natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina ar darbu un iztikas līdzekļiem vairāk nekā 70 %, bet daudzās Āfrikas valstīs vairāk nekā 80 % darbaspēka, un līdz ar to lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme efektīvā nabadzības un bada apkarošanā;
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively,
tā kā jaunattīstības valstīs sievietes ražo 60 % līdz 80 % pārtikas produktu, nodrošinot pusi no pasaulē ražotās pārtikas produkcijas, tā kā sievietēm ir ārkārtīgi svarīga loma ģimenes apgādē un viņām neapšaubāmi grūtāk nekā vīriešiem piekļūt zemei un ražošanas līdzekļiem, tādēļ sievietēm pastāvīgi jāsaņem atbalsts un palīdzība;
whereas women produce between 60 % and 80 % of food in developing countries and are responsible for half of the world's food production; whereas women play an extremely important role in caring for their families; and whereas women have much less access to land and to means of production than men and must therefore be given appropriate help and support,
tā kā pašreizējā krīze vissmagāk ietekmē saimniecības ar nelieliem ienākumiem gan Eiropas Savienībā, gan arī jaunattīstības valstīs, kur pārtikas vajadzībām mājsaimniecības patērē 60 līdz 80 % no kopējiem ienākumiem, savukārt ES tie ir vidēji mazāki par 20 %;
whereas the present crisis impacts most heavily on low-income households in both the European Union and in the developing world, where the proportion of household income spent on food represents between 60 % and 80 % of total income, in comparison to the EU average of less than 20 %,
tā kā Parlaments un Padome ir atkārtoti aicinājuši aktīvi reaģēt uz šo globālo problēmu, īpaši nodrošinot finansējumu, kas nepieciešams lauksaimniecības resursu un palīdzības finansēšanai, izmantojot tirgus pārvaldības instrumentus;
whereas Parliament and the Council have called repeatedly for a strong response to the global problem, providing, in particular, the necessary financing for agricultural inputs and assistance in using market-based management instruments,
tā kā ES aizvien ir lielākā pārtikas ražotāja, kas nodrošina 17 % no pasaules kviešiem, 25 % no pasaules piena produkcijas, 20 % no pasaules cūkgaļas produkcijas un 30 % no pasaules liellopu gaļas produkcijas, bet tā kā ES ir arī liela lauksaimniecības produkcijas importētāja, tā ne tuvu nav pašpietiekama attiecībā uz daudzu pārtikas preču sagādi;
whereas the EU remains a major food producer, accounting for 17 % of the world's wheat production, 25 % of world's milk production, 20 % of the world's pigmeat production and 30 % of the world's beef production; whereas it is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
tā kā Eiropas Savienībai ir vadošā loma pārtikas ražošanas standartu noteikšanā augstākajā līmenī, koncentrējoties uz pārredzamības sistēmu "no lauka līdz galdam" un garantējot ES ražotās pārtikas drošumu;
whereas the EU leads the way in setting food production standards at the highest level, concentrating on the farm-to-fork traceability system and guaranteeing the safety of EU-produced food,
tā kā Eiropas Savienībai ir arī vadošā loma vides aizsardzības iniciatīvās, kuru mērķis ir aizsargāt dabas resursus, bet kuras arīdzan rada papildu izmaksu slogu ES lauksaimniekiem;
whereas the EU is also a leader in environmental protection initiatives, which serve to protect natural resources, but which also lead to additional cost burdens for EU farmers,
tā kā Eiropas Savienība ir vadošā attīstības un humanitārās palīdzības sniedzēja pasaulē, bet starptautiskā līmenī kopš 1980. gadiem lauksaimniecības atbalsta ‐ jo īpaši Eiropas Savienības piešķirtā atbalsta ‐ daļa nepārtraukti samazinās;
whereas the EU is the leading global donor of development and humanitarian aid but, at international level, the share of aid allocated to agriculture, particularly from the EU, has constantly diminished since the 1980s,
tā kā papildus dalībvalstu iemaksām ES parasti finansē aptuveni 10 % no vispasaules attīstības sadarbības; tā kā to apliecina pašreizējā iemaksa, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi ‐ EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs, un pārējais, izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humanitārās palīdzības instrumentus);
whereas, in addition to Member States' contributions, the EU traditionally finances around 10 % of worldwide development cooperation; whereas this is confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
tā kā, ņemot vērā ietekmi uz dabas resursiem, tiek paredzēts, ka pārtikas pieprasījums pasaulē līdz 2050. gadam dubultosies un līdz ar to pasaulē būs nepieciešams palielināt arī pārtikas ražošanu;
whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food-production will need to increase,
tā kā saskaņā ar PLO prognozēm pietiktu ieguldīt EUR 30 miljardus gadā, lai iedzīvotājiem, kuru skaits 2050. gadā sasniegs 9 miljardus, būtu garantēta nodrošinātība ar pārtiku;
whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure the food security of a world population which will have reached 9 billion by 2050,
tā kā pašreiz spēkā esošie starptautiskie un reģionālie nolīgumi ir nepietiekami efektīvi instrumenti, lai noregulētu tirgus piegādes un tirdzniecību, un tā kā valdībām visā pasaulē nesenais pārtikas cenu pieaugums ir jāuztver kā atgādinājums, ka lauksaimniecības produkciju nedrīkst uzskatīt par pašsaprotamu,
whereas present international and regional agreements have proved incapable of normalising market supply and trade; whereas the recent surge in food prices should be a wake-up call for governments throughout the world that agricultural production is not to be taken for granted,
apstiprina, ka vispārējā nodrošinātība ar pārtiku Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, un aicina veikt tūlītējus un ilgstošus pasākumus, lai ES pilsoņiem un pasaules iedzīvotājiem garantētu nodrošinātību ar pārtiku; uzskata, ka ir svarīgi novērtēt visas pasaules lauksaimniecībā un pārtikā izmantotās kultūras; uzsver, ka pārtikai jābūt pieejamai patērētājiem par saprātīgām cenām un vienlaikus jānodrošina atbilstošs lauksaimnieku dzīves līmenis;
Affirms that global food security is a question of the utmost urgency for the EU and calls for immediate and continual action to ensure food security for EU citizens and at global level; considers it important to recognise the value of all the world's farming and food cultures; stresses that food should be available at reasonable prices for consumers, while at the same time a fair standard of living for farmers should be ensured;
uzsver, cik svarīga ir kopējā lauksaimniecības politika kā pārtikas nodrošināšanas līdzeklis Eiropas Savienībā; uzskata, ka KLP ir garantējusi ES pilsoņiem drošu pārtikas apgādi kopš tās pirmsākumiem 1962. gadā, kā arī lauku vides aizsardzību un uzlabošanu un ES pārtikas ražošanas standartus, kas ir augstākie pasaulē; uzsver, ka arī turpmāk Kopienas lauksaimniecībai ir jāsaglabā šī nozīme;
Stresses the importance of the CAP as the means to secure food production in the EU; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protection and enhancement of the rural environment and EU food production standards that are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
tomēr piezīmē, ka pēdējo 25 gadu laikā daudzi KLP grozījumi ir izraisījuši lauksaimniecības produkcijas mazināšanos Eiropas Savienībā un uzsvars vairs netiek likts uz kvantitāti, bet gan uz kvalitatīvu produkciju, ko pieprasa tirgus; uzskata, ka šo izmaiņu dēļ ES ražotāji ir zaudējuši potenciālas tirgus iespējas un tās ir izraisījušas pastiprinātu paļaušanos uz pārtiku, kas ievesta no valstīm ārpus Eiropas Savienības un ražota pēc ļoti atšķirīgiem ražošanas standartiem, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences nosacījumus attiecībā uz ES lauksaimniecības produkciju;
Notes, however, that over the past 25 years the result of the many CAP reforms has been a reduction in agricultural output in the EU, with a shift in emphasis from quantity to market-led, quality production; believes that this policy shift has resulted in a loss of potential market opportunities for EU producers and has lead to an increased reliance on imported food from outside the EU, produced to very different production standards, thereby exposing EU agricultural products to unequal terms of competition;
Situācija un cēloņi
Situation and causes
norāda, ka pirms pēdējās pārtikas cenu paaugstināšanās vairāk nekā 860 miljoni cilvēku visā pasaulē pastāvīgi cieta badu; atzīmē, ka Pasaules Banka paredz, ka pārtikas cenu pieaugums varētu iegrūst dziļākā nabadzībā vēl 100 miljonus cilvēku;
Points out that, prior to the most recent hike in food prices, over 860 million people globally experienced chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices could push an additional 100 million people into deeper poverty;
piekrīt PLO uzskatam, ka pieaugošo pārtikas cenu dēļ visvairāk cieš valstis, kuru pārtikas imports pārsniedz eksportu, un ka daudzas no šīm valstīm ir pasaules vismazāk attīstītās valstis; atkārtoti apstiprina, ka nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku galvenokārt rada nabadzība un atkarība no pārtikas importa; ņem vērā faktu, ka tikai daži procenti globālās pārtikas produkcijas tiek faktiski tirgoti starptautiskajos tirgos, un to dara arvien mazāks eksportētājvalstu skaits;
Recognises the FAO view that net food-importing countries are hardest hit by rising food prices and that many of these countries are the world's least developed; reaffirms the fact that poverty and dependence on food imports are leading causes of food insecurity; is mindful of the fact that only a small percentage of global food production is actually traded on the international markets, increasingly from a small number of exporting countries;
atzīmē, ka 2007. un 2008. gada graudaugu ražas bija labas; atzīmē, ka problēmas ar pārtikas nodrošinātību 2007. gada izraisīja pamatpreču piedāvājuma samazināšanās un cenu pieaugums; pauž lielas bažas par mazajiem pasaules pārtikas krājumiem, kas šobrīd var nodrošināt pietiekami daudz graudu visai pasaulei tikai mazāk nekā 40 dienas;
Notes that harvests for staple cereals for 2007 and 2008 have been good; notes that the immediate problem of food insecurity in 2007 was due to the fall in supply and the increase in basic commodity prices; is deeply concerned by the low levels of global food stocks which, at present, provide only enough grain for the entire world for less than 40 days;
uzsver, ka centieni apmierināt iedzīvotāju pamatvajadzības, jo īpaši attiecībā uz pārtiku un dzeramo ūdeni, bieži vien var kļūt par konflikta iemeslu; atzīmē, ka pasaules iedzīvotāju skaita palielināšanās ‐ paredzams, ka līdz 2050. gadam pasaulē būs par 3 miljardiem cilvēku vairāk ‐ pastiprinās spriedzi visos pasaules reģionos; tādēļ prasa, lai turpmākās lauksaimniecības politikas izstrādē ņemtu vērā šo ģeostratēģisko aspektu;
Stresses that efforts to meet people's basic needs, in particular as regards food and water, is often a source of conflict; notes that the growth in the world's population, which is expected to have risen by 3 billion by 2050, will exacerbate such tensions in all regions of the world; calls, accordingly, for this geo-strategic factor to be taken into account in the future formulation of agricultural policies;
ar bažām atzīmē lauksaimniecības resursu pieaugošās izmaksas (mēslojuma, sēklu u.c. cenu pieaugums), kuru dēļ ir palielinājušies maksājumi, kas visiem lauksaimniekiem netiek kompensēti vienādā mērā (īpaši lopkopības nozarē) un kuru dēļ būtiski samazinājušies iespējamie lauku saimniecību ienākumi no preču un pārtikas cenu palielināšanās, tādējādi atņemot stimulu palielināt ražošanu; ir noraizējies, ka lielais izejvielu cenu pieaugums varētu samazināt to izmantošanu un, iespējams, samazināt produkcijas daudzumu, kas tikai padziļinātu pārtikas krīzi ES un pasaulē;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (price-increases in fertilisers, seeds etc.) which have translated into a rise in costs for which farmers (particularly in the livestock sector) have not all been equally compensated and which significantly eroded any potential increase in farm incomes arising from the higher commodity and food prices, thus eroding the stimulus to increase production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less usage and potentially reduced output which will exacerbate the food crisis in the EU and in the world;
atzīmē, ka pamatpreču tirgū šajā sezonā cenas ir ievērojami samazinājušās, kas rada bažas ražotājos un samazina lauksaimnieku uzticēšanos;
Notes that commodity markets have seen a sharp fall in prices in the current season, leading to producer concerns and eroding confidence among farmers;
uzsver nozīmi, kāda ir pieaugošo pārtikas cenu visaptverošai analīzei, ņemot vērā pieaugošās enerģijas cenas galapatērētājiem, spēcīgāku laika apstākļu faktoru un palielinātu pieprasījumu pēc enerģijas saistībā ar pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu, un aicina Komisiju sīkāk izpētīt iespējamo saikni starp augstām pārtikas cenām un pieaugošām enerģijas, jo īpaši degvielas, cenām; tāpēc uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai samazinātu lauksaimniecības atkarību no fosiliem enerģijas avotiem, šajā nolūkā efektīvāk reģenerējot enerģiju un izveidojot energoefektīvas lauksaimniecības ražošanas sistēmas;
Stresses the importance of a comprehensive analysis of rising food prices, taking into account rising energy prices for end consumers, stronger weather phenomena and increased demand for energy owing to the increased global population, and calls on the Commission to investigate further the possible link between high food prices and rising energy prices, in particular for fuel; further stresses that steps must be taken to reduce the dependence of agriculture on fossil energy sources by using energy more efficiently and developing energy-saving systems of cultivation;
aicina izstrādāt politikas instrumentus, kuru mērķis ir nepieļaut šādas dramatiskas un postošas cenu svārstības un kuros ir iekļauta nepieciešamība nodrošināt atbilstošu ražotāju dzīves līmeni; uzskata, ka Vienotā saimniecības maksājuma sistēma dod lauksaimniekiem iespēju mainīt ražošanu atbilstoši tirgus vajadzībām, tomēr ar to var nepietikt, lai cīnītos ar dramatiskajām tirgus cenu svārstībām;
Calls for policy instruments aimed at averting such dramatic and damaging price fluctuations, and which are conscious of the need to provide a fair standard of living for producers; believes that the system of Single Farm Payment provides the opportunity for farmers to switch production according to market needs but may be insufficient to cope with dramatic market-price fluctuations;
pievērš uzmanību ilgāka termiņa strukturālajiem iemesliem, kuriem bija būtiska nozīme saistībā ar neseno lauksaimniecības preču cenu pieaugumu, tostarp tam, ka pieprasījums pasaulē aizvien pieauga, bet ieguldījumi lauksaimnieciskajā ražošanā pastāvīgi samazinājās; atzīmē, ka šo faktoru vidū enerģijas cenu, jo īpaši naftas cenu, pieaugumam bija lielākā ietekme uz globālo lauksaimniecības ražošanu (palielinot lauksaimniecības ražošanas un pārtikas izplatīšanas izmaksas) un pārtikas krīzēm nabadzīgajās valstīs (ietekmējot izmaksas saistībā ar pārtikas preču transportēšanu valsts iekšienē);
Draws attention to the longer term structural causes at play in the recent price increase of agricultural commodities, including steadily increasing global demand and sustained reductions in investment in production agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing farm-production and food-distribution costs) and on the occurrence of food crises in the poorer countries (due to food transport costs within these countries);
atzīmē, ka 2007. gadā 2 % ES graudu produkcijas tika novirzīti biodegvielai salīdzinājumā ar 25 % ASV kukurūzas produkcijas, kas tajā gadā tika novirzīta spirta ražošanai; aicina globāli novērtēt šo tendenci un tās ietekmi uz pārtikas cenām un koordinēt politiku globālā līmenī, lai nodrošinātu, ka pārtikas krājumus neapdraud tiekšanās pēc atjaunojamās enerģijas ražošanas; aicina arī starptautiskajos un reģionālajos nolīgumos ietvert prasības, kas neļauj biodegvielas ražošanai piešķirtajam atbalstam apdraudēt pasaules nodrošinātību ar pārtiku, turklāt tām ir jāatbilst šiem noteikumiem, lai neizkropļotu konkurenci starp tirdzniecības partneriem; tomēr aicina Eiropas Savienību stingri apņemties sekmēt otrās paaudzes biodegvielas ražošanu;
Notes that 2 % of EU cereal production was diverted to biofuels in 2007, compared with 25 % of US maize production going to ethanol production in that year; calls for a global assessment of this trend and the impact on food prices and for policy coordination at global level to ensure that food supply is not jeopardised by the push for renewable energy production; calls also for the inclusion in international and regional agreements of commitments that the subsidies granted for biofuel production will not jeopardise world food security and will be consistent with applicable rules so as not to affect competition between trading partners; calls, nevertheless, for firm commitment from the EU in promoting second generation biofuels;
atzīmē, ka ES, atceļot atmatas shēmu, ir ievērojami sekmējusi lauksaimniecības pamatpreču krājumu pieaugumu;
Notes that the EU has made a considerable contribution to increasing the supply of agricultural commodities by abolishing its set-aside scheme;
pievērš uzmanību straujajai patērētāju ēšanas ieradumu maiņai, jo īpaši jaunās ekonomikas valstīs, kur palielinās gaļas un proteīnu patēriņš, kam nepieciešams vairāk graudu; arīdzan atzīmē vēlamo faktisko ienākumu palielinājumu tādās valstīs kā Ķīna un Indija, kas arī turpmāk būs lauksaimniecības preču un pārstrādātās pārtikas pieprasījuma virzītājspēks;
Draws attention to rapidly changing consumer eating habits, particularly in emerging countries with a shift towards more meat and protein consumption requiring more grain; notes also the welcome increase in real income in countries such as China and India, which will continue to drive the demand for agricultural goods and processed foods;
uzskata, ka ir jāuzrauga pieaugošā tirgus koncentrācija pārtikas mazumtirdzniecības nozarē, lai neizveidotos monopolsituācijas, jo lielo mazumtirgotāju darbības ne vienmēr ir ražotāju, pārstrādātāju vai patērētāju labākajās interesēs;
Believes that increasing market concentration in the food retail sector needs to be monitored to prevent the development of monopoly situations, as the activities of large retailers may not always be in the best interests of producers, processors or consumers;
Eiropas Savienības atbildes reakcijas
EU responses
uzskata, ka KLP arī turpmāk jābūt ES nodrošinātības ar pārtiku politikas stūrakmenim tagad un pēc 2013. gada; uzskata, ka ekoloģiska funkcionālā sistēma, auglīga augsne, pastāvīgi ūdens resursi un daudzfunkcionāla lauku ekonomika ‐ tas viss ir vajadzīgs saistībā ar ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; turklāt uzskata, ka ir ļoti svarīgi vairāk izmantot KLP un citas Kopienas politikas jomas, lai pasaulē nodrošinātu pārtikas līdzsvaru;
Believes that the CAP should remain the cornerstone of EU food-security policy now and beyond 2013; considers that functioning ecosystems, fertile soils, stable water resources and a diverse rural economy are essential in the interests of long-term food security; considers also that it is of fundamental importance that the CAP, together with other Community policies, should play a greater part in the world food balance;
tomēr ir cieši pārliecināts, ka jāturpina pielāgot KLP, lai risinātu ar pārtikas nodrošinātību saistītās problēmas; ir vīlies, ka 2008. gada maijā ierosinātajos tiesību aktu priekšlikumos par KLP "veselības pārbaudi" Eiropas Komisija nav vēl pilnībā atzinusi sarežģīto situāciju; iebilst pret tirgus pārvaldības pasākumu atcelšanu un lauksaimniekiem paredzēto atbalsta maksājumu samazināšanu;
Strongly believes, however, that the CAP should be further adapted to meet food-security concerns; is disappointed that, in its legislative proposals of May 2008 for the Health Check of the CAP, the Commission has not fully faced up to the challenge; is opposed to the dismantling of market management measures and cuts in farmers" support payments;
atsaucoties uz 2008./2009. gada budžeta pārskatu, aicina noteikt stabilu un nemainīgu ES un dalībvalstu izdevumu līmeni attiecībā uz KLP, garantējot taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem; atgādina, ka lauksaimniekiem ir nepieciešama stabilas politikas vide, lai plānotu nākotni; uzsver, ka, īstenojot šādu politiku, vispirms ir jāizveido ieņēmumu "drošības tīkls", lai cīnītos pret tiem riskiem un krīzēm, ko izraisa nopietnas dabas katastrofas vai tirgus izkropļošana un cenu krišanās ārkārtīgi lielā apjomā un ilgā termiņā; šajā ziņā pievērš uzmanību faktam, ka lauksaimniecība valsts un ES ekonomikai sniedz būtisku pievienoto vērtību;
Calls, in light of the 2008-2009 Budget Review, for a stable and constant level of EU and Member States' expenditure on the CAP guaranteeing a fair income for farmers; recalls that farmers need a stable policy environment in order to plan for the future; stresses that the basic principle of such a policy is an income safety net against risks and crises arising either from adverse natural phenomena or from market distortions and an unusually long and widespread fall in prices; points out, in this respect, the fact that agriculture brings a significant added-value to national and EU economies;
norāda, ka tirgus vien nevar nodrošināt ražotāju ienākumus, kas vajadzīgi, lai turpinātu nodarbošanos ar lauksaimniecību, jo ES pārtikas ražošanas, pārtikas drošības, vides un dzīvnieku labklājības standartu ievērošana izmaksā ļoti dārgi; tomēr atzinīgi vērtē KLP pastiprinātu orientēšanu uz tirgu; no otras puses, pauž nožēlu, ka nav pilnībā sasniegti 2003. gada reformu mērķi nodrošināt augstākas tirgus cenas un mazāk birokrātijas lauksaimniekiem;
Points out that the market alone cannot provide the income security for producers which they need to continue farming because of the high cost of compliance with EU food production, food safety, environmental and animal welfare standards; welcomes, however, the increased market orientation of the CAP; regrets, on the other hand, that the objectives of the 2003 reforms to provide higher market prices and less bureaucracy for farmers have not been fully achieved;
uzskata, ka daudzie savstarpējās atbilstības noteikumi atbaida ražotājus un, kad vien iespējams, šie noteikumi ir jāvienkāršo; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuras paredz vienkāršot noteikumus;
Believes that the numerous cross-compliance rules provide a disincentive to producers and that, where possible, these rules should be made less complex; welcomes, in this respect, the Commission's simplification initiatives;