natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka arvien pieaug mākslas studentu skaits, kuri vēlas studēt kādā citā dalībvalstī, tāpēc mudina dalībvalstis Eiropas Savienības līmenī koordinēt politiku mākslas izglītības jomā, apmainīties ar labāko praksi un palielināt gan studentu, gan pasniedzēju mobilitāti šajā nozarē;
Notes that ever-increasing numbers of students of art subjects are interested in pursuing their studies in a Member State other than their own and, as a result, encourages the Member States to coordinate their policies with regard to artistic education at European Union level, to exchange best practices and to increase mobility of both students and teachers in this sector;
mudina Komisiju šajā sakarībā strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai izveidotu mobilitātes sistēmu Eiropas iedzīvotājiem, kas iesaistīti mākslas un radošās aktivitātēs, īpašu uzmanību pievēršot jaunu mākslinieku un mākslas studentu mobilitātei;
Urges the Commission in this connection to work together with the Member States in establishing a mobility framework for Europeans engaged in artistic and creative activity, with particular emphasis on mobility for young artists and students of art subjects;
atzīstot, ka tas ir dalībvalstu kompetencē, uzskata, ka mākslas izglītības jomas politika jākoordinē ES līmenī, it īpaši attiecībā uz:
Whilst recognising that this is a matter for the Member States, considers that policies on artistic education ought to be coordinated at EU level, particularly in relation to:
mākslas izglītības rakstura, satura un ilguma aprakstu, ņemot vērā dažādās auditorijas,
describing the nature, content and duration of artistic studies for their different "publics",
saikni starp mākslas izglītību, radošumu un jauninājumiem,
the link between artistic education, creativity and innovation,
mākslas izglītības politikas efektivitāti no sociālekonomiskās ietekmes viedokļa,
the effectiveness of artistic education policies from the viewpoint of their socio-economic impact,
līdzsvaru starp teorētiskajām nodarbībām un praktisko darbību, lai mākslas izglītība nebūtu abstrakta,
achieving a balance between theoretical study and practical initiation, so as to ensure that artistic education is not abstract,
mākslas izglītības metožu un stratēģiju piemērošanu un attīstību atbilstoši informācijas sabiedrības prasībām,
the application and development of the methods and strategies of artistic education in line with the requirements of the information society,
specializētu pedagogu un jauno plašsaziņas līdzekļu "mākslas inženieru" apmācību līdztekus tradicionālajiem specializētiem pedagogiem;
the training of specialised teachers and of "artist engineers" of the new media alongside that of traditional specialised teachers;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis:
Calls on the Council, the Commission and the Member States to:
atzīt mākslas izglītības un radošuma veicināšanas nozīmi uz zināšanām balstītas ekonomikas kontekstā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju,
recognise the importance of promoting artistic education and creativity in the context of a knowledge-based economy, in accordance with the Lisbon Strategy,
noteikt mākslas izglītību kā būtisku pedagoģisko instrumentu kultūras vērtības celšanai globalizētā un multikulturālā pasaulē,
define the role of artistic education as an essential pedagogical tool in enhancing the value of culture in a globalised, multicultural world,
noteikt kopīgas stratēģijas mākslas izglītības un šajā jomā specializētu pedagogu apmācības politikas veicināšanai,
establish joint strategies for the promotion of artistic education policies and policies for training teachers specialising in this subject,
atzīt mākslinieku svarīgo lomu sabiedrībā un nepieciešamību noteikt mākslas pasniegšanas specifiskās prasmes izglītības procesā,
recognise the important role played by artists in society and the need to establish specific competences for artistic education within the educational process,
mudināt valstu pārstāvjus izglītības un kultūras darba grupā, ko nesen izveidoja saistībā ar atklāto koordinācijas metodi (AKM) kultūras jomā, apspriest mākslas lomu dažādos izglītības kontekstos (formālā, informālā un neformālā) un visos izglītības līmeņos (no līmeņa pirms sākumskolas līdz profesionālajai apmācībai pēc augstākās izglītības mākslas jomā), kā arī speciālo priekšmetu pedagogiem nepieciešamo apmācību,
encourage the national representatives in the recently established Education & Culture Working Group in the framework of the Open Method of Coordination (OMC) for Culture to discuss the role of the arts in different educational contexts (formal, informal and non-formal) and at all educational levels (from pre-primary to and beyond professional training in higher arts education) and also the training required for specialist teachers,
mudināt valstu pārstāvjus AKM kultūras jomas darba grupās kā vienu no galvenajiem tematiem apspriest mākslinieku, vadītāju, pedagogu, koordinatoru un citu kultūras jomas speciālistu profesionālo apmācību un pastāvīgu profesionālu attīstību,
encourage the national representatives in the OMC Working Groups on the Cultural Industries to address professional training and the continuing professional development of artists, managers, teachers, facilitators and other professionals in the cultural sector as a central theme,
aicināt attiecīgās ieinteresētās personas no pilsoniskās sabiedrības dalīties ar savām zināšanām un pieredzi šajā jomā attiecībā uz procesu, kas notiek saistībā ar AKM,
invite the relevant stakeholders in civil society to share their knowledge and expertise in this area with regards to the process taking place in the OMC,
uzlabot mākslas nozares profesionālo apmācību, augstāko mākslas izglītību atzīstot visos trīs līmeņos, kā noteikts Boloņas deklarācijas procesā (bakalaura, maģistra un doktorantūras līmenis), tādējādi uzlabojot mākslinieku mobilitāti Eiropas Savienībā,
improve the provision of professional training in the artistic sector by recognising higher arts education at all three levels as outlined by the Bologna Declaration process (Bachelor, Master, Doctorate), thereby improving the mobility of artists within the EU,
ieviest speciālus pasākumus, lai veicinātu mākslas izglītību daudzgadu kultūras programmas kontekstā,
introduce special arrangements to promote artistic education in the context of the multiannual culture programme,
atzīt grupu un pašdarbnieku māksliniecisko aktivitāšu svarīgumu;
recognise the importance of group and amateur artistic activities;
uzsver, ka mākslas vēstures izglītībā jāizmanto arī tikšanās ar māksliniekiem un kultūras vietu apmeklējumi, lai radītu interesi un veicinātu studentu pārdomas;
Insists that the teaching of art history must also involve encounters with artists and visits to places of culture, so as to arouse curiosity and provoke reflexion on the part of students;
uzsver jauno informācijas un saziņas tehnoloģiju un interneta sniegto resursu izmantošanas nozīmi, jo tie ir kanāli modernai apmācībai, kas izmanto mūsdienīgu praksi papildināt mācību programmas ar māksliniecisku dimensiju;
Emphasises the importance of using the resources provided by new information and communication technologies and the Internet as channels for modern teaching geared to contemporary practice when introducing the artistic dimension into school curricula;
iesaka kopīgi izveidot Eiropas mākslas un kultūras izglītības portālu un mākslas izglītību iekļaut dalībvalstu mācību programmās, lai nodrošinātu starptautiski atzītā Eiropas kultūras modeļa attīstību un veicināšanu;
Recommends that a European portal for artistic and cultural education be developed jointly and that artistic education be included in the Member States' educational curricula, in order to safeguard the development and promotion of the European cultural model, which is especially prized internationally;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt mākslas izglītības iekļaušanu mācību programmās; it īpaši iesaka Komisijai atbalstīt nepieciešamos pētījumus, lai iegūtu ticamu informāciju par šīs apmācības ietekmi uz Eiropas Savienības studentu izglītības un prasmju līmeni;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to monitor progress in incorporating artistic education into school curricula; suggests in particular to the Commission that it promote studies needed to produce reliable information on the impact of such teaching on the level of education and competences of students in the European Union;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par aktīvu dialogu ar pilsoņiem par Eiropu ( 2008/2224(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on active dialogue with citizens on Europe ( 2008/2224(INI) )
ņemot vērā 2008. gada 22. oktobrī parakstīto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju "Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu",
having regard to the Joint Declaration of the European Parliament, the Council and the Commission entitled "Communicating Europe in Partnership" signed on 22 October 2008 OJ C 13, 20.1.2009, p.
― izmantot D plāna par demokrātiju, dialogu un diskusijām pieredzi" ( COM(2008)0158 ),
having regard to the Commission Communication of 2 April 2008 entitled "Debate Europe – building on the experience of Plan D for Democracy, Dialogue and Debate" (Plan D) ( COM(2008)0158 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 24. aprīļa paziņojumu "Informācijas sniegšana par Eiropu, izmantojot audiovizuālos līdzekļus" ( SEC(2008)0506 ),
having regard to the Commission Communication of 24 April 2008 entitled "Communicating Europe through audiovisual media" ( SEC(2008)0506 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 3. oktobra darba dokumentu "Priekšlikums iestāžu nolīgumam par partnerību komunikācijā par Eiropu" ( COM(2007)0569 ),
having regard to the Commission Working Document of 3 October 2007 entitled "Proposal for an Inter-Institutional agreement on Communicating Europe in Partnership" ( COM(2007)0569 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu "Eiropa pilsoņiem", lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.
having regard to Decision No 1904/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing for the period 2007 to 2013 the programme "Europe for Citizens" to promote active European citizenship OJ L 378, 27.12.2006, p.32.
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. februāra paziņojumu "Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku" ( COM(2006)0035 ),
having regard to the Commission Communication of 1 February 2006 entitled' White Paper on a European Communication Policy" ( COM(2006)0035 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 13. oktobra paziņojumu "Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns ‐ demokrātija, dialogs, diskusijas"( COM(2005)0494 ),
having regard to the Commission Communication of 13 October 2005 entitled' The Commission's contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate" ( COM(2005)0494 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Balto grāmatu attiecībā uz Eiropas Savienības komunikācijas politiku OV C 314 E, 21.12.2006., 369. lpp.
having regard to its resolution of 16 November 2006 on the White Paper on a European communication policy OJ C 314 E, 21.12.2006, p.369.
ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu OV C 92 E, 20.4.2006., 403. lpp.
having regard to its resolution of 12 May 2005 on the implementation of the European Union's information and communication strategy OJ C 92 E, 20.4.2006, p.403.
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Ārlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus ( A6-0107/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Constitutional Affairs, the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Petitions ( A6-0107/2009 ),
tā kā demokrātiska un pārredzama Eiropas Savienība ir iespējama, pastiprināti risinot dialogu starp pilsoņiem un Eiropas iestādēm, tostarp Parlamentu, kā arī turpinot diskusiju par Eiropas Savienību Eiropas, dalībvalstu un vietējā līmenī;
whereas a democratic and transparent European Union will require an enhanced dialogue between citizens and the European institutions, including Parliament, but also an ongoing debate on Europe at European, national and local level,
tā kā pēc Francijas un Nīderlandes teiktā "nē" Līgumam par konstitūciju Eiropai 53,4 % Īrijas iedzīvotāju referendumā par Lisabonas līguma ratifikāciju nobalsoja pret šā līguma ratifikāciju, un tā kā ir visai iespējams, ka iedzīvotājiem, kuri nepietiekami izprot Eiropas Savienības politiku vai attiecīgos līgumus, būs negatīva attieksme pret šo politiku vai līgumiem;
whereas after the rejection of the draft Treaty establishing a Constitution for Europe in France and the Netherlands, 53.4% of the Irish people voted in a referendum against ratification of the Treaty of Lisbon, and whereas people with an inadequate understanding of European Union policies or of the Treaties are more likely to oppose them,
tā kā "Eirobarometra 69" aptaujas rezultāti liecina, ka 52 % Eiropas Savienības iedzīvotāju pozitīvi vērtē savas valsts dalību ES, savukārt pretēju viedokli pauž tikai 14 % iedzīvotāju;
whereas the Eurobarometer 69 survey showed that 52% of Union citizens believe that their home country's membership of the EU is a good thing, a mere 14% believing the contrary,
tā kā zināšanas par Eiropas Savienību, tās politiku un darbību, kā arī par līgumos garantētajām tiesībām ir pamats pilsoņu uzticības atjaunošanai attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm;
whereas knowledge of the European Union and its policies and functioning, but also of the rights enshrined in the Treaties, will be the foundation for restoring citizens' confidence in the European institutions,
tā kā 2004. gadā pirmo reizi tika izveidots atsevišķs komisāra amats komunikācijas stratēģijas jomā, kaut arī komunikācijas politika joprojām nav pieņemta, jo Līgumos trūkst attiecīga juridiskā pamata,
whereas a separate Commissioner for communication strategy was appointed for the first time in 2004, although no communication policy as such has yet been adopted due to the lack of a proper legal basis in the Treaties,
Sabiedriskā doma
Public opinion
atgādina, ka aptauju rezultāti liecina, ka, jo mazāk izglītoti un mazāk turīgi ir ES iedzīvotāji, jo lielāka ir varbūtība, ka viņi iebildīs pret turpmāku Eiropas integrāciju, un no tā redzams, ka, neraugoties uz visiem līdzšinējiem pūliņiem, Eiropas Savienības ideja lielākoties sasniedz Eiropas sabiedrības izglītotos un turīgos slāņus; uzskata, ka aktīvam dialogam starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem ir būtiska nozīme ES projekta principu un vērtību īstenošanā, taču atzīst, ka līdz šim komunikācija nav bijusi ļoti veiksmīga;
Recalls that surveys show that the less educated and less affluent a Union citizen is, the more likely he or she will be to oppose further European integration, which indicates that the European idea, in spite of all previous efforts, mainly reaches the well-educated, wealthy segment of European society; regards active dialogue between the European Union and its citizens as essential so as to realise the principles and values of the EU project, but recognises that the communication has not so far been very successful;
pauž nožēlu, ka, neraugoties uz Komisijas centieniem un labajiem nodomiem, panākumi, cenšoties panākt augstāku Eiropas pilsoņu zināšanu līmeni un ieinteresētību Eiropas jautājumos, ir bijuši visai pieticīgi, kā to diemžēl pierādīja Īrijas referendums;
Regrets the fact that, in spite of the Commission's efforts and good ideas, the success achieved in increasing Union citizens' level of knowledge and interest in European issues has been very limited, something which was, regrettably, evidenced by the Irish referendum;
uzsver, ka ir ļoti svarīgi izveidot saskaņotus komunikācijas veidus ar mērķtiecīgu saturu starp ES un reģioniem ar īpašām iezīmēm, kā arī starp ES un konkrētām sociālām grupām;
Stresses the particular importance of creating cohesive communication links with targeted content both between the EU and the regions with particular characteristics and between the EU and particular social groups;
norāda, ka saskaņā ar nesen veiktajām aptaujām lielākā daļa ES iedzīvotāju atbalsta ideju par vienotu Eiropas nostāju ārpolitikas jautājumos; uzsver, ka attiecīgs paziņojumu pēc Eiropas pilsoņu lūguma tika iekļauts atklātajā vēstulē/ieteikumos, ko sagatavoja 2007. gada 9. decembra noslēguma konferences dalībnieki saistībā ar sešiem "D plānā" īstenotajiem iedzīvotāju projektiem; uzsver, ka atklātajā vēstulē izklāstītajos 27 ieteikumos ietilpst arī aicinājums Eiropas Savienībai efektīvāk rīkoties sociālās politikas un sociālās kohēzijas jomā, jo īpaši, lai mazinātu algu atšķirības un veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī vispārējos vilcienos pievērst īpašu uzmanību ar līdztiesību saistītiem jautājumiem, kas bieži tiek ignorēti; norāda, ka ir arī svarīgi sekot, kas tiek pavēstīts ar pasākumiem, un salīdzināt, kā tas atšķiras no tā, ko ES vēlas paust saviem pilsoņiem;
Notes that, according to recent polls, a large majority of Europeans are in favour of the European Union speaking with one voice on matters of foreign policy; highlights the fact that a statement to that effect was included at the request of Union citizens in the open letter/recommendations from the participants at the concluding conference of the six Plan D citizens' projects on 9 December 2007; emphasises that the 27 recommendations set out in that open letter also include a call on the Union to take more effective action in the area of social policy and social cohesion, in particular with a view to reducing wage disparities and fostering equality between women and men and, more generally, to pay specific attention to equality-related issues, which are often neglected; suggests that it is therefore also important to look at what is being communicated by actions and to compare how it is at variance with the message the EU wants to give to its citizens;
norāda, ka pēdējos referendumos par Eiropas Savienību vairākums sieviešu ir balsojušas "pret" ‐ 56 % Francijā (Eirobarometra zibaptauja 171), 63 % Nīderlandē (Eirobarometra zibaptauja 172) un 56 % Īrijā (Eirobarometra zibaptauja 245); uzskata, ka šā negatīvā balsojuma cēlonis, cita starpā, ir ES iestāžu vājā iesaistīšanās politikā, kura tieši attiecas uz sievietēm un kura ir par pamatu pastāvošajai sieviešu un vīriešu nelīdztiesībai, piemēram, politikā attiecībā uz darba un ģimenes dzīves saskaņošanu vai attiecībā uz atbalstu atkarīgām personām;
Points out that a majority of women voted "no" in the most recent referendums on the European Union: 56% in France (Eurobarometer Flash 171), 63% in the Netherlands (Eurobarometer Flash 172) and 56% in Ireland (Eurobarometer Flash 245); believes that one of the factors behind the "no" vote was the lack of involvement on the part of European institutions in the policies which directly affect women and which underlie the ongoing lack of equal opportunities for men and women, such as policies on reconciling work and family life or dependency support;
uzsver vajadzību pabeigt Lisabonas līguma ratifikācijas procesu, jo šis līgums vēl vairāk palielinās ES pārredzamību un iedzīvotāju iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesos; šajā kontekstā atgādina jaunās iespējas, ko attiecībā uz pārstāvības demokrātiju nodrošinās Lisabonas līgums, jo īpaši pilsoņu iniciatīvu;
Stresses the need to complete the ratification process of the Treaty of Lisbon, which will further increase the transparency of the EU and the involvement of citizens in decision-making processes; recalls in this context the new opportunities for participatory democracy that the Treaty of Lisbon would provide, especially the citizens' initiative;
uzsver, ka komunikācijai ar Eiropas pilsoņiem par Eiropas jautājumiem nepieciešami ES iestāžu un dalībvalstu saskaņoti centieni un kopīga rīcība; atzinīgi vērtē iepriekšminēto 2008. gada 22. oktobra kopīgo deklarāciju, kurā skaidri izklāstīti mērķi, lai uzlabotu ES komunikāciju no Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un dalībvalstu puses; uzskata, ka deklarācija varētu būt ambiciozāka, jo Parlaments ir lūdzis noslēgt iestāžu nolīgumu par komunikācijas politiku starp visām iestādēm;
Stresses the need for coordinated efforts and joint action by all EU institutions and Member States to communicate with Union citizens on European issues; welcomes and takes note of the above-mentioned Joint Declaration of 22 October 2008, which sets out clear objectives for the improvement of EU communication on the part of Parliament, the Council, Commission and the Member States; is of the opinion that it could be more ambitious, as Parliament had asked for an Interinstitutional agreement on communication policy between all the institutions;
uzskata, ka ES iestādēm vajadzētu ierosināt turpmākas diskusijas par Eiropu un nekavējoties ieviest praksē koncepcijas, kas izklāstītas iepriekšminētajā kopīgajā deklarācijā, Komisijas 2006. gada 1. februāra paziņojumā un Komisijas 2007. gada 3. oktobra darba dokumentā;
Believes that the EU institutions should initiate further discussions on Europe, and immediately put into practice the concepts laid down in the above-mentioned Joint Declaration, in the Commission Communication of 1 February 2006 and in the Commission Working Document of 3 October 2007;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka pārstāvības demokrātiju ir lietderīgi papildināt ar līdzdalības demokrātiju; tomēr uzsver, ka līdzdalības demokrātija nozīmē ne tikai pilsoņus uzklausīt, bet arī dot tiem reālas iespējas ietekmēt Eiropas politiku; norāda, ka minēto mērķu sasniegšanai iestādēm jākļūst daudz atklātākām un jāpieņem metodes, lai mudinātu pilsoņus un viņu organizācijas aktīvi piedalīties visos ar ES saistīto jautājumu apspriešanas posmos; norāda arī, ka pēc iespējas jānodrošina publiska piekļuve iestāžu sagatavotajiem dokumentiem, jo tas ir
Shares the Commission's view that participatory democracy can usefully supplement representative democracy; stresses, however, that participatory democracy means not only listening to citizens, but giving them real opportunities to influence European policy; Points out that, in order to achieve these aims, the institutions have to become much more open and adopt the approaches required to enable citizens and their organisations to participate effectively at every stage when EU issues are debated; also notes that public access to documents produced by the institutions needs to be granted on as broad a basis as possible, this being a
, lai pilsoņi spētu kaut ko ietekmēt;
for the purposes of exerting influence;