natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sagaida, ka novembrī Busanā paredzētais ceturtais augsta līmeņa forums par palīdzības efektivitāti sniegs taustāmus rezultātus efektīvākās un lietderīgākas palīdzības jomā; norāda, ka 2011. gada atbildības ziņojumā tika noteikti panākumi, kas, lai arī ir nevienmērīgi, tomēr prasa ES dalībvalstīm pielikt lielākas pūles nolūkā uzlabot koordināciju starp līdzekļu devējiem (tostarp gadījumos, kas attiecas uz ES Ārējās darbības dienestu), kopīgo plānošanu un darba dalīšanu šajā jomā;
Expects the Fourth High-Level Forum on Aid Effectiveness – to be held in Busan, Korea, in November – to produce tangible results as regards more effective aid which provides better ‘value for money’; notes the progress, albeit uneven, identified in the 2011 accountability report, but urges the Member States to step up their efforts to improve donor coordination (including as regards the European External Action Service), joint programming and the division of labour in the field;
prasa ES līdzekļu devējiem uzlabot politisko dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm par attīstības sadarbību un mudina dalībvalstis atbalstīt dienvidu – dienvidu un trīspusējās attīstības sadarbības iniciatīvas; uzskata, ka vairs nav nekāda pamatojuma piešķirt palīdzību dotāciju veidā ar skaidru naudu bagātām valstīm;
Urges EU donors to upgrade policy dialogue with emerging economies on development cooperation, and encourages the Member States to support South-South and triangular development cooperation initiatives; believes there is no longer any justification for aid in the form of grants to cash-rich nations;
prasa iesaistīt Parlamentu nākamajā ES attīstības sadarbības ESAO un APK profesionālapskatē;
Asks to be involved in the next OECD-DAC peer review of EU development cooperation;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, EIB, ANO struktūrām, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, G20, SVF un Pasaules Bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Member States, the EIB, the UN organisations, the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly, the G20, the IMF and the World Bank.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā ( 2010/2306(INI) )
European Parliament resolution of 16 November 2011 on European cinema in the digital era ( 2010/2306(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) ( SEC(2010)0853 ),
having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 ),
having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 24. septembra paziņojumu “Par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā” ( COM(2010)0487 ),
having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ( COM(2010)0183 ),
having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija zaļo grāmatu “Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”( COM(2011)0427 ),
having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0240 .
having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries Texts adopted, P7_TA(2011)0240 .
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A7-0366/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
tā kā kultūra veido Eiropas identitāšu un kopīgo vērtību fundamentālu pamatu;
whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
tā kā kultūra ir būtisks temats mūsdienu debatēs par identitāti, sociālo kohēziju un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kā norādīts 2001. gada UNESCO Vispārējā deklarācijā par kultūras daudzveidību;
whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
tā kā ikvienam ir tiesības piedalīties kopienas kultūras dzīvē un baudīt mākslu un tā kā kinomāksla turklāt palīdz cilvēkiem gūt informāciju citam par citu, daloties kopīgā cilvēces pieredzē un palīdzot radīt Eiropas identitāti;
whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
tā kā ieguldījumiem kultūrā ir ilgtermiņa, nemateriāli un daudzas paaudzes ietekmējoši rezultāti attiecībā uz Eiropas identitātes veidošanu;
whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
tā kā Eiropas audiovizuālais sektors, tostarp kino, veido nozīmīgu ES ekonomikas daļu un tam vajadzētu būt konkurētspējīgākam globālā līmenī;
whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
tā kā Eiropas kinematogrāfija ir nozīmīga kultūras daļa, kas veicina dialogu un izpratni, iemiesojot un demonstrējot Eiropas vērtības Eiropas Savienībā un ārpus tās, vienlaikus veicot nozīmīgu uzdevumu kultūru un valodu daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā;
whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
tā kā Eiropas kino nozarei būtu jāstiprina teritoriālā un sociālā integritāte;
whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
tā kā digitālais laikmets sniedz jaunas iespējas audiovizuālajai nozarei, jo īpaši kinoindustrijai, attiecībā uz filmu efektīvāku izplatīšanu, demonstrēšanu un pieejamību un attiecībā uz labāku skaņas un attēla kvalitāti, ko šis laikmets piedāvā Eiropas auditorijai, tomēr pārejas procesā uz digitālajām tehnoloģijām tas rada arī vairākas nopietnas problēmas Eiropas kino, jo īpaši attiecībā uz finansējumu;
whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
tā kā digitālās tehnoloģijas tādējādi veicina to ES un valstu mērķu īstenošanu, kas saistīti ar Eiropas darbu demonstrēšanu un pieejamību, kā arī ar sociālo kohēziju;
whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
tā kā digitālo kino tehnoloģiju dēļ ir iespējams elastīgi plānot popularizēšanu un pēdējā brīdī veikt izmaiņas materiālā;
whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
tā kā Eiropa kino digitalizācijas pirmais posms nav bijis visos līmeņos vienlīdz sekmīgs;
whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
tā kā jaunākās paaudzes digitālais aprīkojums ir aptuveni par 25–30 % lētāks nekā iepriekšējie modeļi un tagad Eiropas kinoteātriem un finansējuma programmām tas ir pieejamāks;
whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
tā kā ne visi kinoteātri spēj vienādi tikt galā ar kinoteātru digitalizācijas uzdevumu;
whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
tā kā steidzami ir jāveic Eiropas kinoindustrijas un kinoteātru digitalizācija, lai nesamazinātos pieeja kultūru daudzveidībai un pieejamība dažādās platformās, un tā būtu jāatbalsta Eiropas un valsts līmenī;
whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
tā kā neatkarīgie un nekomerciālie kinoteātri Eiropā veido unikālu kinoteātru tīklu, piedāvājot daudzveidīgas programmas, kas piesaista skatītājus ārpus komerciālā kino;
whereas independent and art-house screens constitute Europe's unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
tā kā būtu jāatzīst nekomerciālo kinoorganizāciju paustās bažas, piekrītot to ieteikumiem izveidot īpašus un prioritārus pasākumus Eiropas neatkarīgo filmu ražošanas un izplatīšanas veicināšanai;
whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
tā kā vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir nozīmīgs faktors Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā, jo īpaši filmu un kinoteātru digitalizācijas jomā, un tādēļ ir būtiski partneri digitalizācijas procesā;
whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
tā kā kinoteātriem ir būtiska loma dzīves kvalitātes un sociālās mijiedarbības saglabāšanā vecpilsētu centros un piepilsētās, kā arī būtiska loma pilsētu teritoriju atdzīvināšanā;
whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
tā kā Eiropas kinematogrāfijas darbiem jāgūst panākumi Eiropā, lai tos varētu izplatīt starptautiski, tādējādi ļaujot tiem sasniegt finansiālos mērķus un tikt izmantotiem kultūras sadarbībā un diplomātijā, tādējādi palīdzot trešās valstīs izplatīt ne tikai darbus, bet arī Eiropas valstu dažādās kultūras;
whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe's diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
tā kā pārejai uz digitālajām tehnoloģijām vajadzētu notikt pēc iespējas ātrāk, lai novērstu ražošanas un izplatīšanas izmaksu dubultošanos;
whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
tā kā Eiropas kinoindustrija pašreiz ir sadrumstalota valstu un valodu robežu dēļ un tā kā filmas galvenokārt tiek veidotas izcelsmes valsts vietējai auditorijai un patēriņam,
whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
uzsver, ka Eiropas kino ievērojami sekmē ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās, inovācijā, izaugsmē un nodarbinātībā;
Emphasises the important contribution of European cinema to investment in digital technologies, innovation, growth and jobs;
norāda, ka 2010. gadā ES tika pārdots gandrīz 1 miljards kinobiļešu un tas liecina par to, ka kinomāksla joprojām ir populāra un nozarē ir ievērojamas finansiālās, izaugsmes un nodarbinātības iespējas;
Points out that almost 1 billion cinema tickets were sold in the EU in 2010, demonstrating cinema's continued popularity and huge financial, growth and employment potential;
uzsver, ka Eiropas kinematogrāfijai ir pieaugoša nozīme ekonomikā, jo tā nodrošina vairāk nekā 30 000 darba vietu;
Stresses that European cinema is of growing importance to the economy, as it provides more than 30 000 jobs;
uzsver, ka papildus ekonomiskajam stimulam, ko Eiropas Savienībā nodrošina mākslas nozare, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijai ir arī ļoti nozīmīga kultūras un sociālā dimensija, un tas ir svarīgs kultūras attīstības un Eiropas identitātes faktors;
Stresses that, in addition to the economic impetus provided by the arts sector in the EU, European cinema also has, in particular, an extremely important cultural and social dimension and is an important factor in the cultural development and identity of Europe;
norāda, ka Eiropas kinotirgus ir ļoti sadrumstalots un diversificēts un lielākajai daļai kinoteātru ir tikai viena vai divas kinozāles;
Notes that the European cinema market is highly fragmented and diversified, a great majority of the cinemas having only one or two screens;
norāda, ka lielākā daļa digitalizēto kinoteātru ir daudzzāļu kinoteātri jeb multipleksi;
Notes that multiplexes constitute the majority of digitised cinemas;
norāda, ka Eiropā kinoteātru un filmu pieejamība tās pilsoņiem nav ģeogrāfiski līdzsvarota, jo īpaši Austrumeiropā un lauku apvidos;
Notes that in Europe, there is a geographical imbalance in the accessibility of cinemas and film to citizens, most notably in Eastern Europe and in rural areas;
uzsver kinoteātru nozīmīgo sociālo un kultūras lomu, kura ir jāsaglabā, jo īpaši lauku un attālos rajonos;
Emphasises the importance of the social and cultural role played by cinemas, one which must be preserved, particularly in rural and remote areas;
norāda, ka Eiropas kinoindustrijas potenciāls pastāvīgi pieaug, bet kinoteātros rādīto Eiropas filmu īpatsvars ir pakāpeniski jāpalielina;
Notes that the potential of the European film industry is constantly growing, but the proportion of European productions showing in cinemas must be progressively increased;
norāda, ka mazi komerciālie un nekomerciālie kinoteātri, iekļaujot savās programmās Eiropas ražojumus, sniedz būtisku ieguldījumu kultūras mantojuma saglabāšanā;
Points out that small commercial and non-commercial cinemas make a vital contribution to preserving cultural heritage by including European productions in their programmes;
norāda, ka filmu demonstrēšanā notiek pārmaiņas, pieaugot multipleksu skaitam un ievērojami samazinoties ekrānu skaitam mazpilsētās un vecpilsētu centros;
Points out that film screening is in the process of changing, with growing numbers of multiplexes and a marked reduction in the number of screens in small towns and old city centres;
uzskata, ka jāsaglabā ES kinematogrāfiskā klāsta daudzveidība;
Considers that the diversity of the EU's cinematic landscape must be preserved;
norāda, ka daļēji tāpēc, ka supergrāvējiem piešķirta prioritārā loma, filmu daudzveidība Eiropā un kinoteātru iespējas veidot savas programmas ir apdraudētas, un tādējādi ir pamats bažām par neatgriezenisku tirgus koncentrāciju šajā kino jomā;
Observes that, partly because of the primacy assigned to blockbuster films, the diversity of films in Europe and cinemas' freedom to decide on their programming are endangered and as a result there is reason to fear an irreversible market concentration in the field of cinema;
tāpēc uzsver, ka digitalizācijas izvēršanā ir jāsaglabā programmu daudzveidība un kultūras iespējas visu ES dalībvalstu lauku un pilsētu rajonos un tā nedrīkst būt iemesls mazo un nekomerciālo kinoteātru slēgšanai par labu multipleksiem;
Emphasises therefore that the digital roll-out must preserve programming diversity and cultural facilities for rural and urban areas in all EU countries and must not result in the closure of small and art-house cinemas to the benefit of multiplexes;
norāda, ka digitalizācija rada iespēju kultūras saturu visā iekšējā tirgū izplatīt ar mazākām izmaksām un tādējādi aizsargā Eiropas kino konkurētspēju un daudzveidību;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
norāda, ka pieaug pieprasījums pēc tā, lai visas filmas būtu digitāli projicējamas, bet atsevišķi Eiropas kinoteātri ir pilnībā pārgājuši uz digitālo projekciju;
Notes that there is increasing pressure for all films to be compatible with digital projection, while some European cinemas have already converted to 100% digital;
ar bažām norāda, ka daudzu neatkarīgo kinoteātru turpmākā darbība ir apdraudēta, jo izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz digitālajām tehnoloģijām, ir augstas un ir jākonkurē ar kinoteātriem, kuri galvenokārt demonstrē ASV ražotas filmas;
Notes with concern that the survival of many independent cinemas is being endangered by the high costs of converting to digital technology and competition from cinemas which primarily show films from the USA;
norāda, ka neatkarīgajiem izplatītājiem ir grūtības segt pārejas perioda dubultās izmaksas, kas viļņveidīgi ietekmē visu kinoindustriju;
Notes that independent distributors are having problems coping with the dual costs they must meet in the transition period, which is having a ripple effect throughout the cinema industry;
norāda, ka neatbilstoša finansējuma dēļ Eiropas kinematogrāfija tiek nepietiekami popularizēta starptautiskā līmenī;
Notes that, as a result of inadequate funding, European cinema is being insufficiently promoted internationally;
uzsver, ka kinorepertuāra veidošanā nozīmīgi ir visi ražošanas ķēdes posmi un tie visi ir jāatbalsta;
Stresses the importance of all the stages in the production chain in creating cinema content and the need to support all those stages;
norāda, ka multivides tehnoloģijas aizstāj citus saziņas veidus un ka tādēļ nepieciešams mācīt cilvēkiem, kā tos izmantot;
Points out that multimedia technology is supplanting other forms of communication and that there is therefore a need to teach people how to receive it;
aicina dalībvalstis un Komisiju finansiāli atbalstīt ES kinoteātru pilnīgu digitalizāciju attiecībā uz aprīkojumu, izveidot Eiropas un valstu līmenī programmas pēc iespējas drīzākai pārejai uz digitālajām tehnoloģijām un veicināt Eiropas filmu apriti audiovizuālajā sektorā, kur notiek asa konkurences cīņa visā pasaulē;
Calls on the Member States and the Commission to financially support the full digitisation in terms of equipment of EU cinemas and to establish European and national programmes to support the transition to digital technologies as quickly as possible and encourage the circulation of European films within an audiovisual sector that is globally very competitive;
šajā sakarā uzsver, ka programmas elastīgi jāsaskaņo ar praktiskajām prasībām;
Stresses in this respect that the programmes should be flexibly aligned with practical requirements;
uzsver, ka digitālā kino mērķim jābūt attēla un skaņas kvalitātes uzlabošanai (ieviešot vismaz 2K izšķirtspēju), kas ļautu veidot daudzveidīgākas un elastīgākas notikumu tiešraides, kā arī ierakstītu pārraižu un izglītības, kultūras un sporta pasākumu programmas un izmantot dažādas inovatīvas tehnoloģijas, kas turpinās piesaistīt publiku arī nākotnē;
Highlights that digital cinema should aim at improving the quality of picture and sound (when a 2K resolution minimum is implemented), in order to allow a more diversified and flexible programming of live events, and also of recorded broadcasts and of educational, cultural and sporting events, while enabling the use of a wide range of innovative technologies that will continue to attract audiences into the future;
uzsver, ka ir būtiski atbalstīt un veicināt ES filmu uzņemšanu un atzīst, ka ES ievērojami veicina digitālo jaunradi un inovācijas, piemēram, 3D projekciju;
Underlines that it is essential to support and promote EU productions and recognises that the EU contributes significantly to digital creativity and innovation such as 3D;
atzīst, ka kinoteātru digitalizācija ir būtiska prioritāte, tomēr ir jāņem vērā pastāvīga tehnoloģiskā attīstība, jo vidējā termiņā un ilgtermiņā var rasties vajadzība pielāgoties jaunākiem demonstrēšanas formātiem;
Acknowledges that although the digitisation of cinemas is a key priority, a consistent technological development should be taken into account, since in the medium and long term it may be necessary to further adapt to newer screening formats;
atgādina, ka par Eiropas mērķiem pārejā uz digitālo kino jānosaka jaunu iespēju radīšana Eiropas filmu izplatīšanai, Eiropas filmu uzņemšanas daudzveidības saglabāšana un labāka to pieejamība Eiropas pilsoņiem;
Recalls that the European shift to digital cinema should aim at creating new opportunities for the distribution of European films, maintaining the diversity of European production and enhancing its accessibility for European citizens;
uzsver, ka pieprasījuma video var nodrošināt Eiropas kinokompānijām iespēju sasniegt plašāku auditoriju;
Underlines that VOD may provide European film companies with the opportunity of reaching larger audiences;
atzīst, ka jaunrade un inovācija ir vispārējas nozīmes jautājumi, un mudina ieguldījumus programmās noteikt par prioritāti un atbalstīt, lai veicinātu kvalitatīva tīklos pieejamā satura nodrošināšanu;
Acknowledges that creation and innovation are matters of general interest, and urges that investing in programmes should be prioritised and supported in order to stimulate the supply of good quality content available on the networks;
mudina mazos un neatkarīgos kinoteātrus pilnībā izmantot savu komerciālo potenciālu, diversificējot piedāvāto produkciju, pievienojot vērtību sniegtajiem pakalpojumiem un izmantojot savu tirgus nišu;
Urges small and independent cinemas to take every advantage of their commercial potential, through product diversification, adding value to the service they provide and utilising the niche market they occupy;
uzskata, ka digitalizācija ir ļoti svarīga iespēja veicināt oficiālu reģionālo valodu klātbūtni kinoteātros, kā arī sekmēt svešvalodu mācīšanos;
Believes that digitisation is a very important opportunity to promote the presence of official regional languages in cinemas as well as foreign language learning;
atzīst, ka digitalizācijas augstās izmaksas, kas komerciālu labumu sniegs ilgtermiņā, tomēr var radīt ievērojamas grūtības daudziem mazajiem un neatkarīgajiem kinoteātriem, kuru programmās ir iekļautas arī nekomerciālas filmas, kā arī liels Eiropas filmu īpatsvars;
Acknowledges that the high costs of digitisation, which will provide long-term commercial benefit, can nevertheless create a significant burden for many small and independent cinemas and film theatres whose programming goes beyond the main stream, with a high proportion of European films;