšanos pārvarētu, stiprinot parlamentāro demokrātiju, pārredzamību un tiesiskumu, nodrošinot pamattiesību ievērošanu, attīstot pilsonību un uzlabojot paplašinātās Eiropas Savienības iespējas efektīvi rīkoties gan savā teritorijā, gan ārpus tās; tomēr atzīst arī, ka finanšu krīze ir parādījusi, ka Kopienas instrumenti ekonomikas un finanšu politikas jomā ir nepiemēroti;
Acknowledges that there is increasing mistrust on the part of European citizens towards the European Union; however, reiterates that the Lisbon Treaty contains the elements needed to overcome that mistrust by strengthening parliamentary democracy, transparency and the rule of law, by enshrining fundamental rights, developing citizenship and enhancing the ability of the enlarged Union to act effectively at home and abroad; acknowledges also, however, that the financial crisis has shown that the Community instruments in the area of economic and financial policy are inadequate;
atzinīgi vērtē to, ka Īrijas valdība padziļināti analizē referenduma negatīvā iznākuma iemeslus, tomēr pauž bažas par kavēšanos; mudina Īrijas valdību darīt visu iespējamo un iesniegt konkrētu priekšlikumu par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem pēc kāda laika būtu iespējams atsākt ratifikācijas procedūru, lai Lisabonas līgums varētu stāties spēkā vēl pirms 2009. gada Eiropas vēlēšanām;
Welcomes the in-depth analysis by the Irish Government of the causes of the negative outcome of the referendum, but is concerned about the delay; urges the Irish Government to make all possible efforts to come forward with a concrete proposal establishing the conditions under which the ratification procedure could be resumed in time to allow the Lisbon Treaty to come into force before the 2009 European elections;
aicina Zviedrijas un Čehijas atbildīgās iestādes pabeigt šajās valstīs attiecīgās ratifikācijas procedūras pirms šā gada beigām;
Calls on the responsible authorities of country-regionSwedenPlaceName and the placeCzechPlaceType Republic to complete their respective ratification procedures before the end of the current year;
ir pārliecināts, ka ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanas ekonomiskais pamatojums ir skaidrs un ka ikviena darbība, kas kavē nepieciešamo pasākumu veikšanu, noteikti radīs vēl lielākas izmaksas; turklāt uzskata, ka, uzlabojot energoefektivitāti un pārejot uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un klimatam labvēlīgu ekonomiku, varēs ietaupīt līdzekļus, samazināt ES atkarību no enerģijas importa un nodrošināt pozitīvu ietekmi uz darbavietu radīšanu šajā grūtajā laikā Eiropā;
Is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs; furthermore, considers that improving energy efficiency and shifting to renewable energy sources and a climate-friendly economy will save money, reduce our dependence on energy imports and have a positive impact on job creation in Europe at this critical time;
atzinīgi vērtē Parlamentā sasniegto progresu un panākto vienprātību par sarunu sākšanu, lai pirmajā lasījumā panāktu vienošanos ar Padomi pirms Parlamenta pilnvaru laika beigām;
Welcomes the progress made within Parliament and the consensus that has been reached on starting negotiations with a view to seeking first-reading agreement with the Council before the end of this parliamentary term;
stingri nosoda Eiropadomes centienus “aplaupīt” klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi, attiecinot uz to nevis parasto koplēmuma procedūru, bet gan Padomē spēkā esošo noteikumu par vienprātību; pauž bažas, ka tas varētu būtiski mazināt tiesību aktu paketes integritāti un apdraudēt ES centienus nākotnē panākt starptautisku vienošanos klimata pārmaiņu jomā;
Strongly condemns the European Council's attempt to hijack the climate and energy package by removing it from the scope of the normal codecision procedure and making it subject to the unanimity rule in the Council; is concerned that this could seriously undermine the integrity of the package and put EU efforts to lend impetus to a future international climate agreement at risk;
atzīst, ka pašlaik ES importē 82,5 % no tai nepieciešamās naftas un ka dalībvalstu pašreizējās naftas rezerves pietiktu 15 mēnešiem, ja ES nekavējoties būtu jāpārtrauc naftas imports;
Acknowledges that the EU is now importing 82.5% of its oil and that if the EU were to immediately stop importing oil Member States' existing reserves would last 15 months;
atzīst, ka transporta nozarē izmanto aptuveni 70 % no visa Eiropas naftas patēriņa, 20 % izmanto celtniecības nozarē, bet atlikušos 10 % — kā izejvielu; atzīmē, ka Komisija vēlas, lai enerģijas pieprasījums transporta nozarē līdz 2030. gadam palielinātos vismaz par 30 %, savukārt gaisa pārvadājumu nozarē palielinājums par 5 % gadā nav pieņemams, jo tādējādi palielinās CO2 emisijas apjoms un atkarība no enerģijas importa;
Acknowledges that roughly 70% of the oil consumed in Europe is used by the transport sector, with the remaining 20% used in buildings and 10% as raw material; notes that the Commission expects energy demand in the transport sector to grow by at least 30% until 2030, with an unacceptable rise of up to 5% per year for air transport, which increases CO2 emissions and dependency on imported energy;
uzsver, ka atkarību no naftas importa un sakārtotāku vidi būtiski ietekmē norises transporta nozarē un pauž nožēlu, ka Eiropadome gandrīz nemaz nav risinājusi jautājumu par atkarību no naftas importa un nemaz nav to izskatījusi saistībā ar transporta nozari;
Underlines that developments in the transport sector are critical for oil dependency and a better environment and deplores the fact that the European Council hardly tackled the question of oil dependency and completely failed to address the transport sector;
ir pārliecināts, ka ievērojami sasniegumi šajā energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā ļaus uzlabot energoapgādes drošību, apturēt gaidāmo enerģijas cenu palielināšanos un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju; mudina Komisiju, lai tā pasākumus, kas saistīti ar energotaupību, energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas avotiem, nosaka par galvenajiem pasākumiem, kuri nepieciešami, lai sasniegtu S mērķus klimata jomā, vienlaikus palielinot piegāžu drošību ES;
Is confident that substantial developments in this area of energy efficiency and renewable energies will enhance energy security, curb the projected rise in energy prices and reduce greenhouse gas emissions; urges the Commission to identify energy saving, energy efficiency and renewable energies as the key measures needed to achieve the EU's climate targets whilst simultaneously increasing security of supply in the EU;
uzskata, ka saskaņā ar Eiropadomes 2007. gada martā panākto vienošanos, mērķis līdz 2020. gadam uzlabot energoefektivitāti par vairāk nekā 20 % ir gan tehniski, gan ekonomiski visnotaļ iespējams; tādēļ pauž nožēlu, ka Eiropadome šo mērķi nav noteikusi kā obligātu;
Considers that a target of improving energy efficiency by over 20% by 2020, as already agreed by the European Council in March 2007, is entirely feasible technically and economically; deplores the fact, therefore, that the European Council has not made this target mandatory;
atkārtoti aicina ES īstenot konkrētus pasākumus, lai tās ekonomiku līdz 2020. gadam padarītu par tādu, kas ir vismazāk atkarīga no fosilā kurināmā un ir visenergoefektīvākā; tādēļ mudina ES un tās dalībvalstis steidzami un masveidīgi ieguldīt energotaupības un energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos un ES atjaunojamo enerģijas avotu jomā izstrādāt kopīgus projektus, ar kuriem varētu ne tikai nodrošināt piegāžu drošību Eiropas Savienībā, bet arī izveidot saikni starp šo mērķi, Lisabonas mērķi (ekonomikas un sociālā attīstība) un Gēteborgas mērķi (vide);
Calls once again on the EU to take concrete measures to make its economy the least fossil fuel-dependent and most energy-efficient by 2020; urges, therefore, the EU and its Member States to invest urgently and massively in energy-saving and energy-efficiency measures and the development of joint EU renewable energy projects, which can not only ensure the EU's security of supply, but can also create a link between this goal and the Lisbon goal (economic and social development) and the Göteborg goal (environment);
turklāt aicina Komisiju saskaņā ar otro enerģētikas stratēģijas pārskatu sākt plašu energoefektivitātes uzlabošanas programmu, tostarp vairākas jaunas, atbilstīgas iniciatīvas, piemēram, spēkā esošās ES direktīvas par ēku energoefektivitāti pārskatīšana, jauna iniciatīva saistībā ar koģenerāciju un jaunu iespēju paredzēšana budžetā attiecībā uz energotaupību un energoefektivitāti; uzsver, ka ar energotaupību, energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu var visvairāk un izmaksu ziņā vislētāk samazināt CO2 emisijas apjomu, vienlaikus veicinot ES ģeopolitisko neatkarību; atkārto, ka tikai ar šādiem pasākumiem ES var piedāvāt konkrētu, ilgtermiņa palīdzību saviem iedzīvotājiem un uzņēmumiem cīņā pret enerģijas cenu palielināšanos;
Calls on the Commission, further, to launch under the Second Strategic Energy Review a vast energy efficiency programme, including a set of new relevant initiatives, such as a revision of the existing EU buildings directive, a new initiative on co-generation, and new budgetary facilities for investments in energy saving and energy efficiency; stresses that energy saving, energy efficiency and the use of renewable energy offer the greatest, as well as the cheapest, potential for CO2 reductions, whilst enhancing the EU's geopolitical independence; reiterates that only through such measures can the EU offer concrete long-term help to its citizens and businesses in their struggle against rising energy prices;
pauž nožēlu, ka Imigrācijas un patvēruma pakts vairāk pievēršas jautājumam par robežkontroli, nevis legālas migrācijas veidu noteikšanai par prioritāti; uzmanības koncentrēšana uz robežkontroli un nelegālo ieceļotāju sistemātisku nosūtīšanu atpakaļ rada šķēršļus iespējām meklēt patvērumu un apvienoties ģimenēm;
Deplores the fact that the immigration and asylum pact focuses on border control rather than on prioritising means of legal migration; the focus on border controls and the systematic return of illegal immigrants represent barriers to access to asylum and family reunification;