natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka oglekļa tirgū mežu kredīti vidēji ilgā un ilgā termiņā varētu veidot daļu no to politikas jomu kopuma, kas attiecas uz atmežošanu, ja varēs nodrošināt precīzas mežu oglekļa uzskaites metodes un uzticamus uzraudzības mehānismus; uzsver, ka galīgais lēmums par mežu kredītu iekļaušanu ETS būtu jāpieņem pēc rūpīgas visu iespējamo finansēšanas mehānismu pamatotības analīzes, pēc Kopenhāgenas Pušu konferences iznākuma novērtēšanas un pēc tam, kad būs izdarīti secinājumi par eksperimentālajiem projektiem;
Notes that forest credits in the carbon market could in the medium and long term, be part of a mix of policies addressing deforestation, if accurate forest carbon accounting methodologies and reliable monitoring mechanisms can be ensured; stresses that a final decision regarding the inclusion of forest credits in the ETS should be taken following a rigorous analysis of the feasibility of all potential funding mechanisms and an evaluation of the outcome of the Copenhagen Conference of the Parties and of the conclusions drawn from the pilot projects;
atgādina, ka mežu projektu kredītus, ko izmanto, lai kompensētu siltumnīcefekta gāzu emisiju rūpnieciski attīstītās valstīs, nevar uzskaitīt divreiz, tādējādi tuvojoties mērķiem panākt novirzi no ierastā uzņēmējdarbības gaitā radītā apjoma, kas jaunattīstības valstīm ir jāapņemas, parakstot starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada;
Recalls that any credits from forest projects that are used to offset greenhouse gas emissions in industrialised countries cannot be double-counted towards the deviation targets from 'business as usual' that developing countries are expected to commit to in the post-2012 international climate agreement;
norāda, ka jebkurā sistēmā, kura paredzēta kompensāciju saņemšanai par atmežošanas un mežu degradācijas samazināšanu un kuru piemēros saskaņā ar turpmāko klimata režīmu, jāņem vērā ne tikai oglekļa uzglabātāji, bet arī ekosistēmu pakalpojumi un sociālie labumi, ko sniedz meži;
Points out that any system of compensation for reducing deforestation and forest degradation under a future climate regime must take into account not only carbon sinks but also the ecosystem services and social benefits provided by forests;
aicina ES veicināt stingrus sociālos un vides standartus, lai samazinātu emisiju, ko izraisa atmežošana un mežu degradācija; aicina ES aizstāvēt atmežošanas un mežu degradācijas izraisītās emisijas samazināšanas mehānismus, kas ir plašāki nekā pašreizējā tīrās attīstības mehānisma (TAM) projektu pieeja un kas palīdz risināt tādus atmežošanas galvenos cēloņus kā slikta pārvaldība, nabadzība, korupcija un tiesībaizsardzības trūkums, atbalstot politikas un institucionālo reformu gan vietējā, gan valsts līmenī;
Calls on the EU to promote strong social and environmental standards for reducing emissions from deforestation and degradation (REDD); calls on the EU to advocate REDD mechanisms that go beyond the current Clean Development Mechanism (CDM) project approach and address underlying causes of deforestation, such as poor governance, poverty, corruption and lack of law enforcement, by supporting policy and institutional reform at both local and national levels;
pauž nožēlu, ka pretēji paziņojuma nosaukumam tajā nav risināts jautājums par mežu degradāciju; aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānus un eksperimentālus projektus un paust apņemšanos savā mežsaimniecības politikā pārtraukt ne tikai atmežošanu, bet arī mežu degradāciju (arī Eiropas Savienībā), izstrādājot un izveidojot arī stingras uzraudzības sistēmas, lai iegūtu atbilstošus datus par augsni un biomasu mežos;
Regrets that the Communication, contrary to its title, does not deal with forest degradation; calls on the Commission to develop action plans and pilot projects and to show commitment in its own forestry policy to stopping not only deforestation but also forest degradation (including in the European Union) by also developing and establishing proper monitoring systems in order to obtain appropriate data on soil and biomass in forests;
Pamatojoties uz jautājumiem B6‑0489/2008 un B6‑0494/2008 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
further to Questions for Oral Answer B6‑0489/2008 and B6‑0494/2008
par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2008. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (AFSJ) jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)
on the annual debate on the progress made in 2008 in the Area of Freedom, Security and Justice (AFSJ) (Articles 2 and 39 of the EU Treaty)
Eiropas Parlamenta rezolūcija par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2008. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (AFSJ) jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)
European Parliament resolution on the annual debate on the progress made in 2008 in the Area of Freedom, Security and Justice (AFSJ) (Articles 2 and 39 of the EU Treaty)
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 39. pantu un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13., 17.–22., 61.–69., 255. un 286. pantu, kas ir galvenais juridiskais pamats ES un Kopienas attīstībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā,
having regard to Articles 2, 6 and 39 of the EU Treaty and Articles 13, 17 to 22, 61 to 69, 255 and 286 of the EC Treaty, which form the main legal bases for the development of the EU and the Community as an area of freedom, security and justice,
ņemot vērā jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski un kas uzdoti Padomei ( B6-0489/2008 ) un Komisijai ( B6-0494/2008 ), kas tika apspriesti sesijā 2008. gada 17. decembrī http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+PV+20081217+ITEM-014+DOC+XML+V0//LV ,
having regard to Oral Questions to the Council ( B6-0489/2008 ) and to the Commission ( B6-0494/2008 ), debated in plenary on 17 December 2008 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+PV+20081217+ITEM-014+DOC+XML+V0//IT&amp;language=EN ,
tā kā desmit gadus pēc Amsterdamas līguma stāšanās spēkā:
whereas ten years after the entry into force of the Treaty of Amsterdam:
– ES tiesību aktu apjoms brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā ir ievērojami palielinājies, kas apliecina, ka dalībvalstis ir izdarījušas izvēli iesaistīt Eiropas Savienības iestādes šīs jomas politikas veidošanā, lai ES iedzīvotājiem nodrošinātu brīvību, drošību un tiesiskumu,
– the EU acquis on justice, freedom and security has been growing significantly, thereby confirming the choice made by the Member States to involve the European Union institutions extensively in policy-making in this area so as to ensure freedom, security and justice to Union citizens,
– saskaņā ar periodiskajām Eirobarometra aptaujām lielākā daļa ES iedzīvotāju aizvien vairāk uzskata, ka atšķirībā no dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, ES līmeņa rīcībai ir pievienotā vērtība, divas trešdaļas iedzīvotāju atbalsta ES līmeņa pasākumus, kas veicina un aizsargā pamattiesību (tostarp bērnu tiesību) ievērošanu, kā arī cīņu pret organizēto noziedzību un terorismu, un tikai 18 % iedzīvotāju domā, ka ES līmeņa rīcībai nav bijusi papildu vērtība;
– a majority of Union citizens, according to Eurobarometer periodic surveys, increasingly feel that EU-level actions have an added value compared to those taken solely at a national level and two thirds of citizens support EU-level actions which promote and protect fundamental rights (including children’s rights), as well as the fight against organised crime and terrorism, and only 18% consider that EU-level actions have had no extra benefit,
tā kā iepriekš minētie pozitīvie faktori nevar kompensēt:
whereas the positive factors mentioned above cannot offset:
– aizvien pastāvošo ES lēmumu pieņemšanas procesa juridisko vājumu un sarežģītību tādās jomās kā policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kurai trūkst pienācīgas ES līmeņa demokrātiskās un tiesu iestāžu kontroles,
– the persistent legal weakness and complexity of the EU decision-making process, notably in areas such as police and judicial cooperation in criminal matters, which lack an appropriate democratic and judicial control at EU level,
– lielākās daļas dalībvalstu nevēlēšanos nostiprināt tos politikas virzienus, kas ir saistīti ar pamattiesībām un pilsoņu tiesībām; tajā pašā laikā, lai izvairītos no dubultstandartiem vienā un tajā pašā dalībvalstī, ir aizvien svarīgāk pievērst uzmanību ne tikai pārrobežu gadījumiem vien,
– the reluctance of a majority of the Member States to strengthen policies linked to fundamental rights and citizens' rights; at the same time it appears increasingly essential to focus not only on cross-border cases, in order to avoid double standards within the same Member State,
– aizvien pastāvošo nepieciešamību turpināt veidot un pareizi piemērot kopējo ES imigrācijas un patvēruma politiku, kuras izpilde kavējas un nenotiek saskaņā ar Hāgas programmā un Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā noteikto darba plānu,
– the continuing need to further develop and correctly implement the EU common immigration and asylum policy, which is facing delays in relation to the timetable agreed on in the Hague Programme and the European Immigration and Asylum Pact,
– grūtības, ar kurām saskaras Komisija, nodrošinot savlaicīgu un pareizu jaunāko Kopienas tiesību aktu piemērošanu un tajā pašā laikā apstrādājot lielu daudzumu korespondences, sūdzību un aizvien pieaugošo pārkāpumu lietu skaitu,
– the difficulties faced by the Commission in ensuring the timely and correct implementation of much recently adopted Community legislation, together with managing a high volume of correspondence, complaints and a growing infringements case-load,
– nepieciešamību vairāk iesaistīt Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus ES tiesību aktu ietekmes novērtēšanā uz vietas,
– the need for a more extensive involvement of the European Parliament and national parliaments in assessing the real impact of EU legislation on the ground,
– vēl aizvien neattīstītais pilsoniskās sabiedrības un ieinteresēto personu pārstāvju tīkls katrā AFSJ politikas jomā; jāpiemin, ka tikai pavisam nesen dalībvalstu tieslietu ministri pieņēma lēmumu veidot tīklu, kura mērķis būtu savstarpēji nostiprināt dalībvalstu tiesību aktus, un ka tas būtu jādara arī citās AFSJ jomās,
– the still underdeveloped network of representatives of civil society and stakeholders in each AFSJ policy; it is worth noting that only recently the Ministers of Justice of the Member States decided to build a network aimed at mutually strengthening their national legislation and the same should be done for the other AFSJ areas,
– to, ka pat ES aģentūru savstarpējā sadarbība veidojas lēni un situācija var kļūt vēl sarežģītāka, ja palielināsies to iestāžu skaits, kurām būs ES līmeņa darbības uzdevumi;
– the fact that, even between EU agencies, cooperation is developing slowly and the situation risks becoming even more complex with the multiplication of other bodies with operational tasks at EU level,
tā kā ir jāatgādina, ka:
whereas it is necessary to recall:
– Padomes un Komisijas nostāja vēl aizvien bija piesardzīga gan pēc Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcijas par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2008. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (AFSJ) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0458 . pieņemšanas, gan 2008. gada sesijas debatēs par Eiropas Savienības pamattiesību aizsardzību un progresu AFSJ jomā,
– the continuing prudent position taken by the Council and by the Commission following the adoption by Parliament of its resolution of 25 September 2008 on the annual debate on the progress made in 2007 in the Area of Freedom, Security and Justice (AFSJ) Texts adopted, P6_TA(2008)0458 . , and during the plenary debates in December 2008 on the protection of fundamental rights in the European Union and on progress in the AFSJ,
aicina dalībvalstis, kas nav ratificējušas Lisabonas līguma, pēc iespējas ātrāk to izdarīt, jo ar šo līgumu būs iespējams pārvarēt nopietnākos AFSJ trūkumus:
Calls on those Member States which have not ratified the Treaty of Lisbon to do so as soon as possible, as it will overcome the more significant shortcomings in the AFSJ by:
– izveidojot saskaņotāku, pārredzamāku un tiesiski stabilāko pamatu,
– creating a more coherent, transparent and legally sound framework,
– uzlabojot pamattiesību aizsardzību, kas tiktu panākts ar saistošu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu Hartas teksts: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0001:0016:EN:PDF http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0001:0016:EN:PDF .
– strengthening the protection of fundamental rights by giving binding force to the Charter of Fundamental Rights of the European Union Text of the Charter: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0001:0016:EN:PDF Explanations: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0017:0035:EN:PDF (hereafter 'the Charter') and by allowing the EU to accede to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms,
– iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus ES politikas izvērtēšanā un tā uzlabojot Eiropas Savienības un dalībvalstu pārvaldes lēmumu publiskumu;
– involving the European Parliament and national parliaments in the evaluation of EU policies, thereby making European and national administrations more accountable;
(a) oficiāli iesaistīt jaunievēlēto Eiropas Parlamentu nākamās AFSJ daudzgadu programmas laika posmam no 2010. līdz 2014. gadam pieņemšanā, jo pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā šī programmā saskaņā ar koplēmuma procedūru būs jāīsteno galvenokārt Padomei un Parlamentam; tā kā šāda daudzgadu programma nevar aprobežoties ar Padomes nākotnes darba grupu ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, jāiesaista dalībvalstu parlamenti, jo tie var sniegt būtisku ieguldījumu prioritāšu formulēšanā un to īstenošanā dalībvalstu līmenī,
(a) formally involve the newly elected European Parliament in the adoption of the next multiannual AFSJ programme for the period 2010-2014, as this programme, after the entry into force of the Treaty of Lisbon, should be mainly implemented by the Council and Parliament by way of the codecision procedure; given that such a multiannual programme should also go far beyond the suggestions contained in the reports of the Council Future Groups, national parliaments should also be involved as they should play an essential role in shaping the priorities and in implementing them at national level;
(b) galveno uzmanību pievērst daudzgadu programmai, īpaši pamattiesību un pilsoņu tiesību aizsardzībai, kā nesen ieteicis Parlaments Sk. 2009. gada 14. janvāra rezolūciju par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam (Pieņemtie teksti P6_TA(2009)0019 ). , izstrādājot mērķus un principus, kas iekļauti Hartā, kuru iestādes pasludināja 2000. gadā Nicā un pēc tam vēlreiz 2007. gada 12. decembrī Lisabonā;
(b) focus on the future multiannual programme, and primarily on the improvement of fundamental and citizens' rights, as recently recommended by Parliament See its resolution of 14 January 2009 on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008 (Texts adopted, P6_TA(2009)0019 ). , by developing the objectives and principles laid down in the Charter, which the institutions proclaimed in Nice in 2000 and again in Lisbon on 12 December 2007;
uzskata, ka Komisijai bez vilcināšanās vajadzētu:
Considers it urgent and appropriate that the Commission:
(a) steidzami pieņemt iniciatīvas, lai uzlabotu tādu pilsoņu tiesību aizsardzību kā datu aizsardzība, diplomātiskā un konsulārā aizsardzība un pārvietošanās un uzturēšanās brīvība;
(a) take urgent initiatives to improve the protection of citizens' rights such as data protection, diplomatic and consular protection and freedom of movement and residence;
(b) izveidot mehānismu, lai nodrošinātu plašāku pilsoņu iesaisti Eiropas Savienības pilsonības jēdziena formulēšanā, attīstot apspriežu mehānismus un atbalstot ieinteresēto personu tīklus;
(b) develop a mechanism to ensure a more extensive involvement of citizens in the definition of the content of citizenship of the placeUnion by developing consultation mechanisms and supporting stakeholder networks;
(c) iesniegt pilnīgu ES pasākumu programmu, lai palielinātu atbildētāja procesuālās tiesības un vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas nepieciešamas pirmstiesas un pēctiesas posmā, īpaši gadījumos, kad tās skar personu, kas nav attiecīgās valsts pilsonis, kā arī pārbaudīt, kā Eiropas kriminālās tiesvedības sistēmā un drošības pasākumos tiek aizsargātas pilsoņu tiesības;
(c) submit a fully fledged programme of EU measures strengthening the procedural rights of defendants and the necessary safeguards in the pre-trial and post-trial phases, notably when they involve a non-national of the country concerned, and more generally develop screening of European criminal justice and security measures with regard to the protection of citizens´ rights;
(d) regulāri vākt un izplatīt visus svarīgos neitrālos datus par tādu svarīgu AFSJ politikas virzienu attīstību kā migrācijas plūsmas, organizētās noziedzības un jo īpaši terorisma tendences (sk. ES Eiropola Organizētās noziedzības draudu novērtējumu (OCTA) un ziņojumu par ES terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT) ;
(d) collect and disseminate, on a regular basis, all the relevant neutral data on the evolution of the main AFSJ policies such as migratory flows, the evolution of organised crime and in particular of terrorism (see the EU Organised Crime Threat Assessment (OCTA) and the EU Terrorism Situation and Trend Report (TE-SAT) by Europol);
(e) pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar trūkstošajiem juridiskajiem instrumentiem attiecībā uz citām „ES zilās kartes” trešo valstu darbinieku kategorijām, piemēram, sezonas strādniekiem, uzņēmuma iekšienē pārceltiem darbiniekiem un algotiem stažieriem, kā arī iepazīstināt ar FRONTEX mandātu; jo īpaši nodrošināt, ka FRONTEX rīcībā ir pienācīgi līdzekļi, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un pilnībā informēt Parlamentu par sarunām, kuru mērķis ir noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm imigrācijas jomā;
(e) present as soon as possible the pending legal instruments on other 'EU blue card' categories of third-country workers such as seasonal workers, intra-corporate transferees and remunerated trainees and on FRONTEX's mandate; in particular, ensure that FRONTEX has adequate resources in order to meet its objectives and to keep Parliament fully informed of the negotiations on agreements in the field of immigration with third countries;
(f) izstrādāt Eiropas iekšējo drošības politiku, kurai vajadzētu papildināt dalībvalstu drošības plānus, lai Eiropas Savienības pilsoņiem un dalībvalstu parlamentiem būtu skaidrs priekšstats par ES rīcības pievienoto vērtību; veicot efektīvus pasākumus un izmantojot visus pieejamos sadarbības līdzekļus, lai panāktu izmērāmus rezultātus, jo īpaši uzlabot ES politiku cīņā pret atsevišķiem organizētās noziedzības veidiem, piemēram, kibernoziegumiem, cilvēku tirdzniecību, bērnu seksuālo izmantošanu vai korupciju, tostarp rīkojoties, lai pieņemtu juridisku instrumentu par starptautisku kriminālu organizāciju finanšu līdzekļu un īpašuma konfiskāciju un konfiscētās mantas izmantošanu sociālām vajadzībām;
(f) establish a European Internal Security Policy, which should complement national security plans so that citizens of the Union and national parliaments have a clear idea of the added value of EU action; in particular, reinforce EU policy regarding the fight against certain types of organised crime such as cybercrime, trafficking in human beings, sexual exploitation of children and corruption, by taking effective action and using all available cooperation tools to achieve measurable results, including action with a view to the adoption of a legislative instrument on the confiscation of financial assets and property of international criminal organisations and on their re-use for social purposes;
(g) turpināt piemērot tiesu lēmumu savstarpējas atzīšanas principa ievērošanu visos tiesvedības posmos gan civillietās, gan krimināllietās, īpaši attiecībā uz krimināllietām, lai nodrošinātu Eiropas līmeņa pierādījumu savstarpējas atzīšanas un pieņemšanas sistēmu, kurā īpaši tiek ņemta vērā pamattiesību ievērošana;
(g) continue to implement the principle of mutual recognition of legal decisions in both the civil and criminal justice spheres, at all stages of the judicial procedure, in particular as regards criminal justice, to ensure a Europe-wide system of recognition and mutual acceptability of evidence, taking the utmost account of respect for fundamental rights;
(h) papildināt savstarpējas atzīšanas izveidi ar virkni pasākumu, kuru mērķis ir palielināt savstarpējo uzticēšanos, īpaši, tuvinot būtiskos krimināltiesību elementus, procesuālās krimināltiesības un procesuālās tiesības, uzlabojot savstarpējo tiesu sistēmu darbības vērtēšanu, kā arī uzlabojot tiesu iestāžu darbinieku savstarpējās uzticēšanās izveides pasākumus, ko iespējams panākt, piemēram, veicinot tiesu iestāžu darbinieku apmācību un atbalstot šādu darbinieku tīklus;
(h) supplement the development of mutual recognition by a series of measures reinforcing mutual confidence, in particular by developing some approximation of substantive and procedural criminal law and of procedural rights, improving the mutual evaluation of the functioning of justice systems and improving ways of developing mutual confidence within the judicial profession, such as increasing judicial training and supporting networking;
(i) izveidot pārredzamu un efektīvu AFSJ ES ārējo stratēģiju, kas balstīta uz ticamu politiku, īpaši jomās, kuras ir tikai Kopienas kompetencē, piemēram, tādās jomās kā atpakaļuzņemšanas nolīgumi, ārējo robežu aizsardzība un vīzu politika (piemēram, saistībā ar ASV vīzu režīma atcelšanu);
(i) build a transparent and efficient EU external strategy in the AFSJ, based on a credible policy , in particular where the Community has exclusive competence, for example in readmission agreements, external border protection and visa policies (as is the case concerning the placecountry-regionUS visa waiver issue);
(j) aicināt Padomi regulāri apspriesties ar Parlamentu, ja tiek slēgti starptautiski nolīgumi par tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās, jo pašlaik Padomes atteikums to darīt ir pretrunā lojālas sadarbības un ES demokrātiskās pārskatabildības principiem; aicina Komisiju jo īpaši iepazīstināt ar kritērijiem, saskaņā ar kuriem tiek veidota Eiropas politika attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par savstarpēju palīdzību vai izdošanu krimināllietās, ņemot vērā principu, ka nedrīkst būt atšķirīga attieksme pret ES pilsoņiem un attiecīgās trešās valsts pilsoņiem;
(j) invite the Council to consult Parliament regularly even in the case of international agreements dealing with judicial and police cooperation in criminal matters, as the current refusal by the Council to do so is contrary to the principle of loyal cooperation and of the democratic accountability of the EU; calls on the Commission in particular to present criteria on the development of a proper European policy regarding agreements with third countries on mutual legal assistance or extradition in criminal matters, taking account of the principle of non discrimination between EU citizens and the citizens of the third country concerned;
(k) pieņemt īpašus tiesību aktus, ar kuriem piešķir diplomātisko un konsulāro aizsardzību visiem ES pilsoņiem neatkarīgi no tā, vai viņu dalībvalstij ir pārstāvniecība attiecīgās dalībvalsts teritorijā;
(k) introduce specific legislation granting diplomatic and consular protection for all Union citizens whether or not the placePlaceNameMemberPlaceType State in question is represented in the third country's territory;