natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž bažas par valūtas kursu svārstīguma un veikto tirdzniecības darījumu ietekmi gan uz pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, gan reālo ekonomiku;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
uzsver, ka, neraugoties uz pašreizējo finanšu un ekonomikas krīzi pasaulē, euro zona ir jāpaplašina, taču norāda, ka Māstrihtas kritēriju izpilde ir priekšnoteikums dalībai euro zonā; atzinīgi vērtē euro ātro ieviešanu visās dalībvalstīs, kuras ir izpildījušas attiecīgos kritērijus;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
uzskata, ka euro ieviešana Igaunijā liecina par euro valūtas statusu, neraugoties uz vērojamo valstu parādu krīzi; uzskata, ka minētais statuss rosinās arī citas dalībvalstis censties pievienoties euro zonai;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 23. novembra rezolūcija par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē” un Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē apstiprināto ziņojumu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē” par šīs stratēģijas īstenošanu,
having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē apstiprināto Eiropas Savienības Iekšējās drošības stratēģiju,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus par KDAP,
having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,
ņemot vērā EDAP secinājumus un deklarāciju “EDAP desmit gadi ‐ uzdevumi un iespējas”, ko pieņēma Padome 2009. gada 17. novembrī,
having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled ‘ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities’, adopted by the Council on 17 November 2009,
ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 12. decembrī pieņemto deklarāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas pastiprināšanu un Padomes 2008. gada 11. decembrī pieņemto deklarāciju par spēju stiprināšanu,
having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
ņemot vērā Eiropadomes sanāksmē Helsinkos 1999. gada 11. decembrī pieņemtos secinājumus (Vispārējais mērķis 2003. gadam) un Padomes 2004. gada 17. maijā pieņemto Vispārējo mērķi 2010. gadam,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Helsinki on 11 December 1999 (Headline Goal 2003) and to the Headline Goal 2010, approved by the Council on 17 May 2004,
ņemot vērā Padomes 2008. gada 3. decembra dokumentu “Īstenojot ar EDAP saistītu ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325, kuru pastiprina ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1820” un Padomes 2006. gada 14. septembra dokumentu “Cilvēktiesību iekļaušana EDAP”,
having regard to the Council paper ‘Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP’ of 3 December 2008, and to the Council document on ‘Mainstreaming of Human Rights into ESDP’ of 14 September 2006,
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju par neseno zemestrīci Haiti, kurā aicināts izveidot ES civilās aizsardzības spēkus Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0015 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti, which calls for the establishment of an EU Civil Protection Force Texts adopted, P7_TA(2010)0015 .
ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0061 .
having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy Texts adopted, P7_TA(2010)0061 .
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0308/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0308/2010 ),
atgādina, ka ES ir apņēmusies noteikt un īstenot kopējos politikas virzienus un darbības, lai saglabātu mieru, nepieļautu konfliktus, konsolidētu pēckonflikta rehabilitāciju un stiprinātu starptautisko drošību atbilstīgi ANO Statūtiem, kā arī lai konsolidētu un atbalstītu demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un starptautisko tiesību principus un palīdzētu dabas vai cilvēku izraisītās katastrofās cietušajiem iedzīvotājiem;
Recalls that the EU has committed itself to defining and pursuing common policies and actions to preserve peace, prevent conflicts, consolidate post-conflict rehabilitation and strengthen international security in accordance with the principles of the UN Charter, as well as to consolidate and support democracy, the rule of law, human rights and the principles of international law, and to assist populations facing natural or man-made disasters;
uzsver, ka ES, galvenokārt ar civilo krīžu vadību, sniedz būtisku ieguldījumu vispārējā drošībā, paužot savas pamatvērtības un principus;
Underlines that the EU, mainly through its civilian crisis management, offers a distinct contribution to global security, reflecting its core values and principles;
uzsver ‐ lai efektīvi reaģētu uz pašreizējām krīzēm un drošības apdraudējumiem, tostarp dabas katastrofām, bieži vien ir jāizmanto gan civilās, gan militārās spējas un jāveido ciešāka civilmilitārā sadarbība; atgādina, ka ES visaptverošas pieejas izstrāde un kombinētās militāro un civilo krīžu vadības spējas ir bijušas KDAP galvenās iezīmes un tās sniedz šīs politikas galveno pievienoto vērtību; vienlaikus atgādina, ka KDAP nav vienīgais instruments un ka KDAP misijas ir jāizmanto plašākā ES stratēģijā;
Stresses that effective responses to present-day crises and security threats, including natural disasters, often need to be able to draw on both civilian and military capabilities and require closer cooperation between them; recalls that the development of the EU's comprehensive approach and of its combined military and civilian crisis management capabilities have been distinctive features of the CSDP and represent its core added value; recalls at the same time that the CSDP is not the only tool available and that CSDP missions should be used as part of a broader EU strategy;
atgādina, ka ir vajadzīga ES Baltā grāmata par drošību un aizsardzību, kura pamatotos uz sistemātisku un stingru drošības un aizsardzības pārskatu izstrādi, ko pēc vienotiem kritērijiem un grafika veiktu dalībvalstis, un kurā attiecībā uz pieejamajiem līdzekļiem un resursiem skaidrāk noteiktu Savienības drošības un aizsardzības mērķus, intereses un vajadzības; uzsver, ka Baltajā grāmatā arī būtu jānosaka jomas un nosacījumi, kurās un saskaņā ar kuriem būtu vēlama lielāka civilmilitārā sadarbība, lai palīdzētu šos mērķus īstenot; uzskata, ka ES Baltajā grāmatā ir skaidri jāparedz resursu apvienošanas iespējas ES līmenī, kā arī valstu specializācijas un spēju harmonizācija, lai panāktu lielus līdzekļu ietaupījumus;
Recalls the need for an EU White Paper on security and defence, based on systematic and rigorous security and defence reviews conducted by the States according to common criteria and a common timetable, which would define the Union's security and defence objectives, interests and needs more clearly in relation to the means and resources available; emphasises that the White Paper should also define areas in which, and conditions under which, greater civilian-military cooperation is desirable to help achieve those objectives; takes the view that the EU White Paper should identify explicitly opportunities for the pooling of resources at EU level, as well as national specialisation and capability harmonisation, in order to achieve large economies of scale;
uzsver, ka ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi vajadzētu vēl vairāk sekmēt patiesi visaptverošas Eiropas pieejas izstrādi civilo un militāro krīžu vadībai, konfliktu novēršanai un miera veidošanai un nodrošināt ES piemērotas struktūras, personālu un finanšu līdzekļus tās globālo pienākumu īstenošanai atbilstīgi ANO Statūtiem;
Emphasises that the establishment of the European External Action Service (EEAS) should contribute further to the development of a truly comprehensive European approach to civilian and military crisis management, conflict prevention and peace-building and provide the EU with adequate structures, staffing levels and financial resources to meet its global responsibilities in line with the UN Charter;
pilnībā atbalsta KDAP struktūru, tostarp Krīžu vadības un plānošanas direktorāta, Civilās plānošanas un īstenošanas centra, ES Militārā štāba un Situāciju izvērtēšanas centra, pārcelšanu uz EĀDD un nonākšanu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos tiešā vadībā un atbildībā; atgādina par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves solījumu nodrošināt, ka šīs struktūras strādās ciešā sadarbībā un sinerģijā ar attiecīgajām uz EĀDD pārceltajām Komisijas struktūrvienībām, kuras nodarbojas ar krīžu pārvarēšanas plānošanu un programmu izstrādi, ar konfliktu novēršanu un miera veidošanu; mudina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi nodrošināt, ka šīs struktūras strādā līdzvērtīgi KDAP struktūrām; uzsver, ka nav pieļaujams, ka KDAP struktūras oficiāli vai neoficiāli kontrolē ar Stabilitātes instrumentu finansētu pasākumu plānošanu un programmu izstrādi, un uzstāj, ka nedrīkst izformēt pārceltās Komisijas struktūrvienības;
Fully supports the transfer of the CSDP structures, including the Crisis Management Planning Directorate, the Civilian Planning and Conduct Capability, the EU Military Staff and the Situation Centre, to the EEAS, under the direct authority and responsibility of the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy; recalls the pledge made by the Vice-President/High Representative to ensure that they work in close cooperation and synergy with the relevant Commission units transferred to the EEAS which deal with the planning and programming of crisis response, conflict prevention and peace-building; urges the Vice-President/High Representative to ensure that these units work on an equal footing with the CSDP structures; stresses that no formal or informal control by the CSDP structures of the planning and programming of measures financed from the Instrument for Stability is acceptable and insists that the transferred Commission structures must not be dismantled;
turklāt visaptverošas ES pieejas izstrādes nolūkos mudina īstenot ciešu koordināciju starp EĀDD un visām attiecīgajām Komisijas paspārnē palikušajām struktūrvienībām, jo īpaši tām, kuras strādā attīstības, humānās palīdzības, civilās aizsardzības un sabiedrības veselības jomā; uzsver, ka ir jānodrošina ciešas saites starp EĀDD un KDAP aģentūrām, galvenokārt Eiropas Aizsardzības aģentūru, ES Drošības pētījumu institūtu, Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu un ES Satelītu centru;
For the sake of the development of the EU's comprehensive approach, also encourages close coordination between the EEAS and all relevant units remaining within the Commission, in particular those dealing with development, humanitarian aid, civil protection and public health; stresses the need for direct links between the EEAS and CSDP agencies, namely the European Defence Agency, the EU Institute for Security Studies, the European Security and Defence College and the EU Satellite Centre;
vērš uzmanību uz Komisijas Uzraudzības un informācijas centra lomu katastrofu seku likvidēšanas koordinācijas atvieglošanā un uzsver, ka priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei, pildot Komisijas priekšsēdētāja vietnieces funkcijas, ir jānodrošina cieša saikne starp šo centru un EĀDD; aicina uzlabot militāro līdzekļu, jo īpaši gaisa transporta nodrošinājuma spēju, koordināciju un ātrāku izvietošanu katastrofu seku likvidēšanā, pamatojoties uz Haiti gūto mācību un ņemot vērā katastrofu seku likvidēšanas operāciju primāri civilo būtību; atkārto aicinājumu turpmāk uzlabot civilās aizsardzības mehānismu, lai pēc brīvprātības principa apvienotu dalībvalstu rezervstāvē esošos resursus, kurus tādējādi vajadzības gadījumā varētu nekavējoties izmantot katastrofu seku likvidēšanas operācijās; ierosina šo resursu koordinēšanas un izvietošanas vajadzībām izveidot ES civilās aizsardzības spēkus, lai palielinātu ES rīcības redzamību; vienlaikus atgādina par dalībvalstu individuālo atbildību par civilās aizsardzību un katastrofu kontroles mehānismiem;
Draws attention to the role of the Commission's Monitoring and Information Centre (MIC) in facilitating disaster relief coordination under the Civil Protection Mechanism and highlights the need for close cooperation between the centre and the EEAS to be ensured by the Vice-President/High Representative in her capacity as Vice-President of the Commission; calls for improved coordination and faster deployment of military assets in the context of disaster relief, in particular air transport capabilities, based on the lessons learned in Haiti and while respecting the primarily civilian nature of disaster relief operations; reiterates its call for further improvement of the Civil Protection Mechanism to establish a voluntary pool of Member States' assets on stand-by for immediate deployment in disaster response operations; suggests that these assets be coordinated and deployed under the designation of an EU Civil Protection Force to increase the visibility of EU action; recalls at the same time the individual responsibility of the Member States for civil protection and disaster control measures;
arī atbalsta labāku koordināciju starp dalībvalstu humānās palīdzības organizācijām un Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroju, īstenojot dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu seku likvidēšanas operācijas;
Advocates also improved coordination between the Member State humanitarian agencies and DG ECHO for relief operations following natural or man-made disasters;
aicina Padomi drīzumā pieņemt lēmumus, kuri ir vajadzīgi, lai īstenotu LES 42. panta 7. punktā minēto savstarpējās palīdzības klauzulu un LESD 222. pantā minēto solidaritātes klauzulu, un kuriem ir jāatspoguļo ES visaptverošā pieeja un jābalstās uz civilmilitārajiem resursiem;
Calls on the Council to promptly adopt the necessary decisions to give effect to the mutual assistance clause as outlined in Article 42(7) TEU as well as the solidarity clause as outlined in Article 222 TFEU, which should reflect the EU's comprehensive approach and build on civil-military resources;
atgādina par veiksmīgi izveidoto Miera veidošanas partnerību starp Komisiju un nevalstiskajām organizācijām un to, ka ir ārkārtīgi svarīgi veidot labu sadarbību starp nevalstiskajām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un topošo EĀDD; aicina Komisiju turpināt izstrādāt sistēmu sadarbībai ar NVO un veicināt nevalstisko dalībnieku iesaistīšanu Savienības pasākumos konfliktu novēršanai un konfliktu pārvaldībai, arī tos iekļaujot ES apmācības pasākumos;
Recalls the successful development of the Peace-building Partnership between the Commission and non-governmental organisations, and that good cooperation between non-governmental, civil-society organisations and the future EEAS is of crucial importance; calls on the Commission to further develop the framework for cooperation with NGOs and to promote the use of non-state actors in the Union's conflict prevention and conflict management activities, also by including them in EU training activities;
Stratēģiskais līmenis
Strategic level
politiski stratēģiskajā līmenī atzinīgi vērtē civilo un militāro elementu integrāciju Krīžu vadības un plānošanas direktorātā un uzskata, ka tas ir solis pareizajā virzienā; tomēr uzsver, ka, lai varētu pilnībā izmantot pieejamo sinerģiju, ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp civilajām un militārajām stratēģiskās plānošanas spējām ne tikai attiecībā uz darbinieku skaitu, bet arī amatu hierarhiju; vienlaikus uzsver, ka ir pienācīgi jāņem vērā civilo un militāro jomu un to mērķu atšķirības un jāraugās, lai tiktu nodrošināta katrai situācijai piemērota cilvēkresursu kombinācija;
On the political-strategic level, welcomes the integration of civilian and military elements within the Crisis Management Planning Directorate (CMPD) as a step in the right direction; emphasises, however, the need to strike a proper balance between civilian and military strategic planning capabilities, not only in terms of numbers, but also with regard to hierarchy, in order to exploit to the full the synergies available; highlights at the same time the need to duly respect the differences between civilian and military roles and their distinctive objectives and to make sure that an appropriate mixture of human resources is allocated to each operation on a case-by-case basis;
īpaši mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi risināt darbinieku trūkumu civilo misiju plānošanas un spēju attīstības ekspertu jomā un raudzīties, lai Krīžu vadības un plānošanas direktorātā būtu pietiekami daudz ekspertu no visām prioritārajām civilo spējo jomām, jo īpaši politikas, tieslietām, civilās administrācijas, civilās aizsardzības un uzraudzības, kā arī cilvēktiesību aizsardzības;
In particular, urges the Vice-President/High Representative to address the shortage of staff as regards experts on civilian mission planning and capability development and to make sure that the CMPD includes a sufficient number of experts from all the priority civilian capability areas, namely police, justice, civilian administration, civil protection and monitoring, as well as in the area of human rights;
uzsver vajadzību visām ES ieinteresētajām personām (EĀDD, kā arī visām attiecīgajām Komisijas struktūrvienībām: Attīstības un attiecību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm ģenerāldirektorātu, Humānās palīdzības ģenerāldirektorātu, Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātu, izmantojot to krīžu novērtēšanas spējas) ierastā veidā panākt kopīgu situācijas izpratni, kura būtu jāpauž visos ES reģionālā vai valsts līmeņa stratēģiskajos dokumentos; uzsver, ka šajā procesā galvenā loma ir pārveidotajām ES delegācijām;
Emphasises the need, in routine phases, to develop a common situation awareness shared by all EU stakeholders (EEAS, but also all relevant units from the Commission: DG DEV, DG ECHO, DG SANCO, with the support of each of their crisis assessment capabilities), which should be reflected in all EU regional or country strategic papers; stresses that the reshaped EU delegations have a key role to play in this process;
aicina uzlabot ES delegāciju vadītāju un/vai ES īpašo pārstāvju (ja tādi ir attiecīgajā krīzes apgabalā) lomu civilmilitārajā koordinācijā, arī tāpēc, lai nodrošinātu ciešāku politisko uzraudzību uz vietas;
Calls for an improved role for the Heads of EU Delegations and/or EU Special Representatives - when present in the area of crisis - in the civilian-military coordination efforts, also with a view to securing closer political oversight on the ground;
operatīvajā plānošanas līmenī aicina ievērojami stiprināt civilās plānošanas spējas, lai tās atbilstu civilo KDAP misiju mērķiem, palielinot Civilās plānošanas un īstenošanas centra darbinieku skaitu un nodrošinot labāku uzdevumu sadali starp stratēģisko un operatīvo līmeni; uzsver, ka šai uzdevumu sadalei ir jāpamatojas uz līdzsvarotu un visaptverošu personāla stratēģiju; uzskata, ka, ņemot vērā civilo operāciju komandiera lomu, šo amatu vajadzētu novietot pienācīgā (proti, augstākā) EĀDD hierarhijas līmenī;
On the operational planning level, calls for a significant strengthening of civilian planning capabilities to match the ambitions of civilian CSDP missions, by consolidating the Civilian Planning and Conduct Capability (CPCC) as regards staffing levels as well as by means of a better division of tasks between the strategic and operational levels; stresses that this division of tasks needs to be based on a balanced and comprehensive personnel strategy; takes the view that, in the light of the responsibilities of the Civilian Operations Commander, this function needs to be placed at an appropriate (i.e. higher) level within the EEAS hierarchy;
atkārtoti aicina pašreizējās sistēmas vietā (kad pēc vajadzības tiek izmantots viens no septiņiem pieejamajiem štābiem) noteikt pastāvīgu ES operāciju štābu, kas būtu atbildīgs par operatīvo plānošanu un ES militāro operāciju vadību; uzsver, ka šāds solis garantētu saskaņotu komandķēdi un lielā mērā palielinātu ES spēju ātri un vienoti reaģēt uz krīzēm (jo īpaši palielinot ES institucionālo atmiņu), kā arī samazinātu izmaksas;
Reiterates its call for the establishment of a permanent EU operational headquarters, responsible for operational planning and conduct of EU military operations, to replace the current system of using one of the seven available headquarters on an ad hoc basis; stresses that such a move would guarantee a coherent chain of command and greatly increase the EU's capacity for rapid and consistent responses to crises (notably by enhancing the EU's institutional memory) and also reduce costs;
uzskata, ka, lai maksimāli palielinātu civilmilitārās koordinācijas sniegtos ieguvumus un labāk veicinātu ES plānotāju paraugpraksi, operāciju štābs ir jāizvieto blakus Civilās plānošanas un īstenošanas centram, tostarp apvienojot noteiktas funkcijas; ierosina operāciju štābu un Civilās plānošanas un īstenošanas centru pat iekļaut vienotā ES “Krīžu vadības štābā”, kas būtu atbildīgs par operatīvo plānošanu un vadītu visas ES civilās misijas, militārās operācijas un drošības sektora reformas misijas;
Takes the view that the operational headquarters should be placed alongside the CPCC in order to maximise the benefits of civilian-military coordination, including the pooling of certain functions, and to better promote best practices among EU planners; suggests even that the operational headquarters and the CPCC might be integrated into a joint EU ‘Crisis Management Headquarters’ that would be responsible for the operational planning and conduct of all EU civilian missions, military operations and security sector reform missions;
tomēr uzsver, ka pienācīga uzmanība ir jāpievērš civilās un militārās plānošanas operāciju atšķirībām un ka ir jāsaglabā divas dažādas komandķēdes, civilo operāciju komandieri un militāro operāciju komandieri novietojot vienā EĀDD hierarhijas līmenī;
Emphasises, however, that due account needs to be taken of the differences between civilian and military planning and that separate chains of command need to be maintained, with a Civilian Operations Commander and a Military Operations Commander retaining their own competences and enjoying the same hierarchical status within the EEAS;