natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka kopīgais ES ieguldījums jaunattīstības valstu radīto emisiju mazināšanas pasākumu īstenošanai un pielāgošanās vajadzības apmierināšanai nedrīkst būt mazāks par EUR 30 miljardiem gadā līdz 2020. gadam, un šis skaitlis var pieaugt vai samazināties, ja iegūtas jaunas atziņas par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistīto izmaksu apjomu;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
uzsver, ka, veicot ES budžeta gaidāmo pārskatīšanu, īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pietiekami līdzekļu piešķirtu cīņai pret klimata pārmaiņām un pielāgošanās pasākumiem šīm pārmaiņām gan ES, gan jaunattīstības valstīs; konstatē, ka, veicot pārskatīšanu, būtu jāapsver jaunu un novatorisku finanšu mehānismu ieviešana, lai atbalstītu starptautiskus pasākumus klimata jomā;
Emphasises that the upcoming EU budget review needs to focus on providing sufficient resources for measures to protect against, and adapt to, climate change, both within EU and in developing countries; notes also that the review should consider the introduction of new and innovative financial mechanisms to support international climate action;
atzinīgi vērtē tās nopietnās saistības, kuras uzņēmušās dažas jaunattīstības valstis pirms un pēc Kopenhāgenas sarunām, kā arī to laikā; konstatē, ka ar vienošanos fiksēta apņemšanās par mērījumu veikšanu, ziņojumu sagatavošanu un jaunattīstības valstu veikto klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu pārbaudīšanu ar valsts līmeņa paziņojumu starpniecību, kurus apspriedīs un analizēs saskaņā ar skaidri formulētām pamatnostādnēm, kuras vēl jāparedz un, kuras izstrādājot, jānodrošina suverenitātes ievērošana un līdzekļu pareiza izmantošana;
Welcomes the ambitious commitment that some developing countries made before, during and after the Copenhagen negotiations; notes that the Accord found an agreement regarding the measuring, reporting and verification of developing country mitigation actions through national communications, which will be subject to international consultations and analysis under clearly defined guidelines, still to be defined, that will need to ensure that sovereignty and a proper use of funds are respected;
piekrīt, ka ir jāizveido mehānisms mežu izciršanas un degradācijas radītu emisiju samazināšanai un mežu nodrošinātas siltumnīcefekta gāzu emisiju absorbcijas veicināšanai, kā arī tehnoloģiju mehānisms, lai paātrinātu tehnoloģijas izstrādāšanu un tālāknodošanu, un atzinīgi vērtē atsauci uz tirgu nozīmi klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumu rentabilitātes uzlabošanā; turklāt norāda, ka šādu mehānismu aktīva īstenošana prasa vienošanās noslēgšanu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konferences ietvaros;
Agrees with the setting up a mechanism for reducing emissions from deforestation and forest degradation and enhancing removals of greenhouse gas emissions by forests and for the establishment of a Technology Mechanism to accelerate technology development and transfer, and welcomes the reference to the role of markets in enhancing the cost-effectiveness of mitigation actions; notes also that effective implementation of such mechanisms requires agreement in the UNFCCC framework;
pauž nožēlu, ka nav panākts progress aviācijas un jūrniecības radīto emisiju jomā; aicina ES nodrošināt, ka pilnībā tiek ņemta vērā aviācijas radīto emisiju ietekme, kā arī to, ka turpmākajā nolīgumā aviācijas un jūrniecības nozarē jāparedz tādi paši emisiju samazināšanas mērķi, kā tas ir arī citās nozarēs;
Regrets the lack of progress in tackling global aviation and maritime emissions; calls on the EU to ensure that the full climate impact of aviation is taken into account and that the reduction targets for the aviation and maritime sectors are the same as other industry sectors in the future agreement;
pauž nožēlu par to, ka ASV un Ķīna iekšpolitisku iemeslu dēļ nebija gatavas pieņemt tālejošāku vienošanos; uzskata, ka Eiropas Savienībai, ASV un Ķīnai jāuzņemas galvenā loma saistoša starptautiska nolīguma panākšanā; tālab mudina Amerikas Savienotās Valstis un Ķīnu, kā arī citus starptautiskos partnerus uzņemties papildu saistības, izveidojot starptautisku sistēmu klimata aizsardzībai, lai atsāktu diskusijas un panāktu tālejošu un juridiski saistošu starptautisku vienošanos, kas atbilstu jaunākajiem zinātnes sasniegumiem un saskanētu ar 2ºC mērķi;
Regrets that the USA and China were not prepared to accept a more ambitious agreement for internal policy reasons; believes that the European Union, the USA and China are key to ensuring a binding international agreement; urges the United States and China, as well as other international partners, therefore, to come up with further commitments to an international system of climate protection, in order to resume discussions and achieve an ambitious and legally binding international agreement in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
pauž nožēlu par to, ka dažas valstis, proti, Sudāna un ALBA valstis, bija nolēmušas bloķēt sarunu gaitu, lai izvairītos no stingriem un saistošiem nolīgumiem, kaut gan Kopenhāgenā bija vērojama ļoti augsta līmeņa politiskā dinamika;
Regrets that some countries, namely Sudan and the ALBA-Countries, adopted a blocking attitude in the international negotiations in order to avoid strict and binding commitments, in spite of the high level of political momentum in Copenhagen;
uzsver, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padomei steidzami jāpārskata visi secinājumi, lai nodrošinātu, ka tie tikuši pakļauti profesionālapskatei atbilstoši labākajiem zinātnes principiem; ierosina aicināt sagatavot starpposma ziņojumu, kurā secinājumi tiktu atjaunināti, un pauž pārliecību, ka turpmākajos ziņojumos īpaši vajadzētu pieminēt arī tos argumentus, kuri nesaskan ar vairākuma viedokli, turklāt veikt arī šo argumentu profesionālapskati;
Stresses the urgent need for the IPCC to review all its conclusions in order to confirm that they have been peer-reviewed in accordance with the best principles of science, suggests that the preparation of an interim report bringing the conclusions up to date should be brought forward, and believes that future reports should make specific reference to the claims of those who challenge the majority view and that these too should be subjected to peer review;
uzskata, ka ES rūpniecības konkurētspējas nodrošināšanai ir svarīgi, ka citas rūpnieciski attīstītas valstis ārpus ES pieliek līdzvērtīgas pūles, bet jaunattīstības valstis un jaunās tirgus ekonomikas valstis apņemas pietiekamā apmērā samazināt emisijas; atgādina, ka emisiju samazinājuma mērķiem jābūt izmērāmiem, uzrādāmiem un pārbaudāmiem un šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunattīstības valstu saistības iesniegt valsts ziņojumus par paveikto emisiju samazināšanas jomā;
Finds it essential, for the competitiveness of EU industry, that comparable efforts be accepted by other industrialised nations outside the EU, as well as reasonable reduction commitments by developing and emerging economies; recalls that reduction targets must be measurable, reportable and verifiable, and welcomes in this respect the commitments by some developing countries to submit national reports on their emissions reductions efforts;
uzskata, ka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu divpusējās sanāksmes var ievērojami palīdzēt diskusijās un veicināt pušu savstarpējo sapratni; tādēļ paredz rīkot šādas sanāksmes pirms oficiālajām sarunām, lai veicinātu šo sarunu iespējami labāku rezultātu sasniegšanu;
Considers that the bilateral meetings between the European Parliament and the national parliaments can substantially contribute to the debate and facilitate understanding among the parties; envisages, therefore, holding these meetings before the beginning of the official negotiations in order to contribute in a more meaningful way to the best possible outcome of the negotiations;
uzsver, ka turpmākie klimata politikas uzdevumi ir saistīti ne tikai ar CO2 emisijas samazināšanu, bet arī ar dabas resursu efektīvāku un ilgstošāku izmantošanu;
Emphasises that the challenges of the climate policy in the future lie not only with CO2 reduction but also a more efficient and sustainable use of natural resources;
vēlreiz apliecina atbalstu reformu procesam ANO un norāda uz to, ka Kopenhāgenas Klimata konferences rezultāti vēlreiz parāda to, ka ir ārkārtīgi nepieciešams atkārtoti pārdomāt darba metodes ANO; tomēr joprojām iestājas par to, lai sarunas par klimatu notiktu ANO ietvaros, kas ir vienīgā likumīgā organizācija šāda visai pasaules sabiedrībai ārkārtīgi svarīga jautājuma risināšanai; tomēr uzskata, ka nopietni jāapsver tas, kā efektīvāk varētu organizēt šo procesu;
Reaffirms its support for the reform process in the UN, and notes that the outcome of the Copenhagen Climate Conference is another example confirming the urgent need to reconsider working methods within the UN; remains committed, moreover, to the climate negotiations under the UN framework, as the only legitimate body to address an issue of such fundamental importance to the entire global community; considers, however, that serious reflection on how to make the process more efficient is urgently needed;
aicina no COP 16 sanāksmē Mehiko nodrošināt lielāku pārredzamību, kas ļautu procesā labāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un ieinteresētās aprindas;
Calls for greater transparency to allow for a better involvement of civil society and stakeholders at COP 16 in Mexico;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcija par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās ( 2009/2174(INI) )
European Parliament resolution of 10 February 2010 on promoting good governance in tax matters ( 2009/2174(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. aprīļa paziņojumu "Labas pārvaldības veicināšana nodokļu lietās" ( COM(2009)0201 ),
having regard to the Commission communication of 28 April 2009 on Promoting Good Governance in Tax Matters ( COM(2009)0201 ),
ņemot vērā 2008. gada 2. septembra rezolūciju par koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no krāpšanas nodokļu jomā OV C 295 E, 4.12.2009., 13. lpp.
having regard to its resolution of 2 September 2008 on a coordinated strategy to improve the fight against fiscal fraud Texts adopted, P6_TA(2008)0387 .
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 25. oktobra paziņojumu par nodokļu un muitas politikas ieguldījumu Lisabonas stratēģijā ( COM(2005)0532 ),
having regard to the Commission communication of 25 October 2005 on the Contribution of Taxation and Customs Policies to the Lisbon Strategy ( COM(2005)0532 ),
ņemot vērā ieteikumus, kas ietverti Padomes 2008. gada 14. maija secinājumos par nodokļu jautājumiem saistībā ar nolīgumiem, kas Kopienai un tās dalībvalstīm jānoslēdz ar trešām valstīm,
having regard to the recommendations contained in the Council conclusions of 14 May 2008 on tax issues related to agreements to be concluded by the Community and its Member States with third countries,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem ( COM(2008)0727 ),
having regard to the Commission proposal of 13 November 2008 for a Council directive amending Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments ( COM(2008)0727 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. februāra priekšlikumu Padomes direktīvai par administratīvo sadarbību nodokļu jomā ( COM(2009)0029 ),
having regard to the Commission proposal of 2 February 2009 for a Council directive on administrative cooperation in the field of taxation ( COM(2009)0029 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. februāra priekšlikumu Padomes direktīvai par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem ( COM(2009)0028 ),
having regard to the Commission proposal of 2 February 2009 for a Council directive concerning mutual assistance for the recovery of claims relating to taxes, duties and other measures ( COM(2009)0028 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par Direktīvas 2004/39/EK un Direktīvas 2009/…/EK grozījumiem ( COM(2009)0207 ),
having regard to the Commission proposal of 30 April 2009 for a directive of the European Parliament and of the Council on Alternative Investment Fund Managers and amending Directives 2004/39/EC and 2009/…/EC ( COM(2009)0207 ),
ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomei pilnvarot Komisiju sākt sarunas par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Andoras Firstistes, Monako Firstistes un Sanmarīno Republikas, no otras puses, nolīgumu noslēgšanu, lai cīnītos pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas kaitē to finanšu interesēm, un nodrošinātu administratīvu sadarbību, apmainoties ar informāciju par nodokļu jautājumiem, un pilnvarot Komisiju sākt sarunas par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Šveices Konfederācijas, no otras puses, nolīguma noslēgšanu, lai cīnītos pret krāpšanu tiešo nodokļu jomā un izvairīšanos no tiešo nodokļu maksāšanas un nodrošinātu administratīvo sadarbību, apmainoties ar informāciju par nodokļu jautājumiem ( SEC(2009)0899 ),
having regard to the Recommendation from the Commission to the Council to authorise the Commission to open negotiations for Agreements between the European Community and its Member States, of the one part, and the Principality of Andorra, the Principality of Monaco and the Republic of San Marino, of the other part, to combat fraud and other illegal activity to the detriment of their financial interests and to ensure administrative cooperation through exchange of information on tax matters and in order to authorise the Commission to open negotiations for an Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other part, to combat direct tax fraud and direct tax evasion and to ensure administrative cooperation through exchange of information on tax matters ( SEC(2009)0899 ),
ņemot vērā G-20 valstu paziņojumu, kas tika sagatavots pēc to augstākā līmeņa sanāksmes par finanšu tirgiem un pasaules ekonomiku, kura notika Vašingtonā 2008. gada 15. novembrī,
having regard to the G-20 declaration issued following its Summit on Financial Markets and the World Economy, held in Washington on 15 November 2008,
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas tika sagatavoti pēc Eiropadomes 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmes,
having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council meeting on 19 and 20 March 2009,
ņemot vērā G-20 valstu paziņojumu, kas tika sagatavots pēc to augstākā līmeņa sanāksmes par vispārējo atveseļošanas un reformu plānu, kura notika Londonā 2009. gada 2. aprīlī,
having regard to the G-20 declaration issued following its Summit on the Global Plan for Recovery and Reform, held in London on 2 April 2009,
ņemot vērā Padomes secinājumus, kas tika sagatavoti pēc tās 2009. gada 9. jūnija un 20. oktobra sanāksmes,
having regard to the Council conclusions issued following its meetings on 9 June 2009 and 20 October 2009,
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas tika sagatavoti pēc Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija sanāksmes,
having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council meeting on 18 and 19 June 2009,
ņemot vērā G-8 valstu finanšu ministru paziņojumu Lečē (Itālija) 2009. gada 13. jūlijā,
having regard to the statement issued by the G-8 Finance Ministers in Lecce, Italy, on 13 July 2009,
ņemot vērā G-20 valstu vadītāju paziņojumu sanāksmē, kas notika 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā,
having regard to the G-20 Leaders" Statement issued at the meeting held in Pittsburgh on 24 and 25 September 2009,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu,
having regard to Article 8 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
ziņojumu (2009), kuros cita starpā attiecīgi norādīts, ka apmēram trešā daļa no Apvienotās Karalistes 700 lielākajām korporācijām 2005. un 2006. gadā nemaksāja nekādus nodokļus, ka 25 % no tiem ASV uzņēmumiem, kuru aktīvu vērtība pārsniedz USD 250 miljonus vai kuru ienākumi pārsniedz USD 50 miljonus gadā, arī nemaksāja nekādus nodokļus laikposmā no 1998. līdz 2005. gadam un ka Francijas lielākās korporācijas pašlaik maksā 8 % par faktisko vidējo peļņu, lai gan oficiāli noteiktā nodokļa likme ir 33 %;
(2009), which point out, inter alia, that about a third of the 700 biggest UK corporations did not pay any tax in 2005 and 2006, that 25% of those US companies with assets worth more than USD 250 million, or income of more than USD 50 million a year, also failed to pay any tax between 1998 and 2005, and that France's biggest corporations currently pay 8% tax on real average benefits, whereas the official tax rate is 33%,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0007/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0007/2010 ),
tā kā ES un starptautiskā līmenī pastāv vispārēja vienprātība par to, ka laba pārvaldība nodokļu jomā nozīmē pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu nodokļu konkurenci;
whereas there is a global consensus at EU and international level that good governance in the field of taxation means transparency, exchange of information and fair tax competition,
tā kā labas pārvaldības trūkums nodokļu jautājumos veicina krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī nopietni ietekmē dalībvalstu budžetus un Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kas ES ik gadu rada izdevumus 2,5 % apmērā no IKP; tā kā krāpšana nodokļu jomā godīgiem uzņēmumiem rada neizdevīgus konkurences nosacījumus; tā kā, īstenojot labu pārvaldību nodokļu jomā, būtu jāiegūst vairāk līdzekļu, kurus varētu darīt pieejamus dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai;
whereas a lack of good governance in tax matters encourages tax fraud and tax evasion and has serious consequences for national budgets and the European Union's resource systems, with the cost in the EU estimated to amount to 2.5 % of GDP per annum; whereas honest businesses are at a competitive disadvantage because of tax fraud; whereas good governance in tax matters should result in more resources being made available to the EU Member States and to developing countries in order to achieve the Millennium Development Goals,
tā kā globalizācija arvien vairāk apgrūtina starptautiska līmeņa cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, it īpaši Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs to būtisko atšķirību dēļ; tā kā šie faktori rada nopietnus šķēršļus starptautiskās sadarbības uzlabošanai ES un starptautiskā līmenī ar mērķi nodrošināt tās efektivitāti;
whereas globalisation has made it increasingly difficult to combat fiscal fraud at international level, and the 27 EU Member States with their major differences are particularly affected; whereas these factors militate strongly in favour of improving international cooperation within the EU and at international level in order to ensure that it is effective,
tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas starptautiskā līmenī ir nopietns šķērslis Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai;
whereas tax avoidance and tax evasion at international level constitute a serious obstacle to the achievement of the Millennium Development Goals,
tā kā ļoti daudz starptautisko uzņēmumu izveidoti tā, lai izmantotu iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas dažādajās jurisdikcijās, kurās tie darbojas; tā kā no dažādās jurisdikcijās atšķirīgas nodokļu piemērošanas ieguvēji ir lielie, starptautiskie vai plaši pazīstamie uzņēmumi, nevis mazie, vietējie vai jaunie (nesen darbību sākušie) uzņēmumi;
whereas a significant number of multinational companies have been structured so as to take advantage of tax avoidance in the different jurisdictions in which they operate; whereas differential tax treatment in different jurisdictions favours undertakings that are large, international or well-established over those that are small, domestic or new (start-ups),
tā kā starptautisku uzņēmumu spēja plaši izmantot nodokļu oāzes un ārzonas centrus saistībā ar izvairīšanās no nodokļu maksāšanas stratēģijām ir pretrunā godīgas konkurences un uzņēmumu atbildības principiem;
whereas multinational companies" ability to make extensive use of tax havens and offshore centres as part of their tax avoidance strategies conflicts with the principle of fair competition and corporate responsibility,
tā kā nodokļu oāzes ir pretrunā solidaritātes, tiesiskuma un pārdales principiem; tā kā globalizētā ekonomikā ļoti daudz starptautisku uzņēmumu izmanto savu ietekmi, lai izdarītu spiedienu uz valdībām, it īpaši jaunattīstības valstu valdībām, lai ieguldītāju piesaistīšanas nolūkā pazeminātu nodokļu likmes un nodrošinātu ar nodokļiem saistītus stimulus; tā kā praksē tādēļ ir notikusi nodokļu sloga pārbīde uz darba ņēmējiem un zemu ienākumu mājsaimniecībām un postoši samazinājies darbavietu skaits sabiedrisko pakalpojumu nozarē;
whereas tax havens conflict with the principles of solidarity, justice and redistribution; whereas, in a globalised economy, a significant number of multinational companies use their power to put pressure on governments, particularly those of developing countries, to lower tax rates and provide tax incentives to attract investment; whereas in practice this has shifted the tax burden onto workers and low-income households and forced damaging cutbacks in public services,
tā kā Padome pašlaik izskata vairākus svarīgus tiesību aktu priekšlikumus par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, kā arī par administratīvo sadarbību un savstarpēju palīdzības sniegšanu nodokļu piedziņā; tā kā labas nodokļu pārvaldības stiprināšana ES nodrošinās politisku un morālu pamatu tam, lai labu nodokļu pārvaldību prasītu arī no trešām valstīm;
whereas the Council is currently dealing with a number of important legislative proposals on the taxation of savings, administrative cooperation and mutual assistance for the recovery of taxes; whereas strengthening good tax governance within the EU will provide a political and moral basis from which to demand good tax governance of third countries,
tā kā jaunattīstības valstīm tieši sliktas nodokļu pārvaldības dēļ bieži vien nav likumīgu iespēju vai pilnvaru uzlikt nodokļus saviem iedzīvotājiem; tā kā ES nodokļu pārvaldības politikas formulēšanā jāņem vērā jaunattīstības valstu specifiskās problēmas un jāsniedz atbalsts to pārvarēšanai;
whereas developing countries frequently do not have the legitimacy or authority to tax their own citizens, precisely because of poor tax governance; whereas in formulating its tax governance policy, the EU must take into account the specific problems faced by developing countries and provide support to overcome them,