natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka bez 2003. gada pieņemtajā EDS apzinātajām problēmām Eiropas Savienības drošības interesēs ietilpst arī tādi jautājumi kā tās iedzīvotāju aizsardzība un tās interešu aizsardzības ES un ārpus tās, kaimiņvalstu drošība, ārējo robežu un svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzība, kā arī uzlabot kiberdrošību, energoapgādes un jūras līniju drošību, Kosmosa resursu aizsardzību un aizsardzību pret klimata pārmaiņu sekām;
Is of the opinion that, in addition to the challenges identified in the ESS as adopted in 2003, the security interests of the Union include the protection of its citizens and its interests inside the EU as well as abroad, the security of its neighbourhood and the protection of its external borders and critical infrastructure, as well as the improvement of its cyber security, the security of energy supply and sea lanes, the protection of its space assets and protection against the consequences of climate change;
Eiropas drošības mērķi
European security ambitions
norāda, ka ES atzīst starptautisko kārtību, kas balstās uz efektīvu daudzpusēju sadarbību, ievērojot starptautiskās tiesības, un ka tādā veidā izpaužas Eiropas pārliecība, ka neviena valsts nav spējīga pretoties jaunajiem draudiem viena pati;
Notes that the EU recognises an international order founded on effective multilateralism on the basis of international law, and that this is an expression of Europeans' conviction that no nation can face the new threats on its own;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir skaidrāk jāformulē tālejoši mērķi saistībā ar tās lomu pasaulē; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir nevis jācenšas kļūt par tādu lielvaru kā ASV, bet jāstrādā pie kaimiņvalstu stabilitātes nodrošināšanas un jāsniedz ieguldījums daudzpusējā globālajā drošības sistēmā, ko izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācija, nodrošinot starptautisko tiesību ievērošanu un efektīvas krīžu un konfliktu novēršanas, kā arī pēckonflikta pārvaldības un konfliktu atrisināšanas principus;
Considers that the European Union must define more clearly its ambitions concerning its role in the world; is of the opinion that the European Union should not try to become a superpower like the United States but that it should guarantee its security, work for stability in its neighbourhood, and contribute to a multilateral global system of security within the framework of the United Nations, ensuring respect for international law and effective crisis and conflict prevention, as well as post-conflict management and resolution;
uzsver, ka Eiropas Drošības un aizsardzības politikā Eiropas Savienība par prioritāti ir izvirzījusi krīžu novēršanu; norāda, ka drošība un tiesiskums ir neaizstājami priekšnoteikumi attīstībai un ilgtermiņa stabilitātei;
Stresses that the EU gives priority to crisis prevention in the ESDP; points out that security and the rule of law are indispensable preconditions for development and long-term stability;
Eiropas drošības stratēģijas izstrāde
Developing Europe's security strategy
norāda, ka 2003. gada Eiropas drošības stratēģijā ir uzsvars uz nopietnākajiem Eiropas Savienības draudiem (terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionāli konflikti, valsts sabrukums un organizētā noziedzība), kā arī apzināti stratēģiskie mērķi, kuri kļuvuši par pamatu apakšstratēģijām;
Notes that the 2003 ESS highlights the main threats faced by the EU (terrorism, proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime) and identifies strategic objectives, which have become the basis for substrategies;
pauž gandarījumu par ES Francijas prezidentūras iniciatīvām attiecībā uz EDAP; norāda uz iepriekš minēto Augstā pārstāvja 2008. gada 11. decembra ziņojumu par EDS īstenošanu, kuru Eiropadome apstiprināja, un atzinīgi vērtē to, ka ir ņemtas vērā daudzas no iepriekšējos Parlamenta ziņojumos iekļautajām prasībām attiecībā uz EDS un EDAP, īpaši saistībā ar:
Congratulates the recent French EU Presidency for its initiatives concerning ESDP; takes note of the High Representative's above-mentioned report of 11 December 2008 on the implementation of the ESS as endorsed by the European Council, and welcomes the fact that many recommendations from Parliament's previous reports on the ESS and the ESDP have been taken up, particularly as regards:
energodrošību, tostarp piegādēm Eiropai;
energy security, including supplies to Europe;
neatrisinātiem reģionālajiem konfliktiem ES kaimiņvalstīs;
unresolved regional disputes in the EU's neighbourhood;
Āfrikas kontinenta problēmām;
challenges on the African continent;
klimata pārmaiņu sekām;
consequences of climate change;
cīņu par dabas resursiem;
competition for natural resources;
projektiem civilo un militāro iespēju uzlabošanai;
projects to strengthen civilian and military capabilities;
Kosmosa nozīmi mūsu kopējā drošībā;
the importance of space for our common security;
jūras satiksmes drošību;
maritime security;
atzinīgi vērtē Padomes apņēmību panākt to, ka Eiropas Savienība tuvākajos gados spēj izpildīt izvirzītos mērķus un cita starpā 60 dienu laikā dislocēt 60 000 kareivju lielus spēkus lielām operācijām, kas tiek īstenotas saistībā ar Pamatmērķi 2010. gadam un Civilo pamatmērķi 2010. gadam, un vienlaikus spēj plānot un īstenot:
Welcomes the Council's commitment to the idea that the EU should actually be capable in the years ahead, within the framework of the level of ambition established, inter alia of deploying 60 000 men in 60 days for a major operation, within the range of operations envisaged within the headline goal for 2010, and, within the civilian headline goal for 2010, of planning and conducting simultaneously:
divas lielas stabilizācijas un atjaunošanas operācijas ar piemērotu civilo komponentu, ko vismaz divus gadus atbalsta ne vairāk kā 10 000 kareivju;
two major stabilisation and reconstruction operations, with a suitable civilian component, supported by a maximum of 10 000 men for at least two years;
divas ierobežota ilguma ātrās reaģēšanas operācijas, citu starpā izmantojot ES kaujas vienības;
two rapid response operations of limited duration using inter alia the EU's Battlegroups;
ES valstu valstspiederīgo steidzamas evakuācijas operāciju (ne vēlāk kā desmit dienu laikā), paturot prātā katras dalībvalsts primāro lomu attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem un izmantojot konsulārās vadītājvalsts koncepciju;
an emergency operation for the evacuation of European nationals (in less than ten days), bearing in mind the primary role of each Member State as regards its nationals and making use of the consular lead State concept;
jūras vai gaisa spēku veiktu uzraudzības vai piegāžu bloķēšanas misiju;
a maritime or air surveillance/interdiction mission;
civilmilitāru humānās palīdzības misiju, kas var ilgt līdz 90 dienām;
a civilian-military humanitarian assistance operation lasting up to 90 days;
ap duci dažāda veida EDAP civilās misijas (citu starpā policijas, tiesiskuma, civilās pārvaldes, civilās aizsardzības, drošības sektora reformas un novērošanas misijas), tostarp gadījumos, kad nepieciešama ātra reaģēšana, paredzot vienu apjomīgu misiju (kurā eventuāli iesaistās līdz pat 3 000 ekspertu), kas varētu ilgt vairākus gadus;
around a dozen ESDP civilian missions (including inter alia police, rule of law, civil administration, civil protection, security sector reform and observation missions) of varying formats, operating inter alia in a rapid reaction situation, including a major mission (potentially involving up to 3 000 experts) which could last several years;
tomēr pauž nožēlu par neskaidro veidu, kādā formulēti secinājumi par EDS un EDAP (nevis viens, bet četri dokumenti); pauž nožēlu par bieži vien neskaidro formulējumu un to, ka tā arī nav izveidota reāla stratēģija; pauž kritiku par to, ka Padome nav izpildījusi Parlamenta prasību izstrādāt Balto grāmatu un ka tādēļ, visticamāk, netiks uzsāktas auglīgas un plašas sabiedriskas diskusijas;
Deplores, however, the unclear manner in which the conclusions concerning the ESS and ESDP are presented (in four documents instead of one); regrets the often vague wording used, which fails to describe a real strategy; criticises the fact that the Council has not acceded to Parliament's demand for a White Paper and that it is therefore unlikely that a fruitful, wide-ranging public debate will be initiated;
turklāt pauž nožēlu par to, ka Padome nav izskatījusi prasības, kas iekļautas iepriekšējos Parlamenta ziņojumos par EDS un EDAP, īpaši tādus jautājumus kā:
Further deplores the fact that demands made in Parliament's previous reports on the ESS and the ESDP have not been considered by the Council, above all:
kopējo Eiropas drošības interešu definīcija;
the definition of common European security interests,
EDAP misiju sākšanas kritēriju definēšana;
the definition of criteria for the launching of ESDP missions,
priekšlikumi jaunai ES un NATO partnerībai;
proposals for a new EU-NATO partnership,
nacionālo atrunu problēmas risināšana;
tackling the issue of national "caveats";
pauž nožēlu, ka pēc 2003. gada ir panākts salīdzinoši neliels progress ES sadarbības nostiprināšanā aizsardzības jomā; tādēļ atkārtoti aicina izveidot Eiropas drošības un aizsardzības Balto grāmatu, ko varētu izmantot, lai sāktu plašas sabiedriskas debates un nodrošinātu, ka EDS īstenošana ir efektīva;
Regrets the relative lack of progress since 2003 in strengthening EU cooperation in defence; therefore calls once again for a White Paper to be drawn up on European security and defence as a tool to be used to initiate a wide-ranging public debate and to ensure that the ESS is implemented in an efficient way;
pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz rūpīgo sagatavošanu, strupceļā nonākušā Lisabonas līguma dēļ EDS pārskatīšana zaudēja tempu un tā vietā, lai izveidotu jaunu stratēģisko orientāciju, tiek atspoguļotas ikdienā aktuālas politikas problēmas; norāda, ka ir paplašināts draudu loks, citu starpā iekļaujot tajos kiberdrošības un pirātisma problēmas; atzinīgi vērtē tādus pārskatīšanas rezultātā ietvertus jaunus aspektus kā uzsvars uz klimata pārmaiņām, energodrošību (tostarp kodoljomā ‐ atbalsts daudzpusējam kodoldegvielas ciklam un daudzpusējam nolīgumam, ar kuru aizliedz skaldmateriālu ražošanu kodolieročiem) un Starptautisko Ieroču tirdzniecības nolīgumu, kā arī jauno Oslo Konvenciju par kasešu munīciju;
Regrets that, despite extensive preparation but in consequence of a loss of momentum caused by the impasse over the Lisbon Treaty, the revision of the ESS has resulted not in a new strategic orientation but merely in a report expressing day-to-day policy concerns as these arise; notes that the range of threats has been expanded to cover, inter alia, cyber security and piracy; welcomes innovative aspects of the revision such as its focus on climate change, energy security (including, in the nuclear field, support for a multilateral nuclear fuel cycle and a multilateral treaty banning the production of fissile material for nuclear weapons) and the International Arms Trade Treaty as well as other disarmament treaties such as the new Oslo Convention on Cluster Munitions;
uzskata par nepieņemamu to, ka, pirms tika pieņemts ziņojums, kurā ierosināta EDS pārskatīšana, ir notikušas tikai visai ierobežotas parlamentārās debates, bet sabiedriska apspriešana vispār nav notikusi;
Finds it unacceptable that there was only limited parliamentary debate and no public debate before the adoption of the report proposing revision of the ESS;
uzskata, ka aprimušu konfliktu vardarbīgi uzliesmojumi Dienvidosetijā un Abhāzijā un tas, ka Krievija to rezultātā atzina šo provinču neatkarību, pastiprina steidzamo nepieciešamību sniegt ieguldījumu ilgtspējīgā šādu konfliktu politiskā atrisināšanā mūsu kaimiņvalstīs; atkārtoti pauž viedokli, ka konfliktus Kaukāzā nevar atrisināt ar militāriem līdzekļiem un asi nosoda visus tos, kuri konflikta laikā izmantoja vardarbību; uzsver, ka Eiropas Savienības stratēģiskās partnerības ar Krieviju turpmākajā attīstībā ir jāietver nopietns dialogs par drošības jautājumiem, kas balstīts uz abu pušu pausto apņemšanos ievērot kopīgās vērtības, respektēt starptautiskās tiesības un teritoriālo integritāti un pildīt pušu saistības un pienākumus, ko tām uzliek Helsinku Nobeiguma akts;
Considers that the violent escalation of the hitherto frozen conflicts in South Ossetia and Abkhazia, and the subsequent recognition of the independence of those provinces by Russia, underscores the urgent need to invest in durable political solutions for such conflicts in our neighbourhood; reiterates its view that the conflicts in the Caucasus cannot be resolved by military means and its firm condemnation of all those who resorted to violence during the conflict; emphasises that the further development of the EU's strategic partnership with Russia needs to include meaningful dialogue on security, based on the stated commitment of both parties to their shared values, respect for international law and territorial integrity, and commitment to, and the fulfilment of, obligations under the Helsinki Final Act;
uzsver, ka ES un Krievijas attiecību drošības dimensija un KĀDP un EDAP loma nav skatāma atrauti no plašākas Eiropas drošības struktūras, kurā ietilpst NATO, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un tādi starptautiski mehānismi kā Pretballistisko raķešu nolīgums un Līgums par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā; uzskata, ka attiecīgā plašākas drošības struktūras attīstība ir jāpanāk, risinot dialogu gan ar Krieviju, gan ASV, un aicina Padomi izveidot atklātu un konstruktīvu pieeju iespējamajām sarunām starp ES, ASV, Krieviju un tām EDSO dalībvalstīm, kas nav ES dalībvalstis, lai atjaunotu transatlantisko konsensu drošības jomā, par pamatu ņemot Helsinku Nobeiguma aktu;
Stresses that the security dimension of EU-Russia relations and the role of the CFSP and the ESDP cannot be seen in isolation from the wider European security architecture, which includes NATO, the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) and international arrangements such as the Anti-Ballistic Missile Treaty and the Treaty on Conventional Armed Forces in Europe; considers that relevant developments in this wider security structure should be addressed in dialogue with both Russia and the United States, and asks the Council to adopt an open and constructive attitude towards possible talks between the EU, the United States, Russia and non-EU OSCE member states with a view to renewing transatlantic consensus on security, taking the Helsinki Final Act as a basis;
atzinīgi vērtē Eiropas Savienības saskaņoto rīcību, kļūstot par vidutāju starp Krieviju un Gruziju, lai risinātu Gruzijas kara radītās problēmas; norāda, ka ātrā Eiropas Savienības reakcija un vienotība, kuras rezultātā tika noslēgts pamiers un saistībā ar EDAP nekavējoties nosūtīta uzraudzības misija, ir pierādījusi, ka ES ir spējīga uz krīžu vadību un vienotu rīcību; atzinīgi vērtē ES Francijas prezidentūras lomu kopējas Eiropas nostājas saglabāšanā;
Welcomes the concerted action taken by the EU to mediate between Russia and Georgia in response to the challenge posed by the war in Georgia; points out that the rapid reaction and unity of the European Union, which led to the signing of a ceasefire agreement and the rapid deployment of a monitoring mission under the ESDP, has demonstrated its capacity for crisis management and common action; commends the recent French EU Presidency for its positive role in maintaining a common European approach;
atzinīgi vērtē 2008. gada 2. decembra Padomes lēmumu izveidot neatkarīgu komisiju, ko vadīs Eiropas Savienība, lai izvērtētu Gruzijas konflikta cēloņus;
Welcomes the Council's decision of 2 December 2008 to establish an independent commission headed by the EU to examine the causes of the conflict in Georgia;
norāda uz Baltijas valstu paustajām bažām un pieņem zināšanai NATO un tās dalībvalstu skaidri pausto apstiprinājumu, ka tās arī turpmāk pildīs Ziemeļatlantijas līguma 5. pantā paredzētās saistības;
Notes the concerns expressed by the Baltic states and takes note of the clear confirmation by NATO and its member states of the continuing validity of their commitments under Article 5 of the North Atlantic Treaty;
atzinīgi vērtē NATO lēmumu atkal izmantot esošos sakaru kanālus un atjaunot NATO un Krievijas Padomes darbību;
Welcomes the fact that NATO has decided once again to use existing channels of communication and that the NATO-Russia Council is to be reactivated;
uzskata, ka gan ES, gan NATO ir jārisina atklāts un reālistisks dialogs ar Krieviju jautājumos, kas skar reģionālo drošību, enerģētiku, pretraķešu aizsardzību, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, bruņoto spēku skaitliskā sastāva samazināšanu un Kosmosa izmantošanas politiku;
Considers that both the EU and NATO should pursue a frank and realistic dialogue with Russia covering such matters as regional security, energy, missile defence, non-proliferation of weapons of mass destruction, limitation of armed forces and space policy;
uzskata, ka ir svarīgi uzlabot daudzpusējo dialogu par drošības jautājumiem Eiroatlantijas partnerības padomes ietvaros;
Considers it important to enhance a multilateral dialogue on security issues within the framework of the Euro-Atlantic Partnership Council;
norāda, ka savas ģeopolitiskās atrašanās vietas, militārās varas, politiskās nozīmes, enerģijas resursu un ekonomiskā potenciāla dēļ Krievija Eiropai ir stratēģiski svarīga;
Points out that, due to its geopolitical position, its military power and political weight, its energy wealth and its economic potential, Russia is of strategic importance for Europe;
Eiropas iespēju palielināšana
Building Europe's capabilities
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir nepieciešami līdzekļi, lai tā varētu īstenot savus politikas virzienus, un ka tādēļ līdztekus diplomātisko iespēju nostiprināšanai tai ir vajadzīgas kā civilās, tā militārās iespējas, lai nostiprinātu EDAP un pildītu savus starptautiskos pienākumus;
Stresses that the EU has to have the means to implement its policies, and that, in addition to strengthening its diplomatic capacities, it therefore needs both civilian and military capabilities in order to strengthen the ESDP and to fulfil its responsibilities in the world;
norāda, ka kopš EDAP izveides ir īstenotas 22 misijas, starp tām 16 civilās misijas; uzsver EDAP civilā komponenta nozīmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Civilās plānošanas un īstenošanas centra izveidi Eiropas Savienības Padomē; aicina dalībvalstis palielināt savus pasākumus, lai EDAP civilajām misijām būtu pieejams kvalificēts personāls; šajā sakarā uzsver Civilā pamatmērķa 2010. gadam nozīmi;
Points out that, since its creation, 22 missions have been carried out within the framework of the ESDP, including 16 civilian missions; stresses the importance of the civilian components of the ESDP; welcomes in this connection the establishment of the Civilian Planning and Conduct Capability within the Council of the European Union; calls on the Member States to redouble their efforts to make qualified personnel available for civilian ESDP missions; stresses in this connection the importance of the civilian headline goal 2010;
uzsver arī to, ka, tā kā liels uzsvars tiek likts uz EDAP militāro dimensiju, civilo iespēju un konfliktu novēršanas jomā progress ir pārāk lēns, un tādēļ Padomei un Komisijai steidzami jānāk klajā ar priekšlikumiem dinamikas palielināšanai šajā jomā;
Also emphasises that, with most of the emphasis being placed on the military dimension of the ESDP, progress in the area of civil capabilities and conflict prevention is far too slow and that, in this area, new dynamics need to be proposed as a matter of urgency by both the Council and the Commission;
aicina turpināt miera izveides partnerības pārveidi par Eiropas civilo miera uzturēšanas korpusu;
Calls for the further development of the Peace-building Partnership into a European Civil Peace Corps;
uzsver, ka ES dalībvalstis kopā aizsardzībai tērē vairāk nekā EUR 200 000 000 000 gadā ‐ vairāk nekā pusi no ASV gada izdevumiem aizsardzībai; turpina paust nopietnas bažas par to, ka trūkst efektivitātes un koordinācijas šīs naudas izmantošanā; tādēļ aicina veltīt vairāk pūļu, lai novērstu nevajadzīgu dalībvalstu izdevumu dubultošanos, proti, panākot specializāciju, esošo iespēju kopīgu izmantošanu un dalīšanos ar tām, kā arī kopīgi veidojot jaunas iespējas; atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA) un tās līdzšinējo izcilo darbību un aicina ES dalībvalstis pilnībā izmanto EAA potenciālu;
Points out that the EU Member States together spend more than EUR 200 000 000 000 per year on defence, which is more than half the defence expenditure of the United States; remains deeply concerned about the lack of efficiency and coordination in the utilisation of those funds; therefore urges that greater efforts be made to eliminate unnecessary duplication between Member States, namely through specialisation, pooling and sharing of existing capabilities, and joint development of new ones; commends the European Defence Agency (EDA) for the excellent work it has performed so far and calls on EU Member States to take full advantage of the EDA's potential;
uzsver, ka ar iespējām saistītās bruņoto spēku, robežsardzes, svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzības un glābšanas dienestu vajadzības tehnoloģiski bieži vien ir līdzīgas vai vienādas; uzsver, ka tas paver jaunas iespējas izmantot sinerģijas un palielināt bruņoto spēku un drošības struktūru savietojamību;
Stresses that capability needs are often technologically very similar or even identical for armed forces operations, border surveillance, protection of critical infrastructure and disaster management; emphasises that this creates new opportunities to exploit synergies and enhance interoperability between armed forces and security forces;
noteikti pieprasa, lai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis pievērstu uzmanību kopējām iespējām, kas izmantojamas gan aizsardzības, gan drošības mērķiem; šajā sakarā uzskata, ka šiem mērķiem būtiski svarīgi ir ar satelītu palīdzību iegūti izlūkdati, uzraudzības un brīdināšanas iekārtas, bezapkalpes lidaparāti, helikopteri un telekomunikāciju iekārtas, kā arī gaisa un jūras transports; prasa ieviest vienotu tehnisko standartu aizsargātām telekomunikāciju iekārtām un līdzekļus svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzībai;
Strongly requests that the EU and its Member States focus their efforts on common capabilities which can be used for both defence and security purposes; in this context, considers satellite-based intelligence, surveillance and warning equipment, unmanned air vehicles, helicopters and telecommunication equipment and air and sea transport to be crucial; demands a common technical standard for protected telecommunications and ways of protecting critical infrastructure;
atzinīgi vērtē EAA valdes 2008. gada 10. novembrī pieņemto lēmumu izveidot Eiropas gaisa transporta floti un norāda uz nodoma deklarāciju par dalību šajā iniciatīvā, ko parakstījuši 12 dalībvalstu aizsardzības ministri;
Welcomes the decision taken by the Steering Board of the EDA on 10 November 2008 on the establishment of a European Air Transport Fleet and takes note of the Declaration of Intent on participation in this initiative, signed by the Defence Ministers of twelve EU Member States;
atbalsta ciešāku Eiropas valstu sadarbību tādās jomās kā apmācība, uzturēšana un loģistika, jo šīs jomas ir būtiski svarīgs priekšnoteikums efektīvākam līdzekļu izmantojumam aizsardzības jomā;
Advocates closer European cooperation in the area of training, maintenance and logistics as a crucial prerequisite for greater efficiency in defence spending;
Nepieciešamība pēc jaunām struktūrām
The need for new structures