natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) līdz šim nav veicinājusi CO2 emisiju samazināšanos, jo emisijas kvotas tiek piešķirtas pārāk dāsni; uzsver, ka ES ir apņēmusies līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada apjomiem; uzsver, ka ES ETS laika posmam pēc 2012. gada būtu jāparedz pietiekami stingras maksimālās robežas, jāīsteno sertificētas emisiju samazināšanas (SES) un emisiju samazināšanas vienību (ESV) pilnīga izsole un jāparedz kvantitatīvas un kvalitatīvas robežas to izmantošanai;
Is of the opinion that the EU Emissions Trading Scheme (ETS) has so far not led to reductions in CO2 emissions because of the overly generous allocation of emission allowances; points out that the EU has committed itself to reducing its greenhouse gas emissions from 1990 levels by at least 20% by 2020; insists that the EU ETS for the post-2012 period should include a sufficiently stringent cap, full auctioning and a quantitative and qualitative limit of the use of certified emission reductions (CERs) and emission reduction units (ERUs);
tomēr atzīmē, ka vides nodokļu ietekme ir mērena, un tā nepalielinās; aicina Komisiju un dalībvalstis veltīt lielākas pūles ekoloģisko nodokļu reformai, tostarp nodokļu sloga pakāpeniskai pārbīdei no labklājību samazinošiem nodokļiem (piemēram, par darbaspēku) uz labklājību veicinošiem nodokļiem (piemēram, par tādām videi kaitīgām darbībām kā resursu izmantošana vai piesārņojums); norāda, ka kaut arī nodokļu jomā ir vienbalsīguma prasība, līgumi ļauj izmantot ciešākas sadarbības iespēju un vērš uzmanību uz atklāto koordinēšanas metodi;
Nevertheless, notes that the role of eco-taxation remains modest and does not show an increasing trend; calls on the Commission and the Member States to devote more effort to ecological tax reform including a gradual shift of the tax burden from welfare-negative taxes (e.g. on labour) towards welfare-positive taxes, (e.g. on environmentally damaging activities, such as resource use or pollution); points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method;
atzīmē ierosmi par videi kaitīgu subsīdiju atcelšanu; tomēr uzskata par nepieņemamu, ka tuvākajā laikā nav gaidāmi konkrēti soļi, lai reformētu videi kaitīgas subsīdijas, un tādēļ aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2008. gada beigām, lai nākamo piecu gadu laikā pakāpeniski izskaustu visas videi kaitīgās subsīdijas;
Notes the impetus that has been given to removing environmentally harmful subsidies; however, finds it unacceptable that no concrete steps towards the reform of environmentally harmful subsidies are expected in the near future, and therefore calls on the Commission to put forward concrete proposals by the end of 2008 to phase out gradually all environmentally harmful subsidies over the next five years;
mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt stingrāku un saskaņotāku vides politikas integrāciju visā ES politikas veidošanā; lai īstenotu Eiropas Savienībā pasludināto pieeju par veselības aspektiem visās politikas jomās, aicina vides un veselības aizsardzības aspektus iekļaut visās politikas jomās un iesaistīt tajā arī reģionus un pilsētas; pauž nožēlu gan par to, ka nav integrācijas starp dažādiem tiesiskiem regulējumiem vides jomā un attiecībā uz jaunu tiesību aktu sagatavošanu, gan par to, ka nav integrācijas tiesību aktos, kuru galvenais mērķis nav vides aizsardzība;
Urges the Commission and the Member States to promote stronger and more coherent environmental policy integration in all EU policy-making; with the aim of implementing the 'health in all policies' approach which has been proclaimed in the European Union, calls for integration of environmental protection and health protection aspects into all policies and also to involve regions and towns in this; regrets both the lack of integration of these aspects in various environmental legal frameworks and the preparations for new legislation and the lack of their integration into legislation which has primary objectives other than environmental protection;
uzskata, ka lai sasniegtu konkrētus rezultātus attiecībā uz vides apsvērumu integrāciju citās ekonomikas jomās, ir jānosaka nozarei saistoši mērķi un grafiki; vienlaikus uzsver atsevišķu ekonomikas nozaru tirgus dalībnieku atbildību par ilgtermiņa mērķu sasniegšanu klimata un enerģētikas politikā;
Considers that, in order to achieve concrete results in the integration of environmental considerations in other economic sectors, there is a need to draw up binding sectoral targets and timetables; at the same time, stresses the responsibility of economic actors in individual sectors of industry for achieving long-term results in terms of climate and energy policy;
uzsver, ka pastāv būtiska saistība starp efektīvu vides politiku un labāku dzīves kvalitāti, un šajā sakarībā vērš uzmanību uz reģionālā aspekta nozīmi Sestās VRP īstenošanā, jo sevišķi īstenojot pasākumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos šīm pārmaiņām; uzsver ‐ lai sabiedrībā uzlabotu izpratni par Sestās VRP mērķiem un programmas īstenošanas gaitu, liela nozīme ir attiecīgām kampaņām;
Emphasises the fundamental link between an efficient environmental policy and improved quality of life and, in this connection, highlights the importance of the regional dimension in the implementation of the Sixth EAP, especially in actions concerning the mitigation of and adaptation to climate change; highlights the importance of campaigns to raise public awareness of the objectives of the Sixth EAP and its implementation process;
uzsver, ka nepieciešami labāk koordinēti reģionālo un vietējo dalībnieku sadarbības tīkli, lai izplatītu un īstenotu paraugpraksi mazāk attīstītos reģionos; atbalsta pārrobežu sadarbības veicināšanu vides aizsardzības jomā gan dalībvalstu starpā, gan ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm un kaimiņreģioniem, piemēram, ar Melnās jūras, Baltijas jūras un Vidusjūras reģionu, par galveno mērķi izvirzot pārrobežu mēroga piesārņošanas novēršanu;
Emphasises the need for better coordinated networks of regional and local actors in order to disseminate best practices to less developed regions and implement them; supports the promotion of cross-border environmental cooperation, both among Member States and with countries and regions neighbouring the EU, such as the regions of the Black Sea and Baltic Sea as well as the Mediterranean, particularly with the aim of preventing cross-border pollution;
pauž bažas par dažādu neatkarīgu pētījumu atzinumiem Izdevums "Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils", 2006. gada aprīlis.
Is concerned by the findings of various independent studies Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils, April 2006.
, Izdevums "For Better or for Worse?
For Better or for Worse?
The EU's "Better Regulation" Agenda and the Environment", Eiropas Vides politikas institūts, 2005. gada novembris.
The EU's "Better Regulation" Agenda and the Environment, Institute for European Environmental Policy, November 2005.
, Izdevums "Sustainable Development in the European Commission's integrated impact assessments for 2003", Eiropas Vides politikas institūts, 2004. gada aprīlis.
Sustainable Development in the European Commission's integrated impact assessments for 2003, Institute for European Environmental Policy, April 2004.
, ka Komisijas ģenerāldirektorāti nepilnīgi ievēro Komisijas vadlīnijas par ietekmes novērtējumu, ka uz vides, sociālās un starptautiskās ietekmes rēķina tikusi īpaši uzsvērta ekonomisko seku ietekme un apjoms, ka likumdošanas izmaksas vērtētas daudz vairāk nekā ieguvumi un ka vairāk ņemti vērā īstermiņa nevis ilgtermiņa apsvērumi; uzskata, ka šādi nelīdzsvaroti ietekmes novērtējumi nelabvēlīgi ietekmē gan pašu vides politiku, gan tās integrāciju citās ES politikas jomās; aicina Komisiju rīkoties, lai labotu šos trūkumus;
that the Commission guidelines on impact assessments are not fully respected by Commission DGs, that the assessment and quantification of economic impacts has been emphasised at the expense of environmental, social and international impacts, that the costs of legislation are assessed far more than the benefits, and that short-term considerations overshadow the long-term; considers that such unbalanced impact assessments are counterproductive with regard to environment policy itself and its integration into other EU policies; calls on the Commission to take action to rectify these persistent deficiencies;
atzinīgi vērtē Komisiju par tās ciešo apņemšanos paplašināt vides politikas starptautisko dimensiju; uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt vides politikas integrāciju visās ES ārējās darbībās un uzlabot starptautisko vides pārvaldību; mudina ES un dalībvalstis turpināt veicināt visaptverošus vides politikas virzienus un augstas prasības, piemēram, veicinot tehnoloģiju nodošanu un paraugprakses apmaiņu ar jaunattīstības valstīm;
Commends the Commission for its strong commitment to enhancing the international dimension of environment policy; believes it is necessary to ensure environmental policy integration into all the EU's external actions and to improve international environmental governance; encourages the Commission and the Member States to continue promoting ambitious environmental policies and requirements, for example by promoting technology transfer and the exchange of best practice with developing countries;
uzsver, ka jāveicina diplomātu darbība klimata jautājumos, ar lielāku intensitāti un konsekvenci izmantojot to ES tirdzniecības attiecībās ar valstīm, kuras nav uzņēmušās pienākumus saistībā ar daudzpusējiem vides aizsardzības nolīgumiem, piemēram, ar ASV, Ķīnu un Indiju, un kuras dažādu iemeslu dēļ neīsteno Kioto Protokolu; aicina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm ilgtspējīgu un efektīvu tehnoloģiju ieviešanā, izmantojot visus pieejamos mehānismus;
Stresses that "climate diplomacy" should be promoted with greater intensity and consistency in the EU's trade relations with states which are not bound by multilateral environmental protection agreements, such as the United States, China and India, which, for various reasons, are not implementing the Kyoto Protocol; also calls on the Commission to assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies through all mechanisms available;
ierosina, ka PTO tiek papildināta ar ilgtspējības klauzulu, nosakot vides politikas principus, piemēram, piesardzības principu un principu, ka maksā piesārņotājs, attiecībā pret kuriem var vērtēt tirdzniecības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības noteikumi neierobežo vides aizsardzību, un vides regulējums netiek izmantots protekcionisma mērķiem;
Recommends that a sustainability clause be added to the WTO, setting out principles of environmental policy, such as the precautionary principle and the polluter pays principle, against which trade measures can be judged, in order to ensure that trade rules do not undermine environmental protection and that environmental regulation is not used for the purposes of protectionism;
aicina Padomi un Komisiju izmantot divpusējas un reģionālas tirdzniecības sarunas, lai risinātu jautājumus, kas izriet no saistībām, kurām ir tieša labvēlīga ietekme uz vidi, uzskata, ka ES kopā ar dalībvalstīm nepieciešams padarīt intensīvāku dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai dialogā nodrošinātu pavērsienu, apskatot jomas, kas ir daudzu valstu uzmanības lokā, piemēram, klimata pārmaiņas, atkritumu apsaimniekošanu un nelikumīgu mežu izstrādāšanu, un pārejot uz kopīgu programmu īstenošanu; atbalsta Komisijas priekšlikumu saistībā ar katru tirdzniecības nolīgumu izveidot ilgtspējīgas attīstības forumu, kas būtu brīvi pieejams pilsoniskai sabiedrībai un kura nozīmīga sastāvdaļa būtu klimata jautājumi, un aicina īstenot to pašreiz notiekošajās sarunās;
Calls on the Council and the Commission to use bilateral and regional trade negotiations to address trade commitments that have direct environmental benefits; considers that the EU, together with the Member States, needs to intensify dialogue with emerging economies in order to turn the dialogue in areas of mutual concern, such as climate change, waste management and illegal logging, into the implementation of joint programmes; supports the Commission's proposal to establish a Sustainable Development Forum, open to the participation of civil society, with a strong climate component, in each trade agreement and calls for this to be implemented in the current negotiations;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pragmatiskāku un plašāku jauninājumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanu visās ar ES politikas jomās, lai šiem elementiem būtu būtiska loma, nostiprinot vides aizsardzību; uzsver nepieciešamību bez kavēšanās ieviest ES "vislabākā risinājuma" pieeju, kas būtu stingrāks tūlītējs instruments, ar ko uzlabot ražošanas un patērēšanas modeļus, lai nodrošinātu, ka nākotnē visi ražojumi ES tirgū būtu iecerēti, ražoti un tiktu izmantoti atbilstoši ilgtspējības kritērijiem;
Calls on the Commission and the Member States to promote a more pragmatic and horizontal exploitation of innovation and new technologies in all EU policies, so that those elements play a pivotal role in strengthening the preservation of the environment; stresses the need to introduce without delay an EU 'top runner' approach, a more ambitious ongoing improvement instrument for production and consumption patterns, to ensure that, in future, all EU market products are conceived, produced and used in accordance with sustainability criteria;
atgādina, ka investīcijas novatoriskās, videi draudzīgās tehnoloģijās, kā arī ekodizainā, enerģijas gala patēriņa efektivitātē un ēku energoefektivitātē ilgtermiņā atmaksāsies, kaut arī īstermiņā izmaksas, iespējams, būs augstas, un uzsver, ka reģioniem jāmudina uzņēmējsabiedrības visā pilnībā izmantot šādu investīciju priekšrocības;
Recalls that investing in innovative, environmentally friendly technologies and in eco-design, energy end-use efficiency and energy performance of buildings is very beneficial in the long term, despite possible high short-term costs, and emphasises the need for regions to encourage companies to take full advantage of such investments;
mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt patiešām ekoloģiski orientētus noteikumus valsts pasūtījuma jomā, lai veicinātu jauninājumus un ilgtspējīgus patērēšanas un ražošanas modeļus;
Encourages the Commission and Member States to adopt genuinely 'green' public procurement rules in order to promote innovation and sustainable consumption and production patterns;
aicina Komisiju palīdzēt valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm iesaistīties kopīgās ilgtspējīga iepirkuma iniciatīvās, nodrošinot skaidru sistēmu, kas veicinātu salīdzināmu mērķu un kvalitātes kritēriju noteikšanu;
Calls on the Commission to assist national, regional and local authorities to engage in joint sustainable procurements by providing a clear framework to facilitate the definition of measurable objectives and quality criteria;
aicina Komisiju pastiprināt savus centienus, lai sasniegtu 20 % mērķi attiecībā uz atjaunīgajām enerģijām un 10 % mērķi attiecībā uz biodegvielas patēriņu, ņemot vērā ka enerģijas kultūras nedrīkst apdraudēt pārtikas drošību Eiropā un ārpus tās; uzsver, ka ilgtspējības mehānismam, kas pašreiz ir attīstības fāzē, jāparedz visstingrākie ilgtspējības kritēriji attiecībā uz biodegvielu;
Calls on the Commission to intensify its efforts to achieve the 20% target for renewables and the 10% target for biofuel consumption keeping in mind that energy crops must not jeopardise food supplies in Europe and elsewhere; stresses that the sustainability mechanism, which is at the development stage, should apply the most stringent sustainability criteria to biofuels;
uzsver, ka ES lauksaimniecība ar vien vairāk pievēršas drošu un kvalitatīvu pārtikas produktu ražošanai, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotāju veselību;
Points out that agriculture in the EU is increasingly geared to the production of safe, high-quality foods which will protect the health of Union citizens;
mudina dalībvalstis un šo valstu reģionālās un vietējās varas iestādes optimāli izmantot struktūrfondu un Eiropas jaunās kaimiņattiecību politikas programmu piedāvātās jaunās investīciju iespējas un nodrošināt, lai dalībvalstu darbības programmas un struktūrfondu atbalstītie projekti veicinātu Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu un palīdzētu sasniegt ilgtermiņa mērķi visā ES nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, saskaņojot to ar pārējām tematiskajām prioritātēm;
Encourages the Member States and their regional and local authorities to make optimal use of the new investment opportunities provided by the Structural Funds and the New European Neighbourhood Policy Programmes and to ensure that their Operational Programmes and projects supported by Structural Funds contribute to improved implementation of Community environmental legislation and the long-term goal of EU-wide sustainable development in a way consistent with the other thematic priorities;
uzskata par ļoti svarīgu uzlabot aizstāšanas principa piemērošanu, atbilstoši kuram ņem vērā aizstājējproduktu pieejamību, priekšrocības, piekļuvi tiem un šo produktu cenu; norāda, ka jāņem vērā arī izstrādes, ražošanas un izmantošanas procesi, jo tas ļaus izmantot produktus, kuri nerada draudus cilvēka veselībai un videi vai mazina tos;
Considers it essential to improve the application of the substitution principle, which takes into account the availability, accessibility, benefits and costs of substitute products; points out that account must also be taken of the design, production and use processes, which enable the use of products that do not represent a risk for human health and the environment, or present a lesser such risk;
uzsver ‐ ja mērķis patiesi ir labāks regulējums, tad jāpārskata tiesību aktu dublēšanās, kas rada birokrātiskus šķēršļus un traucē konkurētspējai;
Points out that, if better regulation is indeed an aim, there should be a revision of the overlap in legislation that generates a bureaucratic burden and undermines competitiveness;
uzskata, ka pārskatīšanas procesā principiāli pietrūkst kritiskas izpratnes un netiek analizēti kavēšanās iemesli un pamatojums; uzskata, ka tikai analizējot un pārdomājot kavēšanās iemeslus var pieņemt pareizus lēmumus turpmākai rīcībai;
Considers that the philosophical approach applied to the revision process is devoid of critical reasoning and does not involve analysis of the reasons and grounds for the delays; believes that only by analysing and reflecting on the causes of these delays can the right moves be made in the future;
norāda uz to, ka ja ir patiesa vēlme uzlabot likumdošanas metodoloģiju un izstrādāt praktiski lietojamus noteikumus, ko atbildīgās iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji var vienkārši ievērot, tad noteikti jāpaplašina Kopienas iestāžu un struktūrvienību sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, lai sniegtu atbildes uz pilsoņu jautājumiem un ņemtu vērā reģionu, pilsētu pašvaldību, iespaidoto rūpniecības nozaru un attiecīgo apvienību lēmumus un viedokļus; uzsver arī, ka jāņem vērā īstermiņa izmaksas saistībā ar esošo iekārtu pārveidošanu;
Points out that if there genuinely is a wish to improve legislative methodology and to produce practicable rules that will be easy for the competent authorities, enterprises and citizens to apply, it is imperative to widen interaction between Community institutions and bodies and civil society so as to respond to their queries and to take into account the decisions and opinion of the regions, town halls, affected industries and related associations; stresses also that short-term costs for transformation of existing equipment must be taken into account;
Uzvedības modeļu pārmaiņas veicināšana
Paving the way for behavioural change
norāda, ka vajadzīgi jauni veidi, kā noteikt labklājības līmeni, pamatojoties uz ekoloģisko pakalpojumu patieso vērtību; uzskata, ka iekšzemes kopprodukts (IKP) vairs nav atbilstošs līdzeklis, lai noteiktu labklājības un attīstības līmeni, jo tajā neatspoguļojas visas mūsdienu sabiedrības šķautnes un vajadzības; mudina ES turpināt attīstīt un sākt politiski izmantot jaunu rādītāju, kurā būtu ietverta arī tā negatīvā ietekme, kādu ekonomiskā attīstība rada mūsu videi un veselībai un šādi veicināt centienus atsaistīt ekonomisko izaugsmi no ietekmes uz vidi; uzskata, ka šim jaunajam rādītājam jāveicina integrētas sabiedrības attīstība un jāsniedz ierosme labākai vides apsvērumu integrācijai citās politikas jomās;
Points out that new ways to measure welfare based on realistic values for ecological services are needed; considers that GDP, as it cannot alone reflect all facets and needs of a modern society, is no longer an adequate tool to measure well-being and development; encourages the EU to further develop and make political use of a new indicator that integrates the negative impact of economic progress on our environment and health and that contributes to the effort of decoupling economic growth from the exertion of pressure on the environment; considers that this new indicator should promote the development of an integrated society and give the impetus for better integration of environmental considerations in other policies;
aicina Komisiju uzskatīt cilvēka veselības aizsardzību par galveno no visiem vides aizsardzības svarīgākajiem uzdevumiem;
Calls on the Commission to treat the protection of human health as an issue of the first importance among environmental protection priorities;
uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas vadošā loma tādu politikas līdzekļu izstrādē, kuri veicinātu radikālas uzvedības modeļu pārmaiņas attiecībā uz patēriņu un ražošanu;
Considers that the European Union should play a leading role in the development of policy options that would pave the way for radical behavioural changes in consumption and production patterns;
uzsver, cik svarīgi ir palīdzēt cilvēkiem kļūt par apzinīgākiem patērētājiem, jo tā papildus valsts tiesiskajam regulējumam var panākt pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz tirgus dalībnieku vides aizsardzības saistību apjomu un intensitāti;
Stresses the importance of helping consumers to become more aware in their behaviour, which − going beyond the State legal framework − may have a positive influence on the extent and intensity of the environmental commitments of market actors;
uzskata, ka par svarīgāko jāuzskata iedzīvotāju pienācīga informēšana; visnotaļ atbalsta skaidras un visaptverošas marķēšanas sistēmas izveidi, jo tā būtiski palīdzētu patērētājiem "izdarīt pareizo izvēli";
Considers that the provision of proper information to citizens should be considered a priority; strongly supports the development of a clear and comprehensive labelling system as it would greatly contribute to helping consumers to "make the right choice";
uzstāj, ka jāveic vispārējs Sestās VRP rezultātu novērtējums, pirms tiek pabeigts darbs pie Septītās rīcības programmas priekšlikuma;
Insists that an overall assessment be made of the results of the Sixth EAP before the proposal for the Seventh EAP is finalised;
uzskata, ka Kopienas Sestās VRP galīgais pārskats jāveic kādai ārējai struktūrai, kas nav atkarīga no Komisijas;
Takes the view that the final review of the Sixth EAP should be performed by an outside body independent of the Commission;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par kultūras nozarēm Eiropā ( 2007/2153(INI) )
European Parliament resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe ( 2007/2153(INI) )