natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atzīstot to ievērojamo ieguldījumu nākotnes ilgtspējīgās enerģētikas sistēmās, atjaunīgajiem enerģijas avotiem un enerģijas efektivitātei tās pēdējā izmantošanas stadijā būs galvenā vieta šajā tēmā.
Given their important contribution to future sustainable energy systems, renewables and end-use energy efficiency will be the major elements of this Theme.
Šajā sakarā pilnībā izmantos sinerģiju ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas sastāvdaļu – programmu 'Saprātīga enerģija Eiropai'.
Synergies with the Intelligent Energy-Europe Programme component of the Competitiveness and Innovation Framework Programme will be fully exploited in this regard.
Ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo pasākumu, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju.
The Hydrogen and Fuel Cells European Technology Platform contributes to this activity by proposing an integrated research and deployment strategy.
· Atjaunīgās elektroenerģijas ražošana
· Renewable electricity generation
Tehnoloģijas, lai palielinātu vispārējo pārveides efektivitāti, izmaksu efektivitāti un uzticamību, samazinot izmaksas elektrības ražošanai no vietējiem atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp atkritumiem, un lai izstrādātu un demonstrētu tehnoloģijas, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem.
Technologies to increase overall conversion efficiency, cost efficiency and reliability, driving down the cost of electricity production from indigenous renewable energy sources, including wastes, and the development and the demonstration of technologies suited to different regional conditions.
· Atjaunīgo veidu degvielas ražošana
· Renewable fuel production
Integrētas degvielas ražošanas sistēmas un pārveides tehnoloģijas: izstrādāt un samazināt vienības pašizmaksu cietajiem, šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem (tostarp ūdeņradim), ko ražo no atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp biomasas un atkritumiem, lai radītu oglekļa-neitrālu kurināmo rentablu ražošanu, glabāšanu, sadali un lietošanu, jo īpaši biodegvielu transportam un elektrības ražošanu.
Integrated fuel production systems and conversion technologies: to develop and drive down the unit cost of solid, liquid and gaseous (including hydrogen) fuels produced from renewable energy sources including biomass and wastes, aiming at the cost-effective production, storage, distribution and use of carbon-neutral fuels, in particular biofuels for transport and electricity generation.
· Atjaunīgie avoti apsildei un dzesēšanai
· Renewables for heating and cooling
Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas un iekārtas, tostarp uzglabāšanas tehnoloģijas, lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas aktīvajai un pasīvajai apsildei un dzesēšanai no atjaunīgiem enerģijas avotiem, nodrošinot to lietošanu dažādos reģionālos apstākļos, kur iespējams konstatēt pietiekami lielu potenciālu.
Research, development and demonstration of technologies and devices including storage technologies to increase efficiencies and drive down the costs of active and passive heating and cooling from renewable energy sources, ensuring their use in different regional conditions where sufficient potential can be identified.
· CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei
· CO2 capture and storage technologies for zero emission power generation
Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai krasi samazinātu izrakteņu kurināmā izmantošanas ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas un ekonomiskas elektroenerģijas un/vai siltuma ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām, jo īpaši uzglabāšanu pazemē.
Research, development and demonstration of technologies to drastically reduce the environmental impact of fossil fuel use aiming at highly efficient and cost effective power and/or heat generation plants with near zero emissions, based on CO2 capture and storage technologies, in particular underground storage.
· Tīrās akmeņogļu tehnoloģijas
· Clean coal technologies
Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai būtiski uzlabotu iekārtu efektivitāti, uzticamību un izmaksas, attīstot un demonstrējot tīrās akmeņogļu un citu cieto kurināmo pārveides tehnoloģijas,
Research, development and demonstration of technologies to substantially improve plant efficiency, reliability and cost through development and demonstration of clean coal and other solid fuel conversion technologies,
tostarp ķīmijas procesus
including chemical processes,
, ražojot arī sekundārus enerģijas nesējus (tostarp ūdeņradi) un gāzveida vai šķidros kurināmos.
producing also secondary energy carriers (including hydrogen) and liquid or gaseous fuels.
Darbības attiecīgi tiks saistītas ar CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vai ar biomasas kopizmantošanu.
Activities will be linked as appropriate to CO2 capture and storage technologies or co-utilisation of biomass.
· Viedi enerģētikas tīkli
· Smart energy networks
Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt, kā palielināt Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, drošību, uzticamību un kvalitāti, īpaši integrētākā Eiropas enerģijas tirgū, piemēram, pārveidojot pašreizējos elektrības tīklus mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā, izstrādājot enerģijas uzglabāšanas iespējas un novēršot šķēršļus izkliedētu un atjaunīgu enerģijas avotu plašai ieviešanai un efektīvai integrēšanai.
Research, development and demonstration on how to increase the efficiency, safety, reliability and quality of the European electricity and gas systems and networks, notably within the context of a more integrated European energy market, e.g. by transforming the current electricity grids into an interactive (customers/operators) service network, developing energy storage options and removing obstacles to the large-scale deployment and effective integration of distributed and renewable energy sources.
· Energoefektivitāte un ietaupījumi
· Energy efficiency and savings
Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt jaunas koncepcijas, optimizēt pārbaudītas koncepcijas un tehnoloģijas, lai veicinātu tālāku galīgo un primāro enerģijas patēriņa ietaupījumu to aprites cikla laikā ēkām (tostarp apgaismei), transportam, pakalpojumiem un rūpniecībai.
Research, development and demonstration of new concepts, optimisation of proven concepts and technologies to improve energy efficiency and to enable further final and primary energy consumption savings, over their life cycle, for buildings (including in lighting), transport, services and industry.
Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu (tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju), jaunu atjaunīgo enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldības pasākumus un iekārtas, un minimālu klimata ietekmes ēku demonstrāciju.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency (including co- and polygeneration), the use of new and renewable energy technologies and energy demand management measures and devices, and the demonstration of minimum climate impact buildings.
· Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai
· Knowledge for energy policy making
Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam (tostarp nodrošinot zinātnisku atbalstu politikas izstrādei).
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium- and long-term horizons (including providing scientific support for policy development).
Vide (tostarp klimata pārmaiņas)
Environment (including climate change)
Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp klimatu, biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus.
Sustainable management of the environment and its resources through the advancement of knowledge on the interaction between the climate, biosphere, ecosystems and human activities, and the development of new technologies, tools and services, in order to address global environmental issues in an integrated way.
Īpašu vērību pievērsīs klimata, ekoloģisko, sauszemes un okeāna sistēmas izmaiņu paredzēšanai; instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu, mazinātu un pielāgotu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī instrumentiem un tehnoloģijām, lai saglabātu dabas un cilvēka radīto vidi.
Emphasis will be placed on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, on tools and technologies for monitoring, prevention, mitigation and adaptation of environmental pressures and risks, including risks to health, and on tools and technologies for the sustainability of the natural and man-made environment.
Vides problēmas pārsniedz valstu robežas, un to risināšanai ir nepieciešama koordinēta pieeja Eiropas un bieži vien pasaules līmenī.
Environmental problems extend beyond national frontiers and require a coordinated approach at a pan-European and, often, global level.
Zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi negatīvi ietekmē iedzīvotāju pieaugums, urbanizācija, būvniecība, lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības, transporta un enerģētikas nozaru nepārtraukta paplašināšanās, kā arī klimata mainīgums un sasilšana vietējā, reģionālā un pasaules mērogā.
Earth's natural resources and the man-made environment are under intense pressure from a growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, aquaculture, fisheries, transport, and energy sectors, and climate variability and warming at local, regional and global scales.
Lai sasniegtu "kritisko masu", ņemot vērā vides pētniecības mērogu, apjomu un augstu sarežģītības līmeni, ir vajadzīga sadarbība visā ES.
EU-wide cooperation is needed in order to attain critical mass, given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Sadarbība atvieglos kopēju plānošanu, savienotu un savstarpēji izmantojamu datu bāžu izmantošanu un saskanīgu liela mēroga novērošanas un prognozēšanas sistēmu attīstību.
This will facilitate common planning, the use of connected and inter-operable databases, and the development of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Pētniecībai būtu jārisina jautājumi saistībā ar datu vadības nepieciešamību un informācijas pakalpojumiem, un problēmas, kas saistītas ar datu pārraidi, integrāciju, kartēšanu.
Research should address the need for data management and information services and problems related to data transfer, integration, mapping.
Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, ANO Konvencija cīņai ar pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, 2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES ūdens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā.
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCC) and its Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the UN Convention to Combat Desertification, the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, and contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative.
Šādas tehnoloģijas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, palīdzot radīt ilgtspējīgu izaugsmi, sniedzot ekoloģiski efektīvus dažāda mēroga vides problēmu risinājumus un aizsargājot mūsu kultūras un dabas mantojumu.
Such technologies contribute to sustainable consumption and production, helping to deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural and natural heritage.
Ar vidi saistītās prasības darbojas kā inovāciju stimuls un var nodrošināt uzņēmējdarbības iespējas un lielāku konkurētspēju, vienlaikus garantējot ilgtspējīgāku nākotni nākamajām paaudzēm.
Environmental requirements act as a stimulus for innovation and can provide business opportunities and higher competitiveness while at the same time ensuring a more sustainable future for next generations.
Citas platformas (piemēram, būvniecības un mežsaimniecības jomā) daļēji nodarbojas ar vides tehnoloģiju jautājumiem, un tās arī ir ņemtas vērā.
Other platforms (e.g. on construction and on forestry) partially deal with environmental technology issues and are taken into consideration as well.
Sociālekonomiskajiem aspektiem ir īpaši spēcīga ietekme uz vides tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu tirgū, un to vēlāko piemērošanu, kā tas ir, piemēram, ūdens resursu apsaimniekošanas gadījumā.
Socio-economic issues have a particularly strong influence on the development of environmental technologies and their introduction to the market and subsequent application, as, for example, is the case with water resources management.
Pasākumos jāņem vērā politikas jomu un tehnoloģiskās izstrādes sociālekonomiskos aspektus, kad vien tas ir būtiski attiecīgajai tēmai.
Activities must consider the socio-economic aspects of policies and technological developments, whenever relevant to the topic.
Turpmāk izklāstīti vairāki pasākumi Papildinošā pētniecība saistībā ar bioloģisko resursu ražošanu un lietošanu ir paredzēta saskaņā ar tēmu "Pārtika, lauksaimniecība un
A series of activities are listed below Complementary research relating to the production and use of biological resources is addressed under the "Food, Agriculture and
, no kuriem daudzi ir tieši saistīti ar politikas vajadzībām.
many of which are directly relevant to policy needs.
Tomēr var sniegt papildu atbalstu jaunām politikas vajadzībām, piemēram, lai novērtētu ES politiku ietekmi uz ilgtspējību; saistībā ar pārraudzību attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas; un ar jaunu politiku vides jomā, kā, piemēram, Eiropas Augsnes stratēģija ietverto un to, kas attiecas uz jūrniecības politiku, standartiem un noteikumiem.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example, in relation to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up to the post-Kyoto action on climate change; and new environmental policies such as those in the European Soil Strategy and relating to maritime policy, standards and regulations.
· Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski
· Climate change, pollution and risks
Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un sauszemes,
Pressures on the environment and climate: functioning of climate and the earth
un jūras
and marine
sistēmas, tostarp polāro reģionu, darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; globāla un reģionāla mijiedarbība starp klimatu un atmosfēru, zemes virsmu, ledu un okeānu; un ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tostarp jūras līmeņa paaugstināšanās ietekme uz piekrastes zonām un ietekme uz īpaši jutīgām zonām.
system including the polar regions; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; global and regional interactions between climate and atmosphere, land surface, ice and the ocean; and impacts on biodiversity and ecosystems, including the effects of the sea level rise on coastal zones and impacts on particularly sensitive areas.
Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, biomonitoringa pētījumi par vidi, kas saistīta ar veselību, iekštelpu gaisa kvalitāte un saistība ar iekštelpu vidi, pilsētvide, automašīnu izplūdes gāzes un ietekme, un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes bīstamām vielām, tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori.
Environment and health: interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, biomonitoring research for environment related health, indoor air quality and links to indoor environment, urban environment, car emissions and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for hazardous substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
Dabas apdraudējums: uzlabot ar ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras, sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki, zemes nogruvumi, lavīnas un citi ārkārtas stāvokļi) prognozēšanu un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu, kā arī to ietekmes novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas, ietekmes mazināšanas un pārvaldības stratēģijas, arī ar pieeju, kas ņem vērā daudzus riskus.
Natural hazards: improvement of forecasting and integrated hazards – vulnerability – and risk assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms, droughts, floods, forest fires, landslides, avalanches and other extreme events) and their impact; development of early warning systems and improve prevention, mitigation and management strategies, also within a multi-risk approach.
· Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana
· Sustainable Management of Resources
Jūras vides pārvaldība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija; stratēģiju, koncepciju un rīku izstrāde okeāna un tā resursu ilgtspējīgai izmantošanai.
Management of marine environments: impact of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology; development of strategies, concepts and tools for a sustainable use of the ocean and its resources.
· Vides tehnoloģijas
· Environmental Technologies
Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, imitācijai, profilaksei, ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai: saistībā ar ūdeni, klimatu, gaisu, jūras, pilsētas un lauku vidi, augsni, atkritumu apstrādi, otrreizējo pārstrādi, tīrās ražošanas procesiem un ilgtspējīgiem ražojumiem, ķīmisko vielu drošību.
Environmental technologies for observation, simulation, prevention, mitigation, adaptation, remediation and restoration of the natural and man-made environment: related to water, climate, air, marine, urban and rural environment, soil, waste treatment, recycling, clean production processes and sustainable products, chemicals safety.
Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku apdzīvoto teritoriju, aizsardzība, saglabāšana un uzlabošana: uzlabots kultūras mantojuma bojājumu novērtējums, inovatīvu saglabāšanas stratēģiju izstrāde, veicināt kultūras mantojuma integrāciju pilsētu vidē.
Protection, conservation and enhancement of cultural heritage, including human habitat: improved damage assessment on cultural heritage; development of innovative conservation strategies; fostering of the integration of cultural heritage in the urban setting.
Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai, tostarp alternatīvas testēšanas stratēģijas un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas rūpniecisku ķīmisko vielu testēšanas metodes; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, mežu tehnoloģijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām Dažādās darbībās tiks ņemtas vērā attiecīgo Eiropas tehnoloģiju platformu pētniecības programmas.
Technology assessment, verification and testing: methods and tools for environmental risk and lifecycle assessment of processes, technologies and products, including alternative testing strategies and in particular non-animal methods for industrial chemicals; support for sustainable chemistry, forest-based sector technology, water supply and sanitation platforms The research agendas of relevant European Technology Platforms will be taken into account in the different activities.
; nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti, trešo personu novērtēšanas instrumentu papildināšana.
; scientific and technological aspects of a future European environmental technologies verification and testing programme, complementing third party assessment instruments.
· Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti
· Earth observation and assessment tools
Ilgtspējīgas attīstības prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā dažādus novērošanas mērogus: modelēšanas saiknes starp tautsaimniecību/vidi/sabiedrību, tostarp uz tirgu balstītie instrumenti, sekundāras sekas, robežvērtības, zināšanu bāzes un metodiku izstrāde ilgtspējības novērtējumam attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā zemes izmantošana un ar jūru saistītie jautājumi; pilsētu attīstība, sociālās un ekonomikas problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām.
Forecasting methods and assessment tools for sustainable development taking into account differing scales of observation: modelling links between economy/environment/society including market based instruments, externalities, thresholds and developing the knowledge base and methodologies for sustainability impact assessment on key issues such as land use and marine issues; urban development, social and economic tensions related to climate change.
Transports (tostarp aeronautika)
Transport (including aeronautics)
Pamatojoties uz tehnoloģiju un operatīvo attīstību un uz Eiropas transporta politiku, visu iedzīvotāju, sabiedrības un klimata politikas labā izstrādāt integrētas drošākas, videi nekaitīgākas un "viedākas" Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt konkurētspēju, ko pasaules tirgū ir sasnieguši Eiropas rūpniecības pārstāvji.
Based on technological and operational advances and on the European transport policy, developing integrated, safer, "greener" and "smarter" pan-European transport systems for the benefit of all citizens, society and climate policy, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness attained by the European industries in the global market.
Transporta nozare ir viens no Eiropas stiprākajiem punktiem: gaisa transporta nozare veido 2,6% no ES IKP (nodrošinot 3,1 miljonu darbavietu), un virszemes transporta nozare rada 11% no ES IKP (nodrošinot darbu 16 miljoniem cilvēku).
Transport is one of Europe's strengths - the air transport sector contributes to 2,6 % of the EU GDP (with 3,1 million jobs) and the surface transport field generates 11 % of the EU GDP (employing some 16 million persons).
Tomēr transports rada 25% no visa ES CO2 emisiju apjoma, tādēļ ir absolūti nepieciešams padarīt šo nozari "videi draudzīgāku", lai nodrošinātu ilgtspējīgāku transporta nozares darbību un saderību ar izaugsmes tempiem, kā norādīts Baltajā grāmatā "Eiropas Transporta Politika 2010. gadam: laiks lemt" KOM(2001) 0370.
However, transport is responsible for 25 % of all the EU emissions of CO2, hence the absolute need for a "greening" of the system to ensure more sustainable transport patterns and compatibility with growth rates, as developed in the White Paper on "European Transport Policy for 2010: time to decide" COM(2001) 0370.