natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pilnībā izmantot energotaupības iespējas neļauj vairāki šķēršļi, tostarp sākotnējo ieguldījumu izmaksas un tas, ka nav pieejams piemērots finansējums, arī informācijas trūkums, atšķirīgie stimuli, piemēram, īpašniekiem un īrniekiem, un tas, ka nav skaidrs, kurš ir atbildīgs par energotaupības īstenošanu;
whereas a range of barriers stand in the way of full exploitation of energy saving opportunities, including upfront investment costs and non-availability of suitable finance, lack of awareness, split incentives such as between landlords and tenants, and lack of clarity over who is responsible for delivering energy savings,
tā kā citās prioritārajās jomās, piemēram, attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un gaisa kvalitāti, ir gūts apliecinājums tam, ka obligāti sasniedzami mērķi veicina atbildīgu un mērķtiecīgu rīcību ES un valstu līmenī, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pietiekami vērienīgus pasākumus konkrētās politikas jomās un apņemšanos tos īstenot;
whereas mandatory targets have been shown in the case of other priority areas such as renewable energy and air quality to provide the drive, ownership and focus at EU and national level that are needed to ensure sufficient ambition in specific policies and dedication to their implementation,
tā kā nav noteikta konkrēta atbildība par 20 % mērķa sasniegšanu un trūkst apņemšanās īstenot šo mērķi;
whereas progress on energy saving is hampered by a lack of accountability for and commitment to delivering the 20% target,
tā kā enerģijas patēriņš ēkās ir aptuveni 40 % no kopējā energopatēriņa un ēku radīto emisiju apjoms ir aptuveni 36 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām ES un tā kā būvniecība ir nozīmīga ES ekonomikas nozare, kas nodrošina aptuveni 12 % no ES IKP; tā kā pašreizējo ēku renovācijas rādītāji ir ļoti zemi un tā kā joprojām nav atbilstošu pasākumu, kas ļautu samazināt esošo ēku energopatēriņu; tā kā ir svarīgi veikt vairāk un pamatīgākus esošo ēku fonda atjaunošanas darbus, lai sasniegtu 2020. un 2050. gadam noteiktos ES politikas mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām un enerģētiku , vienlaikus, iespējams, izveidojot ļoti daudz jaunu vietējo darba vietu un tā būtiski sekmējot ES ekonomikas atlabšanu, un tā kā energoefektīvus risinājumus ēku siltumizolācijai un ēku vadības un kontroles sistēmām var īstenot gan esošajās, gan jaunbūvētās ēkās, tā būtiski veicinot energotaupību;
whereas buildings are responsible for about 40% of energy consumption and about 36% of greenhouse gas emissions in the EU and whereas construction represents a large part of the EU economy with about 12% of the EU GDP; whereas the refurbishment rate of existing buildings is too low and whereas adequate measures to reduce the energy consumption of existing buildings are still missing; whereas increasing the number and level of deep renovations in the existing building stock is essential in order to reach the 2020 and 2050 EU policy goals on climate and energy and could create a substantial number of jobs thus contributing significantly to EU economic recovery, and whereas energy efficiency solutions on building envelope and with technical systems and installations already exist and can be implemented on both existing and new buildings leading to significant energy savings,
tā kā dzīvojamie nami nav sagatavoti klimata pārmaiņām ‐ mājas, kurās vasarā nav pietiekami vēss, un mājas, kurās ziemā nav pietiekami silts, ir visās valstīs (vairāk nekā 15 % Itālijā, Latvijā, Polijā, Kiprā un 50 % Portugālē), un tādās valstīs kā Kipra un Itālija mājas nav būvētas bargai ziemai;
whereas homes are not prepared for climate change: there are homes not being comfortably cool in the summer in all countries and there are homes not being comfortable warm in the winter (above 15% in Italy, Latvia, Poland, Cyprus and 50% in Portugal) and in country like Cyprus and Italy houses are not prepared for having cold winter,
tā kā rūpnieciskie elektromotori patērē 30–40 % no pasaulē saražotās elektroenerģijas un tā kā attiecīgo motoru sistēmu pienācīga optimizācija, regulējot ātrumu un izmantojot arī citas metodes, palīdzētu ietaupīt 30–60 % no patērētās enerģijas;
whereas industrial electrical motors consume 30%-40% of the electrical energy generated worldwide and whereas proper optimisation of relevant motor systems by using speed regulation and other techniques can save between 30% and 60% of energy consumed,
tā kā pašlaik tiek lēsts, ka enerģētiskā nabadzība ir skārusi 50–125 miljonus Eiropas iedzīvotāju, turklāt ekonomikas krīzes un enerģijas cenu pieauguma ietekmē šie skaitļi var palielināties; tā kā enerģētiskās nabadzības pamatā ir vairāku saistītu faktoru kopums, proti, zemi mājsaimniecības ienākumi, zemi apkures un siltumizolācijas standarti un enerģijas cenas, ko patērētāji nespēj samaksāt; uzsver, ka enerģijas taupības un energoefektivitātes politika ir risinājums enerģētiskās nabadzības problēmai;
whereas between 50 and 125 millions of Europeans are suffering from energy poverty and these figures may rise with the economic crisis and the increase in energy prices; whereas causes for energy poverty are universal across the EU and involve a combination of low household income, poor heating and insulation standards and unaffordable energy prices; underlines that energy savings and energy efficiency policies are strategic remedies to energy poverty,
tā kā gandrīz 30 % no kopējā Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma rada transporta nozare, ar fosilo kurināmo darbināmu tradicionālo automobiļu aizstāšana ar videi saudzīgu tehnoloģiju transportlīdzekļiem, kurus darbina atjaunojamā enerģija, palīdzētu būtiski samazināt CO2 emisijas un veidot fakultatīvu enerģijas uzkrājumu, kas ļautu novērst mainīga atjaunojamo energoresursu ražošanas apjoma radītās svārstības energotīklos;
whereas transport is responsible for almost 30 percent of the total European greenhouse gas emissions, a move from conventional fossil fuels cars to green technology vehicles powered by renewable energy, would contribute to substantial CO2 reduction, and create an optional energy storage, enabling the power grids to cope with the fluctuating production of renewable energy sources,
tā kā tiek lēsts, ka 69 % mājokļu Eiropā apdzīvo īpašnieki un 17 % ir galvenokārt pašu īpašnieku izīrēti citām privātpersonām, un tā kā ar energoefektivitāti saistītus atjaunošanas darbus privāto mājokļu nozarē ir grūti veikt finansiālu ierobežojumu dēļ;
whereas an estimated 69% of the housing stock in Europe is owner-occupied and 17% is private rented predominantly by individual landlords and whereas the private housing sector face financial constraints to carry out energy refurbishments,
tā kā pašreizējā ekonomikas krīze varētu veicināt straujāku virzību uz energoefektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni un rosināt iedzīvotājus mainīt energopatēriņa paradumus;
whereas the current economic crisis could lead to accelerating the transition to a low-carbon and energy efficient economy and to fostering a change of citizens' behaviour regarding energy consumption,
tā kā ir būtiski izstrādāt un laist tirgū jaunas, progresīvas tehnoloģijas, kas nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas ražošanu un efektīvāku energopatēriņu;
whereas it is essential that new, cutting-edge energy technologies which make for sustainable energy production and more efficient energy use should be developed and marketed,
tā kā saistošo mērķi ‐ līdz 2020. gadam panākt, ka atjaunojamā enerģija nodrošina 20 % no kopējā energopatēriņa ‐ varēs sasniegt tikai tad, ja tiks risināti ar esošo ēku fonda ekspluatāciju saistītie jautājumi;
whereas reaching the binding renewable energy target of 20% of final energy consumption by 2020 will only be achieved if the existing buildings stock is addressed,
tā kā Eiropas uzņēmumi ir guvuši iespaidīgus rezultātus, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un ‐ vēl jo svarīgāk ‐ ar novatoriskiem ražojumiem un risinājumiem nodrošinot, ka emisijas samazinās gan Eiropā, gan visā pasaulē;
whereas European companies have impressive track records for reducing their greenhouse gas emissions and, more importantly, for enabling emission reductions across European society and across the world through innovative products and solutions,
tā kā par mērķi ir jānosaka energoietilpīgu Eiropas uzņēmumu konkurētspējas saglabāšana globālas konkurences apstākļos,
whereas the aim must be to maintain the competitiveness of energy-intensive European undertakings facing global competition,
aicina dalībvalstis, pašvaldības un jo īpaši Komisiju veltīt energoefektivitātei pienācīgu uzmanību un nodrošināt savām iecerēm atbilstošus personāla un finanšu resursus;
Calls on Member States, local authorities, and especially on the Commission, to give energy efficiency the attention it deserves, and put in place resources (staffing and finance) which match their ambitions;
norāda, ka energoefektivitātes jautājums būtu jāiekļauj visās attiecīgajās politikas jomās, tostarp finanšu, reģionālās un pilsētu attīstības, transporta, lauksaimniecības, rūpniecības politikas un izglītības jomā;
Points out that energy efficiency should be integrated into all relevant policy areas, including finance, regional and urban development, transport, agriculture, industrial policy and education;
prasa ES pieņemt obligātu mērķi līdz 2020. gadam palielināt energoefektivitāti vismaz par 20 % un tā sekmēt pāreju uz ilgtspējīgu un videi saudzīgu ekonomiku;
Calls for the EU to adopt a binding target on energy efficiency by at least 20% by 2020, and thereby advance the transition into a sustainable and green economy;
uzskata, ka energoefektivitātes rīcības plānam vajadzētu būt vērienīgam un tajā būtu jāņem vērā visa energoapgādes ķēde, kā arī visu 2006. gada rīcības plānā iekļauto pasākumu īstenošanas rezultāti, un tas veicinātu saskaņā ar 2006. gada rīcības plānu pieņemto un jau uzsākto energoefektivitātes pasākumu īstenošanu un tajā būtu iekļauti papildu rentabli un atbilstīgi principi, kas ir saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes kritērijiem un kas ir nepieciešami 2020. gadam noteiktā mērķa sasniegšanai;
Considers that the Energy Efficiency Action Plan should be ambitious and focus on the full energy supply chain, which takes stock of the progress achieved with all measures contained in the 2006 Action Plan, reinforces implementation of energy efficiency measures adopted as outlined in the 2006 Action Plan, which are still under way, and includes additional measures which are cost-efficient and adequate principles in line with the criteria of subsidiarity and proportionality, that are required to achieve the 2020 target;
aicina 2011. gadā pārskatīt Energopakalpojumu direktīvu (EPD), tostarp arī pagarinot tās darbību līdz 2020. gadam, arī kritiski izvērtējot valstu energoefektivitātes rīcības plānus un to īstenošanu, kā arī nosakot obligātu ziņošanas kārtību, kurā noteikti obligātie elementi, piemēram, ziņošana par visiem attiecīgajiem enerģētikas politikas virzieniem, tostarp to elastības un atbalsta, piemēram, finansēšanas, mehānismiem, kā arī paredzot sistēmu, kas ļautu vērtēt katras dalībvalsts darbības un dalībvalstis attiecīgi sagrupēt, un attiecīgos gadījumos apvienojot ziņošanas prasības attiecībā uz EPD, energomarķējumu un ekodizainu, ja ir skaidrs, ka tas dalībvalstīm atvieglos ziņošanas kārtību;
Calls for a revision of the Energy Services Directive (ESD) in 2011 that includes an expanded time framework until 2020, a critical assessment of National Energy Efficiency Action Plans and their implementation, including common standards for reporting containing binding minimum elements on e.g. all relevant energy efficiency policies including soft and supporting tools like financing; evaluation and ranking Member State's actions as well as merging reporting requirements from the ESD, energy labelling and eco-design where appropriate and where it is shown to remove burdens from Member States;
mudina dalībvalstis ātri un efektīvi īstenot tirgus uzraudzības un atbilstības uzraudzības programmas attiecībā uz Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm, Regulu (EK) Nr. 1222/2009 par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem, un aicina Komisiju sekmēt un uzraudzīt šo programmu īstenošanu un vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras;
Urges Member States to implement quickly and efficiently market surveillance and compliance-monitoring programmes for Directive 2009/125/EC establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products, Directive 2010/30/EU on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products, and Regulation (EC) No 1222/2009 on the labelling of tyres with respect to fuel efficiency and other essential parameters, and calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of these programmes and start infringement procedures if necessary;
ierosina, ka, ņemot vērā tirgus uzraudzības uzdevumus un nozīmi, kas ir dalībvalstu kompetencē, Komisijai būtu jāveicina dalībvalstu sadarbība un informācijas apmaiņa, jo īpaši izveidojot atklātu ES līmeņa datu bāzi, kurā tiktu iekļauti pārbaužu rezultāti un dalībvalstu atklātie neatbilstīgie produkti, un veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka vienā dalībvalstī atklātie neatbilstīgie produkti tiek ātri izņemti no visiem 27 tirgiem;
Suggests that, understanding the challenge and importance of market surveillance, which is a national competence, the Commission should facilitate cooperation and sharing of information among Member States, in particular by creating an open EU database of test results and of non-compliant products identified in Member State and by taking steps to ensure that a non-compliant product identified in one Member State is quickly removed from all 27 Markets;
mudina Komisiju pēc pārskatītās Enerģijas marķējuma direktīvas stāšanās spēkā un pirms 2014. gada datuma, kas noteikts direktīvā, novērtēt to, kā jaunā energomarķējuma forma un reklāmās iekļauta obligātā norāde uz energomarķējuma sistēmu ietekmē patērētāju uzvedību, un veikt turpmākus pasākumus, ja ir nepieciešams uzlabot to efektivitāti;
Following the entry into force of the revised Energy Labelling Directive, encourages the Commission to assess, before the 2014 date mentioned in the Directive, the impact of the new energy labelling layout, and the mandatory reference to the energy-label scheme in advertisements on consumers' behaviour and to take further measures if necessary to increase their effectiveness;
aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt ES pasākumus, lai palielinātu visos posmos (pašreizējā energoefektivitātes līmeņa novērtēšanas, energoefektivitātes risinājumu izstrāde un īstenošana, energoefektīva darbība un uzturēšana) iesaistīto visu attiecīgo ieinteresēto personu un profesionālo dalībnieku izpratni un kompetenci energoefektivitātes jautājumos;
Calls upon the Commission and the Member States to promote measures to raise the level of awareness for and the know-how of energy efficiency issues among all relevant stakeholders and all professional actors involved at all stages (assessment of existing energy performance, design and implementation of energy efficiency solutions, energy efficient operation and maintenance);
aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt tiesību aktu efektivitāti attiecībā uz energotaupības un energoefektivitātes palielināšanu;
Calls on the Commission and the Member States to review the effectiveness of legislative measures to save energy and increase energy efficiency;
uzskata, ka, noslēdzot ilgtermiņa nolīgumus ar rūpniecības nozari, tiek nodrošināts augsts energoefektivitātes prasību izpildes līmenis un tādējādi ir iespējams panākt 2 % lielu ikgadēju energoefektivitātes uzlabošanos;
Considers that long-term agreements with the industry sector ensure a high compliance rate with energy efficiency requirements and thereby are able to result in an annual 2% energy efficiency improvement;
uzskata, ka vairāk uzmanības ir jāpievērš jauninājumiem sistēmā, piemēram, viedajiem tīkliem(elektroenerģijai, bet arī apkurei un dzesēšanai), viedajai uzskaitei, gāzes tīkliem, kuros integrēta biogāzes piegāde, un enerģijas uzkrāšanai, kas varētu veicināt energoefektivitāti, samazinot noslogotību, panākot retāku tīklu atvienošanu, vieglāk integrējot atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, tostarp decentralizētu ražošanu, samazinot rezerves ražošanas prasības un nodrošinot lielāku un elastīgāku uzglabāšanas jaudu; prasa nodrošināt, ka taisnīgu daļu no šiem ieguvumiem var izbaudīt arī tiešais patērētājs;
Considers that a stronger focus is needed on system innovations such as smart grids (for electricity but also for heating and cooling), smart metering, gas networks integrating biogas and energy storage which can facilitate energy efficiency by means of reduced congestion, fewer grid disconnections, easier integration of renewable technologies including the decentralised production, reduced reserve generation requirements and greater and more flexible storage capacities; asks to ensure that a fair share of these gains accrue to the end-use customers;
uzsver, ka centrālās apkures un dzesēšanas tīkli sniedz ieguldījumu energoefektīvas ekonomikas mērķa sasniegšanā 2050. gadā, un uzsver, ka ir nepieciešama skaidra un vispārēja stratēģija siltumenerģijas ražošanai un patēriņam (rūpnieciskais siltumenerģijas patēriņš, mājokļu apkure, dzesēšana) (tostarp attiecībā uz jaukta kurināmā etalona metodi centrālās apkures un dzesēšanas tīkliem), kas veidotu sinerģijas starp nozarēm; aicina Komisiju pētīt iespējas palielināt to energoefektivitāti; uzsver, ka šiem tīkliem jābūt atvērtiem konkurencei; norāda, ka, uzlabojot ēku energoefektivitāti, mazināsies pieprasījums pēc apkures, ko vajadzētu ņemt vērā, novērtējot centrālās apkures jaudu;
Underlines that district heating and cooling networks contribute to achieve a energy-efficient economy by 2050 and stresses that an explicit and comprehensive strategy for heat generation and use (industrial heat, domestic heating, cooling) is needed (including a method of multi-fuel benchmarks for district heating and cooling networks) that builds on synergies between sectors; calls on the Commission to undertake an inquiry on increasing their efficiency; stresses that these networks must be open to competition; notes that improvements to the energy efficiency of the housing stock will lead to a reduction in heat demand which should be factored in when assessing district heating capacity;
uzsver piegādes energoefektivitātes svarīgumu; norāda uz to, ka pārvades un sadales laikā arī rodas nozīmīgi elektroenerģijas zudumi (īpaši ģeneratoros un transformatoros, no pārāk augstas pretestības pārvades laikā), un norāda, ka vēl viens veids, kā panākt ievērojamus ietaupījums ir saīsināt ārkārtīgi garās pārveides ķēdes, ar kurām vienu enerģijas veidu pārveido citā; uzsver, ka mikroražošana, kā arī decentralizēta un dažādota enerģijas ražošana var garantēt apgādes drošību un samazināt zaudējumus; uzskata, ka jārada stimuli infrastruktūras uzlabošanai un prasa Komisijai sagatavot priekšlikumus par to, kā piekļūt neizmantotajām taupības iespējām, tostarp ieviešot ziņojumus par spēkstaciju ilgtspējību un veicot pasākumus spēkstaciju atjaunošanai un modernizācijai;
Emphasises the important role of supply side energy efficiency ; points out that transmission and distribution, contribute considerably to energy loss (notably in generators and transformers, as well as those resulting from excessively high resistances during transmission) and that shortening excessively long conversion chains for converting one type of energy into another electricity represents a major source of savings; stresses the role that microgeneration and decentralised and diversified generation might play in guaranteeing supply security and reducing losses; considers that incentives should be created aimed at improving infrastructure and asks the Commission to make proposals to unlock the untapped savings potential, including by introducing sustainability reports for power stations and taking measures to facilitate the retrofitting and modernisation of power stations;
mudina (naftas) ķīmijas rūpniecības uzņēmumus visā ES veicināt enerģijas atjaunošanu sadedzināšanas procesa laikā;
Urges the (petro) chemical industries throughout the EU to enhance energy recovery during flaring;
uzskata, ka lielāku uzmanību ir nepieciešams pievērst vispārējās energosistēmas efektivitātes palielināšanai, jo īpaši siltuma zudumu samazināšanai, tādēļ prasa pārskatīt Koģenerācijas direktīvu 2011. gada darba programmas ietvaros, lai veicinātu augstas energoefektivitātes koģenerāciju, mikrokoģenerāciju, ražošanas procesos radītā siltuma pārpalikuma izmantošanu un centralizēto apkuri / dzesēšanu, mudinot dalībvalstis noteikt stabilus un labvēlīgus reglamentējošus noteikumus, ieviešot integrētu elektroenerģijas pieprasījuma plānošanu apkurei/dzesēšanai, apsverot iespēju piešķirt koģenerācijas iekārtām prioritāru pieeju elektrotīklam, izmantojot rūpnieciskajā ražošanā radīto siltumu un veicinot augsti efektīvas koģenerācijas, mikrokoģenerācijas un centrālās apkures izmantošanu ēkās, kā arī veicinot koģenerācijas ilgtspējīgu finansēšanu, piemēram, mudinot dalībvalstis ieviest finansiālus stimulus;
Considers that a stronger focus is needed to increase the overall energy system efficiency, in particular to reduce heat losses; therefore calls for a revision of the CHP Directive within the 2011 working programme to promote highly efficient CHP, Micro-CHP, use of waste heat from industry, and district heating/cooling, by encouraging Member States to set up a stable and favourable regulatory framework by introducing integrated energy demand planning for heat/cooling electricity, by considering priority access to the electricity grid for CHP, the use of industrial heat, and by promoting use of highly efficient CHP, Micro-CHP and district heating in buildings and sustainable funding for CHP, e.g. by encouraging Member States to introduce financial incentives;
uzsver siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas tīkla vai siltuma, elektroenerģijas un dzesēšanas koģenerācijas tīkla svarīgo nozīmi, kas praktiski rada iespēju divkāršot kopējo energoefektivitāti; turklāt norāda, ka siltuma vai aukstuma uzglabāšana liela noslogojuma laikā varētu veicināt tīkla darbības elastību, radot iespēju ražot elektroenerģiju un uzglabāt siltumu tad, kad ražošana pārsniedz vietējā patēriņa vajadzības;
Underlines the importance of a distributed combined heat and power (CHP) or tri-generation network, which in practice allows a doubling of overall energy efficiency; points out, moreover, that heat or cooling storage could add flexibility to the grid during peak hours, allowing production of electricity and heat storage when production exceeds local needs;
aicina dalībvalstis ne tikai atbalstīt augstas efektivitātes koģenerāciju, tostarp pārejot no fosilo kurināmo izmantošanas uz biomasas izmantošanu, bet arī tām dalībvalstīm, kurām ir centrālās apkures sistēmas, veicināt koģenerācijas izmantošanu, atbalstot centrālās apkures sistēmu izveidošanu un atjaunošanu, izmantojot atbilstīgus finansiālos un normatīvos pasākumus;
Calls on Member States, not only to support high efficiency industrial CHP generation, including by changing from fossil fuel to biomass, but also, for those which have of district heating infrastructure, to promote the use of CHP by supporting the establishment and refurbishment of district heating systems through appropriate financing and regulatory measures;