natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka, iespējams, turpmākie transatlantiskās ekonomiskās integrācijas sasniegumi pozitīvi ietekmēs ilgtspējīgu reģionālo attīstību, un uzskata, ka šie sasniegumi sekmēs mūsu centienus īstenot Lisabonas stratēģiju un panākt sociālo, ekonomikas un teritoriālo kohēziju; šajā sakarā aicina par šo virzību atbildīgās ES iestādes nodrošināt, ka šis progress veicina harmonisku un līdzsvarotu visu ES teritoriju attīstību, un ņemt vērā Eiropas principu, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi ir pieejami visiem iedzīvotājiem;
Stresses the positive impact that further progress in transatlantic economic integration is likely to have on sustainable regional development and is of the opinion that this progress contributes to our efforts to implement the Lisbon Strategy and to move towards social, economic and territorial cohesion; in this context calls on the EU bodies responsible to ensure that this progress contributes to harmonious and balanced development of all EU territories and to take account of the European principle of universal access to services of general interest;
aicina abas puses izvērtēt iespēju sākt strukturētu ES un ASV dialogu par reģionālo politiku, kurš varētu būt labs veids jaunu reģionālās politikas virzienu atklāšanai, iespēju apmainīties ar atzīto praksi, arī pētniecības un attīstības jomā, un meklēt paņēmienus, kā risināt kopējās problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas un energoresursu cenas;
Calls on both parties to investigate the possibility of entering into a structured regional policy dialogue between the EU and the US, which would provide a good way of exploring new paths in regional policy, exchanging good practices, inter alia in the areas of research and development, and looking at ways to face common challenges, such as climate change and energy prices;
Turpmākā Transatlantiskā likumdevēju dialoga programma un strukturālie uzlabojumi
Future TLD agenda and structural improvement
aicina Transatlantiskā likumdevēju dialoga (TLD) gaidāmo sanāksmju darba kārtībās iekļaut diskusiju par ASV ienākošo kravu skenēšanas noteikumiem, nodrošinot, ka starp EP un ASV Kongresu veidojas lielāka savstarpēja šā jautājuma izpratne; uzsver arī, ka Transatlantiskajā likumdevēju dialogā par PTO jāatspoguļo darbība pēc Dohas programmas, tostarp PTO reforma, un jāapspriež cilvēktiesību, vides un sociālo tiesību klauzulas divpusējos tirdzniecības nolīgumos, izdarot secinājumus, cita starpā, no nesenā ASV divpusējā nolīguma ar Peru, kurā ir sīki izklāstīti un izpildāmi noteikumi par darba standartiem;
Calls on the Transatlantic Legislators' Dialogue to include in the agendas for its upcoming meetings discussion of the US cargo scanning regulation, ensuring that greater mutual understanding develops between the EP and the US Congress on this subject; also stresses the need to reflect within the TLD on a WTO post-Doha agenda, including a WTO reform, and to discuss human rights, environmental and social rights clauses in bilateral trade agreements, drawing lessons inter alia from the most recent US bilateral agreement with Peru, which contains detailed and enforceable provisions on labour standards;
norāda uz Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa izšķirošo lomu procesa nepārtrauktības nodrošināšanā un to, ka beztarifu barjeras var atcelt tikai likumdevēji; ierosina veikt rūpīgi sagatavotas gadskārtējas debates par panākumiem TEP risināto jautājumu jomā, kā arī par tās struktūru;
Points to the crucial role of the European Parliament and the US Congress in supporting this momentum and to the fact that any non-tariff barriers can only be removed by legislators; proposes to hold a well-prepared annual debate on the progress made on issues discussed within the TEC as well as its structure;
tāpēc aicina ES un ASV vadību un TEP līdzpriekšsēdētājus ņemt vērā likumdevēju izšķirošo nozīmi procesa ilgtermiņa rezultātu sasniegšanā un mudina TEP darbā pilnīgi un tieši iesaistīt Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga pārstāvjus; tai pat laikā atzīst uzņēmēju un patērētāju nozīmi, paužot viedokli par TEP darbu un sniedzot ekspertu ieguldījumu; tomēr uzskata, ka viņu konsultatīvā loma ir jānodala no ASV Kongresa un Eiropas Parlamenta likumdevēju lomas;
Calls therefore upon the leadership of the EU and the US and the co-chairs of the TEC to take into account this crucial role of legislators for the long-term success of the process, and urges them to involve the representatives of the Transatlantic Legislators' Dialogue fully and directly in the work of the TEC; acknowledges at the same time the importance of the business and consumer stakeholders in providing reflection on, and expert input into, the work of the TEC; is however of the view that their consultative role is to be differentiated from the legislative role of the US Congress and the European Parliament;
atzīmē Padomdevēju grupas izveidi, kurā ir Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga, Transatlantiskā uzņēmējdarbības dialoga un Transatlantiskā patērētāju dialoga pārstāvji; slavē likumdevēju un ieinteresēto pušu ieguldījumu TEP pirmās — 2007. gada novembra — sanāksmes veiksmīgajā iznākumā; pauž vēlmi, lai tuvākajā nākotnē lielāka loma būtu darbaspēka dialogam un vides dialogam; aicina Transatlantiskā darbaspēka dialoga un vides dialoga vadītājus iekļaut Padomdevēju grupā;
Notes the establishment of a Group of Advisers, consisting of representatives of the Transatlantic Legislators' Dialogue, Transatlantic Business Dialogue and Transatlantic Consumer Dialogue; commends the contribution of legislators and stakeholders to the success of the first TEC meeting in November 2007; hopes that the Labour Dialogue and the Environment Dialogue will play a greater role in the near future; calls for the chairs of the Transatlantic Labour Dialogue (TALD) and the Environment Dialogue to be included in the Group of Advisers;
atkārtoti pauž vēlmi pastiprināt abu parlamentu dialogu un tos aicina agrīni iesaistīties jomās, kas jo īpaši attiecas uz jebkādiem turpmākiem noteikumiem, kurus izstrādā pasaules līmeņa pašregulējošās iestādes, lai agrīni risinātu politiskās pārskatatbildības jautājumus;
Reiterates its desire to reinforce the dialogue between both parliaments and calls for their early involvement in particular as regards any future rules developed by global self-regulatory bodies in order to address, at an early stage, political accountability issues;
uzskata, ka šie jautājumi patlaban ir ļoti būtiski un valstu parlamentāriešiem jābūt regulāri informētiem par notiekošo; aicina Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju nodrošināt, lai tam tiktu izveidots piemērots mehānisms;
Believes that these are now issues of a substantive nature and that national parliamentarians should be kept informed of developments on a regular basis; calls on the President of the European Parliament to ensure that a mechanism is established to this end;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, TEP sekretariātam, dalībvalstu parlamentiem un ASV Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the TEC secretariat, the Parliaments of the Member States and the Congress of the United States of America.
– John Bowis, Mairead McGuinness un Maria Martens PPE-DE grupas vārdā,
– John Bowis, Mairead McGuinness and Maria Martens, on behalf of the PPE‑DE Group
– Hannes Swoboda un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā,
– Hannes Swoboda and Alain Hutchinson, on behalf of the PSE Group
– Thierry Cornillet , Danutė Budreikaitė un Niels Busk ALDE grupas vārdā,
– Thierry Cornillet, Danutė Budreikaitė and Niels Busk, on behalf of the ALDE Group
– Ryszard Czarnecki , Eoin Ryan , Adam Bielan un Sergio Berlato UEN grupas vārdā,
– Ryszard Czarnecki, Eoin Ryan, Adam Bielan and Sergio Berlato, on behalf of the UEN Group
ņemot vērā, ka šogad tiek atzīmēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadiena un ka šīs deklarācijas 25. panta 1. punktā ir minētas tiesības uz pārtiku,
whereas this year marks the 60th anniversary of the Universal Declaration of Human Rights, Article 25(1) of which concerns the right to food,
ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kura parakstītājpuses ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, jo īpaši šā pakta 11. pantu par tiesībām uz pārtiku,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all European Union Member States are State parties,
ņemot vērā to, ka 22. maijā Ženēvā jānotiek ANO Cilvēktiesību padomes īpašajai sesijai ar nosaukumu „Pasaules pārtikas krīzes, kuru cita starpā izraisīja augošās pārtikas cenas, negatīvā ietekme uz tiesību uz pārtiku īstenošanu”,
having regard to the Special Session of the UN Human Rights Council on ‘The negative impact on the realisation of the right to food of the worsening of the world food crisis, caused inter alia by soaring food prices’, to be held on 22 May in Geneva,
ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā ( IAASTD ) par pārtikas ražošanu pasaulē, ko ierosināja un veica ar ANO Attīstības programmas, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas, Pasaules Bankas un citu starptautiskās sabiedrības struktūru atbalstu;
having regard to the recent recommendations of the International Assessment of Agricultural Science and Technology for Development (IAASTD) on global food production, initiated and carried out with support from the United Nations Development Programme, the FAO, the World Bank and other bodies of the international community,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu P6_TA-PROV(2007)0480 . ,
having regard to its resolution of 25 October 2007 on rising feed and food prices P6_TA-PROV(2007)0480 . ,
tā kā pēc gadiem ilgas patēriņa preču statisku vai krītošu cenu tendences kviešu cenu pieaugums pasaulē 3 gadu laikā pirms 2008. gada februāra sasniedza 181 %, rīsu cenas kopš janvāra ir palielinājušās par 141 % un pārtikas preču vispārējās cenas pasaulē ir palielinājušās par 83%;
whereas following years of static or falling commodity prices, increases in world wheat prices reached 181% over the 36 months leading to February 2008, rice prices have increased by 141% since January and overall global food prices have increased by 83%,
tā kā cenu pieaugums par 7 gadiem aizkavējis nabadzības samazināšanas mērķu sasniegšanu un tā kā pēc Pasaules Bankas aprēķiniem pārtikas cenu svārstību dēļ vairāk nekā 100 miljoni cilvēku jaunattīstības valstīs varētu nonākt vēl lielākā trūkumā;
whereas the increase in prices has put back the objectives of poverty reduction by 7 years, and whereas, according to World Bank calculations, over 100 million people in the developing world could be pushed into deeper poverty with spiralling food prices,
tā kā visā pasaulē 854 miljoni cilvēku cieš no bada vai pārtikas trūkuma (nepietiekamas nodrošinātības ar pārtiku), turklāt katru gadu šo grupu papildina 4 miljoni cilvēku; tā kā 170 miljoni bērnu cieš no nepietiekama uztura un katru gadu 5,6 miljoni bērnu mirst pārtikas trūkuma dēļ;
whereas 854 million people in the world are hungry or malnourished (food insecurity), with 4 million more joining their ranks annually; whereas 170 million children are undernourished and 5.6 million children die each year as a result of malnutrition,
tā kā pašreizējo pārtikas krīzi izraisīja arī pastiprinātās spekulācijas ar lauksaimniecības un pārtikas precēm;
whereas the current food crisis is also the consequence of increased speculation in agricultural and food commodities,
tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) datiem jaunattīstības valstīs 60–80 % patērētāju izdevumu ir saistīti ar pārtikas iegādi, savukārt industrializētajās valstīs šis rādītājs ir 10–20 %; tā kā pārtikas cenu pieaugums visnopietnāk ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem;
whereas, according to the FAO, food represents 60-80% of consumer spending in developing countries and about 10-20% in industrialised nations; whereas the rise in food prices impacts most heavily on low-income households,
tā kā cenu celšanās saasina pieejamības problēmas, jo īpaši iedzīvotajiem ar zemiem vai neesošiem ienākumiem;
whereas the price rises are exacerbating problems of accessibility, particularly for those on low or non-existent incomes,
tā kā, palielinoties pasaules iedzīvotāju skaitam, palielinās arī pieprasījums pēc pārtikas, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Indijā un Ķīnā; atgādinot, ka uz planētas, kura saskaņā ar FAO informāciju var pabarot 12 miljardus cilvēku, kopumā pārtikas trūkums nepastāv; atgādinot, ka kviešu un rīsu raža 2007. gadā bija ļoti laba; tā kā visticamāk, ka tikai 1,01 miljardus tonnu no 2007. gada ražas izlietos pārtikai cilvēkiem, savukārt lielu ražas daļu izmantos dzīvnieku barošanai (760 miljonus tonnu) un aptuveni 100 miljonus tonnu — biodegvielu ražošanai; tā kā saskaņā ar jaunākajām aplēsēm pasaulē saražotās labības daudzums 2008. gadā palielināsies par 2,6 %, sasniedzot rekordskaitli — 2164 miljonus tonnu; tā kā šīs prognozes tomēr ir atkarīgas no labvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem;
whereas demand for food is rising, especially in emerging countries such as China and India, as the world’s population increases; recalling that the planet, which according to the FAO can feed 12 billion people, is not short of food in overall terms; recalling that the wheat harvest and the rice harvest were very good in 2007; whereas only 1 01 billion tonnes of the 2007 harvest is likely to be used to feed people, while a large proportion will be used to feed animals (760 million tonnes) and some 100 million tonnes to produce agrofuels; whereas the latest estimates suggest that world cereal production should increase in 2008 by 2.6% to a record 2 164 million tonnes; whereas, however, these estimates are dependent on favourable climatic conditions,
tā kā daudzas jaunattīstības valstis neražo to pārtikas daudzumu, ko tās varētu; tā kā, ņemot vēra, ka jaunattīstības valstīs netiek veikti ieguldījumi lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieku apmācībā un šādus ieguldījumus neveic arī starptautiskās finanšu iestādes, mazie lauksaimniecības uzņēmumi ir īpaši pakļauti negodīgai konkurencei, kas ir palielinājusi to nabadzību un neaizsargātību un mazinājusi to spēju saražot pietiekami daudz pārtikas;
whereas many developing countries are not realising their food production potential; whereas lack of investment in agriculture, rural development and training of farmers in developing countries and by international financial institutions have exposed small farmers in particular to unfair competition, which has increased their poverty and vulnerability and decreased their capacity to produce enough food,
tā kā viens no nopietniem šķēršļiem, kas kavē lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs, ir tas, ka sīkzemniekiem bieži vien nav iespējas saņemt aizdevumus vai mikrokredītus, lai iegādātos labāku sēklu materiālu, mēslošanas līdzekļus un apūdeņošanas mehānismus, kā arī nepieciešamos līdzekļus kultūraugu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, dažkārt tāpēc, ka viņiem nav pašiem savas zemes, tātad — nav aizdevuma nodrošinājuma;
whereas one serious obstacle to increased agricultural output in developing countries is that small farmers often lack access to loans or microcredits for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms and the necessary range of crop protection tools to protect their harvests from pests and diseases, sometimes owing to the fact that they do not own their land and therefore do not have any collateral for loans,
tā kā pieaugošo pārtikas cenu dēļ pastiprināti nepieciešama visaptveroša politiska atbilde un politiska stratēģija, lai risinātu ar pārtiku saistītās problēmas,
whereas rising food prices are intensifying the need for an integrated political response and a comprehensive strategy to tackle food problems,
Tiesības uz pārtiku
The right to food
uzsver tiesību uz pārtiku fundamentālo būtību, kā arī nepieciešamību uzlabot piekļuvi pietiekamam pārtikas daudzumam visiem cilvēkiem un jebkurā laikā, kas ļautu dzīvot aktīvi un veselīgi; uzsver, ka valstu pienākums ir aizsargāt, ievērot un piemērot šīs pamata cilvēktiesības; uzsver, ka fakts, ka 2 miljardi cilvēku vēl joprojām dzīvo galējā nabadzībā un 850 miljoni cilvēku katru dienu cieš no izsalkuma, ir starptautiskajās cilvēktiesībās paredzēto tiesību uz pārtiku sistemātisks pārkāpums; tāpēc aicina veikt piemērotus pasākumus, lai īstenotu Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas nosacījumus saistībā ar tiesībām uz pārtiku; mudina Padomi nodrošināt, ka ar pārtiku saistīta politika valstu un starptautiskajā līmenī ir saskaņota ar pienākumiem, kuri izriet no tiesībām uz pārtiku;
Stresses the fundamental nature of the right to food and the need to improve access for all people at all times to enough food for an active, healthy life; underlines that States have the obligation to protect, respect and fulfil this fundamental human right; points out that the fact that 2 billion people still live in dire poverty and 850 million human beings are hungry daily demonstrates systematic violations of the right to food, as enshrined in international human rights law; calls therefore for adequate measures to implement the provisions of the Universal Declaration of Human Rights on the right to food; urges the Council to ensure coherence of all food-related national and international policies with obligations under the right to food;
tāpēc aicina Padomi steidzami apliecināt savu apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, atkārtoti apstiprinot finanšu saistības un Eiropadomes jūnija sanāksmē pieņemot ES TAM rīcības programmu; uzskata, ka šajā ES rīcības programmā ir jānorāda konkrēti starpposma mērķi un pasākumi, un to izpildes termiņi tādās galvenajās jomās kā izglītība, veselības aprūpe, ūdensapgāde, lauksaimniecība, izaugsme un infrastruktūra, kas palīdzēs līdz 2015. gadam sasniegt TAM, lai, cita starpā, līdz 2015. gadam izskaustu badu;
Calls on the Council, therefore, to step up its commitments to the Millennium Development Goals by reaffirming funding commitments and adopting an EU MDG Agenda for Action at the June European Council; considers that this EU Agenda for Action should identify specific milestones and actions within timeframes in key areas such as education, health, water, agriculture, growth and infrastructure that will contribute to ensuring the achievement of the MDGs by 2015 with a view, among other objectives, to eradicating hunger by 2015;
pauž bažas par to, kā spekulācijas ar pārtikas precēm, tostarp patēriņa preču riska ieguldījumu fondi, veicina badu un nabadzību; aicina Komisiju izpētīt spekulāciju ar pārtikas cenām ietekmi un, pamatojoties uz šo pētījumu, ieteikt piemērotus pasākumus;
Is concerned by the effects of speculation in food commodities, including commodity hedge funds, on hunger and poverty; invites the Commission to analyse the effect of speculation on food prices and to come up with appropriate measures on the basis of this analysis;
atgādina, ka no šīs krīzes visvairāk cieš mazāk aizsargāti iedzīvotāju slāņi un tāpēc uzsver, ka ir nepieciešama efektīva sociālā politika, lai sniegtu lielākas iespējas nabadzīgajiem vai trūcīgajiem iedzīvotājiem un mīkstinātu pašreizējās pārtikas krīzes ietekmi;
Recalls that those suffering the most from this crisis are the less-favoured layers of the population and therefore stresses the need for appropriate social policies to empower poor or deprived populations and mitigate the effects of the current food crisis;
Ilgtspējīga pārtikas ražošana
Sustainable food production
uzsver — nedrīkst būt svarīgāka mērķa par pārtikas nodrošināšanu ikvienam cilvēkam visā pasaulē; uzsver, ka atbilstoši EK līguma 33. pantam pārtikai jābūt pieejamai par samērīgām cenām;
Emphasises that the supply of food to all people across the globe should take precedence over any other goal; stresses that food should be available at reasonable prices, as stated in Article 33 of the EC Treaty;
atgādina par nepieciešamību nodrošināt iekšēju un pasaules līmeņa lauksaimniecības tirgu regulējumu, lai sniegtu labumu patērētājiem, palielinātu lauksaimnieku ienākumus, veicinātu pārstrādes rūpniecību un nodrošinātu ilgtspējīgu ES pārtikas politiku;
Recalls the need to ensure internal and global regulation of agricultural markets in the interest of consumers, farmers’ incomes, the processing industries and a sustainable EU food policy;
uzsver, ka izejvielu izmaksas veido salīdzinoši niecīgu daļu no daudzu pārtikas preču kopējām izmaksām; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt neatbilstību starp lauku saimniecību un lielāko mazumtirgotāju noteiktajām cenām;
Emphasises that the raw material cost is a relatively minor component in the total cost of many food products; calls on the Commission and the Member States to analyse the discrepancies between farmgate prices and those charged by the major retailers;
tāpēc aicina veikt ietekmes novērtējumu saistībā ar mazumtirgotāju nozīmi pārtikas produktu apritē, jo, salīdzinot ar dzīves dārdzību, pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas ir augušas nesamērīgi; aicina mazumtirgotājus piedāvāt ražotājiem taisnīgu cenu, vienlaikus nodrošinot patērētājiem pārtikas produktus par saprātīgām cenām;
Calls, therefore, for an impact assessment of the role of retailers in the food chain, as retail food prices have risen disproportionately compared with the cost of living; calls on retailers to pass on a fair price to producers, while at the same time providing consumers with reasonably priced food;
norāda, ka pašreizējo ES labības krājumu pietiktu tikai 30 dienām, un apšauba to, vai ir nodrošināti atbilstīgi pārtikas krājumi, jo īpaši, ja ņem vērā iespējamās krīzes situācijas; aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas pārtikas krājumu izveidei, lai nākotnē novērstu krīzes;
Points out that current EU cereal stocks would last only 30 days, and questions whether our food stocks are at the right level, especially in view of possible crises; asks the Commission to develop strategies to set up food stocks to prevent future crises;
prasa precīzāk prognozēt lauksaimniecības produkcijas apjomu, lai krietni agrāk varētu noteikt pasaules pārtikas nodrošinājuma dominējošās tendences;
Calls for better forecasting of agricultural output so as to be able to identify prevailing trends in world food supply much earlier;
uzsver, ka prioritāra nozīme jāpiešķir pārtikai un nevis degvielai un ka biodegvielas ražošanai jānosaka stingri ilgtspējības kritēriji; atzīmē, ka šie kritēriji jāievēro, cenšoties panākt ieteiktos mērķus saistībā ar biodegvielas izmantošanu;
Stresses that priority needs to be given to food over fuels, and that biofuel production should be linked to strong sustainability criteria; notes that in achieving the proposed biofuels target these criteria must be met;
Labāka attīstības politika
Better development policies
uzskata — lai īsteni cīnītos pret badu, ir nepieciešama vispārēja ilgtspējīgas attīstības politika, lai jaunattīstības valstis varētu pietiekamā daudzumā saražot ūdeni un pārtiku un nodrošināt ar šiem resursiem iedzīvotājus;
Considers that a genuine fight against hunger requires a global sustainable development policy in order to enable developing countries to produce and supply their population with sufficient water and food;