natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka, pieaugot pieprasījumam pēc biodegvielas, palielinās spiediens pēc šīs degvielas ražošanas un tas apdraud bioloģisko daudzveidību galvenokārt jaunattīstības valstīs, jo notiek dzīvotņu un ekosistēmu, tostarp arī mitrāju un mežu, pasliktināšanās un pārveide;
Points out that growing demand for agri-fuels and the consequent intensification of pressure for their production are threatening biodiversity, notably in developing countries, owing to the degradation and conversion of habitats and ecosystems such as wetlands and forests, among others;
uzsver, ka proporcionāli samilzušajām vajadzībām un problēmām, kas saistītas gan ar bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, gan ar klimata pārmaiņām, astotajā pamatprogrammā jāpalielina budžets vides un bioloģiskās daudzveidības izpētei;
Stresses the need to increase the budget for research dedicated to the environment and biodiversity under the Eighth Framework Programme, proportionate to the huge needs and challenges of tackling both biodiversity loss and climate change;
norāda, ka Padome 2009. gada 21. oktobra secinājumu 8. punktā aicina Komisiju steidzami pa nozarēm pārskatīt subsīdijas, kas negatīvi ietekmē vidi; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, ņemot vērā šos secinājumus, lai nepieļautu tādu subsīdiju ietveršanu darbības plānos, kurām ir negatīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību Eiropā;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact; calls on the Commission to act on those conclusions immediately in order to avoid subsidies to policies which have a negative impact on European biodiversity;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot septītās vides rīcības programmas izstrādes sagatavošanas posmu, lai turpinātu un veicinātu debates un īpašus pasākumus bioloģiskās daudzveidības jomā ES;
Calls on the Commission and the Member States to use the preparatory phase of the development of the Seventh Environment Action Programme to advance and promote the debate as well as specific actions on biodiversity in the EU;
Bioloģiskā daudzveidība un klimata pārmaiņas
Biodiversity and climate change
uzsver, ka bioloģiskajai daudzveidībai un elastīgām ekosistēmām ir liela nozīme, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, ņemot vērā to, ka sauszemes un jūras ekosistēmas pašreiz absorbē aptuveni pusi no CO2 antropogēnās emisijas apjoma;
Underlines the vital importance of biodiversity and resilient ecosystems for climate change mitigation and adaptation, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO2 emissions;
atzinīgi vērtē atbalsta palielināšanu pasākumiem, kuri paredzēti, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un no kuriem labumu var gūt arī bioloģiskā daudzveidība, tomēr tiem nevajadzētu negatīvi ietekmēt bioloģiskajai daudzveidībai piešķirto finansējumu;
Welcomes the increasing support for measures to reduce the impact of climate change from which biodiversity can also benefit, but which should not have a negative impact on the funding for biodiversity as such;
aicina Komisiju nodrošināt, lai klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās kontekstā īstenotās darbības negatīvi neietekmētu jūras un sauszemes bioloģisko daudzveidību;
Calls on the Commission to ensure that actions taken in the context of climate change mitigation and adaptation do not have adverse effects on marine and terrestrial biodiversity;
uzskata, ka augsnei ir būtiska nozīme ES mērķa sasniegšanā bioloģiskās daudzveidības jomā; atzīst, ka augsnes degradācijas iemesli sākotnēji ir vietēji un reģionāli un tāda ir arī augsnes degradācijas ietekme, un atzīst, ka konsekventi jāievēro subsidiaritātes princips; aicina dalībvalstis pildīt saistības par augsnes kvalitātes nodrošināšanu un tās uzturēšanu labā stāvoklī un mudina dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas augsnes aizsardzības tiesību aktus, pildīt savus pienākumus;
Underlines that soil plays a vital role in achieving the EU's biodiversity objective; recognises that soil degradation has primarily local and regional causes and impact, and that the principle of subsidiarity should consequently be respected; calls on all Member States to fulfil their obligations in terms of guaranteeing soil quality and keep the soil in good condition and urges those Member States without soil protection legislation to shoulder their responsibilities;
Bioloģiskās daudzveidības ekonomiskā vērtība
Economic value of biodiversity
uzsver zivsaimniecības būtisko nozīmi no ekonomikas un sociālā viedokļa piekrastes teritoriju attīstībā un no ekoloģijas viedokļa ‐ jūras ekosistēmu saglabāšanā; uzskata, ka KZP ir nevis jāliek šķērsli, bet gan jāveicina tas, ka dalībvalstis ievēro tiesību aktus bioloģiskās daudzveidības jomā, jo īpaši attiecībā uz to, ka Natura 2000 iekļautajās jūras teritorijās tiek ieviesti atbilstīgi aizsardzības pasākumi;
Stresses the essential role played by fisheries from an economic and social point of view in coastal development and from an environmental point of view in marine ecosystems; considers that the CFP must not hinder but facilitate Member States' compliance with biodiversity legislation, in particular the establishment of adequate protection measures in marine Natura 2000 sites;
atzīst ievērojamo darbavietu potenciālu, kas saistīts ar ilgtspējīgas ekonomikas un videi nekaitīgas infrastruktūras attīstību, turklāt tas nozīmē, ka būtu nepieciešams vietējais darbaspēks, lai īstenotu šīs darbības (jo tās nevar veikt trešās valstīs), tādējādi būtiski sekmējot ES 2020. gada stratēģijas īstenošanu;
Recognises the considerable job potential that is linked to the development of a sustainable economy and green infrastructure, which by their nature would imply local jobs (which cannot be relocated to third countries), thus contributing considerably to the EU's 2020 Strategy;
turklāt pauž stingru pārliecību par to, ka tādi aspekti kā resursu efektivitāte, ilgtspējīgas ekonomikas attīstība un dabas saglabāšana var cits citu papildināt un ka tam tā būtu jānotiek; vērš īpašu uzmanību uz ekotūrisma un agrotūrisma attīstību, jo atpūta un dabas saglabāšana ir savstarpēji papildinošas darbības;
Furthermore, strongly believes that resource efficiency, sustainable economic development and nature conservation can and should go hand in hand; draws particular attention to the development of eco- and agri-tourism, whereby recreation and conservation are mutually reinforcing;
uzsver bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas nozīmi, īstenojot ES stratēģiju 2020. gadam, ne tikai tādēļ, ka tai piemīt iespējas radīt nodarbinātību, bet arī ieguldījuma dēļ, ko tā nodrošina resursu efektīvai un ilgtspējīgai izmantošanai; atzīst, ka arvien pieaugošais materiālu ražošanas, tirdzniecības un patēriņa līmenis ir nozīmīgs virzītājspēks, kas ietekmē bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pasākumus, kas veicina un attīsta resursu efektīva izmantojuma un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas (IPR) politikas;
Emphasises the importance of biodiversity conservation in the implementation of the Europe 2020 strategy, owing not only to the employment potential it can generate, but also to the contribution it makes to the efficient and sustainable use of resources; recognises that rising levels of materials production, trade, and consumption are an important driving force behind biodiversity loss, and therefore calls on the Commission and Member States to adopt measures to promote and develop resource efficiency and sustainable consumption and production (SCP) policies;
uzskata, ka Komisijai jo īpaši finansējuma kontekstā jāuzņemas lielāka atbildība par dabas vērtību saglabāšanu Natura 2000 tīklā;
Believes that the Community should take greater responsibility for safeguarding natural values in the Natura 2000 network, particularly in the context of funding;
atzinīgi vērtē LIFE+ paredzēto izdevumu palielinājumu (2011. gada budžeta projektā norādīts palielinājums par 8 %), tomēr uzsver, ka ES budžetā šis instruments veido pavisam niecīgu daļu (0,2 %); turklāt norāda, ka, izbeidzoties Kopienas finansējumam, ES finansētie saglabāšanas pasākumi ne vienmēr tiek turpināti; aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst dažādiem apstākļiem, kas saistīti ar projektu ilgtspēju, un ieviest projektu sistemātisku uzraudzību pēc tam, kad veikts pēdējais maksājums;
Welcomes the increase in spending for LIFE+ (+ 8% in the 2011 draft budget), but underlines that this instrument continues to represent only a very small part of the EU budget (0,2%); notes, moreover, that EU-funded conservation measures are not always continued once Community financing stops; calls on the Commission to give fuller consideration to the various factors relevant to the sustainability of projects and to introduce systematic monitoring of projects after the final payment;
apzinās, ka papildu finansējums bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai ir pieejams, izmantojot citus instrumentus, piemēram, struktūrfondus un Lauku attīstības fondu, tomēr pauž nožēlu par to, ka vairākums dalībvalstu šo iespēju izmanto ļoti ierobežotā mērā; atgādina, ka lielāko daļu līdzekļu, lai finansētu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, pašlaik nodrošina ELFLA;
Is aware that additional funding for biodiversity conservation is available through other instruments, such as the Structural Funds and the Rural Development Fund, but deplores the limited use most Member States make of this possibility; recalls that the biggest contribution for financing biodiversity is currently available through the EAFRD;
neapsteidzot turpmākās apspriedes un lēmumus par jauno daudzgadu finanšu shēmu (no 2014. gada) un pašreizējās finanšu shēmas (2007.–2013. gadam) starpposma pārskatu, sagaida, ka budžeta ierobežojumu dēļ vairāk nekā līdz šim būs nepieciešams panākt augstu pievienoto vērtību Eiropas izdevumiem, tostarp ar bioloģisko daudzveidību saistītiem izdevumiem, un to efektīvāku izlietojumu;
Without pre-empting future discussions and decisions about the new multiannual financial framework (from 2014 onwards) and the mid-term review of the current budgetary framework (2007-2013), expects that budgetary constraints will make it more necessary than ever to achieve high added value and increased effectiveness of European spending, including biodiversity spending;
tādēļ uzsver, ka ir jāgūst lielāks priekšstats par to izdevumu izlietojuma efektivitāti, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību, un aicina Komisiju sniegt paraugprakses piemērus attiecībā uz efektivitāti un pievienoto vērtību;
Therefore, underlines the need to gain greater insight into the effectiveness of biodiversity spending and calls on the Commission to provide examples of good practice in terms of effectiveness and added value;
atzinīgi vērtē IUCN ieteikumu 0,3% no IKP izlietot valsts pasākumiem, kas paredzēti bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai;
Welcomes the recommendation made by IUCN for 0,3% of GDP to be spent on national biodiversity conservation measures;
ar bažām atzīmē, ka vairākās dalībvalstīs to projektu skaits, kurus katru gadu finansē saskaņā ar LIFE+ programmu, ir mazāks nekā to paredz šādiem projektiem paredzētais līdzekļu piešķīrums; aicina Komisiju izvērtēt nepilnīgas īstenošanas iemeslus un vajadzības gadījumā ierosināt izmaiņas programmu reglamentējošajos noteikumos, jo īpaši attiecībā uz līdzfinansēšanas līmeni;
Notes with concern that the number of projects financed under the LIFE+ programme each year is below the indicative allocation in various Member States; invites the Commission to assess the reasons for this under-implementation and where necessary to propose changes to the rules governing the programme, particularly as regards co-financing levels;
pauž pārliecību par to, ka ar valsts līdzekļiem vien nepietiks, lai sasniegtu ES pamatmērķi, un uzsver arī korporatīvās atbildības nozīmi, pievēršoties jautājumam par bioloģisko daudzveidību; aicina Komisiju pievērst uzmanību politikas īstenošanas līdzekļiem, kas gan valsts, gan privātajā sektorā veicina pozitīvus ieguldījumus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un nepieļauj tādus ieguldījumus, kas negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi uzņēmējdarbības un bioloģiskās daudzveidības platformu, lai bioloģisko daudzveidības jautājuma risināšanā iesaistītu privātā sektora pārstāvjus;
Is convinced that public spending alone will not suffice to reach the EU headline target and underlines the importance of corporate responsibility to also take into account biodiversity; calls on the Commission to look into means of implementing policies that encourage positive investments in conserving biodiversity and discourage investment which impacts on biodiversity, in both the public and private sectors; welcomes in this regard the launch of the Business and Biodiversity Platform by the Commission to engage the private sector in the biodiversity agenda;
iesaka noteikumos par atbilstību finansējuma saņemšanai paredzēt lielāku elastības pakāpi, lai iedrošinātu visus attiecīgos dalībniekus pieteikties ar bioloģiskās daudzveidības veicināšanu saistīto projektu finansējuma saņemšanai;
Recommends that greater flexibility be injected into the rules on eligibility for financing biodiversity-related projects and to encourage all the relevant players to apply for it;
uzsver, ka, nosakot ražojumu galīgo cenu tirgū, jāņem vērā ārējās izmaksas, riski un ietekme, piemēram, tradicionālās ainavas saglabāšana, kaitējums bioloģiskajai daudzveidībai vai ar bioloģiskās daudzveidības veicināšanu saistītās izmaksas; norāda, ka ilgtermiņā tas ir uzņēmumu interesēs, ja tie arī nākotnē vēlas izmantot dabas resursus; mudina Eiropas Komisiju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā 2010. gada laikā nākt klajā ar paziņojumu par Natura 2000 turpmāko finansēšanu, lai šo aspektu varētu izskatīt kopā ar jauno bioloģiskās daudzveidības stratēģiju laikposmā līdz 2020. gadam;
Underlines the need to incorporate external costs, risks and effects, such as the preservation of agricultural land, the damage done to biodiversity or the costs incurred to support biodiversity, into the final price of products on the market; points out that this is in the long-term interest of companies if they wish to continue to have access to natural resources; urges the European Commission to publish the communication that it has announced on the future financing of Natura 2000 as soon as possible and in any event during 2010 so that this aspect can be examined together with the new biodiversity strategy for the period up to 2020;
Informācijas un zināšanu pamatapjoms
Data and knowledge base
uzsver integrētu vides pārskatu nozīmi saiknes analizēšanā starp vidi un ekonomiku Eiropas, valsts un reģionālā līmenī, lai novērtētu ražošanas un patēriņa modeļu ietekmi uz dabas resursiem, un aicina dalībvalstis regulāri sniegt Eiropas Kopienu Statistikas birojam un Eiropas Vides aģentūrai nepieciešamos datus;
Stresses the importance of integrated environmental accounting in analysing the link between the environment and the economy at European, national and regional level in order to assess the effects of production and consumption patterns on the natural resources and calls on the Member States to regularly provide Eurostat and the European Environment Agency with the necessary data;
norāda, ka pētniecībai un attīstībai ir būtiska nozīme pašreizējo zināšanu trūkumu novēršanā un regulāru tendenču uzraudzības nodrošināšanā bioloģiskās daudzveidības jomā, kā arī tādu politikas rīku izstrādē, ar kuriem apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Points out that research and development are of key importance in order to close current knowledge gaps and ensure regular monitoring of biodiversity trends, as well as for developing policy tools to halt biodiversity loss;
atzinīgi vērtē Komisijas apvienoto ziņojumu par 2001.–2006. gadu, kurā ir novērtēts aizsargāto dzīvotņu un sugu saglabātības stāvoklis ES un dalībvalstu panākumi, īstenojot Natura 2000 tiesību aktus, tomēr pauž nožēlu par tādu gadījumu daudzo skaitu, kad saglabātības stāvoklis raksturots kā “nezināms”; aicina dalībvalstis uzlabot ziņojumus, bet EVA un Komisiju ‐ panākt datu lielāku ticamību un salīdzināmību turpmākajos ziņojumos;
Welcomes the Commission's composite report 2001-2006, evaluating the conservation status of protected habitats and species in the EU and the progress made by Member States in implementing Natura 2000 legislation, but regrets the high number of ‘unknown’ qualifications; calls on Member States to improve their reporting and on the EEA and the Commission to ensure a better reliability and comparability of data in its future reports;
uzsver, ka ir jāizstrādā konkrēta vērtēšanas pamatsistēma un, balstoties uz to, Komisijai ir jāvērtē mērķu vai apakšmērķu īstenošanas progress; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas Vides aģentūras darbu Bioloģiskās daudzveidības informācijas sistēmas (BISE) jomā un bioloģiskās daudzveidības būtiskāko faktu apkopojumu, nodrošinot attiecīgas iespējas, kas ļaus uzlabot un pielāgot politikas veidošanu bioloģiskās daudzveidības jomā un sekmēs to, lai Komisija izstrādātu stratēģisko plānu; uzsver, ka drīzāk būtu jāizmanto pašreizējie dati, nevis jāuzstāj uz jaunu datu vākšanu;
Stresses the need to develop a clear baseline, on the basis of which the Commission is to measure progress towards the (sub-)targets; welcomes in this regard the work of the European Environment Agency with regard to the Biodiversity Information System (BISE) and the biodiversity baseline, which will provide useful tools to improve and fine-tune biodiversity policy-making, in particular for the strategic plan being developed by the Commission; underlines that existing data should be used rather than insisting on the collection of new data;
ņemot vērā sabiedrības pašreizējo zināšanu trūkumu par bioloģiskās daudzveidības nozīmi, atzinīgi vērtē Komisijas rīkotās informācijas kampaņas un aicina dalībvalstis censties vēl vairāk, lai noturīgi palielinātu sabiedrības informētību un apmainītos ar paraugpraksi;
Given the current lack of knowledge among the general public about the importance of biodiversity, welcomes the Commission's information campaign and calls on the Member States to substantially increase their awareness-raising efforts and best practice exchanges;
pauž bažas par nespēju īstenot 2002. gadā notikušajā pasaules valstu augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību noteikto starptautisko mērķi par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās tempa apturēšanu līdz 2010. gadam vai pat tuvoties šā mērķa sasniegšana, kā arī par to, ka, nepārtraukti samazinoties bioloģiskajai daudzveidībai un pasliktinoties ekosistēmām, būs grūtāk sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un mērķi līdz 2015. gadam samazināt nabadzību un badu un uzlabot cilvēku veselību un labklājību aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt bioloģiskās daudzveidības ietveršanu tādos pasaules procesos kā Tūkstošgades attīstības mērķi;
Expresses its concern about the failure to realise or even approach the global target to reduce the rate of biodiversity loss by 2010, as defined at the World Summit on Sustainable Development in 2002, and about the implications of the continuous biodiversity loss and ecosystem degradation for the Millennium Development Goals (MDGs) and the 2015 objective of reducing poverty and hunger and improving health and human well-being and calls on the Commission and Member States to support the mainstreaming of biodiversity into global processes such as the Millennium Development Goals;
atzinīgi vērtē Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferenci, kas notiks 2010. gada oktobrī Nagojā, un prasa, lai ES nosūtītu uz šo konferenci daudzskaitlīgu, labi sagatavotu un koordinētu delegāciju; uzsver, ka ir jānosaka stingra, saskaņota un konceptuāla ES nostāja; tomēr pauž bažas par to, ka konferencē piedalīsies tikai vides ministri, jo, lai tādā visai pasaulei svarīgā jautājumā kā bioloģiskās daudzveidības nodrošināšana panāktu progresu, ir nepieciešama starpnozaru pieeja;
Welcomes the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity in Nagoya in October 2010 and urges the EU to send a broad delegation, well prepared and coordinated, to this conference; underlines the necessity for the EU to define a strong and coherent position upstream; is concerned, however, about the fact that only environment ministers will attend the conference, whereas securing progress on the global biodiversity agenda requires a cross-sector approach;
prasa, lai Komisija atbalstītu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu veidoto starpvaldību platformu politikām bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zinātnes jomā un sniegt palīdzību šīs platformas izveidē;
Urges the Commission to support the creation of an intergovernmental platform for policies in the field of biodiversity and ecosystem services science, under the auspices of the United Nations Environment Programme, and to help create that platform;
norāda, ka atmežošanas dēļ CO2 emisijas apjoms ir lielāks nekā emisijas apjoms, ko veido visa transporta nozare, un ka mežu saglabāšana ir viens no bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanas pamatelementiem pasaulē;
Points out that deforestation accounts for more CO2 emissions than the whole transport sector and that conservation of forests is one of the core elements for the global conservation of biodiversity and ecosystem services;
mudina Komisiju un dalībvalstis efektīvi saskaņot vides noturīguma aspektu attiecībās ar trešām valstīm, vienlaikus ievērojot sociālās tiesības un garantijas saistībā ar vietējo kopienu un pirmiedzīvotāju aizsardzību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, īpašu uzmanību pievēršot zemes izmantojumam un mežu aizsardzībai un turpināt tā dēvēto “zaļo diplomātiju”; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai “no divpadsmit punktiem sastāvošajā ES rīcības plānā Tūkstošgades attīstības mērķu atbalstam” tiktu atzīts, ka attīstības sadarbībā un ārējās darbībās ir obligāti nepieciešams ietvert vides ilgtspēju, un lai tajā tiktu paredzēta mērķtiecīga finansiāla līdzdalība bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu atbalstam;
Encourages the Commission and Member States to effectively mainstream environmental sustainability in their relations with third countries ' alongside respect for social rights and guarantees regarding the protection and participation of local communities and indigenous populations in decision-making processes, with particular regard to soil use and forest protection and to continue the ‘Green Diplomacy’; calls on Member States and the European Commission to ensure that the ‘twelve-point EU action plan in support of the Millennium Development Goals’ recognises the imperative for environmental sustainability to be mainstreamed through its development cooperation and external actions and provides for a focused financial intervention in support of biodiversity and ecosystem services;
uzsver, ka ir nepieciešamas novatoriskas finanšu sistēmas, lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības (ekonomiskās) vērtības atzīšanu; mudina dalībvalstis un Komisiju iesaistīties globālā diskusijā par nepieciešamību pēc novatoriskām sistēmām maksājumiem par ekosistēmu pakalpojumiem un ar tām saistītiem iespējamiem nosacījumiem;
Underlines that innovative financial systems are needed to promote the recognition of the (economic) value of biodiversity; encourages Member States and the Commission to engage in a global discussion on the need for and possible modalities of innovative systems for the payment of ecosystem services;
uzstāj, ka tirdzniecībai paredzēto produktu noturīgums ir būtisks starptautisko tirdzniecības līgumu elements; šajā sakarībā uzsver, ka jebkurā turpmākajā PTO nolīgumā jāietver ar tirdzniecību nesaistīti apsvērumi, tostarp apsvērumi par ražošanas paņēmieniem un bioloģiskās daudzveidības respektēšanu;
Insists that, in international trade agreements, sustainability of the products being traded is a key element; underlines in this regard the need to incorporate ‘non-trade concerns’, including production methods and respect for biodiversity, in any future WTO agreement;