natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0350/2008 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0350/2008 ),
tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā ir noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes dēļ, bet 35. pantā ir noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz profilaktisko veselības aprūpi un ārstniecību un ka ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis;
whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union states that any discrimination inter alia on grounds of sex, race, colour, ethnic or social origin shall be prohibited and Article 35 states that everyone has the right of access to preventive health care and the right to medical treatment and that a high level of human health protection shall be ensured,
tā kā veselības aprūpes sfēras sasniegumu rezultātā arvien vairāk cilvēku dzīvo ilgāk;
whereas the positive effect of developments in health is that more and more people are living longer,
tā kā pieaugošais saslimšanu skaits ar vēzi, diabētu, sirds un asinsvadu slimībām, reimatismu, garīgām slimībām, liekais svars un aptaukošanās kopā ar nepietiekamu uzturu un neatbilstošu uzturu, HIV/AIDS, sliktā vides kvalitāte un tādu dažu slimību atkārtota parādīšanās, kuras saistītas ar pieaugošo sociālo nevienlīdzību, kā arī jaunas slimības arvien vairāk apdraud veselību Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, tādējādi palielinot nepieciešamību pēc profilakses, oficiālu un neoficiālu veselības pakalpojumu sniegšanas un rehabilitācijas;
whereas increasing rates of cancer, diabetes, cardiovascular disease, rheumatic diseases, mental illness, overweight and obesity problems, along with malnutrition and inadequate nutrition, HIV/AIDS, the poor quality of the environment and the re-emergence of certain diseases associated with growing social inequalities, as well as new challenges, are increasingly threatening health in the EU and beyond, thus increasing the need for prevention and formal and informal health and care provision as well as rehabilitation after sickness,
tā kā atbalstošas veselības aprūpes sistēmas ir būtisks Eiropas sociālā modeļa elements un tā kā vispārējas nozīmes sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi veic vispārējas nozīmes uzdevumus, tādējādi sniedzot lielu ieguldījumu sociālā taisnīguma un sociālās kohēzijas jomā;
whereas supportive health care systems are an essential element of the European Social Model and social and health services of general interest perform a general interest task, thus making a major contribution to social justice and social cohesion,
tā kā iedzīvotāju novecošanās maina slimību modeļus, tādējādi palielinot nepieciešamību pēc oficiālu un neoficiālu veselības pakalpojumu sniegšanas, un apgrūtina veselības sistēmu ilgtspējību, un tā kā tādēļ īpaša uzmanība jāvelta tam, lai tiktu sniegts atbalsts pētījumiem un jauninājumiem, ko veic gan valsts, gan privātais sektors, un tā kā ir nepieciešama stingra stratēģija, lai atbalstītu dzīves pirmos posmus, jo īpaši dažās dalībvalstīs;
whereas population ageing is changing disease patterns thus increasing the need for formal and informal health and care provision and putting pressure on the sustainability of health systems, and whereas therefore special attention needs to be devoted to support for research and innovation by both the public and the private sector, and whereas strong policies are called for in support of the first stages of life, particularly in some Member States,
tā kā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs ir būtiskas atšķirības veselības aprūpes sistēmā;
whereas there are wide disparities in health care between and within Member States,
tā kā pilsoņi arvien vairāk gaida dalībvalstu kopēju un efektīvu politiku veselības jomā;
whereas citizens increasingly expect common and effective action on health,
tā kā vienlaikus ir jārespektē dalībvalstu kompetence veselības jomā un to brīvība lemt, kāda veida veselības pakalpojumus tās uzskata par atbilstošiem sniegt, stingri ievērojot subsidiaritātes principu, tostarp respektējot atšķirīgās pārvaldības sistēmas un konkrētās pieejas, ko dalībvalstis izvēlējušās, integrējot valsts un privāto veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu;
whereas at the same time the competences of Member States in the field of health and their freedom to decide what kind of health services they consider appropriate to provide must be respected, in strict compliance with the principle of subsidiarity, including respect for the different management systems and for the specific approaches chosen by the Member States in integrating public and private provision of health care services,
tā kā ētisku apsvērumu gadījumā lemt par to, vai konkrēts pakalpojums ir veselības pakalpojums, paliek dalībvalstu kompetencē;
whereas in the event of concerns based on ethical grounds, it remains within the competence of the Member States to determine whether or not a certain service constitutes a health service,
tā kā arodveselība un darba drošība ir veselības joma, kurā Eiropas Savienībai nepārprotami ir kompetence rīkoties,
whereas occupational health and safety is a health area in which the EU has a clear remit for action,
tā kā ir jomas, kurās dalībvalstis nevar efektīvi darboties vienatnē un tā kā ES mērķis ir kopēja veselības politika, ar ko tā var radīt pievienoto vērtību (piemēram, informācijas un labas prakses apmaiņu);
whereas there are areas where Member States cannot act alone effectively and whereas the EU is committed to a common health policy with which it can provide added value (e.g. exchange of information and good practice),
tā kā ieguldījumi veselības aprūpes jomā ir būtiski cilvēku attīstībai un netieši ietekmē dažādās ekonomikas nozares;
whereas investment in health is essential for human development and has an indirect impact on the various sectors of the economy,
tā kā trūkst skaidrības par dažādu darba virzienu un darba programmu skaitu veselības jomā,
whereas there is a lack of clarity about the number of different work streams and work programmes in the field of health,
tā kā slimību profilakses iespējas joprojām netiek izmantotas;
whereas opportunities for disease prevention remain unexploited,
tā kā rezistence pret antibiotikām palielinās un antibiotikas kļūst arvien mazāk noderīgas; tā kā rezistences līmeņi Eiropas Savienība atšķiras, tādēļ ka pastāv atšķirīga attieksme pret antibiotiku lietošanu un kontroli (dažās dalībvalstīs antibiotiku patēriņš ir 3 līdz 4 reizes lielāks nekā citās dalībvalstīs); tā kā rezistence pret antibiotikām ir Eiropas problēma, jo notiek bieža pārvietošanās, tostarp tūrisms, palielinot rezistentu baktēriju izplatīšanās risku, un tādēļ ir jāuzrauga antibiotiku nepareiza izmantošana un jāveicina antibiotiku piesardzīga lietošana; tā kā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ESPKC) darbojas kā atbilstīgā šo aktivitāšu koordinēšanas aģentūra;
whereas antibiotics are becoming increasingly useless as antibiotic resistance rises, whereas resistance levels vary across the EU, resulting from different attitudes to the use and control of antibiotics (3 to 4 times greater consumption of antibiotics in some Member States than in other Member States), whereas antibiotic resistance is a European problem as frequent movements including tourism take place, increasing the risk of spreading resistant bacteria, and inappropriate use of antibiotics should therefore be monitored and prudent use of them encouraged, and whereas the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) serves as the appropriate agency to coordinate these activities,
tā kā 40 % no veselības aprūpes izdevumiem ir saistīti ar neveselīgu dzīvesveidu (kas rodas, piemēram, no alkohola un tabakas lietošanas, mazkustības un slikta ēdiena);
whereas 40 % of health spending is linked to unhealthy lifestyles (arising for instance from consumption of alcohol, tobacco, inactivity and poor diet),
tā kā efektīva veselības un darba drošības aizsardzība var novērst nelaimes gadījumus darbā, ierobežot arodslimību izplatību un samazināt to personu skaitu, kas ieguvušas pastāvīgu darbnespēju ar darbu saistītu iemeslu dēļ;
whereas effective protection of health and safety at work can prevent industrial accidents, inhibit the emergence of occupational diseases and reduce the number of people permanently disabled for work-related reasons,
Labotā versija OV L 229, 29.6.2004., 23. lpp.
Corrected version in OJ L 229, 29.6.2004, p.
tā kā nepietiekams uzturs, kas skar ievērojamu skaitu ES pilsoņu, tostarp apmēram 40 % no slimnīcu pacientiem un no 40 % līdz 80 % no gados vecākiem cilvēkiem aprūpes iestādēs, Eiropas veselības aprūpes sistēmām izmaksā tādas pašas summas kā aptaukošanās un liekais svars;
whereas malnutrition, which affects a significant number of EU citizens, including an estimated 40 % of patients in hospitals and between 40% and 80% of older people in care homes, costs European health care systems similar amounts to obesity and overweight,
tā kā veselību ietekmē ne tikai alkohols, tabaka, kustību trūkums, ēdienkarte un tamlīdzīgi ārējie faktori un tā kā tādēļ lielāka uzmanība jāvelta daudzu slimību psihosomatiskajam aspektam un dziļākajiem cēloņiem, kas ir pamatā to cilvēku pieaugošajam skaitam, kuri cieš no depresijas un citiem garīgās veselības traucējumiem;
whereas health is not only influenced by alcohol, tobacco, inactivity, diet and similar external factors, and therefore more attention should be devoted to the psychosomatic dimension of many diseases and to the deeper causes of the growing number of people affected by depression and other mental disorders,
tā kā dalībvalstīm ir jāturpina sniegt palīdzību cilvēkiem, kuri cieš no hroniskām slimībām un/vai invaliditātes, lai tos pēc iespējas lielākā mērā varētu integrēt sabiedrībā;
whereas Member States should further promote assistance to people affected by a chronic disease and/or by a disability so as to allow them to be integrated into society to the fullest extent possible,
tā kā daudzās dalībvalstīs augošais pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem rada neatliekamu vajadzību aktīvi rīkoties, lai pieņemtu un noturētu darbā veselības aprūpes speciālistus, un lai nodrošinātu atbalsta pakalpojumus apgādājamo personu radiniekiem un draugiem, kuri viņus aprūpē bez atalgojuma;
whereas, in many Member States, the increasing demand for health care services is creating an urgent need to take active steps to recruit and retain health care professionals and to provide services to support relatives and friends who provide unpaid care for dependants,
tā kā ES veselības aprūpes stratēģijā vairāk uzmanības ir jāpievērš ilgtermiņa aprūpei ar jaunu tehnoloģiju palīdzību, rūpēm par cilvēkiem, kas cieš no hroniskām kaitēm, mājas aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar fizisko vai garīgo invaliditāti un pakalpojumu nodrošināšanai šo cilvēku aprūpētājiem, un tā kā šajā sakarā ir jācenšas panākt veselības aprūpes pakalpojumu un sociālo pakalpojumu sinerģiju,
whereas more attention should be paid in the EU's health strategy to long-term care using new technologies, the care of persons suffering from chronic diseases and the provision of home-based health care for the elderly and for people with physical or mental disabilities and services for those who care for them and whereas, in this context, synergies between health services and social services should be sought,
atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas Balto grāmatu par ES veselības stratēģiju 2008.–2013. gadam un atbalsta tajā noteiktās vērtības, principus, stratēģiskos mērķus un konkrēto rīcību;
Welcomes the above-mentioned Commission White Paper on an EU health strategy for the period 2008-2013 and supports the values, principles, strategic goals and specific actions set out therein;
aicina Komisiju pārskatīt darbu, kas tiek veikts veselības jomā, lai noteiktu, kuri darba virzieni rada vērtību Kopienai un dalībvalstīm; aicina Komisiju, īstenojot šo pasākumu, noteikt, kuras darba metodes un prakse palielina dalībvalstu veselības jomā veiktā darba vērtību un kuras ir jākoordinē labāk;
Calls on the Commission to review existing work in the field of health to determine which work streams are delivering value for the Community and Member States; as part of this work calls on the Commission to determine which working methods and practices add value to the work of Member States in the field of health and which should be better coordinated;
uzskata, ka, ņemot vērā jaunos draudus veselībai, pret veselību ir jāizturas kā pret nozīmīgu Lisabonas stratēģijas politikas jautājumu, kas ietver nepieciešamību nodrošināt pilsoņiem piekļuvi pieņemamai veselības aprūpei augstākā iespējamā kvalitātē, lai nodrošinātu veselīgu un konkurētspējīgu darbaspēku;
Believes that, given the existence of new threats to health, there is a need to address health as a key political issue in the Lisbon Strategy, which includes the need to provide citizens with access to decent health care of the highest quality available to ensure a healthy and competitive workforce;
pauž nožēlu par to, ka Baltajā grāmatā nav noteikti konkrēti kvantitatīvi un izmērāmi mērķi, kuru sasniegšana sniegtu uzskatāmus rezultātus, un iesaka pieņemt šādus mērķus;
4 Deplores the fact that the White Paper does not set specific quantifiable and measurable objectives whose attainment could produce tangible results, and recommends that such objectives be adopted;
uzsver, ka veselības aprūpei ir nepieciešams efektīvas politikas atbalsts visās jomās un visos līmeņos dalībvalstīs un ES ("Veselība visās politikas jomās"), un globālā līmenī;
Stresses that health care needs the support of effective policies in all areas and at all levels in the Member States and the EU ("Health in All Policies") and at a global level;
uzsver, cik būtiska nozīme ir tam, lai plašāk tiktu atzītas cilvēku tiesību lemt par jautājumiem, kas skar viņu veselību un tās aprūpi, un bērnu tiesības uz veselības aizsardzību bez jebkādiem nosacījumiem saskaņā ar vispārējo universāluma, vienlīdzības un solidaritātes principu;
Stresses the fundamental importance of recognising the right of men and women to have a greater say on matters concerning their health and care and the right of children to unconditional protection of their health, on the basis of the general principles of universality, equality and solidarity;
atzīmē, ka saskaņā ar PVO datiem pastāvīgi pieaugošais hronisko slimību, un jo īpaši insultu un sirds slimību, gadījumu skaits arvien vairāk pārsniedz saslimšanas ar infekcijas slimībām skaitu;
Notes that, according to the WHO, chronic diseases and particularly strokes and heart disease are steadily overtaking infectious diseases;
iesaka kā daļu no slimību profilakses centieniem plaši pieņemt praksi veikt novērtējumus par ietekmi uz veselību, jo dažādu līmeņu lēmumu pieņemšanas struktūru, vietējo un reģionālo iestāžu, kā arī valstu parlamentu, lēmumu ietekmi uz cilvēku veselību var izmērīt;
Recommends, as part of efforts to prevent disease, the widespread adoption of the practice of performing health impact assessments, as the impact on human health of the decisions of decision-making bodies at various levels including local and regional authorities and national parliaments is measurable;
uzsver, ka rīcības plāniem būtu jo īpaši jāpievēršas konkrētu slimību cēloņiem un epidēmiju un pandēmiju izplatības samazināšanai; norāda, ka pastāv arī ar dzimumu saistītas problēmas, piemēram, prostatas vēzis vīriešiem un dzemdes kakla vēzis sievietēm, un ka attiecībā uz tām jāizstrādā konkrētas politikas nostādnes;
Stresses that action plans should address, in particular, the causes of certain diseases and the need to reduce and prevent epidemics and pandemics; points out that problems also exist which are linked to gender, such as prostate cancer in the case of men and cervical cancer in the case of women and that specific policies should be developed on these;
ierosina pagarināt ESPKC pilnvaras attiecībā uz nelipīgām slimībām;
Recommends that the mandate of the ECDC be extended to non-communicable diseases;
uzskata, ka slimību profilakses pasākumi un vakcinācijas kampaņas gadījumos, kad ir pieejami iedarbīgi līdzekļi, ir ievērojami jāpaplašina; tādēļ mudina Komisiju izstrādāt tālejošu profilakses pasākumu plānu visam šim piecu gadu periodam; piekrīt, ka izdevumi veselības jomā, jo īpaši slimību profilakses pasākumiem un agrīnai slimību diagnosticēšanai nav vienīgi izdevumi, bet tajā pašā laikā arī ieguldījumi, ko varētu novērtēt veselīgas dzīves gados, kas ir viens no Lisabonas strukturālajiem rādītājiem;
Believes that disease prevention efforts and vaccination campaigns, where effective products exist, should be stepped up significantly; therefore urges the Commission to draw up an ambitious plan for preventive actions for the entire 5-year period; agrees that spending on health, particularly on prevention and early diagnosis of diseases, is not only a cost but also an investment that could be evaluated in terms of Healthy Life Years as a Lisbon Structural Indicator;
uzsver faktu, ka veselība ir pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvoklis, nevis vienkārši stāvoklis, kad cilvēks nejūtas slims vai novārdzis;
Underlines the fact that health is a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity;
uzsver, ka piekļuve uzticamai, neatkarīgai un salīdzināmai informācijai par veselīgu uzvedību, slimībām un ārstēšanas iespējām ir priekšnosacījums efektīvai slimību profilakses stratēģijai;
Stresses that access to reliable, independent and comparable information about healthy behaviours, diseases and treatment options is a prerequisite for an effective disease prevention strategy;
uzsver, ka slimību profilakses vēlme nedrīkst sabiedrībā izraisīt tādu gaisotni, kas liegtu dzimt bērniem ar hroniskām slimībām vai invaliditāti; aicina Komisiju veicināt konkrētu atbalstu tādu bērnu vecākiem, kuri cieš no hroniskām slimībām un/vai kuriem ir invaliditāte;
Stresses that the desire to prevent diseases must not lead to a climate in society that would prevent children with a chronic disease or a disability from being born; asks the Commission to promote concrete assistance to parents of children with a chronic disease and/or a disability;
uzsver arī, ka, lai veicinātu ieguldījumus veselībā, ir svarīgi izmērīt līdz šim veikto ieguldījumu efektivitāti un publiskot secinājumus;
Stresses furthermore that, in order to promote investment in health, it is vital to measure the effectiveness of investments to date and to publish the findings;
uzsver, ka ir jāīsteno labi organizētas, aptverošas un efektīvas kontroles programmas, lai atvieglotu slimību agrīnu atklāšanu un tūlītēju ārstēšanu, tādējādi samazinot ar tām saistīto mirstību un saslimstību;
Stresses the importance of carrying out well-organised, comprehensive and effective screening programmes to facilitate the early detection and immediate treatment of disease, thereby reducing the associated mortality and morbidity;
uzskata, ka pilsoņu tiesībām uz piekļuvi veselības aprūpei un viņu atbildībai par savu veselību ir jābūt pamatprincipam saistībā ar ES, kas nosaka augstus veselības un pārtikas nekaitīguma standartus visā cilvēka dzīves laikā, un aicina veikt turpmākus ieguldījumus pētījumos par veselības izglītību, lai noteiktu vispiemērotāko stratēģiju, ar kuru šo problēmu varētu risināt dažādās iedzīvotāju grupās; mudina visas sabiedrības daļas piekopt veselīgu dzīvesveidu;
Believes that the rights of citizens to have access to health care and their responsibility for their own health should be fundamental given that the EU imposes high health and food safety standards throughout people's lifetimes and calls for further investment in research on health literacy in order to identify the most appropriate strategies to address this issue across different groups of the population; encourages all sectors of society to lead healthy lifestyles;
uzsver, ka jēdziens "veselīgs dzīvesveids" (t.i., veselīga ēdienkarte, narkotiku nelietošana un pietiekama fiziskā aktivitāte) ir jāpapildina ar psiholoģisko aspektu (t.i., līdzsvarotu pieeja darbam un ģimenes dzīvei); apgalvo, ka veselīgs dzīvesveids ietver labu garīgo un fizisko veselību un ka šiem faktoriem ir liela nozīme arī konkurētspējīgas ekonomikas saglabāšanā;
Stresses that the concept of "healthy lifestyle" (i.e. a healthy diet, the absence of drug abuse and sufficient physical activity) needs to be complemented by a psychosocial dimension (i.e. a balanced approach to work and family life); argues that a healthy lifestyle includes good mental and physical health and that these are also important factors in maintaining a competitive economy;
cer, ka Komisija veltīs īpašu uzmanību veselības sistēmu ilgtspējībai un līdz ar to arī farmaceitiskās rūpniecības nozīmei un atbildībai;
Expects the Commission to pay particular attention to the question of the sustainability of health systems and, in that context, also to the role and responsibility of the pharmaceutical industry;
atzinīgi vērtē nodomu definēt veselības pamatvērtības un izveidot veselības indikatoru sistēmu (valsts un vietējā līmenī), kā arī veicināt programmas veselības izglītības jomā un programmas veselības problēmu profilaksei;
Welcomes the Commission's intention to define fundamental health values and establish a system of health indicators (at national and sub-national level) and to promote health literacy programmes and programmes to prevent health problems;
uzsver, ka aizliegums padarīt cilvēka ķermeni un tā daļas kā tādas par finansiālas peļņas avotu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3. pantā, ir jāuzskata par pamatprincipu veselības jomā, jo īpaši šūnu, audu un orgānu donoru un transplantācijas jomā;
Stresses that the prohibition on making the human body and its parts as such a source of financial gain, as mentioned in Article 3 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, should be considered a guiding principle in the area of health, especially in the field of cell, tissue and organ donation and transplantation;
atzinīgi vērtē Komisijas nodomu, kas atbilst sauklim "veselība visiem", veicināt veselību un slimību profilaksi visās vecuma grupās; uzsver nepieciešamību izvirzīt pamatjautājumus, kas saistīti ar veselības aprūpi, piemēram, uzturs, aptaukošanās, nepietiekams uzturs, fiziskas aktivitātes, alkohola, narkotiku un tabakas patēriņš, vides riski, tostarp gaisa piesārņojums gan darba vietā, gan mājās, un, ievērojot vīriešu un sieviešu līdztiesības principu, sniegt atbalstu veselīgai novecošanai un mazināt hronisku slimību izraisītās grūtības;
Welcomes the Commission's intention, in the spirit of "health for all", to promote health and disease prevention among all age groups; stresses the need to highlight key health-related issues, such as nutrition, obesity, malnutrition, physical activity, consumption of alcohol, drugs and tobacco and environmental risks, including air pollution, both at the workplace and at home, and in compliance with the principle of equality between men and women, providing support for healthy ageing and reducing the burden of chronic illnesses;
mudina Komisiju īstenot aptverošāku pieeju attiecībā uz uzturu un noteikt nepietiekamu uzturu, kā arī aptaukošanos par vienu no galvenajām prioritātēm veselības jomā, ikreiz, kad vien iespējams, iekļaujot to Kopienas finansētās pētniecības, izglītības un veselības veicināšanas iniciatīvās un ES līmeņa partnerībās;
Urges the Commission to take a more holistic approach to nutrition and make malnutrition, alongside obesity, a key priority in the field of health, incorporating it wherever possible into Community-funded research, education and health promotion initiatives and EU-level partnerships;