natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka Padomes Direktīvas 2004/67/EK pārskatīšanas pamatelementiem ir jābūt obligātiem un tajos jāiekļauj efektīvi valstu un ES ārkārtas rīcību plāni, kuros cita starpā noteikts kopīgs paziņojums par ārkārtas situāciju, pieejamo piegāžu un infrastruktūras jaudas sadale starp skartajām valstīm, saskaņota nosūtīšana, ārkārtas pasākumu uzsākšana neskartajās vai mazāk skartajās valstīs, lai palielinātu gāzes daudzumu, kas pieejams skartajos tirgos, izmantojot visus iespējamos līdzekļus, tostarp, piemēram, pārtraucamus līgumus, kurināmā maiņu, krājumu izmantošanu, piegādes elastību; uzskata, ka ir būtiski uzlabot tirgus darbību, pastiprinot pārredzamību, kā arī palielinot gāzes pieejamību tirgū; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis attīstīt tādas gāzes krātuves, no kurām gāzi var saņemt ātri;
Stresses that the key elements of the revision of Council Directive 2004/67/EC should contain mandatory and effective national and EU emergency action plans, which among other things define a common declaration of an emergency situation, allocation of available supplies and infrastructure capacity among the affected States, coordinated dispatching, activation of emergency measures in unaffected or less affected States in order to increase the amount of gas available to the affected markets using all means possible, including, among others, interruptible contracts, fuel switching, storage withdrawal and supply flexibilities for example; considers that it is essential to improve the functioning of the market through transparency and increase the availability of gas in the market; calls on the European Union and its Member States to develop gas storage with fast-release capacity;
iesaka labāk izmantot informācijas tehnoloģijas pilnīgas vai daļējas piegāžu pārtraukšanas gadījumos krīzes laikā, uzskata, ka šai nolūkā regulatora pārraudzībā varētu īstenot mehānismu, kas pēc kolektīva lēmuma pieņemšanas, varētu samazināt patēriņu;
Proposes that information technologies should be used better for total or partial cut-offs in the event of a crisis, and considers, for this purpose, that under the supervision of the regulator, a system capable of reducing consumption in response to a collective decision could be introduced;
uzskata, ka mērķis līdz 2020. gadam uzlabot energoefektivitāti par vismaz 20 % ir prioritāte, lai sekmētu ilgtspējīgas attīstības un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, kā arī efektīvākais un rentablākais līdzeklis enerģētikas drošības palielināšanai; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pieņemt juridiski saistošu energoefektivitātes mērķi ‐ līdz 2020. gadam samazināt energoresursu patēriņu vismaz par 20 %; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt izpratnes veicināšanas kampaņas un padarīt pieejamu praktisku informāciju par energoefektivitātes risinājumiem un arī uzlabot izglītotību un veicināt skolu un universitāšu apmācības programmas enerģētikas jomā visā Eiropas Savienībā;
Considers that improving energy efficiency by at least 20% by 2020 is the priority in contributing to sustainable development and competitiveness objectives and is also the most effective and cost-efficient way of improving energy security; calls therefore on the Commission and Member States immediately to adopt a legally binding energy efficiency target of at least 20% by 2020; calls on the Commission and Member States to step up awareness campaigns and make practical information available concerning the energy efficiency solutions to be adopted and also to promote energy education and training programmes in schools and universities throughout the Union;
uzsver, ka dalībvalstīm un Komisijai ir svarīgi stingri un laikus ieviest tiesību aktus enerģijas ietaupījumu un energoefektivitātes jomā un nodrošināt to izpildi; uzsver, cik būtiski ir pieņemt obligātos publiskā iepirkuma pasākumus Kopienas un dalībvalstu līmenī, lai veicinātu pieprasījumu pēc inovatīviem ražojumiem un pakalpojumiem, kas uzlabos energoefektivitāti; tādēļ aicina izvēlēties progresīvu pieeju nākamajā likumdošanas procesā enerģijas ietaupījumu un energoefektivitātes jomā (it īpaši ēkās, ražošanas un transporta nozarē, kā arī saistībā ar pilsētplānošanu un ierīcēm);
Stresses the importance of rigorous and timely implementation and enforcement of energy savings and energy efficiency legislation by Member States and the Commission; stresses the importance of adopting mandatory public procurement measures at the Community and national levels in order to stimulate the demand for innovative products and services that will enhance energy efficiency; calls therefore for an ambitious approach in forthcoming legislation relating to energy savings and energy efficiency (in particular in the building, industry and transport sectors and as regards urban planning and appliances);
atzinīgi vērtē Komisijas nolūku uzmanīgi sekot koģenerācijas idejas attīstībai un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus turpmākajiem atbalsta pasākumiem kā daļu no Energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanas 2009. gadā; atgādina Komisijai, ka koģenerācijas galvenie mērķi ir ietaupīt primāro enerģiju, nodrošināt rentabilitāti un piegāžu drošību, neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas; uzskata, ka tirgus pats nodrošinās to, ka tiek izstrādātas un izvēlētas efektīvākās tehnoloģijas; atbalsta to, ka tiek veicināta un finansēta stratēģijas izstrāde infrastruktūrai, piemēram, apkures un dzesēšanas tīkliem, kas izmanto vietējos resursus, piemēram, ģeotermisko enerģiju un koģenerēto siltumu;
Welcomes the Commission's intention of observing carefully the progress of combined heat and power (CHP), and calls on the Commission to submit further support measures as part of the review of the energy efficiency action plan in 2009; reminds the Commission that savings on primary energy, cost efficiency and security of supply are the principal aims of the CHP process, irrespective of what technology is used; considers that it must be left to the market to develop and select the most effective technologies; advocates the development of a promotion and financing strategy for infrastructure such as heating and cooling networks using local resources such as geothermal energy and cogenerated heat, for example;
atbalsta starptautisko partnerību sadarbībai energoefektivitātes jomā, lai sekmētu standartu vienādošanu un mudinātu sasniegt vērienīgus mērķus visā pasaulē;
Supports the International Partnership for Energy Efficiency Cooperation, to promote more uniform standards and encourage ambitious worldwide objectives;
aicina efektīvāk izmantot naftu, jo īpaši transporta nozarē, kas ir galvenā šī energoresursa izmantotāja; prasa vidējā termiņā (2020) nospraust vērienīgus mērķus degvielas patēriņa efektivitātes jomā transportlīdzekļiem, vienlaikus mudinot dalībvalstis pētīt iespējas izmantot alternatīvas degvielas un dzinēju tehnoloģijas, piemēram, elektriskos motorus, preču un cilvēku pārvadāšanai, īpaši pilsētu teritorijās; uzskata, ka Eiropas Savienības stratēģijā nozīmīga vieta būtu jāieņem izmantotā transporta veida nomaiņai uz videi draudzīgākiem transportlīdzekļiem, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē;
Calls for more efficient use of oil, particularly in the field of transport, which is the main sector in which this fuel is used; calls for the adoption of ambitious medium-term objectives (for 2020) for vehicle fuel efficiency, while encouraging Member States to seek alternative fuels and propulsion technologies, for example electric engines, for goods and individual passenger transport, particularly in urban areas; considers that achieving a significant modal shift in transport towards more environmentally friendly options, for instance from private individual road transport to public transport, should be a key component of the Union's strategy for reducing greenhouse gas emissions in the transport sector;
uzskata, ka Eiropas automobiļu ražošanas nozares inovatīva pieeja palīdzētu atgūt starptautiskos tirgus, it īpaši no Āzijas ražotājiem;
Considers that a "frontrunner" approach for vehicles from the European car industry would help to win back international markets, particularly from Asian producers;
pauž nožēlu, ka pārvadājumi pa dzelzceļu ir tikai 10 % no Eiropas kopējiem preču pārvadājumiem; aicina dalībvalstis labāk izmantot dzelzceļa transportu un ūdensceļus; aicina vairāk censties izveidot optimālu dzelzceļa transporta, ūdens transporta un autotransporta kombināciju;
Regrets that rail accounts for only 10% of European goods transport; calls on Member States to make better use of rail transport and waterways; calls for more determined efforts to establish the optimal combination of rail, water and road transport;
uzsver, cik būtiski ir pieņemt vajadzīgos politikas pasākumus, lai uzlabotu gan esošo, gan jauno elektroiekārtu energoefektivitāti;
Stresses the importance of adopting the necessary mix of policy measures so as to improve the energy efficiency both of existing and new electric appliances;
Labāka vietējo resursu izmantošana un labāka tehnoloģija ES
Better use of the Union's indigenous resources and best technologies
uzskata, ka atjaunojamie energoresursi, piemēram, vēja, biogāzes, saules, ūdens enerģija, biomasa, ģeotermālā enerģija un jūras resursi nākotnē būs visnozīmīgākie iespējamie energoresursi Eiropas Savienībā, kas var sekmēt enerģijas cenu stabilizāciju un palīdzēt cīnīties pret pieaugošo atkarību enerģētikas jomā, un atzinīgi vērtē iniciatīvu paziņojumam par šķēršļu novēršanu atjaunojamo enerģijas avotu jomā; šajā kontekstā uzsver, ka ikvienai jaunai iniciatīvai būtu jāparedz spēkā esošo projektu atlikšana;
Considers that renewable energies, such as wind, biogas, solar, hydro, biomass, geothermal and marine resources, are the most important potential sources of energy available to the European Union, which can help to stabilise energy prices and combat increasing energy dependence, and welcomes the initiative to submit a communication on eliminating obstacles to renewable energies; stresses in this context that any new initiative should not lead to a postponement of existing projects;
uzskata, ka vietējo fosilo resursu izmantošana, it īpaši krasta un jūras dabasgāzes atradņu izmantošana var palīdzēt stiprināt Eiropas enerģētikas neatkarību, un tādēļ šādas atradnes pēc iespējas jāattīsta saskaņā ar valsts un Eiropas tiesību aktiem vides jomā; prasa dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt pareizu normatīvo līdzsvaru starp ekoloģisko drošību un ražošanas iespējām Eiropas Savienības teritorijā gan uz sauszemes, gan jūrā;
Considers that exploiting indigenous fossil resources, in particular onshore and off-shore natural gas fields, may contribute to enhancing Europe's energy independence and must be developed where available, in compliance with national and European environmental legislation; calls on Member States and the Commission to find the right regulatory balance between environmental safeguards and production opportunities in the Union's territory both inland and off-shore;
atgādina, ka, ņemot vērā atjaunojamo energoresursu nepārtraukto plūsmu, ir svarīgi palielināt elektrisko tīklu starpsavienojumu jaudu Kopienas līmenī, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot tām dalībvalstīm un reģioniem, kas Eiropas Savienības enerģijas tirgū ir izolētākie, lai dalībvalstu rīcībā būtu vajadzīgie līdzekļi atjaunojamo energoresursu mērķa (20 %) sasniegšanai līdz 2020. gadam;
Recalls that, given the constantly flowing nature of renewable sources, it is essential to boost electrical interconnection capacity at Community level, while paying special attention to those Member States and regions which are most isolated within the Union energy market, with a view to equipping Member States with the means necessary to meet the 20% renewables target by 2020;
aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās varas iestādes radikāli mainīt attiecības starp lauksaimniecības un enerģētikas nozarēm, izstrādājot plānu par lauksaimniecisku būvju jumtu aprīkošanu ar atjaunojamās enerģijas iekārtām, piemēram, saules siltumenerģijas kolektoriem; aicina dalībvalstis un vietējās iestādes nodrošināt stimulus vietējā līmenī, lai veicinātu izlietoto eļļu izmantošanu un ilgtspējīgus vietējus biomasas resursus, vienlaikus nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp kultūrām enerģijas ražošanai un pārtikai;
Calls on the Commission, Member States and local authorities to revolutionise relations between the agriculture and energy sectors by means of a plan designed to equip the roofs of agricultural installations with renewable energy devices such as solar panels; calls on Member States and local authorities to provide local incentives for the use of used oils and sustainable local biomass resources, while ensuring an appropriate balance between energy crops and food crops;
mudina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu, norādot tehniskos šķēršļus un standartus, kas kavē MVU investīcijas enerģijas ražošanā un esošo tīklu izmantošanu šādi saražotas enerģijas izplatīšanai;
Urges the Commission to submit a report to Parliament indicating the technical obstacles and standards which impede investment by SMEs in energy production and their use of the existing networks to distribute the energy so produced;
aicina Komisiju nostiprināt prioritāti, kas piešķirta pētniecībai un attīstībai elektroenerģijas uzkrāšanas jomā, uz IST balstītu dalīto ģenerēšanas iekārtu sasaistei ("virtuālās spēkstacijas"), viedajiem tīkliem, un palielināt infrastruktūras jaudu, lai veicinātu atjaunojamo enerģijas avotu prioritāro pieslēgumu;
Calls on the Commission to increase the priority assigned to R&D in electricity storage, ICT-based linkup of distributed generating facilities ("virtual power plants"), smart grids and increase of infrastructure capacity to enable priority connection of renewable energies;
aicina Komisiju no jauna noteikt Eiropas politiku saistībā ar palīdzību attīstības jomā, iekļaujot jaunu enerģētikas sadaļu; uzskata šajā sakarā, ka saules enerģijas centrāļu projekti Āfrikas Ziemeļos pirmām kārtām jāparedz vietējām vajadzībām;
Calls on the Commission to redefine European development aid policy, incorporating a new energy pillar; considers in this context that solar power station projects for North Africa should be primarily intended to meet local needs;
atzīst, ka biomasas izmantošana modernās ogļu spēkstacijās jau ir nodrošinājusi 45 % efektivitāti un ka, izmantojot koģenerāciju, var sasniegt 90 % efektivitāti; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus, lai vairotu biogēno kurināmo izmantošanu fosilo kurināmo spēkstacijās;
Acknowledges that admixing biomass for burning in modern coal-fired power stations is already achieving 45% efficiency, and that efficiency levels as high as 90% can be achieved using CHP; therefore calls on the Commission and the Member States to establish incentives for increasing the admixture of biogenic fuels in fossil-fuel-fired power stations;
piekrīt Komisijas veiktajai analīzei, saskaņā ar kuru ir svarīgi saglabāt kodolenerģijas daļu kopējā saražotajā enerģijā, un tādēļ ir svarīgi nekavējoties veicināt saskaņotas normatīvās un ekonomiskās sistēmas izveidi, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu par nepieciešamo investīciju piesaisti; aicina Komisiju izstrādāt konkrētu ceļvedi investīcijām kodolenerģētikā; uzskata, ka ir noteikti jāuzsāk bezaizspriedumu sabiedriskās apspriedes par šā enerģijas avota drošu izmantošanu; aicina Komisiju mudināt kaimiņvalstis katru reizi, kad kādā no šīm valstīm tiek plānota jauna kodolelektrostacija vai modernizēta kāda no vecajām, kā neatņemamu Kaimiņattiecību politikas daļu pieņemt
Endorses the Commission's analysis that it is important to maintain the contribution of nuclear energy in the energy mix, and to that end to promote without delay the establishment of a harmonised regulatory and economic framework facilitating the necessary investment decisions; calls on the Commission to draw up a specific road map for nuclear investments; considers it imperative to launch a debate within society, without prejudging the outcome, on the safe use of this source of energy; calls on the Commission to promote, as an integral part of European Neighbourhood Policy, the adoption by neighbouring countries of the
kodoldrošības jomā;
in nuclear safety every time a new nuclear plant is planned or an old plant is upgraded in these countries;
atgādina nozīmi, kas ir kodolenerģijai, kuru ražo 15 no 27 dalībvalstīm un izmanto vēl vairāk valstīs un kura apmierina apmēram vienu trešdaļu Eiropas Savienības elektroenerģijas pieprasījuma; atgādina arī par sešiem jauniem reaktoriem, ko pašlaik būvē četrās dalībvalstīs;
Recalls the significance of nuclear energy, which is produced in 15 out of 27 Member States and used by an even greater number, and which meets around one-third of electricity demand in the European Union; also recalls the six new reactors currently under construction in four Member States;
uzsver kodolenerģijas konkurētspēju, ko gandrīz neietekmē degvielas cenu svārstības, pateicoties degvielas, urāna, niecīgajai daļai kopējās izmaksās;
Stresses the competitiveness of nuclear energy, which is largely unaffected by fuel price fluctuations owing to the small proportion of generating costs that the fuel, uranium, represents;
uzsver, ka Eiropas kodolrūpniecība ir pirmajā vietā pasaulē visās kodoldegvielas cikla tehnoloģijās, it īpaši bagātināšanā, kas ievērojami veicina ES apgādes drošību;
Stresses that the European nuclear industry is the world leader in all nuclear cycle technologies, particularly enrichment, which contributes significantly to the Union's security of supply;
atzinīgi vērtē Komisijas parasti atbalstošo nostāju attiecībā uz kodolenerģiju; tomēr norāda, ka tā neatbilstoši risina jautājumu par radioaktīvo atkritumu galīgo apglabāšanu, lai gan tas ir ļoti svarīgi sabiedrībai; aicina attiecīgās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai atrisinātu jautājumu par visu veidu radioaktīvo atkritumu galīgo apglabāšanu, bet īpaši pievēršoties atkritumiem ar augstu radioaktivitāti;
Welcomes the Commission's generally supportive stance regarding nuclear energy; points out, however, that it does not adequately address the issue of final disposal of radioactive waste, despite its immense importance for public perception; calls on the Member States concerned to step up their efforts with regard to resolving the problem of final disposal of all types of radioactive waste, but especially highly radioactive waste;
uzsver, ka Komisija ne Kopienas kodolenerģētikas paraugprogrammas atjauninājumā, ne Stratēģijas pārskatā nav pētījusi kodoltehnoloģiju attīstību līdz 2050. gadam, kā ieteikts Tehnoloģiskās platformas ilgtspējīgai kodolenerģijai atsauces dokumentā, ne arī ITER kontrolētās kodolsintēzes projekta nozīmi;
Stresses that neither in its Revised Illustrative Programme nor in the strategic review has the Commission examined the likely development of nuclear technology by 2050, as suggested in the reference document of the Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, or the position assigned to the ITER controlled fusion project;
aicina Komisiju un dalībvalstis veidot Eiropas Savienības enerģētikas politiku, kas ļautu masveida pāreju uz energoefektīvām tehnoloģijām ar zemu oglekļa emisijas līmeni, lai apmierinātu enerģijas patēriņa vajadzības; uzsver ‐ ja energoefektivitāte un enerģijas taupīšana, tāpat kā atjaunojamo enerģijas avotu attīstības turpināšana joprojām būs prioritāte, vajadzību pēc zema emisijas līmeņa avotiem varēs apmierināt līdz 2050. gadam;
Calls on the Commission and Member States to devise a European energy policy which will permit a massive conversion to energy efficient and low carbon emission energy technologies to meet the needs for energy consumption; stresses that, if energy efficiency and energy saving remain a priority, as does the continued development of renewable energies, it will be possible to meet energy needs from low-emission sources by 2050;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka, lai virzītu pāreju uz augsti energoefektīvu energosistēmu, būs vajadzīga sistēmiska pieeja, kas pamatojas uz dažādu nozaru sinerģiju; uzsver, ka būtiska nozīme ir visu pasākumu izvērtēšanai atkarībā no to ieguldījuma CO2 emisiju samazināšanā; uzskata, ka šajā sakarā par prioritāti jāizvirza vietēju integrētu risinājumu attīstīšana;
Reminds the Commission and Member States that steering the transition towards a highly-efficient energy system will imply a systemic approach based on synergies between different sectors; underlines the key importance of assessing all measures on the basis of their contribution to decrease CO2 emissions; believes that to that end the development of local integrated solutions should be a priority;
uzskata, ka globālie un Eiropas ilgtermiņa uzdevumi enerģētikā un klimata pārmaiņu jomā ir unikāla iespēja veicināt jaunus uzņēmējdarbības modeļus dažādās ekonomikas jomās, lai paātrinātu videi nekaitīgu novatorismu un uzņēmējdarbību;
Considers the global and European long-term energy and climate change challenges as a unique opportunity to enable new business models across the economy in order to boost green innovation and entrepreneurship;
prasa Komisijai veikt vēja ģeneratoru attīstības projektu Ziemeļjūrā, kā arī saules enerģijas centrāļu projekta Āfrikā īstenojamības izpēti;
Calls on the Commission to perform feasibility studies of projects to develop wind power platforms in the North Sea and the project to build solar power stations in Africa;
atbalsta politiskās dienaskārtības izstrādi līdz 2030. gadam saistībā ar enerģētikas tehnoloģiju stratēģisko plānu, kā arī ceļa karti politikai enerģētikas jomā 2050. gadā; tādēļ prasa Komisijai novērtēt dažādo enerģijas veidu attīstību pēc vairākiem scenārijiem, ņemot vērā to, kā attīstās pieprasījums pēc enerģijas, iespējamos energoresursus, ietekmi uz vidi, lēsto enerģijas cenu un CO2;
Approves, as part of the Strategic Energy Technology Plan, the drawing-up of a political agenda for 2030 and a road map for energy policy in 2050; calls on the Commission, therefore, to assess trends in the composition of the energy mix under several scenarios, in the light of the development of energy demand, potential energy resources, environmental impact, the estimated price of energy and CO2;
atgādina nepieciešamību nepārtraukti sekmēt pētniecību par kodolatkritumu pārveidi un kodolsintēzi kā ilgtermiņa energoavotu;
Recalls the need constantly to encourage research into transmutation of nuclear waste and nuclear fusion as a source of energy in the very long term;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission as well as to the parliaments and governments of Member States.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūcija par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti ( 2008/2118(INI) )
European Parliament resolution of 3 February 2009 on non-discrimination based on sex and intergenerational solidarity ( 2008/2118(INI) )
ņemot vērā EK līguma 2. pantu, 3.panta 2. punktu un 141. pantu,
having regard to Articles 2, Article 3(2) and Article 141 of the EC Treaty,
ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko 2005. gada 22. un 23. martā Briselē pieņēma Eiropadome,
having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu "Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju" ( COM(2006)0571 ),
having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled "The demographic future of Europe - from challenge to opportunity" ( COM(2006)0571 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu "Paaudžu solidaritātes veicināšana" ( COM(2007)0244 ),
having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 entitled "Promoting solidarity between the generations" ( COM(2007)0244 ),
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu "Eiropas demogrāfiskā nākotne faktos un skaitļos" ( SEC(2007)0638 ),
having regard to the Commission Staff Working document entitled "Europe's demographic future: facts and figures" ( SEC(2007)0638 ),