natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā nesenā pārtikas un degvielas krīze, kas notika vienlaikus ar globālo ekonomikas lejupslīdi un klimata pārmaiņām, ir kavējusi pēdējā desmitgadē panākto sekmīgo virzību nabadzības samazināšanā;
whereas the recent food and fuel crises, coupled with the global economic downturn and climate change, have led to set-backs in relation to the last decade's progress on poverty reduction,
tā kā ar zemes īpašuma tiesībām veicina to, ka indivīdi, ģimenes un kopienas uzņemas atbildību par savu attīstību un garantē nodrošinātību ar pārtiku vietējā līmenī;
whereas land ownership creates incentives for individuals, families and communities to take control of their own development and ensure food security at a local level,
un ekonomiskā lejupslīde izmaksās vismaz tikpat ’Peldēt pret straumi ‐ kā jaunattīstības valstis tiek galā ar globālo krīzi’, Pasaules Banka, 2009. gada marts.
and the economic downturn at least as much again Swimming Against the Tide: How Developing Countries are Coping with the Global Crisis, World Bank, March 2009.
tā kā, pārskatot TAM, nedrīkst aizmirst par situāciju ’vidēju ieņēmumu’ jaunattīstības valstīs, jo šīm valstīm joprojām ir vajadzīga palīdzība, lai tās īstenotu visas savas attīstības iespējas;
whereas the situation in ’middle-income’ developing countries should not be overlooked when reviewing the MDGs, since these countries continue to require assistance on the way to reaching their full development potential,
tā kā par klimata pārmaiņām, kā arī finanšu un ekonomikas krīzi galvenokārt ir atbildīgas rūpnieciski attīstītās valstis;
whereas industrialised nations are mainly responsible for climate change and the financial and economic crisis,
tā kā strādājošo nabadzīgo iedzīvotāju, kā arī iedzīvotāju ar nestabilām darba vietām skaits pieaug;
whereas the numbers of working poor and those in vulnerable jobs are on the rise,
tā kā miera un drošības, demokrātijas un politiskās stabilitātes trūkums nereti neļauj nabadzīgajām valstīm īstenot visas attīstības iespējas;
whereas a lack of peace and security, democracy and political stability often prevents poor countries from fulfilling their full development potential,
tā kā korupcija ir šķērslis ražīguma palielināšanai, rada nestabilitāti un kavē ārvalstu ieguldījumus;
whereas corruption destroys productivity, creates instability and deters foreign investment,
tā kā, lai gan ir gūti ievērojami panākumi dažu ar veselību saistīto TAM mērķu sasniegšanā, trīs ar veselību saistīto TAM sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz māšu mirstību, ir gūti vismazākie panākumi;
whereas, although major progress has been made towards some of the health MDGs, the three health MDGs – and in particular maternal mortality – are the most off track,
tā kā pēdējās desmitgades laikā ir strauji krities finansējums ģimenes plānošanai uz vienu sievieti;
whereas funding for family planning on a per-woman basis has fallen away sharply over the last decade,
tā kā pat tad, ja mēs sasniedzam visus TAM mērķus, nabadzīgajās valstīs tik un tā būs ar nabadzību saistītas problēmas un ciešanas;
whereas, even if we achieve all the MDGs, there will still be poverty-related challenges and suffering in poor countries,
tā kā mūsu TAM solījumu neizpilde nozīmēs pastāvīgas ciešanas miljoniem nabadzīgo cilvēku un nopietni iedragās uzticību starp ziemeļu un dienvidu zemēm,
whereas failing to meet our MDG promises will mean continued suffering for millions of poor people, and will seriously erode trust between north and south,
sagaida, ka 2010. gada jūnija Eiropadomes sanāksmē tiks panākta vienošanās par ambiciozu un vienotu ES pozīciju pirms septembrī gaidāmās ANO TAM sanāksmes un tiks lemts par jaunām, uz rezultātu orientētām, atklātām un izmērāmām papildu saistībām;
Expects the June 2010 European Council to agree on an ambitious, united EU position ahead of September's UN MDG meeting, and to lead to new, results-oriented, additional, transparent and measurable commitments;
aicina dalībvalstis pildīt pienākumus, kurus tās uzņēmušās saistībā ar Eiropas Konsensu attīstības jomā;
Calls on the Member States to meet the obligations to which they agreed as part of the European Consensus on Development;
norāda, ka TAM sasniegšanai joprojām jābūt svarīgam Eiropas Savienības mērķim; uzsver, ka nabadzības samazināšana, īstenojot TAM, viennozīmīgi jāatzīst par visaptverošu ES attīstības politikas virzienu un tas ir skaidri jāatspoguļo visās attiecīgajās politikas jomās, ieskaitot tirdzniecības politiku, un tiesību aktu priekšlikumos; uzskata, ka TAM nav tehniska rakstura jautājums, kuru var atrisināt, vienkārši piešķirot vairāk naudas vai radot vairāk tirdzniecības iespēju, bet nenoskaidrojot nabadzības cēloņus un necīnoties pret tiem;
Points out that achieving the MDGs must remain a key objective for the European Union; emphasises that poverty reduction through the achievement of the MDGs must be recognised unambiguously as the overarching framework for EU development policy and that this must be reflected clearly in all relevant policy – including trade policy – and legislative proposals; believes that the MDGs should not be seen as a technical matter which will be resolved simply by providing more money or trade opportunities without identifying and tackling the underlying causes of poverty;
uzsver, ka dati, kas sniegti nesenajā ANO ziņojumā ’Vēlreiz pārdomājot nabadzības jautājumu’, ir ne vien satraucoši, bet arī skaidri norāda uz to, ka pastāv reāls risks nesasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
Stresses that the figures given in the recent UN report entitled ’Rethinking Poverty’ are not only alarming, but a clear indication that the risk of not meeting the Millennium Development Goals is real;
aicina visas dalībvalstis pildīt solījumus par atbalsta finansējumu 0,7 % apmērā vēlākais līdz 2015. gadam;
Calls on all the Member States to meet their 0.7% aid promises by 2015 at the latest;
aicina ES un dalībvalstis sākt īstenot pasākumus stingrākai atbildībai par pausto apņemšanos līdz 2015. gadam attīstības palīdzības vajadzībām atvēlēt 0,7 % no NKI, cita starpā izstrādājot ’OAP salīdzinoša vērtējuma’ procesu, kuru izmantotu Ārlietu padome, vērtējot, kā šī apņemšanās tiek pildīta, un kura noslēgumā tiktu sagatavots ziņojums Eiropadomei un Eiropas Parlamentam;
Calls on the EU and the Member States to introduce enhanced accountability measures concerning their commitment to give 0.7% of GNI as aid by 2015, including setting up an ’ODA Peer Review’ process which would, within the Foreign Affairs Council, assess progress towards the 0.7% target by 2015, culminating in a report to the European Council and the European Parliament;
aicina visas dalībvalstis izstrādāt pasākumus palīdzībai attīstības jomā un daudzgadu programmas TAM mērķu sasniegšanai; aicina Komisiju nodrošināt oficiālās attīstības palīdzības pilnīgu pārredzamību un tādēļ aicina to publicēt informāciju par summām, ko dalībvalstis piešķīrušas minētās palīdzības sniegšanai;
Calls on all the Member States to introduce development aid measures and issue multiannual timetables for meeting the MDG targets; asks the Commission to ensure that official development assistance (ODA) is fully transparent, and accordingly asks it to publish the amounts spent on ODA by the Member States;
aicina ES un ESAO nepaplašināt attīstības palīdzības definīciju, kā arī neuzskatīt parādu anulēšanu vai citas uz oficiālo attīstības palīdzību neattiecināmas finanšu plūsmas par palīdzības izdevumiem;
Calls on the EU and the OECD not to broaden the definition of development aid (ODA) or count debt cancellation or other non-ODA financial flows as aid spending;
aicina visas dalībvalstis veikt aktīvus pasākumus, lai G20 un ANO dalībvalstīs apkarotu nodokļu oāzes, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālas finanšu plūsmas, un veicināt lielāku pārredzamību, tostarp sistemātisku informācijas sniegšanu par gūto peļņu un nomaksātajiem nodokļiem, un valstu savstarpējās ziņošanas sistēmu, lai jaunattīstības valstis var ieguldīt savus resursus valsts attīstībā;
Calls on all the Member States actively to crack down on tax havens, tax evasion and illicit financial flows, within the G20 and UN framework, and to promote greater transparency, including systematic disclosure of profits made and taxes paid and a country-by-country reporting system to enable developing countries to keep their own resources for their development;
aicina EIB pārskatīt tās politiku attiecībā uz ārzonas finanšu centriem, pamatojoties uz stingrākiem kritērijiem nekā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) saraksti aizliegto un uzraudzīto jurisdikciju noteikšanai, un nodrošināt tās īstenošanu, kā arī sniegt gada ziņojumus par sasniegto;
Calls on the EIB to review its policy on offshore financial centres on the basis of more stringent criteria than the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) listing for the definition of prohibited and monitored jurisdictions, and to ensure its implementation and provide annual reports on progress;
aicina visas dalībvalstis un starptautisko sabiedrību rīkoties, lai nodrošinātu lētākus naudas pārvedumus;
Calls on all the Member States and the international community to take action to make remittances cheaper;
aicina visas dalībvalstis atbalstīt ANO iniciatīvas un veikt pasākumus, lai palielinātu aizdevēju un aizņēmēju atbildību par neatkarīgiem parādsaistību darījumiem;
Calls on all the Member States to support UN initiatives and take measures to increase lender and borrower responsibility in the context of sovereign debt transactions;
aicina visas dalībvalstis un starptautisko sabiedrību no jauna rīkoties, lai mazinātu parādu slogu tām vismazāk attīstītajām valstīm, kuras ir apliecinājušas, ka rīkojas atbildīgi un nodrošina pārredzamību un labu pārvaldību;
Calls on all Member States and the international community to make renewed efforts to ease the debt burden of LDCs with a track record of accountability, transparency and good governance;
aicina ES nodrošināt būtisku finansējumu, lai palīdzētu nabadzīgajām valstīm cīnīties ar klimata pārmaiņu un ekonomikas krīzes sekām; pieprasa, lai šie fondi patiešām būtu kā papildinājums pašreizējām saistībām sniegt palīdzību;
Calls on the EU to provide significant funding to help poor nations fight the effects of climate change and the economic crisis; insists that these funds be genuinely additional to existing aid commitments;
aicina visas dalībvalstis apņemties nākamajā finanšu plānā un Eiropas Attīstības fondā piešķirt ievērojami vairāk līdzekļu sadarbībai attīstības jomā un ārkārtas palīdzībai;
Calls on all the Member States to commit to allotting significantly more resources to development cooperation and emergency aid under the next Financial Perspective and European Development Fund;
aicina Eiropas Komisiju izmantot pašreizējos instrumentus sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, tostarp EKP rīcības plānus, Austrumu partnerību, VPS un VPS+, lai precīzāk noteiktu un īstenotu konkrētus pasākumus, ar ko veicina TAM sasniegšanu;
Calls on the European Commission to use its existing instruments of cooperation with developing countries, including the ENP Action Plans, the Eastern Partnership, GSP and GSP+, further to define and implement practical steps designed to facilitate the achievement of the MDGs;
aicina visas dalībvalstis būtiski palielināt palīdzības apjomu no budžeta līdzekļiem, jo īpaši, slēdzot TAM līgumus, taču uzstāj, lai tiktu ievēroti demokrātijas, cilvēktiesību, pārvaldības un citi būtiski kritēriji, kā arī, lai tiktu palielināta un uzlabota uzraudzība un revīzija;
Calls on all the Member States significantly to increase the amount of aid provided through budget support, particularly via MDG contracts, but insists that democracy, human rights, governance and other essential criteria be met and that there be more and better monitoring and audits;
aicina visas dalībvalstis nodrošināt, lai ES papildus atbalstam, ko sniedz, izmantojot budžeta līdzekļus, turpinātu izmantot arī pašreizējo finanšu instrumentu plašās iespējas starptautiskā un valsts līmenī, tostarp Pasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai un citas atbilstīgās organizācijas un mehānismus, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kopienas;
Calls on all the Member States to ensure that the EU continues to work through a wide array of existing financial instruments at global and country levels in addition to budget support, including the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria, and through other relevant organisations and mechanisms, in particular civil society organisations and communities;
aicina visas dalībvalstis turpināt uzlabot donoru rīcības saskaņošanu, paredzot visa pieejamā atbalsta atsaisti saskaņā ar Parīzes un Akras deklarācijām un tādējādi samazinot palīdzības budžetu pārāk lielo fragmentāciju, jo tas ir ļoti svarīgi konsekventai atbalsta sniegšanai un atbalsta atsaistei; atzīstot, ka dažādas dalībvalstis var piedāvāt specializētas zināšanas dažādos ģeogrāfiskajos reģionos un attīstības jomās;
Calls on all the Member States to continue to improve donor coordination by untying all their aid, in accordance with the Paris and Accra declarations, thereby reducing the over-fragmentation of aid budgets qui est impératif à la cohérence et au déliement de l'aide; also recognising that different Member States can offer expert knowledge in various geographical areas and development sectors;
aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka jaunajā ES institucionālajā struktūrā galveno atbildību par attīstības fondu plānošanu un prioritāšu noteikšanu saglabā attīstības komisārs;
Calls on the European Commission and the Member States to ensure that primary responsibility for programming development funds and setting priorities remains within the remit of the Development Commissioner in the EU's new institutional set-up;
aicina ES veikt konkrētus pasākumus cīņai pret nabadzību, pieņemot saskaņotu politiku, kas ietver tirdzniecību, sadarbību attīstības jomā un kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lai novērstu tiešu vai netiešu nelabvēlīgu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku;
Calls on the EU to take concrete action against poverty by adopting a coherent policy encompassing the areas of trade and development cooperation as well as its common agricultural and fisheries policies, in order to avoid direct or indirect negative impacts on developing countries’ economies;
aicina ES atbalstīt nodrošinātības ar pārtiku principu jaunattīstības valstīs un prasīt, lai visas iesaistītās personas pašreizējās PTO sarunās ievēro šo principu;
Calls on the EU to uphold the principle of food security in developing countries and to urge all players to comply with this principle during the current WTO negotiations;
uzskata, ka TAM mērķu sasniegšanai vajadzīgi pasākumi zemes un ūdens resursu pieejamības sekmēšanai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, kā arī pasākumus, lai sekmētu vietējo atbalstu ilgtspējīgai mazo lauku saimniecību darbībai;
Believes that achieving the Millennium Development Goals requires measures to foster access to land, water and biodiversity resources and measures to foster a policy of local support for sustainable smallholding agriculture;
aicina ES pārbaudīt tās nolīgumu zivsaimniecības jomā atbilstību attīstības principam, lai tajos pilnā mērā tiktu ņemta vērā sociālā un ekonomiskā ietekme uz vietējiem iedzīvotājiem, jo īpaši, nodrošinot ES atbalstu nozarei ilgtermiņā un kuģu īpašniekiem sedzot taisnīgu ES flotes pieejas izmaksu daļu;
Calls on the EU to ’development-proof’ its fisheries agreements so that they take full account of social and economic impacts on local communities, notably through long-term EU sectoral support and a mechanism whereby ship-owners cover a fair share of the costs of access for the EU fleet;
aicina ES ar tās tirdzniecības politiku neuzspiest nabadzīgajām valstīm neaizsargāto tirgus sektoru atvēršanu, kamēr to attīstības līmenis neļauj tām taisnīgi konkurēt globālajā tirgū, vienlaikus sekmējot mērķtiecīgu pieeju nabadzīgo atbalstam ES tirdzniecības atbalsta politikā;
Calls on the EU not to pressure poor countries, through its trade policy, into opening up vulnerable market sectors when their level of development precludes them from competing fairly on the global stage, while enhancing the pro-poor focus of the EU Aid for Trade policy;
aicina ES cīnīties par savlaicīgu, uz attīstību virzītu PTO Dohas sarunu raunda noslēgšanu;
Calls on the EU to fight for a timely, development-focused conclusion to the Doha WTO round;
prasa sistemātisku novērtējumu par klimata pārmaiņu risku ietvert visos politikas izstrādes un lēmumu pieņemšanas aspektos, tostarp tirdzniecības, lauksaimniecības un nodrošinātības ar pārtiku jomā; pieprasa, lai šī novērtējuma rezultāts tiktu izmantots skaidru pamatnostādņu formulēšanai attiecībā uz ilgtspējīgu politiku sadarbības attīstības jomā;
Calls for a climate change risk assessment to be systematically incorporated into all aspects of policy planning and decision-making, including trade, agriculture and food security; demands that the result of this assessment be used to formulate clear guidelines on sustainable development cooperation policy;
uzsver, ka ir vajadzīgs efektīvs globāla mēroga risinājums klimata pārmaiņu problēmai un rūpnieciski attīstītajām valstīm vajadzētu uzņemties atbildību un būt par paraugu siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanā, jo šī emisija, ja to nenovērš, kavē TAM sasniegšanu;
Stresses that there is a need for an effective global response to the problem of climate change, whereby industrialised countries shoulder their responsibility and take the lead in combating greenhouse gas effects, which will threaten the MDGs if not addressed;
aicina ES un dalībvalstis ‐ puses, kas parakstījušas Espo konvencijai pievienoto Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu ‐, sniedzot atbalstu programmu un sabiedrisko projektu izstrādē jaunattīstības valstīm, pilnībā ievērot minētā protokola noteikumus;
Calls on the EU and the Member States, which are parties to the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the Espoo Convention, to comply fully with the Protocol's provisions when helping to develop programmes and public projects in developing countries;
pauž pārliecību, ka tirdzniecība var būt spēcīgs ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks, lai gan tirdzniecība viena pati nevar atrisināt attīstības problēmas; uzskata, ka Dohas sarunu kārtas lēnā attīstība kavē starptautiskās tirdzniecības sistēmas ieguldījumu TAM sasniegšanā; uzsver, ka Dohas sarunu kārtas pozitīvs noslēgums pasaules mērogā varētu palīdzēt nodrošināt ekonomikas stimulēšanas pasākumu kompleksu; ņem vērā daudzos ANO Tirdzniecības un attīstības konferences un citu iestāžu pētījumus, kas apliecina, ka plaša tirdzniecības liberalizācija vismazāk attīstītajās valstīs nav pietiekami sekmējusi noturīgu un būtisku nabadzības samazinājumu un ir mazinājusi jaunattīstības valstu, jo īpaši Āfrikas valstu, tirdzniecības apjomu;
Is convinced that trade may be a powerful engine for economic growth, although trade alone cannot solve development problems; believes that the slow progress of the Doha Round negotiations is hampering the international trading system's contribution to the MDGs; stresses that a positive conclusion of the Doha Round could contribute to delivering an economic stimulus package at global level; takes note of the host of studies by UNCTAD and other institutions showing that extensive trade liberalisation in the LDCs has seldom translated into sustained and substantial poverty reduction, and has contributed to a decline in developing countries’ terms of trade, in particular those of African countries;
uzsver, ka ļoti liela nozīme ir centieniem atvieglot jaunattīstības valstu iekļaušanos pasaules ekonomikā; atgādina, ka atvērtība tirdzniecībai un piegādes jaudas sekmēšana ir svarīgi elementi jebkurā saskaņotā attīstības stratēģijā un ka ar tirdzniecību saistītās tehniskās palīdzības iniciatīvas ir papildu instruments nabadzības izskaušanai un nepietiekamas attīstības problēmas risināšanai;
Stresses the importance of efforts to facilitate the integration of developing countries into the world economy; reiterates that openness to trade and support for supply capacity are important elements in any coherent development strategy, and that trade-related technical assistance initiatives represent an additional tool for tackling poverty eradication and underdevelopment;
atgādina, ka jaunattīstības un vismazāk attīstīto valstu tirdzniecības spēju uzlabošana varētu tām palīdzēt attīstīt ar tirdzniecību saistītās prasmes un infrastruktūru, kas ir nepieciešama, lai īstenotu ar PTO noslēgtās vienošanās un gūtu no tām labumu, paplašinātu to tirdzniecību, izmantotu jaunās un pastāvošās tirdzniecības iespējas, īstenotu jaunus nolīgumus un piemērotos mainīgajai ārējās tirdzniecības videi;
Recalls that improving the trade capacity of developing and least-developed countries may help them to acquire the trade-related skills and infrastructure needed to implement and benefit from WTO agreements, expand their trade, take advantage of new and existing trade opportunities, implement new agreements and adapt to a changing external trading environment;
aicina Komisiju palielināt attīstības jautājumu apspriešanu pašlaik notiekošajās PTO un brīvās tirdzniecības nolīgumu divpusējās sarunās;
Calls on the Commission to enhance the development content of current WTO and bilateral FTA negotiations;
atgādina, ka tirdzniecības atbalsta stratēģija ir vērsta uz nabadzīgo un neaizsargāto valstu atbalstu, tām veidojot ekonomikas pamatinfrastruktūru un instrumentus, kas ir nepieciešami, lai izmantotu tirdzniecību kā ekonomikas izaugsmes un attīstības virzītājspēku; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus, ka ES jau ir sasniegusi mērķi veltīt EUR 2 miljardus ar tirdzniecību saistītajai palīdzībai līdz 2010. gadam, jo 2008. gadā ES un tās dalībvalstu kopējais atbalsts minētajai palīdzībai sasniedza EUR 2,15 miljardus (EUR 1,14 miljardi no dalībvalstīm un EUR 1,01 miljards no ES) un nozīmīgi sasniegumi ir panākti arī plašākajā tirdzniecības atbalsta darba kārtībā, tostarp tādās jomās kā transports un enerģētika, ražošanas nozares un ar tirdzniecību saistīti pielāgojumi; tomēr aicina Komisiju iesniegt detalizētu informāciju (ieskaitot skaitliskos rādītājus) par budžeta pozīcijām, kas tiek izmantotas ar tirdzniecību saistītas palīdzības finansēšanai un tirdzniecības atbalstam;
Recalls that the Aid for Trade strategy is aimed at supporting poor and vulnerable countries in developing the basic economic infrastructure and tools they need to harness trade as an engine of economic growth and development; welcomes the Commission's statements that the EU has already met its target of committing EUR 2 billion to trade-related assistance (TRA) by 2010, since total support for TRA from the EU and its Member States reached EUR 2.15 billion in 2008 (EUR 1.14 billion from the Member States and EUR 1.01 billion from the EU), and notes that important results have also been achieved in respect of the wider Aid for Trade Agenda – including transport and energy, the productive sectors and trade-related adjustment; calls on the Commission, nevertheless, to present detailed information (including figures) on the budget lines used to finance trade-related assistance and Aid for Trade;