natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata par prioritāru uzdevumu cīnīties pret nabadzību, pārskatot makroekonomikas, monetāro, sociālo un darba politiku, kas ir tās pamatā, lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo taisnīgumu sievietēm, pārskatot nabadzības rādītāju noteikšanas metodes un izstrādājot stratēģijas, kuras veicina ienākumu taisnīgu sadali, garantē iztikas minimumu, cilvēka cienīgas algas un pensijas, paredz vairāk kvalitatīvu darba vietu, kas pielāgotas sieviešu tiesībām, nodrošina visām sievietēm un meitenēm piekļuvi kvalitatīviem publiskajiem pakalpojumiem, uzlabo sociālo aizsardzību un vietējos aprūpes pakalpojumus, proti, piedāvā mazbērnu novietnes, bērnudārzus, dienas aprūpes centrus, pašvaldību atpūtas un ģimenes atbalsta centrus un dažādu paaudžu vajadzībām paredzētus centrus, kā arī nodrošina to pieejamību visām sievietēm, vīriešiem, bērniem un gados vecākiem cilvēkiem, īpaši pievēršot uzmanību palīdzībai vecāka gadagājuma sievietēm, kas dzīvo vienas;
Takes the view that one priority should be to fight poverty by reforming the macroeconomic, monetary, social and labour market policies that are its root causes, with a view to guaranteeing economic and social justice for women, by reconsidering the methods used to determine the poverty rate and by pursuing strategies to promote fair distribution of income, guarantee a minimum income and decent wages and pensions, create more high-quality jobs coupled with rights for women, enable women and girls to benefit from public services of a high standard, and improve welfare provision and neighbourhood services, including crèches, nursery schools, kindergartens, day centres, community leisure and family support centres and ‘intergenerational centres’, making these accessible to women, men, children and older people as a whole, with a particular focus on assistance for older women living alone;
uzsver, ka visnabadzīgākajām sievietēm ir būtiski jāpiedalās vienlīdzīgu iespēju politikas izstrādāšanā, īstenošanā un novērtēšanā; līdz ar to aicina Savienību īpaši pievērst uzmanību Eiropas gada cīņai pret nabadzību, Eiropas Brīvprātīgā darba gada un stratēģijas “Eiropa 2020” plānošanai un īstenošanai no šā viedokļa;
Stresses that the poorest women should be the leading partners in formulating, implementing and assessing equal opportunities policies; invites the Union, therefore, to pay particular attention to the planning and implementation of the European Year against Poverty, the European Year of Volunteering, and the Europe 2020 Strategy in general from this perspective;
uzsver dzimumu līdztiesības pozitīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi; šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar dažos pētījumos veiktajiem aprēķiniem, ja nepilnas slodzes nodarbinātības un ražīguma rādītāji sievietēm ir līdzīgi šiem rādītājiem attiecībā uz vīriešiem, IKP palielinās par 30 %;
Emphasises the positive effect of gender equality on economic growth; points out in this respect that some studies estimate that, if the employment, part-time employment and productivity rates for women were similar to those for men, GDP would increase by 30%;
aicina dalībvalstis analizēt krīzes apkarošanas pasākumu ietekmi un turpmākās krīzes pārvarēšanas stratēģijas no dzimumu līdztiesības viedokļa;
Calls on the Member States to analyse the effects of measures to combat the crisis and future exit strategies from the point of view of gender equality;
aicina Komisiju novērst nevienlīdzību attiecīgajās jomās, lai nodrošinātu tādu pašu tiesiskās aizsardzības līmeni pret diskrimināciju, kas balstīta uz dzimumu, kā pret rasu diskrimināciju, un aicina uzlabot dažādu veidu diskriminācijas upuru tiesisko aizsardzību un tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību šiem upuriem;
Calls on the Commission to eliminate gaps in the areas covered in order to ensure the same level of legal protection against gender-based discrimination as against discrimination on the basis of race, and to improve legal protection and access to legal remedies for victims of multiple discrimination;
uzstājīgi aicina veikt steidzamus pasākumus cīņā pret diskrimināciju darba samaksas jomā, pārskatot spēkā esošo direktīvu, pakāpeniski izstrādājot nozaru plānus un nospraužot konkrētus mērķus, piemēram, līdz 2020. gadam ierobežot samaksas atšķirību līdz 0–5 %, lai novērstu tiešo un netiešo diskrimināciju, vai mudinot uz sarunām par darba koplīguma slēgšanu, veicinot padomdevēju apmācību līdztiesības jautājumos, mēģinot novērst nevienlīdzību neapmaksāta darba jomā starp sievietēm un vīriešiem un izstrādājot attiecīgos plānus uzņēmumos un citās darbavietās; uzskata, ka algu struktūras pārredzamībai vajadzētu būt standarta praksei, lai stiprinātu strādājošo sieviešu situāciju sarunās;
Maintains that measures need to be taken as a matter of urgency to combat wage discrimination, whether by revising the existing directive, by drawing up phased industry-wide plans with clear-cut goals – such as narrowing the pay gap to 0-5% by 2020 – aimed at doing away with direct and indirect forms of discrimination, or by encouraging collective bargaining and the training of equality advisers, addressing the unequal share of unpaid work between women and men and laying down equality plans for factories and other workplaces; takes the view that transparent wage composition should be standard practice with a view to strengthening the negotiating position of women workers;
atzinīgi vērtē to, ka sieviešu nodarbinātība ES ir tuvu 60 % mērķim 2010. gadā, taču uzsver, ka ir jānosaka vērienīgāks 75% mērķis, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam;
Welcomes the fact that female employment in the EU is close to the target of 60% by 2010, but is adamant that a more ambitious figure of 75% by 2020 now needs to be set;
prasa Padomei, Komisijai un ES dalībvalstīm veikt īpašus pasākumus, lai uzlabotu sevišķi neaizsargātu grupu situāciju, piemēram, piešķirot neatkarīgu statusu migrantēm, kas cieš no vardarbības ģimenē, individuālas tiesības uz pensiju un citus pabalstus sievietēm, kuras nav aktīvas vai ir mazaktīvas darba tirgū, kā arī īstenot kampaņu, lai veicinātu informētību par transseksuālu cilvēku diskrimināciju, un uzlabotu viņu pieeju tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;
Demands that specific measures be taken by the Council, the Commission and the EU Member States to improve the position of especially vulnerable groups, such as an independent status for migrant women faced with domestic violence, individualised entitlements to pensions and other benefits for women with no or little labour market participation and a campaign to raise awareness of discrimination against transgender people and improve their access to legal remedies;
uzsver sarunu un darba koplīgumu slēgšanas nozīmi cīņā pret sieviešu diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz darba pieejamību, algām, darba apstākļiem, karjeras attīstību un apmācību;
Stresses the importance of negotiations and collective bargaining in fighting discrimination against women, especially as regards access to employment, wages, working conditions, career progress and training;
aicina valsts un privātās struktūras iekļaut šos līdztiesības plānus to iekšējos noteikumos, lai tos papildinātu ar precīziem īsa, vidēja un ilga termiņa mērķiem, un ik gadu veikt šo mērķu praktiskās īstenošanas novērtējumu;
Calls on public and private bodies to incorporate these equality plans into their internal rules, to accompany them with precise short-, medium- and long-term objectives, and to carry out an annual assessment of the implementation of those objectives in practice;
pauž nožēlu par to, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas lēmumu pieņemšanā gan uzņēmējdarbībā, gan demokrātiskajos procesos, un uzstāj, ka ir vajadzīgi vērienīgāki pasākumi, lai palielinātu to sieviešu skaitu, kuras darbojas uzņēmumu valdē un vietējās, reģionālās, valsts un Eiropas Savienības iestādēs;
Deplores the fact that women are under-represented in decision-making in both the business world and democratic processes, and insists that more ambitious measures are needed to boost the number of women sitting on boards of directors of companies and in local, regional, national and European public institutions;
prasa plašāku darbību, aktīvāku izpratnes veidošanu un kontroli darbavietā, lai nodrošinātu sievietēm labākus darba apstākļus, pievēršot uzmanību darba laikam, maternitātes un paternitātes tiesību ievērošanai, darba, ģimenes un privātās dzīves līdzsvarošanai, un aicina pagarināt maternitātes un nodrošināt bērna kopšanas atvaļinājumu, ieviest apmaksātu paternitātes atvaļinājumu, šajā nolūkā, tostarp apgādājamo radinieku aprūpes mērķiem, ieviest atvaļinājumu ģimenes iemeslu dēļ, īstenot pasākumus uz dzimumu balstītu stereotipu apkarošanai darba un aprūpes pienākumu sadalījumā un cīnīties pret mēģinājumiem apstrīdēt šīs tiesības;
Calls for greater action, awareness-raising and supervision in the workplace so as to create better working conditions for women by taking into account working hours, compliance with maternity and paternity rights, and work-life balance, and calling for wider uptake of maternity leave, the establishment of parental leave, the establishment of paid paternity leave, the establishment of paid family leave, inter alia for the purpose of caring for dependent relatives, measures to combat sexist stereotyping in the division of labour and care, and remedies in the event that the above rights are challenged;
šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešams noteikt, sertificēt un atalgot uzņēmumu sociālās atbildības praksi, un prasībās ir obligāti jāietver dzimumu līdztiesība; uzskata, ka tas būtu jāpanāk, pieņemot elastīgus organizācijas modeļus, kuru pamatā ir mērķtiecīgs un ar fizisko klātbūtni nesaistīts darbs, kas mudinātu visus strādājošos – gan vīriešus, gan sievietes – profesionāli attīstīties un veidot karjeru un saņemt darba algu atbilstīgi savai spējām un prasmēm, ņemot vērā sociālās vajadzības, kuru iemesls ir nepieciešamība pēc bērnu un radinieku aprūpes, jo īpaši ar ģimenei labvēlīgiem pakalpojumiem un darba organizāciju;
Stresses, in this regard, the need to measure, certify and reward the practice of corporate social responsibility on the basis that the requirements must absolutely include gender equality; maintains that this should be achieved through the adoption of flexible organisational models based on target-oriented work and not linked to physical presence, and enabling all workers, whether men or women, to develop themselves professionally and evolve in career and salary terms, in line with their abilities and skills and taking account of the social imperatives arising from the need to care for children and relatives, in a context of family-friendly services and work organisation;
uzsver, ka ir jālīdzsvaro privātā un ģimenes dzīve un darbs vienlīdzīgi attiecībā uz vīriešiem un sievietēm, īstenojot pasākumus, kuri veicina vienlīdzīgu pienākumu sadali un kuros ir ņemts vērā tas, ka līdz šim vīrieši ir mazāk izmantojuši bērna kopšanas atvaļinājuma iespējas un ieguvumus;
Insists on the need to balance personal and family life and work by putting into practice measures, aimed equally at men and women, which promote the sharing of tasks on an equal footing and take into account the fact that until now men have been less inclined to take advantage of parental leave or incentives;
uzsver nepieciešamību veicināt iniciatīvas pozitīvu pasākumu izstrādei un īstenošanai uzņēmumos, kā arī politikas virzienu izstrādei un īstenošanai cilvēkresursu jomā ar mērķi sekmēt dzimumu līdztiesību, liekot uzsvaru uz informētības palielināšanas un mācību pasākumiem, lai veicinātu, nodotu un iekļautu organizāciju un uzņēmumu veiksmīgu praksi;
Stresses the need to encourage incentives for the development and implementation at enterprise level of affirmative action programmes and human resource policies aimed at promoting gender equality, with the emphasis on awareness-raising and training activities for the promotion, transfer and incorporation of successful practices in organisations and businesses;
uzskata, ka ir vērīgāk jāaplūko jautājums par metodoloģijas izstrādi, lai analizētu funkcijas, kas garantē sieviešu tiesības uz vienlīdzīgu atalgojumu, ļauj pilnībā izmantot individuālās un profesionālās iespējas un vienlaikus paaugstina darba kā struktūras elementa vērtību ar mērķi uzlabot uzņēmumu ražīgumu, konkurētspēju un kvalitāti tajos, kā arī uzlabot gan vīriešu, gan sieviešu dzīves apstākļus;
Believes it is important to look more closely into the issue of developing a methodology for the analysis of functions that can guarantee women's right to equal pay, develop the full potential of individuals and occupations, and, simultaneously, enhance the dignity of work as a structuring element, with a view to increasing the productivity, competitiveness and quality of enterprises and improving the living conditions of both men and women workers;
uzstāj, ka ir jāuzlabo bērnu aprūpes un aprūpējamo personu aprūpes pakalpojumu pieejamība un kvalitāte, nodrošinot šo pakalpojumu savietojamību ar vīriešu un sieviešu pilnas slodzes darba grafiku;
Insists on the need for improvements in the availability, quality and accessibility of childcare and care services for dependent persons, ensuring that the availability of these services is compatible with the full-time working hours of men and women;
norāda, ka bērnu un citu atkarīgu personu aprūpe var radīt būtiskas nodarbinātības iespējas vecāka gadagājuma sievietēm, kuru vidū bezdarba rādītāji ir vieni no augstākajiem;
Points out that care services for children and other dependants are potentially a major source of employment for older women, who currently have one of the lowest employment rates;
uzskata, ka ir jānodrošina kvalitatīvi aprūpes pakalpojumi par pieejamu cenu vismaz 50% bērnu līdz trīs gadu vecumam un jānodrošina izglītības pieejamība visiem bērniem no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam;
Believes it is necessary to ensure that affordable quality care services are available for at least 50% of children under three years of age, and to make education available to all children between the age of three and the mandatory school age;
atbalsta tādu politiku un rīcību, kas ļauj visās jomās izskaust pret sievietēm vērstu vardarbību, atbalstot sieviešu cilvēktiesības, apkarojot ar dzimumu saistītos stereotipus un jebkādu diskrimināciju sabiedrībā un ģimenē, cita starpā izglītībā, apmācībā, plašsaziņas līdzekļos un politiskajā dzīvē; uzstāj, ka ir jāizstrādā īpaši politikas virzieni, kas veicinātu dzimumu līdztiesību, sniegtu vairāk iespēju sievietēm, nodrošinātu viņām labāku izglītību, tostarp ar informētības palielināšanas kampaņām, un veicinātu mūžizglītības stratēģijas un īpašus pasākumus sievietēm;
Advocates policies and measures aimed at eradicating violence against women in every walk of life by promoting the human rights of women, combating gender stereotypes and all forms of discrimination in society and the family, not least in education, training, the media and politics; maintains that specific policies should be developed which promote gender equality, empower women, better educate individuals – including through awareness-raising campaigns – and promote lifelong learning strategies and specific measures for women;
atzinīgi vērtē Nodarbinātības un sociālo lietu padomes secinājumus par vardarbības pret sievietēm izskaušanu un uzsver, ka ir būtiska Komisijas apņemšanās īstenot aktīvāku politiku, lai nepieļautu vardarbību pret sievietēm; aicina Komisiju uzsākt apspriešanos par direktīvu vardarbības pret sievietēm apkarošanai, kurā cita starpā būtu uzsvērti dalībvalstu pienākumi pielikt pūles, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm;
Supports the conclusions of the Employment and Social Affairs Council on the eradication of violence against women, and highlights the importance of the Commission's ongoing commitment to pursuing a more active policy to prevent violence against women; calls on the Commission to initiate consultation on a directive to combat violence against women that will outline, among other things, the efforts the Member States are obliged to make to combat violence against women;
uzsver, ka ir jāveic plašs apsekojums visās ES dalībvalstīs, izmantojot kopēju metodoloģiju, lai noteiktu problēmas patieso apjomu; vērš uzmanību uz būtisko darbu, kuru šajā jomā veiks Eiropas Centrs uz dzimumu balstītas vardarbības novērošanai un kurā tiks ietverti kvalitatīvi statistikas dati par atbalstu politiskiem pasākumiem šīs problēmas apkarošanai sabiedrībā;
Emphasises the need for a wide-ranging survey to be conducted, taking in all the EU countries and using a common methodology, to establish the real extent of the problem; draws attention to the important work that will be carried out in this field by the European Monitoring Centre on Gender-based Violence, which will provide high-quality statistics in support of political measures to fight this scab on society;
uzstāj, ka ir jāpievērš sevišķa uzmanība to sieviešu situācijai, kuras strādā kopā ar dzīvesbiedru lauksaimniecības, amatniecības, tirdzniecības un zvejas nozarē, kā arī mazos ģimenes uzņēmumos, kur sievietes ir mazāk aizsargātas nekā vīrieši, lai veiktu jaunus pasākumus, kas aizsargā mātes, novērš netiešo diskrimināciju, garantē sociālo aizsardzību un drošību, kā arī citas sieviešu, tostarp pašnodarbināto sieviešu, tiesības; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi izstrādāt dalītu īpašumtiesību tiesisku modeli, lai nodrošinātu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības nozarē un to, ka sievietes saņem pietiekamu sociālo nodrošinājumu un viņu darbs tiek atzīts;
Maintains that every attention should be brought to bear on the situation of women working with their spouses in agriculture, craft industries, commerce or fisheries, and of small family businesses, in which women are in a more vulnerable position than men, with a view to taking new measures to protect mothers, eliminate indirect discrimination and safeguard welfare provision, social security and other entitlements accorded to women, including those working in a self-employed capacity; points in this regard to the importance of developing the legal construct of shared ownership with the aim of ensuring that women's rights in the agricultural sector are fully recognised, that they receive appropriate social security protection and that their work is recognised;
uzsver, ka ir svarīgi apkarot stereotipus visās dzīves jomās un posmos, jo tie ir vieni no noturīgākajiem vīriešu un sieviešu nevienlīdzības cēloņiem, kas ietekmē viņu izvēli izglītības, mācību, nodarbinātības, mājas un ģimenes pienākumu sadalījuma, līdzdalības sabiedrības dzīvē un līdzdalības un pārstāvības lēmumu pieņemšanas jomā, kā arī ietekmē viņu izvēli darba tirgū;
Emphasises the importance of combating stereotypes in all walks and at all stages of life, since these are one of the most persistent causes of inequality between men and women, affecting their choices in the field of education, training and employment, the distribution of domestic and family responsibilities, participation in public life and participation and representation in decision-making positions, and their choices regarding the labour market;
aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis vairāk likt uzsvaru uz dažādu veidu diskriminācijas, nabadzības, sociālās atstumtības un nevienlīdzības veselības aprūpes jomā apkarošanu;
Calls on the European institutions and the Member States to put greater emphasis on combating multiple discrimination, poverty and social exclusion and health inequalities;
uzskata, ka ir jāpārskata nodokļu un sociālās nodrošināšanas sistēma, lai individualizētu tiesības, garantētu vienlīdzīgas tiesības uz pensiju un likvidētu stimulus, kas negatīvi ietekmē sieviešu profesionālo dzīvi un līdzdalību sabiedrībā, piemēram, kopēju aplikšanu ar nodokļiem un pabalstu piešķiršanas apgādājamo personu aprūpei un kas saistīti ar to, ka sievietes nav aktīvas darba tirgū;
Takes the view that the taxation and social protection systems need to be reviewed in order to individualise rights, guarantee equal pension rights and remove incentives that adversely affect women's labour market and social participation, such as joint taxation and grants for caring for dependants that are linked to women being inactive on the job market;
atgādina par 2010. gada 10. februāra rezolūciju un uzsver, ka sievietēm ir jābūt brīvām noteikt savas seksuālās un reproduktīvās tiesības;
Recalls its resolution of 10 February 2010 and stresses the importance for women of having control over their sexual and reproductive rights;
uzsver profilaktisku pasākumu nozīmi, lai nodrošinātu sieviešu seksuālo un reproduktīvo veselību;
Lays stress on the importance of preventive measures to ensure women's sexual and reproductive health;
uzsver, ka ir jāpadara pieejamas dzimuma maiņas procedūras transseksuālām personām un jānodrošina, ka par tām pienākas atlīdzinājums valsts veselības apdrošināšanas sistēmās;
Stresses the need to make gender reassignment procedures accessible for transgender persons, and to ensure that they are reimbursed by public health insurance schemes;
uzsver, ka ir īpaši jāpievērš uzmanība etnisko minoritāšu sieviešu situācijai, tostarp migrantēm, un jāievieš atbilstīgi pasākumi, lai viņas atbalstītu dzimumu līdztiesības jomā;
Stresses the need to pay particular attention to the situation of women belonging to ethnic minorities, including female migrants, and to introduce appropriate measures to support them in the context of gender equality;
uzsver, ka Komisijai, izstrādājot gaidāmo Eiropas Sieviešu tiesību hartu, vajadzētu apspriesties ar Parlamentu, tostarp Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju;
Insists that the Commission should consult Parliament, including its Committee on Women's Rights and Gender Equality, on the drafting of the future European Charter of Women's Rights;
uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš attīstības jautājumiem, mieram un solidaritātei ar visas pasaules sievietēm, jo īpaši ar sievietēm, kas ir netaisnības, diskriminācijas, bada, nabadzības, cilvēku tirdzniecības un jebkādas vardarbības upuri; uzskata, ka pastāvīgā apspriešanās ar sieviešu organizācijām un plašāk – ar pilsonisko sabiedrību –, kā arī sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām par jautājumiem saistībā ar politikas virzieniem, kas tieši vai netieši ietekmē dzimumu līdztiesību, nodrošina plašāku vienprātību sabiedrībā;
Takes the view that particular attention should be focused on development, peace and solidarity with women in all parts of the world, especially those who are victims of injustice, discrimination, hunger, poverty, trafficking and violence of every kind; maintains that ongoing consultation with women's organisations, and more broadly with civil society, and collaboration with non-governmental organisations on matters relating to policies which have a direct or indirect impact on gender equality are guarantees of a broader social consensus;
uzstāj, ka dzimumu līdztiesības dimensija un cīņa pret vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, ir jāiekļauj ES ārējā un attīstības sadarbības politikā;
Insists that the gender perspective and the fight against gender-based violence must be incorporated into the EU's external and development cooperation policy;
uzsver, ka jaunā ES dzimumu līdztiesības stratēģija un attiecīgie iestāžu mehānismi ir cieši jāsaista ar sieviešu tiesību darba kārtību pasaulē; norāda, ka tas ietver attiecību nodibināšanu ar ANO dzimumu līdztiesības struktūru un atbalstu šai struktūrai, kurai vajadzētu apvienot stratēģiskās un operatīvās darbības, un aicina ES nodrošināt šai jaunajai struktūrai ievērojamus finanšu un cilvēku resursus, lai tā varētu rīkoties notikumu vietā, un to vadītu ANO ģenerālsekretāra vietnieks, kas atbildīgs par dzimumu līdztiesību;
Emphasises that the new EU gender equality strategy and accompanying institutional mechanisms must be closely connected to the global agenda for women's rights; notes that this includes linking up with and supporting the new UN gender equality entity, which should combine policy and operational activities, and calls on the EU to ensure that the new entity is provided with substantial financial and human resources enabling it to deliver on the ground, and led by a UN Under-Secretary-General with responsibility for gender equality;