natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka labu vides stāvokli Eiropas reģiona jūrās var panākt tikai tad, ja ir stingra un saskaņota rīcība reģionālā līmenī, nevis ja katra dalībvalsts darbojas individuāli, tāpēc aicina Jūras vides stratēģijas direktīvā noteikt dalībvalstīm saistošu juridisku pienākumu panākt labu vides stāvokli; tāpēc uzskata, ka stratēģijas uzdevums ir noteikt saistošus pārvalstiskus pienākumus, kas var arī ietvert kopīgas saistības trešās valstīs;
Notes that good environmental status of European regional seas can only be achieved by strong and coordinated action at regional level rather than by Member States acting individually, and therefore asks for the Marine Strategy Directive to include a legal obligation for Member States to achieve GES; considers, furthermore, that the strategy must result in binding supranational obligations which may also involve common commitments in third countries;
turklāt aicina iekļaut direktīvā vispārēju kvalitatīvo deskriptoru, kritēriju un normu sarakstu, kas ļautu noteikt labu vides stāvokli, proti, iekļaut jau esošo sarakstu, kuru plaši lieto šajos jautājumos iesaistītās puses, to uzlabojot un papildinot;
Calls, furthermore, for the inclusion of a list of generic qualitative descriptors, criteria and standards for the recognition of GES, namely an existing list generally accepted by marine stakeholders, without excluding further improvements and development of the list;
, lai nodrošinātu lielāku skaidrību un veicinātu šo direktīvu saskaņošanu;
, are harmonised to achieve greater clarity and facilitate coordination between those directives;
uzskata, ka nekavējoties jāveic pasākumi, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, un tādējādi ir noraizējies par pagarināto grafiku, kas izvirzīts Jūras vides stratēģijas direktīvas priekšlikumā; uzskata, ka būtu labāk saskaņot šo grafiku ar Ūdens pamatdirektīvas grafiku;
Considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable put forward in the proposal for a Marine Strategy Directive; considers that it would be better to bring the timetable into line with the timetable for the Water Framework Directive;
atzīmē, ka dalībvalstīs jau ir īstenots Ūdens pamatdirektīvas grafiks, ar kuru saskaņā piekrastes ūdeņos labs ekoloģiskais stāvoklis jāsasniedz līdz 2015. gadam; uzskata, ka nav loģiski un lietderīgi vienlaicīgi ierosināt pieticīgāku mērķi jūras apgabaliem, kas daļēji pārklājas un atrodas blakus; uzsver, ka nebūs iespējams nodrošināt labu vides stāvokli vairākos piekrastes ūdeņu apgabalos, ja nebūs atbilstīgi labs vides stāvoklis blakus esošajos jūras apgabalos;
Notes that the timetable for the Water Framework Directive, whereby good ecological status is to be achieved in coastal waters by 2015, has already been implemented in the Member States; considers that it is not logical or appropriate simultaneously to propose a less ambitious target for partly overlapping and adjoining marine areas; stresses that it will not be possible to achieve good environmental status in several areas of coastal water unless there is correspondingly good environmental status in the adjoining marine areas;
Sinerģija ar citiem ES politikas virzieniem
Synergies with EU policies
atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu "Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku" ( COM(2006)0275 ), kas paredz visaptverošu pieeju okeānu ilgtspējīgai attīstībai, bet brīdina nelikt pārāk lielu uzsvaru uz ekonomisku pieeju un mudina līdzsvarot ekonomiskos un ekoloģiskos aspektus; cer, ka jūras vides stratēģijas vides pīlārs noteiks tiesisku regulējumu jūras vides saglabāšanai un integritātei, un tādējādi arī tiesisko regulējumu pienācīgām apsaimniekošanas vienībām – jūras reģioniem un stratēģijām – plānošanai un lēmumu pieņemšanai;
Welcomes the Green Paper "Towards a future Maritime Policy for the Union" (COM (2006)0275) which foresees a holistic approach to the sustainable development of the oceans, but warns against too great an emphasis on an economic approach and urges that a balance be struck between the economic and ecological angles; expects the Marine Strategy Directive, its environmental pillar, to provide the legal framework for the preservation and integrity of the marine environment and thus the legal framework for the appropriate management units - the Marine Regions and Strategies - for marine planning and decisions;
uzskata, ka ir jānoskaidro, kādas sekas ir gaidāmas dalībvalstīs, ja mērķi un pasākumi attiecībā uz jūras vides aizsardzību nav pietiekami tālejoši, proti, ir jānosaka, kā nodrošināt Jūras vides stratēģijas direktīvas mērķa – laba vides stāvokļa – reālu īstenošanu;
Believes that there must be clarification of the implications for the Member States if the targets and measures in respect of marine environment protection are not sufficiently far-reaching, i.e. that consideration must be given to how to ensure that the objective of the Marine Strategy Directive - good environmental status - can actually be achieved;
izsaka nožēlu, ka Komisija ne Paziņojumā, ne direktīvas priekšlikumā nav minējusi Francijas Aizjūras departamentu jūras ūdeņus, Azoru salas, Madeiru un Kanāriju salas, ņemot vērā Līguma 299. pantā izteiktos nosacījumus, kā arī to Aizjūras zemju un teritoriju jūras ūdeņus, kuras uzskaitītas Līguma II pielikumā;
Deplores the lack of reference by the Commission, in both the Communication and the Marine Strategy Directive, to the marine waters of the French overseas departments, the Azores, Madeira and the Canary Islands, bearing in mind the conditions laid down in Article 299 of the EC Treaty, and to the marine waters of the Overseas Countries and Territories listed in Annex II of the Treaty;
uzskata, ka ekonomiskās un vides intereses pēc iespējas ir jāsasakņo vietējā mērogā, lai nodrošinātu subsidiaritātes principa ievērošanu un vietējo ieinteresēto pušu piedalīšanos, bet atbilstīgos gadījumos un ja nepieciešams tas ir jādara arī augstākos līmeņos (reģionālā, ES un starptautiskā);
Considers that coordination between economic and environmental interests should, where possible, take place at local level in order to safeguard the subsidiarity principle and the participation of local stakeholders, but that it should also take place at higher levels (regional, EU and international) when appropriate and necessary;
norāda, ka dažādi jūras reģioni ES atšķiras cits no cita, un tiem ir dažādas aizsardzības vajadzības; tāpēc uzskata, ka dažiem jūras reģioniem var būt vajadzīgi tālejošāki finanšu pasākumi ES līmenī nekā citiem, lai panāktu labu vides stāvokli un ilgtspēju;
Points out that different marine regions within the EU are distinct from each other and have different needs for protection; considers, therefore, that further-reaching financial measures may be required at EU level for some regions compared with others in order to achieve good environmental status and sustainability;
uzskata, ka optimālu labumu no saskaņošanas ar pašreizējām programmām var gūt, jūras vides stratēģijas grafiku saskaņojot ar svarīgām programmām ES līmenī; uzskata, ka saskaņošana ar ES lauksaimniecības fonda nākamo plānošanas periodu (no 2014. gada) ir īpaši svarīga tiem reģioniem, kuros lauksaimniecība veido ievērojamu notekūdeņu īpatsvaru jūras apgabalos;
Believes that the optimum benefits from coordination with existing programmes can be gained by coordinating the timetable for the marine strategy with important programmes at EU level; believes that coordination with the next programming period for the EU's agricultural fund (from 2014) is of particular importance for those regions in which agriculture accounts for a substantial proportion of the discharges into the marine area;
uzsver, ka visās nozarēs ir jāparedz finansiāli stimuli, līdzīgi tiem, kas veiksmīgi darbojas Baltijas jūrā –videi atbilstīgas diferencētas nodevas noteikšana par ostas un kuģu ceļu izmantošanu; uzskata, ka atsevišķos reģionos šajā jomā var būt vajadzīgi arī tālejošāki pasākumi;
Believes that consideration should be given in all sectors to financial incentives, such as - to take an example working in the Baltic Sea - environmentally differentiated port and fairway dues; takes the view that further-reaching measures may also be required in this respect in certain regions;
Datu koplietošana
Data sharing
atgādina EEZ pilnvaras regulāri veikt jūras vides novērtējumu visā Eiropā, balstoties uz esošajiem indikatoriem un citiem valstī pieejamiem datiem un informāciju; uzsver, ka ir vēl vairāk jāuzlabo valstu sagatavotie ziņojumi, tostarp izmantojot datu apmaiņas protokolus par, piemēram, datu plūsmu, lai veicinātu [Vides] aģentūras pamatindikatoru izstrādi;
Recalls the mandate of the EEA to develop regular pan-European assessments of the marine environment, based on existing indicators and other nationally available data and information; stresses that it is necessary to further improve national reporting, including through specific data exchange protocols on, for example, data flows to support the development of the Agency's core set of indicators;
uzskata, ka ir būtiski pieņemt izsekojamības un identificējamības pasākumus un programmas, lai identificētu piesārņojumu un noteiktu tā avotu efektīvai šī piesārņojuma novēršanai;
Considers it essential to adopt traceability and detectability measures and programmes in order to identify pollution and locate its source so as to deal with it effectively;
uzskata, ka ir būtiski sadarboties ar decentralizētām aģentūrām (Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un citām) un Eiropas Pētniecības centru, lai savāktu datus par jūras ūdeņu kvalitāti un identificētu piesārņojumu, noteiktu tā atrašanās vietu un to novērstu;
Considers it essential to cooperate with decentralised agencies (European Environment Agency, European Maritime Safety Agency, etc.) and with the European Research Centre in order to produce data on the quality of marine waters and to identify, locate and combat pollution;
Saistība ar Konvencijām un attiecības ar trešām valstīm
Relations with Conventions and third countries
atzinīgi vērtē lielo ieguldījumu, ko jūras vides aizsardzībai sniegušas vairāku reģionālu jūras konvenciju zinātniskā un tehniskā kompetence, kā arī spēja veidot saikni ar valstīm, kas neietilpst ES, un cer, ka tās kļūs par galveno partneri Eiropas jūras vides stratēģijas īstenošanā; aicina iekļaut skaidras saistības veicināt starptautisko sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, lai tās pieņemtu jūras vides stratēģijas, kuras attiecas uz Eiropas jūras ūdeņu reģioniem un apakšreģioniem;
Welcomes the excellent contributions to marine protection of a number of regional marine conventions, through their scientific and technical competence and ability to act as a bridge with non-EU countries, and expects them to become a key partner in delivering the Marine Strategy Directive; calls for the inclusion of explicit commitments to promote international cooperation with third countries and organisations with a view to their adopting marine strategies to cover regions or sub-regions with European marine waters;
lai izvairītos no divkāršiem birokrātiskiem apgrūtinājumiem saistībā ar Eiropas Jūras vides stratēģijas direktīvas faktisko īstenošanu, aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai reģionālajām jūras konvencijām tiktu piešķirts atbilstīgs tiesiskais un administratīvais statuss, vai arī gādāt, lai dažādas reģionālas struktūras, kuras darbojas tajā pašā jūras reģionā, izstrādā mehānismus stratēģijas kopīgai īstenošanai; Abos gadījumos ir jāpanāk cik vien iespējams plaša dažādu nozaru un ieinteresēto pušu iesaistīšanās;
In order to avoid a double bureaucratic burden on the effective delivery of the Marine Strategy Directive, asks the Commission and Member States to ensure either that the regional marine conventions have the relevant legal and administrative capacities or that mechanisms for joint implementation of the Strategy are developed between the different regional bodies operating within the same marine region; considers that in either case this must include the widest possible cross-sectoral and stakeholder involvement;
aicina Komisiju izpētīt iespēju noteikt Baltijas jūru par izmēģinājuma apgabalu, ņemot vērā, ka tas ir īpaši jutīgs jūras apgabals un ka dalībvalstis, kas atrodas tā krastos, iespējams, piekritīs ātrākai plānu un darbību īstenošanai, strādājot ar Helsinku Konvenciju un citām struktūrām; atzīmē, ka nākamais Helsinku Konvencijas Baltijas jūras reģiona rīcības plāns varētu būt izmēģinājuma projekts, lai īstenotu stratēģijas mērķus Baltijas jūras reģionā;
Calls on the Commission to study the possibility of making the Baltic Sea into a pilot area, in view of the fact that it is an especially sensitive sea area and the Member States surrounding it are likely to agree on faster implementation of the plans and actions through the work within the Helskinki Commission and other bodies; notes that the forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention could act as a pilot programme to implement the Strategy objectives in the Baltic Sea Marine Region;
uzskata, ka ir jāpārskata pašreizējie starptautiskie noteikumi, lai starptautiskos ūdeņus (vairāk nekā 12 jūras jūdzes no krasta) vairs nevarētu izmantot kanalizācijas ūdeņu nopludināšanai;
Considers that the current international rules must be reviewed so that international waters (more than 12 nautical miles from the coast) may no longer be used for the discharging of latrines;
aicina Komisiju ierosināt atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu Arktikas ūdeņus – ārkārtīgi trauslu ekosistēmu, kura tiek pastāvīgi arvien vairāk apdraudēta, - un izstrādāt un atbalstīt programmas un projektus, kas risina jautājumus saistībā ar šo teritoriju pamatiedzīvotāju tiesībām un vajadzībām un kas attiecas uz Arktikas dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu;
Calls on the Commission to propose relevant measures for the protection of the Arctic waters, an extremely fragile ecosystem under constant and emerging threats, and to develop and support programmes and projects that address the rights and needs of indigenous peoples in tackling sustainable use of the Arctic's natural resources;
aicina Komisiju izpētīt priekšnoteikumus, lai noteiktu Arktiku par aizsargājamu apgabalu, līdzīgi kā tas izdarīts ar Antarktiku, un noteiktu to par "dabisku rezervātu, ko izmanto mieram un zinātnei" un iesniegt ziņojumu par šo jautājumu Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2008. gadā;
Calls on the Commission to study the prerequisites for establishing the Arctic as a protected area, similar to the Antarctic, and designated as a "natural reserve devoted to peace and science", and to report back to Parliament and the Council in 2008 at the latest;
aicina dalībvalstis un Komisiju saistībā ar ES starptautiskajiem un reģionālajiem nolīgumiem ar trešām valstīm, kurām ir suverenitāte vai jurisdikcija pār ūdeņiem, kas robežojas ar Eiropas jūras ūdeņiem, veicināt jūras vides stratēģijas pasākumu un programmu pieņemšanu saskaņā ar Jūras vides stratēģijas direktīvu, kura pašlaik tiek pieņemta;
Calls on the Member States and the Commission, in the context of EU international and regional agreements with third countries which have sovereignty or jurisdiction over waters bordering European marine waters, to promote the adoption of measures and programmes in accordance with the Marine Strategy Directive, which is in the process of being adopted;
ierosina Melno jūru iekļaut Jūras vides stratēģijas direktīvas darbības jomā; šim svarīgajam jūras reģionam ir robeža ar Bulgāriju un Rumāniju – abas šīs valstis 2007. gadā iestāsies ES, un jau piedalās Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, līdzdarbojoties Starptautiskās Donavas upes aizsardzības komisijas vadītajos pasākumos, kā arī ar Turciju, ar kuru ir uzsāktas pievienošanās sarunas;
Recommends the inclusion of the Black Sea as one of the Marine Regions to be covered by the Marine Strategy Directive; points out that this important marine region is bordered by Bulgaria and Romania, countries that will join the EU in 2007 and are already participating in the implementation of the Water Framework Directive - as part of the work led by the International Commission for the Protection of the Danube River -, and by Turkey, with whom accession negotiations are underway;
izsaka nožēlu, ka saistībā ar Ziemeļeiropas gāzes vada būvi nav saņemtas vides garantijas, lai novērstu iespējamas vides katastrofas Baltijas jūras reģionā; aicina Komisiju veikt ietekmes uz vidi novērtējumu plānotajam projektam un atlikt jebkura lēmuma pieņemšanu par šī projekta līdzfinansēšanu;
Regrets the lack of environmental guarantee in connection with the construction of the North European gas pipeline to prevent a potential environmental disaster in the Baltic Sea region; calls on the Commission to draw up an environmental impact assessment for the planned project and to postpone any decisions on the co-financing of the project;
aicina kaimiņvalstis un citas iesaistītās valstis iepriekš apspriesties visos gadījumos, kad projektiem var būt ietekme uz kopējo vidi, pat tad, ja kāds projekts tiek īstenots starptautiskajos ūdeņos; atzīmē, ka pieredze rāda – ietekmes uz vidi novērtējumos bieži ir trūkumi un tos veic, neapspriežoties ar citām valstīm; tāpēc aicina Komisiju ierosināt saistošu sarunu vešanas mehānismu starp dalībvalstīm un mudina Padomi rīkoties starptautiskā līmenī, lai attiecībās starp ES un trešām valstīm ietekmes uz vidi novērtējumi būtu saistoši;
Calls for prior consultation, in all cases, of adjoining countries and other countries concerned where projects may have an impact on the common environment, even when the project is carried out in international waters; notes that experience shows that environmental impact assessments often have shortcomings and that they are not carried out in consultation with other States; calls on the Commission, therefore, to propose a mandatory negotiating mechanism between Member States, and urges the Council to act at international level to develop mandatory environmental impact assessments in relations between the EU and third countries;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Hipotekāro kredītu ES ( 2006/2102(INI) )
European Parliament resolution on mortgage credit in the EU ( 2006/2102(INI) )
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par hipotekāro kredītu ES ( COM(2005)0327 ) (Zaļā grāmata),
having regard to the Commission Green Paper on Mortgage Credit in the EU ( COM(2005)0327 ) (Green Paper),
ņemot vērā Komisija Balto grāmatu par finanšu pakalpojumu politiku 2005.–2010. gadam ( COM(2005)0629 ),
having regard to the Commission White Paper on Financial Services Policy 2005-2010 ( COM(2005)0629 ,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes 2005. gada 1. decembra atbildi uz Zaļo grāmatu par hipotekāro kredītu ES,
having regard to the response of the Governing Council of the European Central Bank (ECB) to the Green Paper on Mortgage Credit in the EU of 1 December 2005,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.
having regard to Directive 2006/48/EC of the European Parliament and of the Council of 14 June 2006 relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (recast) OJ L 177, 30.6.2006, p.
ņemot vērā grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patēriņa kredītlīgumiem, ar kuru groza Padomes Direktīvu 93/13/EK ( COM(2005)0483 ),
having regard to the modified proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers amending Council Directive 93/13/EC ( COM(2005)0483 ),
ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par dibināšanas brīvību un pakalpojumu brīvu piegādi hipotekāro kredītu jomā ( COM(1987)0255 ),
having regard to the Commission's amended proposal for a Council directive on the freedom of establishment and the free supply of services in the field of mortgage credit ( COM(1987)0255 ),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6-0370/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Legal Affairs ( A6-0370/2006 ),
tā kā hipotekārie kredīti pārstāv plašu tirgu, kas strauji attīstās, un ir nozīmīga ES ekonomiskās un sociālās struktūras daļa;
whereas mortgage credit represents a large and rapidly expanding market and is a vital part of the EU's economic and social structure,
tā kā dažas dalībvalstis ir piedzīvojušas nekustamā īpašuma tirgus nebijušu palielināšanos, ar kuru izdevies celtniecībā pārvarēt cikliskumu, tādējādi īstenojot vienu no galvenajiem uzdevumiem, lai panāktu izaugsmi un nodarbinātību ekonomiskās lejupslīdes laikā, ko Eiropa piedzīvoja laikposmā no 2000.–2005. gadam;
whereas some Member States have experienced unprecedented growth in the property market, which has succeeded in making the construction sector anti-cyclical, a key factor in achieving growth and employment during the economic recession experienced in Europe during the period 2000 to 2005,
tā kā vēsturiski zemās procentu likmes izraisījušas hipotekāro kredītu ņemšanas apjomu ievērojamu pieaugumu, jo īpaši tajās valstīs, kur tie pamatoti uz paļāvību, ko radījusi izaugsme ekonomikā;
whereas historically low interest rates have resulted in much extended mortgage borrowing, particularly in those countries where it has been based on confidence which has brought about economic growth,
tā kā Eiropas patērētāju aizsardzībai ir jābūt sevišķi svarīgai visās likumdošanas darbībās attiecībā uz hipotekārajiem kredītiem, kas lielākajai daļai ES pilsoņu ir vislielākās finansiālās saistības mūžā un kas ilgtermiņā ietekmē viņu dzīves līmeni un finansiālo stabilitāti;
whereas the protection of European consumers must be a paramount feature of any legislative action on mortgage credit, which for most EU citizens represents the biggest financial commitment in their lifetime, with long-term implications for their standard of living and financial stability,
tā kā lielāka pārredzamība attiecībā uz pieejamo hipotekāro kredītu piedāvājumu svarīgākajiem aspektiem ne tikai uzlabos tirgus efektivitāti, bet arī palielinās to aizdevumu ņēmēju uzticību, kuri izvērtē hipotekāro kredītu piedāvājumus citās dalībvalstīs, un ļaus viņiem pieņemt apzinātus lēmumus;
whereas enhanced transparency on key features concerning available mortgage products will not only improve market efficiency, but will also increase the confidence of borrowers looking for mortgage credit deals in other Member States and enable them to take informed decisions,
tā kā patērētājiem ir vajadzīga piekļuve iespējami pilnīgākai un vienkāršākai informācijai, kas katrā konkrētā gadījumā sniegta standartizētā veidā, lai to būtu iespējams salīdzināt visās dalībvalstīs un līdz ar to patērētāji varētu izmantot izvēles brīvību, ņemot pārrobežu hipotekāro kredītu;
whereas consumers need to have access to the fullest and simplest information possible, provided on a case-by-case basis in standard forms lending themselves to comparative study across Member States, in order to enable them to exercise their freedom of choice more effectively when taking out mortgage credit on a cross-border basis,
tā kā mērķtiecīgi pasākumi produktu un pakalpojumu klāsta uzlabošanai, plašākai piekļuvei tiem un integrētam finanšu tirgum varētu veicināt tirgus efektivitāti, apjoma un dažādošanas radītus ietaupījumus, samazināt aizņēmumu izmaksas un tādējādi dot labumu Eiropas ekonomikai;
whereas targeted measures for an improved product and services range, wider availability and an integrated funding market could enhance market efficiency, economies of scale and diversification reduce borrowing costs, and thereby benefit the European economy,