natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā visvairāk cieš cilvēki nabadzīgajās valstīs; simtiem miljoniem cilvēku šajās valstīs smagi cieš no strauja pārtikas cenu kāpuma, un ir paredzams, ka ekonomiskās lejupslīdes dēļ vairāk nekā 50 miljoni zaudēs darbu un vēl 200 miljoni šogad nonāks pilnīgā nabadzībā; tas liek šaubīties par to, vai ANO Tūkstošgades mērķi attiecībā uz nabadzības mazināšanu ir sasniedzami; uzsver, ka attīstītajām valstīm ir jānodrošina daudz vairāk līdzekļu šo mērķu sasniegšanai;
D. whereas people in the poorer countries are suffering most; hundreds of millions of people there are badly affected by soaring food prices and it is forecast that the recession will bring more than 50 million people into unemployment and an additional 200 million into absolute poverty this year, thus calling into question whether the UN Millennium Development Goals on poverty reduction can be achieved; stressing that the developed countries have to earmark a much greater volume of resources to achieve these goals,
E. tā kā ienākumu un bagātības pieaugoši nevienlīdzīgā sadale (peļņas un bagātības pieaugums un darbaspēka daļas pārspīlētā samazināšanās nacionālajos ieņēmumos) iepriekšējos 30 gados bija galvenais noteicošais faktors gigantiskajiem ieguldījumiem finanšu tirgos un aktīvu cenu „burbuļu” veidošanās procesam; tā kā gan finanšu tirgus liberalizēšanas neoliberālā politika, gan tuvredzīga orientēšanās uz akcionāru vērtības palielināšanu par jebkuru cenu sevi ne mazākā mēra nav attaisnojusi;
E. whereas the increasing inequality in the distribution of income and wealth (rising corporate profits and individual wealth, steep decline in labour's share of national income) over the last 30 years has been the major driving force behind the massive growth in investment in financial markets and the creation of asset price bubbles; whereas both the neo-liberal policies of financial market liberalisation and the short-term approach of increasing shareholder value at any cost have proved to be entirely bankrupt,
F. tā kā finanšu un ekonomiskā krīze pārliecinoši atspēko vadošo politiķu un uzņēmēju un tradicionāli domājošo ekonomistu vidū plaši izplatīto pārliecību, ka „brīvais tirgus visu nokārto” un tirgus spēku brīva mijiedarbība nodrošina resursu saprātīgu un efektīvu sadali;
F. whereas the commonly shared belief of political and business leaders and mainstream economists that 'free markets know better' and that the free interplay of market forces guarantees an efficient and effective allocation of resources has been clearly disproved by the financial and economic crisis,
G. tā kā finanšu krīze un „reālās ekonomikas” kritums kopā ar citiem strukturāliem faktoriem (klimata pārmaiņas un vides degradācija, pārtikas un enerģētikas krīze, tirdzniecība u. c.) liecina par mūsdienu kapitālisma sistēmisku krīzi;
G. whereas the financial crisis and the downturn in the 'real economy', combined with other structural factors (climate change and environmental degradation, food and energy crisis, trade etc.), have been revealed as a systemic crisis of contemporary capitalism,
H. tā kā pašreizējā krīze skaidri norāda uz vajadzību apvienot ekonomikas un politiskos spēkus visā pasaulē, lai novērstu šo krīzi, izmantojot koordinētu fiskālo politiku un ierobežotu finanšu tirgus; tā kā tradicionālā „Rietumu pasaule”, jo īpaši ASV, Japāna un ES, vairs nespēj risināt šīs problēmas, darbojoties atsevišķi; tā kā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes mērķis tāpēc bija sākt jaunas ekonomikas iekārtas izveidi, paredzot šajā procesā nozīmīgu lomu valstīm, kas attīstās strauji,
H. whereas the current crisis underlines the need to pool the economic and political power of the entire world in order to tackle the crisis by means of coordinated fiscal policies and to curb the financial markets; whereas the traditional 'Western world', especially the US, Japan and the EU, is no longer able to solve the problems single-handedly; whereas the G20 Summit was therefore expected to launch a new world economic order, with an important role for the emerging countries,
Jauna finanšu kārtība
A new financial order
3. atzīmē Komisijas 2009. gada jūlija priekšlikumu direktīvai par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldītājiem ( AIFM ); tas ir pirmais, taču mazs solis ceļā uz finanšu riska mazināšanu; noraida „Londonas pilsētas” un citu ieinteresēto grupu nepārprotami acīmredzamo lobēšanu pret šīs direktīvas mērķiem atsevišķu un savtīgu interešu vārdā; pauž bažas, ka direktīvas darbības joma skars tikai pārvaldītājus, nevis fondus;
Notes the Commission's July 2009 proposal for a directive on Alternative Investment Fund Managers (AIFM) as a first, but only tiny, step towards curbing financial risk; rejects the immediate vicious lobbying by the 'City of London' and other interest groups against the aims of this directive as being motivated by their narrow and selfish interests; is concerned that the scope of the directive will cover only managers, and not funds;
9. norāda uz atbalsta lielo apjomu, kuru bankām un finanšu iestādēm sniegušas valstu valdības visā pasaulē; atzīmē, ka šajā sakarībā ES dalībvalstis apstiprināja valsts atbalsta pasākumu vai garantiju kopējo summu € 363.1 miljarda apmērā (tā veido 30 % no ES IKP); kritiski vērtē to, ka šādas politikas dēļ visa sabiedrība uzņemas atbildību par zaudējumiem finanšu nozarē; tā vietā prasa īstenot tādus pasākumus kā augstvērtīgu akciju iepirkšana un veicināt banku neapdraudētu aktīvu ilgtspējīgu nacionalizāciju;
Points out that huge amounts of aid have been granted by governments worldwide to banks and financial institutions; notes, in that connection, that the EU Member States approved a total of € 363.1 billion (equivalent to 30.5% of EU GDP) in State aid measures or guarantees; criticises the fact that such policies result in the socialisation of financial sector losses; calls, instead, for measures such as the buying-up of preferred banking stock and steps towards a sustainable nationalisation of the banks' healthy assets;
Tirgu darbības virzība, cīņa pret ekonomisko depresiju un darbavietu un tiesību nodrošināšana
Guide the markets, fight economic depression and secure jobs and rights
14. kritiski vērtē to, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns ( EERP ) ir nepietiekams, lai novērstu masveida bezdarbu, un tajā netiek prasīta politiskā atbildība; ļoti kritiski vērtē to, ka dažādus valstu ekonomikas atveseļošanas plānus nekoordinē Eiropas līmenī un tā vietā cenšas ieviest konkurējošas valsts shēmas; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt papildu „Eiropas ieguldījumu programmu ilgtspējīgai attīstībai, nodarbinātībai un sociālai integrācijai”, kuras finansējuma apjoms būtu vismaz 1 % no ES IKP un kuru papildinātu līdzīgas dalībvalstu valsts ieguldījumu programmas, lai stabilizētu ekonomiku, novērstu klimata pārmaiņas un veicinātu pilnīgu nodarbinātību ar kvalitatīvām darbavietām un sociālajām tiesībām; kritiski vērtē to, ka ES saistībām dzimumu līdztiesības politikas jomā pašreiz ir piešķirta mazāka nozīme EERP izstrādē; mudina iekļaut pasākumos finanšu krīzes novēršanai dzimumu līdztiesības jautājumu, kas prasa palielināt ieguldījumus cilvēkkapitālā, valsts sektorā un aprūpes pakalpojumos — tautsaimniecības nozarēs, kas veicinātu ilgtspējīgāku un sociālāku ekonomikas attīstību Eiropā un mazinātu nevienlīdzību un nabadzību;
Criticises the fact that the European Economic Recovery Plan (EERP) is too timid to prevent mass redundancies and falls substantially short of the policy response that is required; strongly criticises the fact that we are seeing no real European coordination of the various national recovery plans, but instead a 'beggar thy neighbour' policy involving competing national schemes; calls on the Commission and Council to draw up an additional 'European Investment Programme for Sustainable Development, Employment and Social Inclusion', amounting to at least 1% of EU GDP, which should be complemented by similar public investment programmes in the Member States in an effort to stabilise the economy, counter climate change and promote full employment on the basis of high-quality jobs and social rights; criticises the fact that, at present, EU gender-policy commitments have been sidelined in the development of the EERP; urges that measures to address the financial crisis must incorporate a gender perspective which calls for increased investment in human capital, the public sector and care services - sectors that would contribute to the development of a more sustainable, social economy in Europe and reduce inequalities and poverty;
17. norāda, ka visi rādītāji liecina par to, ka krīze vēl nav beigusies; šajā sakarībā brīdina par lielās depresijas laikā pieļauto kļūdu atkārtošanu; uzsver ESAO aicinājumu valdībām turpināt veicināt savu valstu tautsaimniecību, jo bezdarbs, kas kļūst arvien lielāks, un mājokļu tirgus, kas vājinās, joprojām mazina privāto pieprasījumu, un aicina pagaidām saglabāt pašreizējās zemās procentu likmes; uzsver, ka šobrīd ir izdevība pārveidot šo valstu tautsaimniecību, daudz ieguldot „zaļajās” un „baltajās” darbavietās ilgtspējīgas attīstības, sabiedrisko pakalpojumu un aprūpes jomā un veicinot darba laika īsināšanu, nemazinot algu, lai novērstu bezdarbu un ļautu strādājošajiem apvienot darba un privāto dzīvi;
Points out that all the indicators show that the crisis is not over; warns, in this context, against a repetition of the mistakes made during the Great Depression; underlines the call made by the OECD that governments will need to continue to stimulate their economies as rising unemployment and weak housing markets continue to dampen private demand and that the current low interest rates should remain in force for the time being; stresses the opportunity now available to transform their economies by investing heavily in 'green' and 'white jobs' in the area of sustainable development, public services and care and by promoting cuts in working time without loss of pay in order to fight unemployment and allow workers to reconcile their professional and private lives;
19. pauž bažas par SVF un ES politiku attiecībā uz dalībvalstīm Ungāriju, Rumāniju un Latviju un norāda, ka SVF strukturālās pielāgošanas programmas un ES finansiālā palīdzība dalībvalstīm piespiež šīs valstis samazināt strādājošo algas, apdraud labklājību, strādājošo tiesības, sociālos izdevumus un sabiedriskos pakalpojumus; uzsver, ka šādi palīdzības nosacījumi vājinās šo valstu automātisku stabilizēšanos, izraisot tajās ekonomisko lejupslīdi, novedīs tautsaimniecību pie deflācijas un paildzinās krīzi; kritiski vērtē, ka līdzīgas neproduktīvas stratēģijas ir īstenotas citās ES dalībvalstīs, piemēram, Īrijā un dažās Baltijas valstīs;
Expresses concern at the IMF's and the EU's policies towards the Member States Hungary, Romania and Latvia and points out that IMF structural adjustment programmes and the conditions attaching to EU financial assistance for Member States force these countries to bring down wages, dismantle the welfare state and cut workers' rights, social spending and public services; underlines that conditionality of this kind will weaken those countries' automatic stabilisers in the recession, push their economies on to a deflationary path and prolong the crisis; criticises the fact that similar counterproductive policies are being pursued in other EU Member States, such as Ireland and some Baltic states;
23. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju G20 valstu vadītājiem, Padomei, Komisijai, Euro grupai, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the G20 leaders, the Council, the Commission, the Eurogroup, the European Central Bank, the parliaments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
10.9.2009 B7-0034/2009 LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS Ievērojot Reglamenta 198. pantu,
10.9.2009 B7-0034/2009 PROPOSAL FOR A DECISION pursuant to Rule 198 of the Rules of Procedure
par parlamentu sadarbības delegāciju, apvienoto parlamentāro komiteju delegāciju, parlamentāro sadarbības komiteju delegāciju un daudzpusējo parlamentāro asambleju skaitlisko sastāvu
on the numerical strength of the interparliamentary delegations, delegations to joint parliamentary committees and delegations to parliamentary cooperation committees and multilateral Parliamentary Assemblies
PE428.638v01-00 B7‑0034/2009 Eiropas Parlamenta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju, apvienoto parlamentāro komiteju delegāciju, parlamentāro sadarbības komiteju delegāciju un daudzpusējo parlamentāro asambleju skaitlisko sastāvu
PE428.638v01-00 B7‑0034/2009 European Parliament decision on the numerical strength of the interparliamentary delegations, delegations to joint parliamentary committees and delegations to parliamentary cooperation committees and multilateral Parliamentary Assemblies
– ņemot vērā 2004. gada 10. marta Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu P6_TA(2009) 0349.
– having regard to its decision of 6 May 2009 on the number of interparliamentary delegations, delegations to joint parliamentary committees and delegations to parliamentary cooperation committees and multilateral Parliamentary Assemblies P6_TA(2009)0349 .
– ņemot vērā Reglamenta 198. pantu,
– having regard to Rule 198 of its Rules of Procedure,
a) Eiropa, Rietumbalkāni un Turcija
(a) Europe, Western Balkans and Turkey
– ES un Horvātijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā — 15 locekļi
– EU-Croatia Joint Parliamentary Committee: 15 members
– ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Apvienotajā parlamentārajā komitejā — 13 locekļi
– EU-Former Yugoslav Republic of Macedonia Joint Parliamentary Committee: 13 members
– ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārā komitejā — 25 locekļi
– EU-Turkey Joint Parliamentary Committee: 25 members
Delegācija attiecībām ar Šveici, Islandi un Norvēģiju, kā arī Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) Apvienotajā parlamentārajā komitejā: 17 locekļi
Delegation for relations with Switzerland, Iceland and Norway and to the European Economic Area (EEA) Joint Parliamentary Committee: 17 members
Delegācija attiecībām ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni un Kosovu: 28 locekļi
Delegation for relations with Albania, Bosnia and Herzegovina, Serbia, Montenegro and Kosovo: 28 members
b) Krievija, austrumu partnerattiecību valstis, Vidusāzija un Mongolija
(b) Russia, the Eastern Partnership States, Central Asia and Mongolia
Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā: 31 locekļi
Delegation to the EU-Russia Parliamentary Cooperation Committee: 31 members
Delegācija ES un Ukrainas Parlamentārās sadarbības komitejā: 16 locekļi
Delegation to the EU-Ukraine Parliamentary Cooperation Committee: 16 members
Delegācija ES un Moldovas Parlamentārās sadarbības komitejā: 14 locekļi
Delegation to the EU-Moldova Parliamentary Cooperation Committee: 14 members
Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju: 12 locekļi
Delegation for relations with Belarus: 12 members
Delegācija ES un Armēnijas, ES un Azerbaidžānas un ES un Gruzijas Parlamentārās sadarbības komitejās: 18 locekļi
Delegation to the EU-Armenia, EU-Azerbaijan and EU-Georgia Parliamentary Cooperation Committees: 18 members
Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju: 19 locekļi
Delegation to the EU-Kazakhstan, EU-Kyrgyzstan and EU-Uzbekistan Parliamentary Cooperation Committees, and for relations with Tajikistan, Turkmenistan and Mongolia: 19 members
c) Magriba, Mašrika, Izraēla un Palestīna
(c) Maghreb, Mashreq, Israel and Palestine
– Izraēlu — 22 locekļi
– Israel: 22 members
– Palestīnas likumdošanas Padomi — 22 locekļi
– the Palestinian Legislative Council: 22 members
– Magribas valstis un Arābu Magribas Savienību — 18 locekļi
– the Maghreb countries and the Arab Maghreb Union: 18 members
–Mašrikas valstīm — 18 locekļi
– the Mashreq countries: 18 members
d) Arābu pussala, Irāka un Irāna
(d) The Arab Peninsula, Iraq and Iran
– Arābu pussalas valstīm — 15 locekļi
– the Arab Peninsula: 15 members
Irāku — 12 locekļi
– Iraq: 12 members
Irānu — 18 locekļi
– Iran: 18 members
– Amerikas Savienotajām Valstīm — 53 locekļi
– the United States: 53 members
– Kanādu — 17 locekļi
– Canada: 17 members
– Centrālamerikas valstīm — 15 locekļi
– the countries of Central America: 15 members
– Andu Kopienas valstīm — 12 locekļi
– the countries of the Andean Community: 12 members
– Dienvidu puslodes kopējā tirgus valstīm — 19 locekļi
– Mercosur: 19 members
Delegācija ES un Meksikas Apvienotajā parlamentārajā komitejā: 14 locekļi
Delegation to the EU-Mexico Joint Parliamentary Committee: 14 members
Delegācija ES un Čīles Apvienotajā parlamentārajā komitejā: 15 locekļi
Delegation to the EU-Chile Joint Parliamentary Committee: 15 members
– Japānu: — 25 locekļi
– Japan: 25 members
– Ķīnas Tautas Republiku — 39 locekļi
– the People's Republic of China: 39 members
– Indiju — 20 locekļi
– India: 20 members
– Afganistānu — 13 locekļi
– Afghanistan: 13 members
– Dienvidāzijas valstīm — 17 locekļi
– the countries of South Asia: 17 members
– Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) — 22 locekļi
– the countries of South-East Asia and the Association of South-East Asian Nations (ASEAN): 22 members
– Korejas pussalas valstīm — 14 locekļi
– the Korean Peninsula: 14 members
– Austrāliju un Jaunzēlandi — 16 locekļi
– Australia and New Zealand: 16 members
– Āfrikas dienvidu daļas valstīm — 13 locekļi
– South Africa: 13 members
– Panāfrikas parlamentu — 12 locekļi
– the Pan-African Parliament: 12 members
h) Daudzpusējās parlamentārās asamblejas
(h) Multilateral Parliamentary Assemblies
Delegācija ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā: 78 locekļi
Delegation to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly: 78 members
Delegācija ES un Vidusjūras Parlamentārajā asamblejā: 49 locekļi
Delegation to the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly: 49 members
Delegācija Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā: 75 locekļi
Delegation to the Euro-Latin American Parliamentary Assembly: 75 members
Delegācija ES un austrumu kaimiņvalstu Parlamentārajā asamblejā: 60 locekļi
Delegation to the Euronest Parliamentary Assembly: 60 members
Delegācija attiecībām ar NATO Parlamentāro Asambleju: 10 locekļi
Delegation for relations with the NATO Parliamentary Assembly: 10 members
(tajā ietilps Drošības un aizsardzības apakškomitejas locekļi);
(which will consist of members of the Subcommittee on Security and Defence);
10.9.2009 B7-0035/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS ievērojot Reglamenta 106. panta 4. punktu,
10.9.2009 B7-0035/2009 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 106(4) of the Rules of Procedure
ar ko apstiprina Paweł Samecki iecelšanu par Komisijas locekli
approving the appointment of Mr Paweł Samecki as a Member of the Commission
PPE-DE grupas vārdā
on behalf of the PPE Group
Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā
on behalf of the S&D Group
Eiropas Konservatīvo un reformistu grupas vārdā
on behalf of the ECR Group
grupas „Brīvības un demokrātijas Eiropa”vārdā
on behalf of the EFD Group
PE428.639v01-00 B7‑0035/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija, ar ko apstiprina Paweł Samecki iecelšanu par Komisijas locekli
PE428.639v01-00 B7‑0035/2009 European Parliament resolution approving the appointment of Mr Paweł Samecki as a Member of the Commission
– ņemot vērā EK līguma 214. panta 2. punkta trešo daļu un 215. pantu,
– having regard to Article 214(2), third subparagraph, and Article 215 of the EC Treaty,
– ņemot vērā 2009. gada 24. jūnijā iesniegto Danuta Hübner paziņojumu par atkāpšanos no Eiropas Komisijas locekļa amata,
– having regard to the resignation of Mrs Danuta Hübner as a Member of the Commission, tendered on 24 June 2009,
– ņemot vērā, ka Polijas valdība Eiropas Komisijas locekļa amatam izvirzīja Paweł Samecki ,
– having regard to the nomination by the Government of Poland of Mr Paweł Samecki as a Member of the Commission,,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 4. jūlija Lēmumu par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu,
– having regard to the Council decision of 4 July 2009 appointing a new Member of the Commission of the European Communities,
– ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 9. jūlija lēmumu par kārtību kāda jāpiemēro nomainot komisārus PV CPG 09.07.2009, 6. punkts
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 9 July 2009 concerning the procedure to be applied for the replacement of Commissioners PV CPG 09.07.2009, Point 6.
– ņemot vērā 2009. gada 2. septembrī notikušo komisāra amatam izvirzītā kandidāta uzklausīšanu attiecīgajā Parlamenta komitejā,
– having regard to the exchange of views between the Commissioner designate and its relevant committee held on 2 September 2009,
– ņemot vērā Reglamenta 106. pantu un XVII pielikuma 2. punkta otro daļu,
– having regard to Rule 106 and Annex XVII, point 2, second paragraph, of its Rules of Procedure,
10.9.2009 B7-0036/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS ievērojot Reglamenta 106. panta 4. punktu,
10.9.2009 B7-0036/2009 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 106(4) of the Rules of Procedure
ar ko apstiprina Karel De Gucht iecelšanu par Komisijas locekli
approving the appointment of Mr Karel De Gucht as a Member of the Commission
PE428.640v01-00 B7‑0036/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija, ar ko apstiprina Karel De Gucht iecelšanu par Komisijas locekli
PE428.640v01-00 B7‑0036/2009 European Parliament resolution approving the appointment of Mr Karel De Gucht as a Member of the Commission
– ņemot vērā 2009. gada 5. jūlijā iesniegto Louis Michel paziņojumu par atkāpšanos no Eiropas Komisijas locekļa amata,
– having regard to the resignation of Mr Louis Michel as a Member of the Commission, tendered on 5 July 2009,
– ņemot vērā, ka Beļģijas valdība Eiropas Komisijas locekļa amatam izvirzīja Karel De Gucht ,
– having regard to the nomination by the Government of Belgium of Mr Karel De Gucht as a Member of the Commission,
– ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 9. jūlija lēmumu par kārtību kāda jāpiemēro nomainot komisārus PV CPG 09.07.2009, 6. punkts
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 9 July 2009 concerning the procedure to be applied for the replacement of Commissioners PV CPG 09.07.2009, Point 6
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. jūlija Lēmumu par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu,
– having regard to the Council decision of 17 July 2009 appointing a new Member of the Commission of the European Communities,
– ņemot vērā 2009. gada 1. septembrī notikušo komisāra amatam izvirzītā kandidāta uzklausīšanu attiecīgajā Parlamenta komitejā,
– having regard to the exchange of views between the Commissioner designate and its relevant committee held on 1 September 2009,
10.9.2009 B7-0037/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS ievērojot Reglamenta 106. panta 4. punktu,
10.9.2009 B7-0037/2009 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 106(4) of the Rules of Procedure
ar ko apstiprina Algirdas Šemeta iecelšanu par Komisijas locekli
approving the appointment of Mr Algirdas Šemeta as a Member of the Commission
PE428.641v01-00 B7‑0037/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija ar ko apstiprina Algirdas Šemeta iecelšanu par Komisijas locekli
PE428.641v01-00 B7‑0037/2009 European Parliament resolution approving the appointment of Mr Algirdas Šemeta as a Member of the Commission
– ņemot vērā 2009. gada 25. jūnijā iesniegto Dalia Grybauskaitė paziņojumu par atkāpšanos no Eiropas Komisijas locekļa amata,
– having regard to the resignation of Mrs Dalia Grybauskaitė as a Member of the Commission, tendered on 25 June 2009,
– ņemot vērā, ka Lietuvas valdība Eiropas Komisijas locekļa amatam izvirzīja Algirdas Šemeta ,
– having regard to the nomination by the Government of Lithuania of Mr Algirdas Šemeta as a Member of the Commission,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 1. jūlija Lēmumu par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu,
– having regard to the Council decision of 1 July 2009 appointing a new Member of the Commission of the European Communities,