natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Savienības dalībvalstis izmantot esošo pārstāvības apgabalu sistēmu, lai nodrošinātu, ka to pārstāvības apgabali sparīgi veicina attīstības programmas, kas pamatojas uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam, īstenošanu, ka tie pievērš īpašu uzmanību jaunattīstības valstu tehniskajiem un institucionālajiem trūkumiem atbilstīgajā apgabalā un nodrošina nepieciešamo tehnisko palīdzību to pārvarēšanai;
Calls on the EU Member States to use the existing constituency system to ensure that the constituencies of which they are members forcefully promote a pro-development agenda based on reaching the MDGs by 2015, and that their constituencies give special attention to the technical and institutional weakness of the developing countries in the constituency and provide the necessary technical assistance to overcome them;
aicina nodrošināt SVF, Pasaules Bankas, PTO, ECB, citu starptautisko organizāciju un Eiropas Savienības īstenotās politikas labāku koordināciju un lielāku saskaņotību, it īpaši attiecībā uz instrumentiem, kas savieno dažādos tirgus, piemēram, integrēto sistēmu, tirdzniecības integrācijas mehānismu, nabadzības ierobežošanu un izaugsmes mehānismu un nesen pieņemtajiem politikas atbalsta instrumentiem, lai nodrošinātu, ka tirgus atvēršanas politika labvēlīgi ietekmē nabadzības samazināšanu; prasa nodrošināt lielāku saskaņotību starp SVF programmām un Tūkstošgades attīstības mērķiem, šajā kontekstā vērš uzmanību uz SVF dalīto nostāju, kam, neskatoties uz tā atbildību par tikai vienu ļoti īpašu sabiedriskās darbības aspektu, ir vadošā, ja ne dominējošā, nozīme to stratēģiju īstenošanā, kuras piemēro visas iesaistītās puses; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi radīt struktūru tādu stratēģiju saskaņošanai un pat plānošanai, kurās ir iesaistītas visas ieinteresētās puses;
Calls for better coordination and greater coherence between the policies of the IMF, the World Bank, the WTO, the ECB, other international organisations and the European Union, in particular as regards the instruments linking the various markets, such as the Integrated Framework, the Trade Integration Mechanism, the Poverty Reduction and Growth Facility (PRGF) and the recently adopted Policy Support Instrument (PSI), in order to ensure that open-market policies have a positive impact on poverty reduction; asks for more coherence between IMF programmes and the MDGs; draws attention in this context to the ambivalence in the position of the IMF which, although it is responsible for only one very specific aspect of public action, plays a leading, if not dominant, role in implementing the strategies pursued by all players;
ir stingri pārliecināts, ka SVF un tā līdzekļu piešķiršanas pārredzamība jāpalielina ar pastiprinātas parlamentārās kontroles palīdzību, kuru veic SVF dalībvalstis;
Strongly believes that the transparency of the IMF and of the allocation of its funds should be increased through strengthened parliamentary control by the member countries of the IMF;
atzinīgi vērtē pastiprināto nozīmi, ko SVF piešķir izglītības un veselības aprūpes līmeņa uzlabošanai jaunattīstības valstīs; uzsver, ka korupcijas apkarošana un līdzekļu efektīva izlietošana ir un paliek visdrošākais līdzeklis, kā samazināt nevienlīdzīgu piekļuvi precēm un pamattiesībām, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai;
Welcomes the IMF's emphasis on improving the levels of education and health in developing countries; stresses that improving governance, combating corruption and efficient use of resources, remains the surest way to reduce inequality of access to goods and to fundamental rights such as education and health;
uzstāj, ka starptautisko finanšu stabilitāti var veicināt tikai tad, ja SVF reforma iet roku rokā ar ilgtspējīgu budžeta politiku un pareizi pielāgotu maksājumu bilanci visās dalībvalstīs;
Insists that international financial stability can only be promoted if the reform of the IMF goes hand in hand with a sustainable budgetary policy and a well-adjusted balance of payments in every member country;
atzīmē pārsteidzošo kontrastu starp spiedienu, ko SVF var izdarīt, lai ietekmētu jaunattīstības un pārejas posma valstis, un SVF nespēju būtiski ietekmēt rūpnieciski attīstīto valstu politiku, kurām budžeta politikas un maksājumu bilances jomā tikai daļēji izdodas pildīt SVF noteiktos kritērijus, tādējādi apdraudot starptautisko finanšu stabilitāti;
Notes the striking contrast between the degree of pressure which the IMF can bring to bear on the developing and transitional countries and its powerlessness to exert any significant influence on the policies of the industrialised countries, whose budgetary policy and balance of payments fail in part to fulfil the criteria established by the IMF and may therefore undermine international financial stability;
atzīmē 2005. gada aprīlī SVF un Pasaules Bankas jaunos pamatnoteikumus par parādu ilgtspējību attiecībā uz valstīm ar zemu ienākumu līmeni; atzinīgi vērtē to, ka jauno pamatnoteikumu mērķis ir parādu jautājuma izvirzīšana starptautisko finanšu institūciju lēmumu pieņemšanas procesa centrā; pauž nožēlu, ka ar minēto priekšlikumu kā tādu nav izdevies pietuvināt ilgtermiņa problēmas atrisinājumu - panākt reālu ilgtspējību, radot valstīm ar zemu ienākumu līmeni tādus apstākļus, kas tām ļautu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
Notes the new Debt Sustainability Framework adopted in April 2005 by the IMF and the World Bank with regard to low income countries; welcomes the fact that the new Framework aims to put debt at the centre of the international financial institutions" decision-making process; regrets that the proposal as a whole does not come close to addressing the problem of long-term, real sustainability in terms of creating conditions for low income countries to attain the MDGs;
atzinīgi vērtē SVF nabadzības un izaugsmes mehānisma programmu kopumā;
Welcomes the IMF's PRGF programme in general terms;
atzinīgi vērtē daudzpusējo institūciju īstenotos centienus, lai tās pilntiesīgi varētu piedalīties parāda samazināšanas finansēšanā saistībā ar G8 noslēgto vienošanos, vienlaicīgi atzīstot, ka šī vajadzīgā dalība nedrīkst izraisīt finansiālus sarežģījumus šajās institūcijās;
Welcomes the efforts made by the multilateral institutions to play their part in funding debt reduction in the context of the agreement concluded by the G8, while recognising that this necessary participation must not place these institutions in financial difficulties;
mudina uz labāku sadarbību starp SVF, Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, it īpaši jaunattīstības valstīs, lai stiprinātu SVF un tā politikas pārredzamību, demokrātisko atbildību un leģitimitāti, un pieprasa SVF Izpildu padomei plašāka protokola publicēšanu;
Encourages better cooperation between the IMF and the European Parliament and national parliaments, especially in developing countries, in order to strengthen transparency, democratic responsibility and the legitimacy of the IMF and its policies, and requests the publication of more extensive minutes from the IMF Executive Board;
uzsver nozīmi, kāda ir regulāriem kontaktiem starp SVF izpilddirektoriem un viņu izcelsmes valsts pārstāvjiem;
Stresses the importance of regular contact between IMF Executive Directors and the national representatives of their countries of origin;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī SVF, Apvienoto Nāciju Organizācijai, ECB un SVF pilnvarniekiem no Savienības dalībvalstīm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and to the IMF, the UN organisations, the ECB and the IMF governors of the EU Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību ( 2004/2254(INI) )
European Parliament resolution on relocation in the context of regional development ( 2004/2254(INI) )
ņemot vērā 1989. gada Kopienas Hartu par strādājošo sociālajām pamattiesībām un ar to saistīto rīcības programmu,
having regard to the 1989 Community Charter of Fundamental Social Rights of Workers and the associated action programme,
ņemot vērā 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0277 .
having regard to its resolution of 6 July 2005 on the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund Texts adopted, 6.7.2005, P6_TA(2005)0277 .
ņemot vēra 2005. gada 15. decembra rezolūciju par tiešo valsts atbalstu kā reģionālās attīstības instrumentu Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0527 .
having regard to its resolution of 15 December 2005 on the role of direct State aid as a tool of regional development Texts, adopted, 15.12.2005, P6_TA(2005)0527 .
ņemot vērā EK līguma 87. panta 3. punktu, 136. un 158. pantu,
having regard to Articles 87(3), 136 and 158 of the EC Treaty,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0013/2006 ),
having regard to the report by the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0013/2006 ),
tā kā reģionālās attīstības politikas mērķis ir attīstīt Eiropas Savienības reģionus; lai tiktu nodrošināta saskaņa starp reģionālās attīstības un konkurences politiku un tas nozīmē, ka valsts piešķirtā palīdzība nedrīkst veicināt ekonomiskās darbības pārvietošanu;
whereas the goal of regional development policy is to encourage the development of the regions of the European Union, and to this end, it is necessary to ensure consistency between regional development policy and competition policy, and whereas this means that public aid must not provide a spur to the relocation of economic activity,
tā kā kohēzijas politika ir Eiropas Savienības instruments, kas tai ļauj samazināt nabadzīgāko reģionu atšķirības, un ir būtiski atbalstīt uzņēmumus un investēt infrastruktūras projektos šajos reģionos; tā kā valsts palīdzība ir likumīgs instruments šā mērķa sasniegšanai;
whereas Cohesion Policy is an instrument of the European Union that enables it to reduce disparities affecting the poorest regions and it is essential to support companies and invest in infrastructure projects within those regions; whereas public aid is a legal instrument for achieving that objective,
tā kā uzņēmumi nolemj pārvietot savu darbību dažādu iemeslu dēļ, no kuriem daži nav nekādi saistīti ar ražīgumu, efektivitāti vai ekonomisko dzīvotspēju; tā kā ka līdzīga uzņēmumu pārvietošana tomēr var izraisīt ievērojamu darba vietu samazinājumu un ekonomiskas grūtības, kas vairāk ietekmēs reģionālo attīstību, ja atstātajā reģionā ir mazākās nodarbinātības iespējas,
whereas companies choose to relocate their activities for manifold reasons, some of which are in no way connected to issues of productivity, efficiency or economic viability; whereas such relocation is liable, however, to result in major job losses and economic hardships whose impact on regional development will be all the more pronounced where there are few employment possibilities in the region abandoned,
tā kā saistībā ar šo situāciju Kopienas līmenī ir jāizveido uzraudzības sistēmas ar mērķi noteikt jebkādu uzņēmumu pārvietošanu ekonomiskās un sociālās izmaksas; tā kā Eiropas Parlaments 2005. gada 6. jūlija rezolūcijā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus, ir prasījis veikt visus nepieciešamos tiesiskos pasākumus, lai uzņēmumus, kas saņem Kopienas kredītus, nepārvietotu iepriekš noteiktā laika posmā, un ka ir vajadzīgs noteikums, kas aizliegtu līdzfinansēt operācijas, kuras izraisa būtisku darba vietu likvidāciju vai rūpnīcu slēgšanu to atrašanās vietās; tā kā Parlaments arī savā 2005. gada 15. decembra rezolūcijā par tiešā valsts atbalsta kā reģionālās attīstības instrumenta nozīmi pauda pārliecību, ka ES palīdzība uzņēmumu pārvietošanai nesniedz nekādu pievienoto vērtību un tādēļ no tās ir jāizvairās;
whereas in the light of the situation described it is necessary to set up Community-widemonitoring systems to quantify the economic and social cost of any relocation; whereas the European Parliament, in its resolution of 6 July 2005, called for the adoption of all necessary legal measures to ensure that firms which receive Community funding do not relocate for a long and predetermined period, and for a provision ruling out the cofinancing of operations which result in substantial job losses or the closure of plants at their existing locations; whereas it also considered, in its resolution of 15 December 2005, that EU aid for company relocations does not provide any European added value and should therefore be avoided,
tā kā globalizācija, tehnoloģiskā attīstība un šķēršļu samazināšana, lai ienāktu atsevišķās valstīs, sekmē starptautisko tirdzniecību un sniedz Eiropas Savienībai iespējas globalizētā pasaulē, taču var arī izraisīt uzņēmumu pārvietošanu;
whereas globalisation, technological progress and the removal of barriers to the access of certain countries facilitates international trade and presents the European Union with opportunities in a globalised world, but may also increase the risks of relocation,
tā kā valsts atbalstam jāveicina pastāvīgu darba vietu radīšana;
whereas public aid must contribute to creating lasting employment,
tā kā ne Kopienas, ne Eiropas Savienības dalībvalstu statistikas sistēmas šobrīd nespēj sniegt visaptverošus un precīzus datus par uzņēmumu darbības pārcelšanu Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, jo īpaši attiecībā uz pārvietoto uzņēmumu skaitu un šīs pārvietošanas ietekmi uz izcelsmes valsts un saņēmējas valsts nodarbinātību; tā kā būtu jāuzlabo Eiropas statistikas instruments,
whereas neither the Community's statistical system nor those of the EU Member States are able at present to provide comprehensive and accurate data on the scale of relocations of activities within or out of the Union, particularly when it comes to quantifying company relocations and their impact on employment in the country of origin and the new host country; whereas the European statistical mechanism should therefore be reinforced,
tā kā valsts palīdzība var būt vajadzīga kā ārkārtējs pasākums, ja uzņēmumu pārstrukturēšana vai pārvietošana rada ievērojamus darba vietu zudumus konkrētajā apvidū,
whereas public aid may be needed as an emergency measure in circumstances where restructuring or relocation will lead to major job losses in a given locality,
uzsver uzņēmumu pārvietošanas būtisko ietekmi dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs;
Points out that company relocation is a serious concern in several Member States;
prasa ievērot un īstenot Konstitucionālā līguma projekta I.–3. panta 3. apakšpunktā ietverto ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, kā arī pilnīgas nodarbinātības un sociālā progresa mērķi un prasa, lai Eiropas Savienība finansiāli neatbalstītu tādas darbības, kas nesekmē šo mērķu sasniegšanu, piemēram, uzņēmumu nepamatotu pārvietošanu, kura ietekmē ekonomisko dzīvotspēju un izraisa ievērojamu darba vietu samazinājumu;
Calls for the objective of economic, social and territorial cohesion and the strategic goals of full employment, along with rights and social progress, set out in Article 1-3(3) of the draft Constitutional Treaty, to be respected and implemented, and calls for practices that are not conducive to the achievement of those goals, such as relocation that is not justified from the point of view of economic viability or that is liable to lead to substantial job losses, not to be supported financially by the EU;
atgādina, ka struktūrfondiem un Kohēzijas fondam ir jākalpo kohēzijas mērķim, kas veicina saskaņu un solidaritāti starp dalībvalstīm, un ka par prioritāti ir jānosaka pasākumi ekonomiski atpalikušu reģionu atbalstam;
Points out that the Structural and Cohesion Funds must serve the purpose of cohesion consisting of promoting cohesiveness and solidarity between Member States, and that efforts must focus as a priority on the regions lagging behind economically;
uzskata, ka pārvietošana var attiekties ne tikai uz tradicionālās rūpniecības nozarēm ar lielu darbaspēka patēriņu, bet arī tādām nozarēm, kurās nepieciešami lieli kapitālieguldījumi, kā arī pakalpojumu nozari;
Believes that relocation can affect not only highly labour-intensive "traditional" industries, but also highly capital-intensive industries and the services sector;
iesaka Komisijai pienācīgi un rūpīgi pārraudzīt pašreizējo uzņēmumu slēgšanu un pārvietošanu un pieprasīt piešķirto līdzekļu atmaksu, ja tie izlietoti nepienācīgā veidā;
Recommends that the Commission keep current company closures and relocations under proper and careful review and that it demand that aid granted be paid back if it is misused;
uzsver nepieciešamību, ka Komisijai un dalībvalstīm jāuzņemas veikt pasākumus valsts un Kopienas līmenī, lai novērstu uzņēmumu pārvietošanas iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomisko attīstību, kā arī tiešās vai netiešās nodarbinātības zuduma radītos sociālos satricinājumus tajos Eiropas Savienības reģionos, no kuriem uzņēmumi aiziet un kuru pārorientēšanās potenciāls ir neliels vai tā nav vispār;
Stresses the necessity for the Commission and Member States to initiate the adoption of measures at national and Community levels to prevent the potential negative impacts on economic development and the social tragedies engendered by the loss of direct or indirect employment in regions of the European Union from which companies pull out and which have little or no ability to restructure themselves;
aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Eiropas Savienības reģionālā politika nevarētu sekmēt uzņēmumu pārvietošanu, kas izraisa darba vietu zaudēšanu;
Calls on the Commission to take all requisite measures to prevent European regional policy becoming an incentive to the relocation of companies with ensuing job losses;
atzīst Komisijas priekšlikumu saistībā ar struktūrfondu reformu, kurš kā svarīgāko ES ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai nepieciešamo pasākumu paredz sankcijas uzņēmumiem, kas pārceļ savu darbību septiņu gadu laikā pēc Eiropas Savienības finansiālās palīdzības saņemšanas;
Acknowledges the Commission's proposal, within the framework of the reform of the Structural Funds, to penalise companies which, having received European Union aid, relocate their activities within seven years of the grant of aid, this being an essential first step in support of economic, social and territorial cohesion within the EU;
prasa arī uzņēmumiem, kas ir saņēmuši valsts palīdzību, jo īpaši, ja tie nav ievērojuši ar šo palīdzību saistītos pienākumus vai ir atlaiduši darbiniekus uzņēmuma pašreizējā atrašanās vietā, neievērojot valsts vai starptautiskos tiesību aktus, un kas pārvieto darbību Eiropas Savienības iekšienē, liegt iespēju saņemt valsts palīdzību jaunajā atrašanās vietā un turpmāk iegūt līdzekļus no struktūrfondiem vai valsts palīdzību vismaz septiņus gadus pēc pārvietošanas;
Calls also for companies that have received public aid - in particular where they have failed to comply with all of the obligations connected with that aid - or laid off the staff at their original location, without complying with national or international law, and have then relocated within the European Union, to be blocked from receiving public aid in their new location, and likewise blocked from receiving Structural Funds or State aid for a period of seven years following relocation;
uzskata, ka ir arī jāapsver pasākumi saistībā ar "apvērsto" pārvietošanu, proti, gadījumos, kad tā noved pie darba apstākļu pasliktināšanās bez uzņēmuma darbības pārvietošanas;
Believes that measures should also be contemplated with regard to 'reverse' relocations, namely those which, without relocation of the company's activities, lead to a deterioration in working conditions;
uzskata, ka apstākļos, kad nav saskaņotas dalībvalstu sociālās nodrošināšanas sistēmas, noteikti ir jāveic saskaņotu pasākumu komplekss visās Eiropas Savienības politikas jomās; tāpēc aicina ātri izstrādāt vienotu Eiropas stratēģiju, lai nepieļautu, pārvaldītu un uzraudzītu uzņēmumu pārvietošanu ES un arī ārpus tās, un šo stratēģiju īstenot Savienības līmenī un saskaņot ar visām dalībvalstīm;
Believes that in the absence of better coordination of the European Union's national systems of social provision, it is now imperative that a package of coordinated measures be implemented via the European Union's various policies; for that reason, calls for the rapid establishment of a European strategy for averting, managing and monitoring the relocation of companies within and also out of the EU, implemented at Union level and coordinated with all the Member States;
šajā sakarā uzsver iepriekš minētās 2003. gada 13. marta rezolūcijas nozīmi un prasa, lai Komisija uzticētu Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam Dublinā (Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centram) uzņēmumu pārvietošanas izpēti, novērtēšanu (tostarp izveidoto un zaudēto darba vietu skaita noteikšanu, ņemot vērā šo darba vietu kvalitāti) un uzraudzību, lai noskaidrotu tās ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz kohēzijas politiku, teritorijas apsaimniekošanu un reģionālo attīstību un iesniegtu Parlamentam iegūtos rezultātus un konkrētus priekšlikumus regulāru ziņojumu veidā;
Draws attention, in this connection, to the significance of its resolution of 13 March 2003 cited above and asks that the Commission entrust the Dublin-based European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (European Monitoring Centre on Change) with the remit of studying, assessing (including establishing the number of jobs created and lost, while taking into account their quality) and monitoring the issue of relocation, in order to objectivise its social and economic impact and effect on cohesion policy, spatial planning and regional development, and of submitting the findings obtained and putting forward specific proposals to Parliament in the form of regular reports;
ir gandarīts par to, ka Komisija ir veikusi pasākumus jaunu pamatnostādņu pieņemšanai par Valstu reģionālo palīdzību, lai tiem uzņēmumiem, kuri neievēro noteikumus saistībā ar šo palīdzību un kuri pārceļ savu darbību Eiropas Savienības iekšienē vai īpaši ārpus tās, būtu jāatmaksā saņemtā palīdzība;
Welcomes the fact that the Commission has taken measures adapting the new guidelines on national regional aid with a view to repayment of aid granted to companies which fail to comply with the conditions attaching to the aid and which relocate their plants within or, especially, outside the EU;
konstatē, ka Komisiju jaunajās pamatnostādnēs par valstu reģionālo palīdzību ir ietvērusi arī sistēmu, kas atļauj piešķirt valsts palīdzību kā ārkārtas pasākumu ievērojamu darba vietu zaudējuma gadījumā pat tad, ja konkrētais reģions vai apvidus parastos apstākļos nevar pretendēt uz šādu palīdzību;
Notes that the Commission has also included within the new guidelines on national regional aid a system allowing for the grant of public aid, as an emergency measure, in the event of major job losses even though the region or locality concerned would not normally be eligible for such aid;
atkārtoti prasa, lai tiesību akti, kas reglamentē valsts palīdzības piešķiršanu, būtu saskaņoti un tiktu novērstas pārmērīgas atšķirības starp kaimiņu rajoniem piešķirto palīdzību;
Reiterates its call for State aid law to be coherent and for excessive disparity in assistance between neighbouring regions to be avoided;
prasa Komisijai noteikt, ka valsts palīdzību no Eiropas Savienības vai dalībvalstu budžeta var piešķirt un turpināt tikai tad, ja tiek ievērotas konkrētas apņemšanās nodarbinātības un vietējās attīstības jomā, kas ir saistošas uzņēmumu vadībai un attiecīgajām vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm;
Calls on the Commission to make the grant and continued payment of public aid from the budget of the European Union or a Member State conditional on precise commitments on employment and local development that are binding on the management of the company and that of the local, regional and national authorities concerned;