natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka vadītāju un darbinieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, kuras mērķis ir aizsargāt sabiedrību vadītājus, darbiniekus un augstāko vadību no prasībām, kas saistītas ar riskantiem vai nepārdomātiem lēmumiem un darbībām, veicot amata pienākumus, neatbilst ilgtspējīgas riska pārvaldības principiem atalgojuma jomā;
Stresses that directors' and officers' liability insurance designed to protect companies' directors, officers and senior managers against claims arising from risky or negligent decisions and actions taken whilst managing their business are not in line with sustainable risk management in the field of remuneration;
uzsver, ka ir jābūt pienācīgam līdzsvaram starp mainīgo un fiksēto atalgojuma daļu;
Stresses that there must be an appropriate balance between variable and fixed remuneration;
ierosina, ka atalgojuma mainīgā daļa ir izmaksājama tikai tad, ja tā ir pieņemama, ņemot vērā iestādes finanšu stāvokli un kapitāla bāzi, un pamatota, ņemot vērā uzņēmuma ilgtermiņa darbības rādītājus; uzskata, ka kompetentajai uzraudzības iestādei vajadzētu piešķirt tiesības ierobežot mainīgā atalgojuma kopējo apmēru finanšu iestādēs, lai stiprinātu akciju kapitālu;
Suggests that variable remuneration should be paid only if it is sustainable in the light of the financial situation and capital base of the institution, and justified in the light of the long-term performance of the firm; considers that for financial institutions, the competent supervision authority should have the right to limit the overall amount of variable remuneration in order to strengthen equity capital;
uzsver, ka atalgojuma mainīgā elementa ievērojamas daļas izmaksu vajadzētu atlikt uz pietiekami ilgu laikposmu; minētās daļas lielumu un pagarinājuma termiņa ilgumu vajadzētu noteikt atbilstīgi ekonomikas attīstības ciklam, uzņēmējdarbības veidam, to ietekmējošajam riskam un attiecīgā darbinieka darbībai; tiesības uz atalgojumu, kas izmaksājams saskaņā ar atlikto kārtību, nevajadzētu iegūt ātrāk nekā proporcionāli maksājama atalgojuma gadījumā; izmaksas termiņu vajadzētu pagarināt vismaz 40% no atlīdzības mainīgās daļas; ja atlīdzības mainīgā daļa ir īpaši liela, vajadzētu atlikt vismaz 60% maksājumu no šīs summas, un šim pagarinājumam nevajadzētu būt īsākam par pieciem gadiem;
Underlines that a substantial proportion of the variable remuneration component should be deferred over a sufficient period; the size of the proportion and the length of the deferral period should be established in accordance with the business cycle, the nature of the business, its risks and the activities of the staff member in question; remuneration payable under deferred arrangements should become a vested right no faster than that payable on a pro-rata basis; at least 40% of the variable remuneration component should be deferred; in the case of a variable remuneration component of a particularly high amount, at least 60% of the amount should be deferred and the deferral period should be no less than 5 years;
uzskata, ka mainīgās kompensācijas ievērojamu daļu vajadzētu izmaksāt, izmantojot bezskaidras naudas instrumentus, piemēram, subordinētā parāda, iespējamā kapitāla veidā, akcijās vai ar akcijām saistītos instrumentos, ja šie instrumenti nodrošina ilgtermiņa vērtības radīšanai un riska periodiem atbilstošus stimulus;
Believes that a substantial proportion of variable compensation should be awarded in non-cash instruments such as subordinated debt, contingent capital, shares or share-linked instruments, as long as these instruments create incentives aligned with long-term value creation and the time horizons of risk;
uzskata ‐ lai novērstu “spekulācijas ar prēmijām”, atalgojuma politika būtu jāattiecina uz visu atalgojumu kopumā, tostarp pensijām un algām; uzskata arī, ka “pensijas prēmijas” vajadzētu piešķirt, izmantojot bezskaidras naudas instrumentus, piemēram, subordinētā parāda, iespējamā kapitāla veidā, izmantojot akcijas vai ar akcijām saistītus instrumentus, lai saskaņotu ilgtermiņa stimulus;
Considers that remuneration policies should apply to total remuneration, including pensions and salaries, to avoid ‘bonus arbitrage’; believes, furthermore, that ‘pension bonuses’ should be awarded in non-cash instruments such as subordinated debt, contingent capital, shares or share-linked instruments in order to align long-term incentives;
ierosina noteikt atlaišanas pabalsta (“zelta izpletnis”) maksimālo summu, kas būtu līdzvērtīga direktoru divu gadu darba samaksas fiksētajai daļai, ja darba attiecības tiek pārtrauktas priekšlaicīgi, un aizliegt atlaišanas pabalsta izmaksu pienākumu nepildīšanas vai brīvprātīgas aiziešanas no darba gadījumā;
Suggests setting an upper limit of the equivalent of two years of the fixed component of directors' pay on severance pay (‘golden parachutes’) in cases of early termination, and banning severance pay in cases of non-performance or voluntary departure;
prasa, lai atalgojuma politikas noteikšanā ņemtu vērā vīriešu un sieviešu līdztiesību;
Calls for equality between men and women to be taken into account in determining pay policies;
atkārtoti uzsver nepieciešamību piemērot sankcijas par jebkāda veida diskrimināciju uzņēmumos, it īpaši atalgojuma politikas noteikšanā, karjeras izaugsmē un vadītāju pieņemšanā darbā;
Reiterates the need to punish all forms of discrimination in companies, particularly in the determination of remuneration policies, in career development and in the process of recruiting directors;
uzskata, ka uzņēmumiem vajadzētu skaidri, izsmeļoši un savlaicīgi informēt par saviem kompensācijas piešķiršanas principiem un uzraudzības iestādēm vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas tām vajadzīga, lai novērtētu piemērojamo principu ievērošanu;
Believes that firms should disclose clear, comprehensive and timely information about their compensation practices and that supervisory authorities should have access to all the information they need to evaluate compliance with the applicable principles;
aicina valsts uzņēmumus ‐ tāpat kā citas sabiedrības ‐ nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz šādu uzņēmumu atalgojuma un prēmiju politiku;
Calls for state enterprises, like other companies, to exercise complete transparency concerning their pay and bonus policies;
prasa arī publiskot sīku informāciju par sabiedrību, tostarp valsts uzņēmumu, pensiju un papildu pensiju plāniem;
Calls, too, for the publication of details of companies' pension and supplementary pension arrangements, including those of state enterprises;
aicina Komisiju padarīt stingrākus savus 2009. gada 30. aprīļa ieteikumus attiecībā uz atalgojuma struktūru un riska koriģēšanu atbilstoši Finanšu stabilitātes padomes noteiktajiem un G20 valstu 2009. gada septembrī apstiprinātajiem principiem;
Calls on the Commission to reinforce its recommendations of 30 April 2009 on pay structure and risk alignment as required by the principles established by the Financial Stability Board and endorsed by the G20 in September 2009;
aicina Komisiju pieņemt stingrus un saistošus atalgojuma politikas principus finanšu nozarē, ņemot vērā ziņojumā par Kapitāla prasību direktīvu izklāstītos priekšlikumus banku sektoram, un kārtību, kas balstīta uz “ievēro vai paskaidro” principu to biržas sarakstā iekļauto sabiedrību publiskai atklāšanai, kuras neievēro minētos principus;
Calls on the Commission to adopt strong binding principles on remuneration policies in the financial sector, building on the proposals for banking in the report on the CRD, and a disclosure-driven regime based on a comply-or-explain procedure for listed companies which do not respect these principles;
mudina finanšu nozares uzraudzītājus īstenot Kompensācijas principu un standartu novērtēšanas metodoloģiju, ko 2010. gada janvārī ierosināja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja;
Urges supervisors in the financial sector to implement the Compensation Principles and Standards Assessment Methodology proposed by the Basel Committee on Banking Supervision in January 2010;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vispārējas starptautiskas sistēmas izveidi to personu skaita atklāšanai, kuru saņemtais atalgojums, ieskaitot tā galvenos elementus ‐ algu, prēmijas, ilgtermiņa stimulus un iemaksas pensiju shēmā ‐, ir 1 miljons eiro un vairāk;
Calls on the Commission and Member States to promote a common international structure for disclosure of the number of individuals in pay brackets from EUR 1 million upwards, to include the main elements of salary, bonus, long-term award and pension contribution;
aicina Komisiju apsvērt iekšējo un ārējo revidentu lomu saistībā ar efektīvas uzņēmumu vadības pilnīgu nodrošināšanu;
Invites the Commission to consider the roles of both internal and external auditors as part of ensuring the full spectrum of effective corporate governance;
aicina Komisiju izpētīt iespējas stiprināt to vadītāju lomu, kuriem nav izpildpilnvaru, tostarp nodrošināt, ka uzņēmumi garantē pastāvīgu apmācību un neatkarīgu atalgojumu, kas atspoguļo vadītāju bez izpildpilnvarām neatkarīgo lomu, kā arī pilnvarot uzraudzītājus intervēt “apstiprinātās personas”;
Calls on the Commission to investigate strengthening the roles of non-executive directors, including ensuring that firms provide on-going training and independent remuneration packages that reflect the independent role of non-executive directors, as well as providing the powers to supervisors to conduct ‘approved persons’ interviews;
aicina Komisiju savos tiesību aktu priekšlikumos precizēt uzraudzības iestāžu lomu atalgojuma politikā;
Calls on the Commission to clarify in its legislative proposals the role of the supervisory authorities in remuneration policy;
uzsver, ka atalgojuma mainīgo daļu nevajadzētu izmaksāt, izmantojot līdzekļus vai metodes, kas atvieglo izvairīšanos no nodokļu nomaksas par šo atalgojumu;
Stresses that variable remuneration should not be paid through vehicles or methods that facilitate the avoidance of payment of income taxes on this remuneration;
prasa nodrošināt to, lai atalgojuma reglamentēšanā netiktu pārkāptas Līgumos paredzētās pamattiesības, jo īpaši sociālo partneru tiesības noslēgt un īstenot koplīgumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi;
Calls for it to be ensured that, when remuneration is being regulated, this is not done to the detriment of the fundamental rights guaranteed by the Treaties, in particular the right of the social partners – in accordance with national laws and practices – to conclude and enforce collective agreements;
aicina Komisiju izveidot ES krīzes vadības sistēmu, lai novērstu jaunu finanšu krīzi, ņemot vērā iniciatīvas, kuras veikušas starptautiskas struktūras, piemēram G20 un SVF;
Calls on the Commission to set up an EU crisis management framework in order to avoid a new financial crisis, taking into account initiatives taken by international bodies such as the G20 and the IMF;
aicina Komisiju mudināt dalībvalstis atgādināt biržas sarakstā iekļautajām sabiedrībām un finanšu pakalpojumu sabiedrībām par to sociālo atbildību, to bojāto tēlu un nepieciešamību rādīt priekšzīmi starptautiskā labklājības sabiedrībā;
Calls on the Commission to encourage the Member States to remind listed companies and financial services companies of their social responsibility, their tarnished image and the need to set a good example in a prosperous international society;
uzskata, ka turpmāka uzņēmējdarbība vai filiāļu saglabāšana valstīs, kas atsakās sadarboties, ir pretrunā sabiedrību ilgtermiņa interesēm kopumā, un prasa Eiropas līmenī izstrādāt stratēģiju cīņai pret nodokļu oāzēm, lai īstenotu Londonā un Pitsburgā notikušajās G20 valstu sanāksmēs izteiktos paziņojumus;
Considers that continuing to do business or maintain branches in non-cooperative countries is contrary to the long-term interests of companies generally, and calls for the development of a European strategy to combat tax havens in order to implement the pronouncements made by the G20 in London and Pittsburgh;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ES un valstu regulatīvajām iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the EU and national regulatory authorities.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par jauniem pārtikas produktiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1331/2008 un atceļ Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD) )
European Parliament legislative resolution of 7 July 2010 on the Council position at first reading for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on novel foods, amending Regulation (EC) No 1331/2008 and repealing Regulation (EC) No 258/97 and Commission Regulation (EC) No 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD) )
ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11261/3/2009 – C7-0078/2010 ),
having regard to the Council position at first reading (11261/3/2009 – C7-0078/2010 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0872 ),
having regard to the Commission proposal to European Parliament and the Council ( COM(2007)0872 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6-0027/2008 ),
having regard to Article 251(2) and Article 95(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0027/2008 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 114. panta 1. punktu,
having regard to Article 294(7) and Article 114(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A7-0152/2010 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0152/2010 ),
pieņem šeit izklāstīto nostāju otrajā lasījumā;
Adopts the position at second reading hereinafter set out;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council, to the Commission and to the national parliaments.
Īstenojot Savienības politiku un ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), būtu jāgarantē augsts cilvēku veselības un patērētāju aizsardzības līmenis, kā arī augsts dzīvnieku labturības un vides aizsardzības līmenis.
In implementing Union policy and having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), a high level of protection of human health and consumer protection should be guaranteed and also a high level of animal welfare and environmental protection.
LESD 13. pantā ir precizēts, ka, nosakot un īstenojot Savienības politiku, Savienība un dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām.
Article 13 TFEU clarifies that the Union and the Member States are to pay full regard to the welfare requirements of animals when formulating and implementing policies, since animals are sentient beings.
Savienības tiesību aktos noteiktie standarti ir jāpiemēro visai Savienības tirgū laistajai pārtikai, tostarp pārtikai, kas ievesta no trešām valstīm.
The standards laid down in Union legislation must be applied to all foods placed on the market within the Union, including foods imported from third countries.
OV C 295 E, 4.12.2009., 42. lpp.
OJ C 295 E, 4.12.2009, p.
Komisijas Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR) 2005. gada 28. un 29. septembrī pieņēma atzinumu, kurā secināts, ka “riska novērtējumam vajadzīgās zināšanas ir pārāk niecīgas.
The Commission's Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR) adopted on 28–29 September 2005 an opinion which concluded that there were ‘major gaps in the knowledge necessary for risk assessment.
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.
The Union's rules on novel foods were established by Regulation (EC) No 258/97 of the European Parliament and of the Council of 27 January 1997 concerning novel foods and novel food ingredients OJ L 43, 14.2.1997, p.
Komisijas Ieteikums 97/618/EK (1997. gada 29. jūlijs) par zinātniskajiem aspektiem un informācijas sniegšanu, kas vajadzīga pieteikumu noformēšanu, lai laistu tirgū jaunus pārtikas produktus un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, un sākotnējo novērtējuma ziņojumu sagatavošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 OV L 253, 16.9.1997., 1. lpp.
Commission Recommendation 97/618/EC of 29 July 1997 concerning the scientific aspects and the presentation of information necessary to support applications for the placing on the market of novel foods and novel food ingredients and the preparation of initial assessment reports under Regulation (EC) No 258/97 of the European Parliament and of the Council OJ L 253, 16.9.1997, p.
Lai nodrošinātu saskaņotību ar Regulu (EK) Nr. 258/97, par kritēriju, lai pārtiku uzskatītu par jaunu pārtiku, būtu jāuzskata tas, ka šī pārtika Savienībā cilvēku uzturā lielā apjomā nav izmantoti pirms dienas, kad sāka piemērot Regulu (EK) Nr. 258/97, proti, 1997. gada 15. maija.
In order to ensure continuity with Regulation (EC) No 258/97, the absence of a use for human consumption to a significant degree within the Union before the date of application of Regulation (EC) No 258/97, namely 15 May 1997, should be kept as the criterion for a food to be considered as novel.
Lietošana Savienībā ir lietošana dalībvalstīs neatkarīgi no dienas, kad tās pievienojās Eiropas Savienībai.
A use within the Union refers to a use in the Member States irrespective of the date of their accession to the European Union.
Saskaņā ar šajā regulā noteikto definīciju par jauniem būtu uzskatāmi pārtikas produkti ar jaunu vai ar nolūku modificētu primāro molekulāro struktūru vai pārtikas produkti, kas sastāv vai ir sintezēti no mikroorganismiem, sēnēm vai aļģēm, jauniem mikroorganismu veidiem, kuriem nav nekaitīgas lietošanas vēstures, un augu dabiskā sastāva vielu koncentrāti.
Foods with a new or intentionally modified primary molecular structure, foods consisting of, or isolated from, micro-organisms, fungi or algae, new strains of micro-organism with no history of safe use and concentrates of substances that naturally occur in plants should be considered as novel foods as defined in this Regulation.
Būtu jāprecizē arī tas, ka
It should also be clarified that a food
par jaunu pārtiku, ja tai piemēro ▌ agrāk neizmantotu
be considered as novel when a production technology which was not previously used for
tirdzniecībai un lietošanai uzturā paredzētas pārtikas
the production of foods to be marketed and consumed
ražošanas tehnoloģiju.
is applied to that food.
jaunajā pārtikā ▌ būtu jāiekļauj tāda pārtika, kas iegūta no
Novel food should therefore include foods derived from
augiem un
plants and
dzīvniekiem, kuri audzēti, izmantojot netradicionālas tehnoloģijas, un pārtika, kas
animals, produced by non-traditional breeding techniques, and ▌foods
, izmantojot jaunus ražošanas procesus
by new production processes,
, piemēram, nanotehnoloģiju un nanozinātni
such as nanotechnology and nanoscience,
, kuri varētu ietekmēt pārtiku ▌.
which might have an impact on food ▌.
Par jaunu pārtiku nebūtu jāuzskata tāda pārtika, kas iegūta no jaunām augu šķirnēm vai lopu šķirnēm, kuras audzētas, izmantojot tradicionālās audzēšanas metodes.
Foods derived from new plant varieties, or from animal breeds produced by traditional breeding techniques, should not be considered as novel foods. ▌
; šīs direktīvas pielikuma 20. punktā ir noteikts, ka nedrīkst praktizēt tādu dabisku vai mākslīgu vairošanu vai dzīvnieku vaislošanas paņēmienus, kas izraisa vai var izraisīt ciešanas un savainojumus kādam no attiecīgajiem dzīvniekiem.
, point 20 of the Annex of which states that natural or artificial breeding procedures which cause, or are likely to cause, suffering or injury to any of the animals concerned must not be practised.
16. janvāra Atzinumā Nr. 23 par pārtikas apgādes vajadzībām veiktas dzīvnieku klonēšanas ētiskajiem aspektiem konstatēja, ka “nav pārliecinošu argumentu, kas pamatotu klonētu dzīvnieku un to pēcnācēju izmantošanu pārtikas ražošanā”.
stated in its Opinion (No. 23) of 16 January 2008 on ethical aspects of animal cloning for food supply that it ‘does not see convincing arguments to justify the production of food from clones and their offspring’.
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) Zinātniskā komiteja 2008. gada 15. jūlija atzinumā par dzīvnieku klonēšanu
The Scientific Committee of the European Food Safety Authority (the ‘Authority’) concluded in its Opinion of 15 July 2008 on animal cloning
Tā būtu jāreglamentē ar īpašu regulu, kas pieņemta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, bet ne piemērojot vienoto atļauju izsniegšanas procedūru.
They should be dealt with in a specific regulation, adopted under the ordinary legislative procedure, and should not be subject to the common authorisation procedure.
Līdz dienai, kad sāk piemērot šo regulu, Komisijai būtu jāiesniedz attiecīgs likumdošanas priekšlikums.
Before the date of application of this Regulation, the Commission should present a corresponding legislative proposal.
Kamēr nav stājusies spēkā regula par klonētiem dzīvniekiem, būtu jānosaka moratorijs tādu pārtikas produktu laišanai tirgū, kas ražoti no klonētiem dzīvniekiem vai to pēcnācējiem.
Pending the entry into force of a regulation on cloned animals, a moratorium should be imposed on the placing on the market of foods manufactured from cloned animals or their descendants.
nozīmīgā apjomā
in order
par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem
of the European Parliament and of the Council of 10 June 2002 on the approximation of the laws of the Member States relating to food supplements
to laiž
prior to that date
Tomēr šādu izmantojumu par uztura bagātinātāju vai tā sastāvā nedrīkstētu ņemt vērā novērtējumā par to, vai
However, that use as, or in, a food supplement should not be taken into account for the assessment of whether
uztura bagātinātāju,
other than ▌food supplement
Inženierijas ceļā iegūtu nanomateriālu izmantošana pārtikas ražošanā varētu pieaugt līdz ar tehnoloģijas turpmāku attīstību.
The use of engineered nanomaterials in food production might increase with the further development of technology.
Lai nodrošinātu cilvēku veselības aizsardzību augstā pakāpē, jāizstrādā vienota definīcija jēdzienam “inženierijas ceļā
In order to ensure a high level of protection of human health, ▌it is necessary to develop a uniform definition for engineered
, kas saistīti ar ▌ nanomateriāliem.
the risks associated with ▌nanomaterials.
pārtikas produkti, kas
food products produced from
Savienības tirgū pieejamām
available on the market within the Union,
, nebūtu jāuzskata par jaunu pārtiku.
, should not be considered as novel food. ▌
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.
The provisions of Directive 2001/83/EC of the European Parliament and of the Council of 6 November 2001 on the Community code relating to medicinal products for human use OJ L 311, 28.11.2001, p.
Šajā sakarā, ja dalībvalsts saskaņā ar Direktīvu 2001/83/EK konstatē, ka kāds produkts ir zāles, tad saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tai vajadzētu būt iespējai ierobežot šāda produkta laišanu tirgū.
In this respect, a Member State, if it establishes in accordance with Directive 2001/83/EC that a product is a medicinal product, should be able to restrict the placing on the market of such product in accordance with Union law.
Turklāt pārtikas definīcijā, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 178/2002, zāles nav ietvertas, un uz tām nebūtu jāattiecina šī regula.
Moreover, medicinal products are excluded from the definition of food as established by Regulation (EC) No 178/2002 and should not be subject to this Regulation.