natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka cilvēktiesības nozīmē arī tiesības uz pārtiku, pienācīgu mājokli, izglītību, ūdeni, zemi, pienācīgu darbu, sociālo nodrošinājumu un tiesības veidot arodbiedrības, un ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt, lai šīs tiesības baudītu īpaši neaizsargātas grupas kā cilvēki vismazāk attīstītajās, pēckonfliktu vai jaunattīstības valstīs, pamatiedzīvotāji, ar klimata pārmaiņām saistīti bēgļi, imigranti u. c.;
Stresses that human rights also include rights to food, to adequate housing, to education, to water, to land, to decent work, to social security and to form a trade union, and that it is especially important to ensure that those rights are enjoyed by extremely vulnerable groups such as people in least-developed, post-conflict or emerging countries, indigenous peoples, climate-change refugees, migrants, etc.;
aicina Komisiju pielikt īpašas pūles, lai nodrošinātu tiesības uz pārtiku pašreizējās pārtikas un vispārējā ekonomiskās krīzes laikā;
Calls on the Commission to make a special effort with a view to ensuring the right to food in the present food and general economic crisis;
uzsver nepieciešamību veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un uzlikt par pienākumu starptautiskajiem uzņēmumiem, kuru mītne ir ES dalībvalstīs, savā darbībā trešās valstīs ievērot attiecīgos SDO noteikumus;
Underlines the need to promote corporate social responsibility and to oblige trans-national companies with headquarters in EU Member States to respect, in their third-country operations, the relevant ILO regulations;
atzinīgi vērtē to, ka VPS+ režīms, savienojot cilvēktiesības un starptautisko tirdzniecību, veicina ilgtspējīgu attīstību, kā arī labu pārvaldi, un aicina efektīvi uzraudzīt atbilsmi būtisku elementu klauzulai;
Is pleased to note that the GSP+ regime, by linking human rights and international trade, encourages sustainable development as well as good governance, and calls for the effective monitoring of compliance with the essential element clause;
vēlreiz aicina Padomi un Komisiju pieņemt ES inciatīvas starptautiskā līmenī nolūkā apkarot vajāšanu un diskrimināciju seksuālas orientācijas un dzimuma identitātes dēļ, piemēram, virzot rezolūciju par šo jautājumu ANO līmenī un piešķirot atbalstu NVO un dalībniekiem, kuri veicina līdztiesību un nediskrimināciju;
Once again calls on the Council and the Commission to take EU initiatives at international level with a view to fighting persecution and discrimination based on sexual orientation and gender identity, e.g. by promoting a resolution on this issue at United Nations level and granting support to NGOs and actors who promote equality and non-discrimination;
sagaida, ka rezolūcijas un citi svarīgi dokumenti attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem būs iztulkoti valodās, kurās runā mērķa reģionos;
Expects that resolutions and other key documents relating to human rights issues will be translated into the language spoken in the targeted areas;
atzinīgi vērtē novatorisko paziņojumu, ko atbalstīja 66 valstis, tostarp visas ES dalībvalstis, un ar ko iepazīstināja ANO Ģenerālajā asamblejā 2008. gada 18. decembrī, apstiprinot, ka starptautisko cilvēktiesību aizsardzība ietver arī seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti, un atkārtoti apstiprinot nediskriminācijas principu, kas paredz nodrošināt cilvēktiesību vienlīdzīgu piemērošanu visiem cilvēkiem neatkarīgi no seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes;
Welcomes the ground-breaking statement, supported by 66 nations including all EU Member States, presented in the UN General Assembly on 18 December 2008, confirming that international human rights protections include sexual orientation and gender identity and reaffirming the principle of non-discrimination, which requires that human rights apply equally to every human being regardless of sexual orientation or gender identity;
aicina Padomi būtiski reaģēt uz vēlmēm un bažām, kas tiek paustas oficiālos Parlamenta paziņojumos, jo īpaši saistībā ar problēmām, kas jārisina nekavējoties;
Calls on the Council to respond in a substantive manner to the wishes and concerns expressed in formal communications from Parliament, particularly with respect to urgency resolutions;
atgādina Parlamenta delegācijām, kas apmeklē trešās valstis, ka tām būtu sistemātiski jāiekļauj darba kārtībā parlamentu debates par cilvēktiesību situāciju, kā arī tikšanās ar cilvēktiesību aizstāvjiem, lai no pirmavotiem uzzinātu par situāciju cilvēktiesību jomā attiecīgajā valstī un vajadzības gadījumā nodrošinātu starptautisku rezonansi un aizsardzību;
Reminds Parliament's delegations visiting third countries that they should systematically include in the agenda an interparliamentary debate on the human rights situation, as well as meetings with human rights defenders, in order to learn first-hand about the human rights situation in the country concerned and to provide them, where appropriate, with international visibility and protection;
ir pārliecināts, ka vienīgi pastiprināta cilvēktiesību struktūra Eiropas Parlamentā varētu sekmēt saskaņotu, efektīvu, sistemātisku un plašu cilvēktiesību politiku mūsu iestādē un attiecībā uz Padomi un Komisiju, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus ārpolitikas jomā;
Is convinced that only a strengthened human rights body in Parliament would be able to promote a coherent, effective, systematic and cross-cutting human rights policy within Parliament and vis-à-vis the Council and Commission, in particular in the light of the foreign policy provisions of the Lisbon Treaty;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un to valstu un teritoriju valdībām, kuras minētas šajā rezolūcijā.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, to the governments and parliaments of the Member States and of the candidate countries, to the United Nations, the Council of Europe and the Organization for Security and Co-operation in Europe, and to the governments of the countries and territories mentioned in this resolution.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija ieteikums Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi ( 2009/2012(INI) )
European Parliament recommendation of 7 May 2009 to the Council on development of an EU criminal justice area ( 2009/2012(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, 29. pantu, 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktus, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 47., 48., 49. un 50. pantu, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 5., 6., 7. un 13. pantu,
having regard to Articles 6, 29, 31(1)(c) and 34(2)(a) and (b)of the EU Treaty, to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, notably Articles 47, 48, 49 and 50, and to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, notably Articles 5, 6, 7 and 13,
ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā OV L 327, 5.12.2008., 27. lpp.
having regard to Council Framework Decision 2008/909/JHA of 27 November 2008 on the application of the principle of mutual recognition to judgments in criminal matters imposing custodial sentences or measures involving deprivation of liberty for the purpose of their enforcement in the European Union OJ L 327, 5.12.2008, p.
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 4. februāra paziņojumu par foruma izveidošanu ES politikas un prakses apspriešanai tiesiskuma jomā ( COM(2008)0038 ),
having regard to the Commission Communication of 4 February 2008 on the creation of a Forum for discussing EU justice policies and practice ( COM(2008)0038 ),
ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2008. gada 27. un 28. novembra secinājumus par Eiropas Savienības dalībvalstu tieslietu ministriju sadarbības tīkla izveidi likumdošanas jomā,
having regard to the Conclusions of the JHA Council of 27-28 November 2008 on the establishment of a Network for legislative cooperation between the Ministries of Justice of the Member States of the European Union,
ņemot vērā Francijas Republikas ierosmi pieņemt Padomes lēmumu par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi OV C 18, 19.1.2001., 9. lpp.
having regard to the Initiative of the French Republic with a view to adopting a Council Decision setting up a European judicial training network OJ C 18, 19.1.2001, p.
ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par valstu tiesnešu nozīmi Eiropas tiesu sistēmā, lai radītu patiesu ES tiesisko kultūru
having regard to its resolution of 9 July 2008 on the role of the national judge in the European judicial system Texts adopted, P6_TA(2008)0352 .
, kā arī Parlamenta 2008. gada 2. septembra nostājas par to Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0384 un P6_TA(2008)0380 .
as well as to Parliament's positions of 2 September 2008 thereon Texts adopted, P6_TA(2008)0384 and P6_TA(2008)0380 .
, un Parlamenta 2008. gada 21. oktobra nostāju par to Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0486 .
and to Parliament's position of 21 October 2008 thereon Texts adopted, P6_TA(2008)0486 .
ņemot vērā priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvai pagaidu apcietināšanai (17506/2008),
having regard to the proposal for a Council Framework Decision on the application, between Member States of the European Union, of the principle of mutual recognition to decisions on supervision measures as an alternative to provisional detention (17506/2008),
ņemot vērā novērtējuma ziņojumus par to, kā tiek piemērots Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm COM(2006)0008 un Padomes dokumenti 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 un 17220/1/2008.
having regard to the evaluation reports on the application of Council Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States COM(2006)0008 and Council documents 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 and 17220/1/2008.
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. maija paziņojumu "Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju" ( COM(2008)0329 ), Padomes secinājumus par e-tiesiskuma stratēģiju, Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0637 .
having regard to the Commission Communication of 30 May 2008 entitled 'Towards a European e-Justice Strategy' ( COM(2008)0329 ), to the Council Conclusions on a strategy on e-Justice, to Parliament's resolution of 18 December 2008 with recommendations to the Commission on e-Justice Texts adopted, P6_TA(2008)0637 .
, un Padomes secinājumus par Tieslietu un iekšlietu padomes 2008. gada 27.–28. novembra sanāksmē pieņemto ziņojumu par Francijas prezidentūras laikā panākto progresu e-tiesiskuma jomā,
and the Council Conclusions on a report on the progress made during the French Presidency in the area of e-Justice adopted at the JHA Council of 27-28 November 2008,
ņemot vērā Lisabonas līgumu un it īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. nodaļas 82.–86. pantu (tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās),
having regard to the Treaty of Lisbon and notably to Chapter 4, Articles 82 to 86 (judicial cooperation in criminal matters) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā to, ka ir jānosaka vislabākais paņēmiens, kā attīstīt ES krimināltiesiskuma telpu,
having regard to the need to identify the best way of developing an EU criminal justice area,
ņemot vērā gaidāmās Stokholmas programmas projekta sastādīšanu,
having regard to the drafting of the future Stockholm programme,
ņemot vērā to, ka ir jāpaātrina dialogs par šiem jautājumiem ar valstu parlamentiem, pilsonisko sabiedrību un tiesu iestādēm,
having regard to the need to step up the dialogue on these matters with national parliaments, civil society and judicial authorities,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6-0262/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0262/2009 ),
tā kā tiesvedība ietilpst dalībvalstu kompetencē;
whereas the administration of justice falls within the national competences of the Member States,
tā kā attiecībā uz Lisabonas līgumu jāuzsver, ka tad, kad tas stāsies spēkā, tiks paplašināta ES kompetence tādā jomā kā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un līdz ar pīlāru sistēmas likvidēšanu tiks ieviesta koplēmuma procedūra par tiesību aktu izstrādi šajā jomā;
whereas, with a view to the Treaty of Lisbon, it should be stressed that, once in force, it would widen EU competences in the field of judicial cooperation in criminal matters and would introduce the co-decision law-making process in this area by abolishing the pillar system,
tā kā saskaņā ar Komisijas 2008. gada 2. jūlija ziņojumu par Hāgas programmas īstenošanu ( COM(2008)0373 ) sasniegumi tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās veicināšanā bija diezgan vāji politikas bloķēšanas un kavēšanās dēļ, kas atspoguļojas arvien mazākā pieņemto instrumentu skaitā, turpretī citās jomās, tādās kā sadarbība civillietās, robežu pārvaldība, legāla un nelegāla migrācija, patvēruma politika, tika novērota vērā ņemama attīstība;
whereas, according to the Commission Report of 2 July 2008 on Implementation of the Hague Programme for 2007 ( COM(2008)0373 ), the level of achievement in judicial cooperation in criminal matters has been rather low, with policy blockage and delays which are reflected in the diminishing number of instruments adopted, while satisfactory developments have been registered in other fields, such as cooperation in civil matters, border management, legal and illegal migration, and asylum policies,
tā kā kriminālprocesi būtiski un lielā mērā ietekmē gan nozieguma upuru, gan aizdomās turamo un apsūdzēto personu pamatbrīvības;
whereas criminal proceedings have relevant and numerous implications in term of the fundamental freedoms of both victims of crime and suspects and defendants,
tā kā tādu tiesību kā tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz aizstāvību, noziegumā cietušā tiesības,
whereas the protection of rights such as the right to a fair trial, the presumption of innocence, the rights of the defence, the rights of victims of crime, the
principa ievērošana un minimālās procesuālās garantijas pirmstiesas apcietinājuma laikā ir ļoti svarīgas kriminālprocesos;
principle and minimum procedural safeguards in pre-trial detention are primarily essential in criminal proceedings,
tā kā tiesu iestāžu ikdienas sadarbība krimināllietās joprojām balstās uz savstarpējās palīdzības instrumentiem, tādiem kā 2000. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās un Eiropas Padomes 1959. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās;
whereas day-to-day judicial cooperation in criminal matters is still based on mutual assistance instruments such as the 2000 Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters and the 1959 Council of Europe Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters,
tā kā atbilstīgi Eiropas tiesību aktu mērķiem un principiem savstarpējās atzīšanas princips paredz, ka jebkuras dalībvalsts kompetentās tiesu iestādes pieņemts lēmums ir pilnībā un tieši piemērojams visā Eiropas Savienības teritorijā, un tiesu iestādes dalībvalstīs, kuru teritorijā lēmumu izpilda, nodrošina lēmuma izpildi tādā mērā, it kā tas būtu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieņemts lēmums, ja vien tā izpildi neierobežo kāds instruments, uz kuru pamatojoties šis lēmums tiek īstenots;
whereas, within the boundaries of the aims and principles of European law, the mutual recognition principle implies that when a decision has been handed down by a competent judicial authority in one Member State, the decision becomes fully and directly effective throughout the territory of the Union, and the judicial authorities in the Member States in the territory of which the decision may be enforced assist in the enforcement of the decision as if it were a decision handed down by a competent authority in that Member State, unless the instrument under which it is implemented places limits on its execution,
tā kā savstarpējās atzīšanas princips, kurš kopš Eiropadomes sanāksmes Tamperē ir kļuvis par tiesu iestāžu sadarbības stūrakmeni, nav īstenots pietiekami apmierinoši un tas jāpapildina ar saskaņotu procesuālo garantiju un aizsardzības pasākumu kopumu;
whereas the implementation of the mutual recognition principle, which has been the cornerstone of judicial cooperation since the Tampere European Council, is far from having been satisfactorily achieved, and needs to be accompanied by a uniform set of procedural guarantees and safeguards,
tā kā jomās, kur tas ir īstenots, kā tas ir Eiropas apcietinājuma ordera gadījumā, savstarpējās atzīšanas princips ir pierādījis savu efektivitāti un tam ir liela pievienotā vērtība;
whereas where it is implemented, as is the case with the European Arrest Warrant, the mutual recognition principle has proved to have a great added value for judicial cooperation in the European Union,
tā kā savstarpējās atzīšanas principa pilnīga efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, vai izdosies izveidot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kopējiem principiem, sadarbību un noteiktu saskaņošanas līmeni, piemēram, noteiktu noziegumu definēšanā un sankcijās, un nodrošināt pamattiesību faktisku aizsardzību galvenokārt attiecībā uz procesuālajām tiesībām, aizturēšanas apstākļu minimuma standartiem un lēmuma par aizturēšanu pārskatīšanu, ieslodzīto tiesībām un personām pieejamiem pārsūdzības mehānismiem;
whereas, to be fully effective, the mutual recognition principle largely depends on the creation of a common European judicial culture based on mutual trust, common principles, cooperation and a certain level of harmonisation - for instance, in the definition of certain crimes and in the sanctions - and by a genuine protection of fundamental rights, notably with regard to procedural rights, minimum standards for conditions and review of detention, prisoners' rights and accessible mechanisms of redress for individuals,
tā kā tiesnešu, prokuroru, aizstāvju un citu tiesvedībā iesaistīto personu tiesiskā apmācība ir ļoti svarīga, sekmējot savstarpēju uzticēšanos un veidojot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, un vienlaikus uzlabo valsts apsūdzības un aizstāvības interešu līdzsvaru, kā arī nodrošina nepārtrauktību un efektīvu aizstāvību pārrobežu lietās;
L whereas training of judges, prosecutors, defence lawyers and others involved in the administration of justice plays a key role in building mutual trust and developing a common European judicial culture, while at the same time enhancing the right balance between the interests of the public prosecution and those of the defence and to ensure continuity and effective defence in cross-border cases,
tā kā tiesiskās apmācības jomā jau ir sperti daudzi soļi uz priekšu, galvenokārt Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla ieguldījuma un tā darbības dēļ;
whereas many steps forward have been taken in the area of judicial training, in particular thanks to the contribution offered by the European Judicial Training Network (EJTN) and its activities,
tā kā, neskatoties uz līdz šim gūtajiem svarīgajiem rezultātiem, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla nozīmi mazina ierobežojumi, kas saistīti ar tā organizatorisko struktūru, un pietiekamu resursu trūkums;
whereas, despite the important results achieved so far, the role of the EJTN has been limited by constraints related to its organisational structure and by the lack of sufficient resources,
tā kā ‐ ņemot vērā minētos apstākļus ‐ tiesu iestādēm pašlaik nav nepieciešamo mācību līdzekļu, lai pienācīgi piemērotu ES tiesību aktus, un tikai ļoti nelielai daļai tiesu iestāžu ir piekļuve tiesiskai apmācībai, kurā galvenā uzmanība vērsta uz ES;
whereas - given the above-mentioned situation - judicial authorities are not currently given the training tools they need to properly apply EU legislation, and only a very small part of the judiciary has access to EU-focused judicial training,
tā kā turpmākajai rīcībai, veidojot ES krimināltiesiskuma telpu, jāpamatojas uz objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, precīzu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes pārraudzību dalībvalstīs;
whereas future action towards the development of the EU criminal justice area cannot but be based on an objective, impartial, transparent, accurate and continuous monitoring of the implementation of EU policies and legal instruments as well as of the quality and efficiency of justice in the Member States,
tā kā krimināltiesiskuma jomā Eiropas Savienībā pašlaik nav ne ES politikas, ne arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes uzraudzības sistēmas, kas būtu visaptveroša, pastāvīga un skaidra;
whereas no comprehensive, constant and clear monitoring of EU policies in the field of criminal justice, or of the quality and efficiency of justice, is currently in place within the EU,
tā kā minētajai uzraudzības sistēmai būs būtiska nozīme tad, kad ES lēmumu pieņēmēji lems par visatbilstošāko tiesību aktu pieņemšanu un vienlaikus uzlabos savstarpējo uzticēšanos dalībvalstu tiesu sistēmām;
whereas such monitoring would be fundamental for the "EU decision-makers" when conceiving the most appropriate legislative actions while at the same time enhancing mutual trust in each other's judicial systems,
tā kā, ieviešot minēto novērtēšanas sistēmu, būtu jāņem vērā jau pašreizējās novērtēšanas sistēmas, tādējādi nedivkāršojot centienus un rezultātus, un jānodrošina Parlamenta aktīva līdzdalība;
whereas that evaluation system should take stock of existing evaluation systems without duplicating effort or results, and should give an active role to Parliament,
tā kā, lai nodrošinātu ES darbības saskaņotību un konsekvenci un vienlaikus aizsargātu pamattiesības, būtu jāveic sabiedriska apspriešanās, izmantojot attiecīgas procedūras, tostarp ietekmes novērtējumus, pirms Komisija vai dalībvalstis iesniedz priekšlikumus un ierosinājumus par ES tiesību aktu pieņemšanu;
whereas, in order to ensure coherence and consistency in EU action while at the same time safeguarding fundamental rights, a public consultation process through the appropriate procedures, including impact assessments, should take place before proposals and initiatives for the adoption of EU legislative instruments are tabled by the Commission or the Member States,
tā kā pastāvīga informācijas, prakses un pieredzes apmaiņa starp dalībvalstu tiesu iestādēm lielā mērā veicina tādas vides attīstību, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kā to liecina panākumi, kas gūti, tiesu iestāžu vidū īstenojot apmaiņas programmu;
whereas a constant exchange of information, practices and experience among judicial authorities in the Member States makes a fundamental contribution to the development of an environment built on mutual trust, as the remarkable results achieved with the exchange programme for judicial authorities show,
tā kā joprojām trūkst atbilstīgas vispārējas datu aizsardzības sistēmas tiesu iestāžu sadarbības jomā krimināllietās un tā kā tās trūkuma dēļ katrā atsevišķā tiesību aktā ir precīzi jānosaka datu subjektu tiesības;
whereas an adequate overall data protection regime is still lacking in the area of judicial cooperation in criminal matters and in its absence the rights of data subjects need to be carefully regulated in each individual legislative instrument,
tā kā valsts tiesu iestādes kļūst aizvien nozīmīgākas starptautiskās noziedzības apkarošanā un vienlaikus cilvēku pamattiesību un pamatbrīvību aizsargāšanā;
whereas the role of national judiciaries is becoming more and more relevant in fighting trans-national crime and, at the same time, in protecting fundamental rights and freedoms,