natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju tās priekšlikumā par ES rīcības plānu adaptācijai klimata pārmaiņām prioritāti piešķirt sausuma un meža ugunsgrēku novēršanai un apkarošanai, īpašu uzmanību pievēršot Dienvideiropai, kā to Parlaments ierosinājis rezolūcijā par 2009. gada vasaras meža ugunsgrēkiem;
Urges the Commission, in its proposal for an EU action plan for adapting to climate change, to prioritise the prevention and combating of droughts and forest fires, with an emphasis on southern Europe, as suggested by Parliament in its resolution on forest fires in the summer of 2009;
aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par to, kā pielāgot valstu civilās aizsardzības sistēmas darbībai klimata pārmaiņu ietekmes apstākļos; jo īpaši mudina Komisiju rīkoties, lai paplašinātu Eiropas Mežu ugunsgrēku taktisko rezervi attiecībā uz resursiem un jaudu;
Calls on the Commission to put forward recommendations on ways of adapting national civil protection systems to cope with the impact of climate change; particularly urges the Commission to take action to expand the European Forest Fire Tactical Reserve in terms of resources and capacity;
iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai izpētītu, kā meži reaģēs uz augstākiem CO2 līmeņiem, augstāku temperatūru un sausumu;
Recommends that the Commission draw up research programmes to investigate the reaction of forests to higher levels of CO2, higher temperatures and drought;
iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas mežu pārvaldībai attiecībā uz skartajām ekosistēmām, ņemot vērā jaunos apstākļus, kurus izraisījušas klimata pārmaiņas;
Recommends that the Commission draw up research programmes to develop new techniques for the forest management of affected ecosystems in view of the new circumstances being created by climate change;
aicina izskatīt alternatīvās zivsaimniecības pārvaldības sistēmas un iespēju samazināt dažu Eiropas rūpnieciskās flotes segmentu jaudu, ar mērķi ieviest jaunajiem klimatiskajiem apstākļiem piemērotu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi, kas būtu piemērota jaunajiem klimata pārmaiņu noteiktajiem apstākļiem;
Calls for consideration to be given to alternative fisheries management systems and to reducing the capacity of some segments of the European fleet, with the aim of establishing sustainable fishing and aquaculture practices;
aicina Komisiju veikt pētījumus, lai novērtētu zaļaļģu izplatību un tās ietekmi uz zvejniecības nozari; aicina veikt arī pētījumu par straumju maiņu, ko izraisījusi globālā sasilšana, un par tās ietekmi uz dažu sugu pārvietošanos;
Calls on the Commission to carry out studies designed to assess the phenomenon of green algae and their impact on the fishing industry; calls, further, for a study to be carried out on how changes in currents as a result of climate warming influence the movements of certain marine species;
stingri mudina Komisiju nodrošināt, lai integrētās piekrastes zonas apsaimniekošanas ieteikumi tiktu atjaunināti, pastiprināti un īstenoti, piesaistot visas ar jūrām un okeāniem saistītās politikas nozares;
Strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations are reinforced and implemented in the wider context of the Integrated Maritime Policy, bringing together all the sectoral policies relating to the sea and the oceans;
mudina Komisiju nodrošināt, lai adaptācija, kuras pamatā ir ekosistēmu noturība, tiktu integrēta Kopienas nostājā starptautiskās sarunās par zveju un jūras vidi, jo sevišķi saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un reģionālās zivsaimniecības organizācijām;
Urges the Commission to ensure that adaptation through ecosystem resilience is mainstreamed when it comes to the Community's position in the context of international negotiations on fishing and the marine environment, and most notably in the context of Fisheries Partnership Agreements and RFOs;
aicina Komisiju aktīvi piedalīties fonda “Zilais ogleklis” izveidē ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām kontekstā; uzsver, ka šim fondam būs jāmeklē finansēšanas un koordinēšanas mehānismi, kas vērsti uz piekrastes un jūras ekosistēmu aizsardzību un pārvaldību, kā arī uz okeānu nodrošināto oglekļa piesaistīšanu, jūras lietu plānošanas visaptverošā stratēģijā;
Calls on the Commission to participate actively in the establishment of a ‘blue carbon fund’ in the context of the UNFCC; stresses that such a fund should explore financial and coordination mechanisms for the protection and management of coastal and marine ecosystems and ocean carbon, as part of a global strategy for marine planning;
uzskata, ka ne tikai augsnes izmantošanai ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām, bet arī klimata pārmaiņas var izraisīt būtisku augsnes degradāciju vai eroziju;
Takes the view that not only does soil have a strong impact on climate change, but that climate change itself can result in severe soil degradation or erosion;
atzīst, ka augsnes degradācijas iemesli sākotnēji ir vietēji un reģionāli un tāda ir arī augsnes degradācijas ietekme, un atzīst, ka konsekventi jāievēro subsidiaritātes princips; mudina dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas augsnes aizsardzības tiesību aktus, pildīt savus pienākumus;
Recognises that soil degradation has primarily local and regional causes and impacts, and that the principle of subsidiarity should consequently be respected; urges those Member States without soil protection legislation to shoulder their responsibilities;
Piekrastes teritorijas un salas
Coastal and island areas
uzskata, ka piekrastes teritorijām un salām jābūt tiesīgām uz prioritāriem adaptācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka tās ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu ietekmi un ir blīvi apdzīvotas, un risks to ekonomikai ir ļoti augsts;
Takes the view that coastal and island areas should be eligible for priority adaptation measures, given that they are particularly vulnerable to the effects of climate change and are densely populated, and that the economic stakes are very high;
uzsver, ka adaptācijas klimata pārmaiņām pasākumiem jābūt orientētiem uz to, lai tie kļūtu par ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēku; turklāt uzsver, ka šie politikas virzieni var būt spējīgi un tiem jāspēj radīt darba vietas, aizsargāt sociālo taisnīgumu, tādējādi veicinot nodarbinātības līmeņa pieaugumu un palīdzot cīņā pret nabadzību un sociālo nevienlīdzību;
Stresses that climate change adaptation policies should have the ambition of becoming the driver of sustainable growth; stresses, moreover, that these policies can and must also have the ability to create jobs and protect social justice, thereby contributing to higher employment levels and helping to fight poverty and social inequalities;
uzsver, ka adaptācijas politikas sociālā un nodarbinātības dimensija jāņem vērā ES ekonomikas atveseļošanas stratēģijā;
Underlines that the social and employment dimension of adaptation policies needs to be taken into account within the EU's recovery strategy;
uzskata, ka ambiciozie pielāgošanas plāni pavērs iespējas videi draudzīgas nodarbinātības jomā Eiropā, kas palīdzēs ceļā uz ekonomiku bez oglekļa emisijām, un aicina Komisiju un dalībvalstis censties panākt ilgtspējīgāku ekonomisko izaugsmi it visur Eiropā;
Observes that ambitious adjustment plans will contribute to the development of green jobs in Europe, which will help us towards a carbon-free economy, and calls on the Commission and Member States therefore to make greater efforts to achieve more sustainable economic growth everywhere in Europe;
uzsver, ka sociāli vājākām kopienām vai grupām jānodrošina pietiekams atbalsts attiecībā uz augstajām pielāgošanās pasākumu izmaksām;
Stresses the need to provide poorer communities and social groups with adequate protection in connection with the high cost of adaptation efforts;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu līdz 2011. gadam izstrādāt pamatnostādnes un novērošanas mehānismus attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz veselību; uzsver pārnēsājamo slimību izplatības draudus un smago ietekmi uz elpošanas ceļu veselību un nepieciešamību izglītot Eiropas iedzīvotājus par efektīviem profilakses pasākumiem, kurus iesaka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs;
Welcomes the proposals of the Commission to develop guidelines and surveillance mechanisms on the health impact of climate change by 2011; underlines the increasing risk of propagation of vector-borne diseases, the serious impacts on respiratory health and the need to educate European citizens about effective preventive measures recommended by the European Centre for Disease Prevention and Control;
uzsver, ka klimata pārmaiņu ietekme uz veselību, iespējams, visskaudrāk skars vistrūcīgākās kopienas un nabadzīgākās, kā arī visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus ar veselības problēmām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi apsvērt adaptācijas pasākumus saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā un šiem pasākumiem būtu jāveicina tāda rīcība, kas nodrošina papildu labumu veselības jomā;
Notes that the health impacts of climate change are likely to impact the hardest on the most deprived communities, the poorest populations and the most vulnerable groups, such as children, the elderly and those who are already ill; regards it as essential for adaptation measures to be considered in the context of health inequalities, and for such measures to encourage action that promotes health co-benefits;
uzsver, kā nepieciešams pastiprināt pašreizējās dzīvnieku slimību uzraudzības un kontroles sistēmas;
Stresses the need to step up existing animal disease surveillance and control systems;
atzīst to, ka veselības aprūpes nozare ir nozīmīga adaptācijas procesā; aicina ES atbalstīt centienus samazināt šīs nozares izraisītās oglekļa emisijas un nodrošināt atbilstīgu finansējumu adaptācijas pasākumiem veselības aprūpes jomā;
Recognises the role the health sector plays in adaptation; calls on the EU to support action to reduce the sector's carbon footprint, and to ensure adequate financing for adaptation measures in the health sector;
uzsver, ka jānodrošina, lai spēkā esošajos tiesību aktos par rūpniecības atļauju piešķiršanu un ietekmes uz vidi novērtējumu būtu prasība katrā plānotajā infrastruktūras vai sertificētas rūpnieciskās darbības projektā pilnībā ņemt vērā klimatisko apstākļu prognozi nākotnē un ar to saistītos riskus, vienlaikus saglabājot noteiktu adaptācijas spēju; norāda uz to, ka daudzos gadījumos saprātīgāk būtu neizstrādāt jutīgas teritorijas, nevis celt aizsargvaļņus, gatavojoties klimata pārmaiņu kaitīgai ietekmei;
Underlines the need to ensure that existing legislation on industrial permitting and environmental impact assessment requires any planned infrastructure or authorised industrial activity to take full account of the predicted future climatic conditions and resulting risks, while maintaining a certain adaptive capacity; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas rather than to construct defences in preparation for adverse climate effects;
uzsver, ka ir jānodrošina, lai ietekmes uz vidi novērtējumos attiecīgā gadījumā tiktu kopumā ņemti vērā iespējamie dažādie adaptācijas varianti, ja vien šādi varianti ir zinātniski pamatoti;
Stresses the need to ensure that environmental impact assessments, where relevant, take in general into account probable different adaptation scenarios to the extent that these scenarios are scientifically substantiated;
aicina Komisiju tuvākajā laikā izstrādāt metodoloģijas infrastruktūras projektu klimatizturības noteikšanai, tostarp arī izmaksu un ieguvumu analīzei un alternatīvu noteikšanai;
Calls on the Commission to develop as soon as possible methodologies for ‘climate-proofing’ infrastructure projects, including a cost-benefit analysis and possible alternatives;
iesaka Komisijai izvērtēt iespējas veicināt atbilstīgu zemes izmantojuma plānošanu (tostarp riska un apdraudējumu kartēšanu), kā vienu no iespējām, ko tā plāno izpētīt saistībā ar valsts un privāto ieguldījumu ietekmes uz klimatu novērtējumu;
Suggests that the Commission should consider ways of encouraging appropriate land-use planning (including risk and hazard mapping) among the possibilities that it intends to explore in connection with the climate impact assessment of public and private investment;
mudina Komisiju īstenot tās plānu iekļaut klimata ietekmes aspektus būvnormatīvos (piemēram, Eirokodos), lai uzlabotu to ēku pretestību, kas atrodas riskam pakļautās teritorijās;
Encourages the Commission to go ahead with its plan to incorporate climate impacts into construction standards (such as Eurocodes) in order to improve the resilience of buildings located in risk-prone areas;
uzskata, ka no mikroklimatiskā viedokļa ir jāizvairās no būvniecības, kas traucē ūdens notecei blīvi apdzīvotos apgabalos un pilsētās;
Takes the view that, from the micro-climatic point of view, construction that prevents water from running off land in densely populated areas and towns should be avoided;
pauž nožēlu par to, ka Baltajā grāmatā nav pievērsta pietiekama uzmanība transporta nozarei, kaut arī tā ir atbildīga par 27 % no ES siltumnīcefekta gāzu emisijas un šajā nozarē nepieciešami efektīvi adaptācijas pasākumi;
Regrets the lack of attention paid to the transport sector in the White Paper, even though it accounts for 27% of EU greenhouse gas emissions and effective adaptation measures are needed;
uzsver, ka transporta nozarei arī jābūt Eiropas stratēģijas klimata pārmaiņu jomā neatņemamai daļai, un aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt Eiropas klimata un transporta tiesību aktu kopuma priekšlikumu;
Stresses the need for the transport sector to form an integral part of the European strategy on climate change, and calls on the Commission to put forward a proposal for a European climate and transport package as soon as possible;
uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem kā vienu no līdzekļiem, lai virzītos uz transporta nozares oglekļa emisijas samazinājumu;
Considers it essential to support a modal shift as one means of moving towards the decarbonisation of transport;
uzsver, ka visās transporta jomās jāsāk pakāpeniski iekļaut cenā ārējās izmaksas, kas saistītas ar adaptāciju klimata pārmaiņām;
Stresses that all modes of transport must gradually internalise their external adaptation costs;
uzskata, ka nepieciešamo adaptācijas pasākumu ekonomiskās, sociālās un finansiālās sekas transporta nozarē, piemēram, transporta nozares reorganizācija (proti, kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem), nav pietiekami pārzinātas un plānotas; aicina Komisiju noteikt rādītājus neaizsargātības pret klimata pārmaiņām noteikšanai un metodes paraugprakses un pieredzes apmaiņai attiecībā uz šīs nozares atsevišķām jomām (dzelzceļa, ceļu, gaisa un jūras transportu);
Takes the view that the economic, social and financial implications of the necessary adaptation measures in the transport sector, such as the effect of reorganising the sector (notably owing to a modal shift) are still not adequately known or anticipated; calls on the Commission to define vulnerability indicators and methods for exchanging best practice for the sector's different components (rail, road, air and maritime transport);
lūdz Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvu politiku mobilitātei pilsētās, attīstot sabiedrisko transportu, kombinējot vairākus transporta veidus un izmantojot automatizētas transporta sistēmas, lai tādējādi novērstu sastrēgumus un piesārņojumu lielās pilsētu aglomerācijās;
Calls on the Commission and the Member States to draw up an effective urban mobility policy which will reduce traffic congestion and pollution in large urban areas through the development of public transport and co-modality and the use of intelligent transport systems;
uzsver arī ‐ lai veicinātu mūsdienīgu un ilgtspējīgu transporta politiku, ES finanšu plānošanas 2014.–2020. gada periodā jāpiešķir pienācīgs finansiālais atbalsts prioritāriem Eiropas dzelzceļa tīkla, jūras transporta un ūdensceļu projektiem;
Stresses also that in order to promote a modern and sustainable transport policy, the appropriate financial support needs to be provided to priority TEN railway, maritime and waterways projects during the next EU financial programming period (2014-2020);
uzsver, ka jāturpina likumdošanas process saistībā ar “Eirovinjetes” direktīvu, lai veicinātu ārējo izmaksu internalizāciju, pamatojoties uz “maksā piesārņotājs” principu un izveidojot līdzvērtīgus konkurences apstākļus dažādiem transporta veidiem;
Stresses the need to proceed with the ‘Eurovignette’ Directive legislative process in order to facilitate the internalisation of external costs on the basis of the ‘polluter pays’ principle, establishing a level playing-field for competition between modes of transport;
uzsver, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmē energoapgādi un pieprasījumu ES dalībvalstīs;
Emphasises that climate change has a major impact on energy supply and demand in the EU Member States;
aicina Komisiju veikt nākotnes enerģētikas scenāriju vispusīgu analīzi, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi uz infrastruktūru un enerģijas pieprasījumu;
Calls on the Commission to conduct an in-depth analysis of future energy scenarios, taking into account the impact of climate change on infrastructures and energy demand;
aicina Komisiju izpētīt, vai elektroenerģijas ražošanas iespējas no atjaunojamiem un fosiliem enerģijas avotiem mainīsies klimata pārmaiņu dēļ, un īpašu uzmanību vērš uz termoelektrostaciju dzesēšanas problēmu un ar to saistītajām sekām;
Calls on the Commission to investigate whether electricity production potential from renewable and fossil fuel energy sources will change as a result of climate change, and draws particular attention to the constraints on the cooling of thermal power stations and the consequences thereof;
saistībā ar reaktoru dzesēšanu atzīmē, ka karstuma viļņu laikā kodoliekārtu drošība ir īpaši apdraudēta, tā ir problēma, kura var īpaši negatīvi ietekmēt apkārtējos ūdeņus, kā arī piegādes pasūtījumu drošumu;
Notes, in relation to the cooling of reactors, the particular risks posed to the safety of nuclear installations during heat waves, a problem which can have potentially significant negative environmental impacts on surrounding waters and security of supply implications;
atzīmē, ka ekstremāli laika apstākļi, piemēram, plūdi un vētras, var bojāt elektrostacijas, elektrības stabus, apakšstacijas un elektrības sadales skapjus vai uz laiku apturēt to darbību; uzskata ‐ lai apmierinātu nepieciešamību pēc tīklu elastīguma, nepieciešami daudzveidīgi un izturīgi elektroenerģijas tīkli, kā arī jānostiprina vietējie un starptautiskie augstsprieguma tīkli;
Notes that extreme weather conditions such as floods and storms can damage power stations, electricity pylons, substations and electricity cabinets, or shut them down temporarily; takes the view that diverse and robust electricity networks are therefore required to cope with the greater need for network flexibility, and that both local networks and international high-tension grids thus need to be strengthened;
uzsver, ka klimata pārmaiņu dēļ mainīsies enerģijas izmantošana ēkās un lielākā problēma, kura šajā sakarā jārisina, ir ēku pārkaršana; uzskata, ka īpaša uzmanība šajā jautājumā jāvelta dabiskai dzesēšanai, mehāniskai dzesēšanai, enerģijas galapatēriņa efektivitātei un labai telpiskai plānošanai;
Emphasises that energy use in buildings will change as a result of climate change, and that the greatest challenge here lies in tackling the overheating of buildings; takes the view that natural cooling, mechanical cooling, energy performance and well thought-out spatial planning should play an important role in this respect;
uzskata, ka, īstenojot inteliģentu enerģētikas politiku, ar ko aktīvi veicina atjaunojamos energoresursus, decentralizētu energoapgādi un paaugstinātu energoefektivitāti, attiecīgajās teritorijās var ne tikai palīdzēt novērst klimata pārmaiņu sekas, bet arī radīt iedzīvotājiem jaunas ekonomiskās iespējas un izredzes;
Takes the view that, by means of intelligent energy policies that actively promote renewable energy sources, decentralised energy supply and energy efficiency in their territories, the regions can not only contribute to fighting the effects of climate change, but also open up new economic opportunities and prospects for their citizens;
uzsver, ka pasākumi attiecībā uz energoapgādi un piekļuvi enerģijai ir jānosaka kontekstā ar solidaritāti starp dalībvalstīm un ka ES ir jāveicina pasaules politikas pievēršanās lielākai energoefektivitātei un atjaunojamo energoavotu (AEA), piemēram, zemas oglekļa emisijas enerģijas avotu, izmantošanas veicināšanai;
Stresses that measures concerning energy supply and access to energy have to be defined in a context of solidarity among Member States and that the EU should contribute to a global policy shift towards greater energy efficiency and the promotion of low-carbon energy sources, e.g. renewable energy sources (RES);
aicina dalībvalstis līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegt vērienīgus, vispusīgus un reālus valstu rīcības plānus saskaņā ar ES noteiktajiem modeļiem un parametriem, ievērojot, ka katras dalībvalsts vajadzības pēc enerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem, galvenokārt jāapmierina ar vietējo ražošanu, bet mehānisms statistiskai no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas pārvietošanai starp dalībvalstīm ir jāizmanto tikai tādos gadījumos, kad to var atzīt par pilnībā pamatotu;
Calls on the Member States to provide, by 30 June 2010, ambitious, comprehensive and realistic national action plans in accordance with the models and parameters laid down by the EU, observing that the needs of each Member State for energy from renewable sources must be met principally by domestic production, while the mechanism for the statistical transfer of energy from renewable sources between Member States must be used only where this is considered to be fully justified;
uzsver, ka neatliekama prioritāte ir jāpiešķir papildpasākumiem Kopienas stratēģijas veicināšanai, kuras mērķis ir līdz 2020. gadam panākt energoefektivitātes paaugstināšanu par 20 %; turklāt uzskata par vajadzīgu kontekstā ar pašreizējo energoefektivitātes rīcības plānu izvērtēšanu apsvērt iespēju padarīt šo mērķi juridiski saistošu Kopienas līmenī;
Stresses that immediate priority must be given to additional measures to promote the Community strategy aimed at achieving a 20% increase in energy efficiency by 2020; also considers it appropriate, in the context of assessing current energy efficiency action plans, to consider the possibility of making this objective legally binding at Community level;
uzsver, ka jūras un sauszemes ekosistēmu noturība galu galā ir atkarīga no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas;
Emphasises that the resilience of terrestrial as well as marine ecosystems ultimately depends on the preservation of biological diversity;
un Jūras vides stratēģijas pamatdirektīva Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).
and the Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive), OJ L 164, 25.6.2008, p.
uzsver, cik svarīgi ir pētīt svešu sugu invāziju Eiropas ekosistēmās (piemēram, tropiskās jūras sugas Vidusjūrā) un izstrādāt piemērotus politikas virzienus, lai ar to cīnītos;
Stresses the importance of studying the phenomenon of the invasion of European ecosystems by alien species (e.g. tropical marine species in the Mediterranean) and of developing suitable policies to counter it;