natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā lauku saimniecību ražošanas resursu piegādātāju tirgus koncentrācija ir ļoti augsta, proti, seši uzņēmumi kontrolē gandrīz 75 % no agroķīmijas tirgus un trīs uzņēmumi kontrolē vairāk nekā 45 % no sēklu tirgus; tā kā šī koncentrācija veicina augsto cenu saglabāšanos sēklām un tai ir būtiska negatīva ietekme uz kultūraugu dažādību, un tā kā lauksaimnieku līdzdalība cenu tendenču noteikšanā ir ierobežota; tā kā tirgus koncentrācija ir liela ne vien iepriekšējā posma tirgū, bet arī pārtikas tirgū (mazumtirdzniecībā), tādējādi radot lauksaimniecībai papildu izmaksu slogu;
whereas the market concentration of farm input suppliers is very high, with six companies controlling nearly 75% of the agrochemicals market and three companies controlling over 45% of the seeds market; whereas this concentration contributes to maintaining high seed prices and has a substantial negative impact on crop diversity, and whereas the involvement of farmers in the development of price trends is limited; whereas there is high market concentration not only upstream but also in the food (retail) trade, which places farming under additional cost pressure;
tā kā tiesiskā regulējuma un strukturālas izmaiņas izejvielu nozarēs nesamērīgi ietekmē maza mēroga (mazāk nozīmīgu kultūraugu) ražošanas dzīvotspēju un konkurētspēju un tā kā precīzāk būtu jānoskaidro, kāda ir šo izmaiņu ietekme;
whereas the viability and competitiveness of small-scale production (minor crops) are disproportionately affected by legislative and structural changes in the input industries, and whereas more needs to be known about the impact of these changes;
tā kā lauksaimnieku izmaksu pieaugums galvenokārt ir saistīts ar paaugstinātām degvielas, mēslojuma un lopbarības cenām;
whereas increased fuel, fertilizer and feed prices represent the main increase in costs for farmers;
tā kā, ņemot vērā lauksaimniecības ārkārtīgās cenu svārstības visā pārtikas ķēdē un ar to saistītās finanšu spekulācijas, tirgus pārredzamība pārtikas ķēdes iepriekšējos posmos ir būtiska arī, lai uzlabotu konkurenci un pretestību pret cenu svārstībām;
whereas, in the light of extreme fluctuations in agricultural prices throughout the food chain and related financial speculation, market transparency upstream of the food chain is also essential to improve competition and resilience to price volatility;
tā kā ražošanas un citu resursu, tostarp enerģijas, augsnes un barības vielu, ūdens taupīšanas tehnoloģiju, sēklu un lauksaimniecības ķīmijas pārvaldībā ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi, lai, ņemot vērā arī stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstu, risinātu jaunās problēmas ekonomikas un vides jomā; tā kā ražošanas resursu izmantošanu ietekmē paplašināšanās pakalpojumi un institucionāli uzlabojumi un jauninājumi, lauksaimnieku attieksmei un prasmēm ir būtiska nozīme attiecībā uz resursu ziņā efektīvāku, ilgtspējīgu un novatorisku lauksaimniecības sistēmu pieņemšanu;
whereas long-term investments in more efficient input and resource management, including energy, soil and nutrients, water technology, seeds and agrochemicals, is needed to respond to the new economic and environmental challenges, including within the context of the Europe 2020 Strategy; whereas extension services and institutional improvements and innovations affecting the use of inputs, farmers' attitudes and skills are critically important for adopting more resource-efficient, sustainable and innovative farming systems;
tā kā šķidro kūtsmēslu fermentācija ir vēlama saistībā ar augkopību un vidi un vienlaikus tā ir nepieciešama, lai veicinātu enerģijas ražošanu no biomasas ‐ tas ir pasākums, kas turklāt sekmēs ilgtspējīgu lauksaimniecību;
whereas fermentation of slurry is desirable in terms of plant cultivation and the environment, while it is also necessary to create incentives for generating energy from biomass, a measure which will, besides, contribute to sustainable farming;
tā kā lauksaimniecībā ir ievērojams potenciāls enerģijas un izmaksu taupīšanai, izmantojot uzlabotu energoefektivitāti, kuru varētu uzlabot arī turpmāk, izmantojot tādu vietējo atjaunojamās enerģijas ražošanas veidu, kurā pilnībā tiek izmantots atjaunojamo enerģijas avotu potenciāls (it īpaši vēja un saules enerģija, biomasa, biogāze, biodegviela, atkritumu izmantošana utt.);
whereas there is considerable potential in farming for saving energy and costs through improved energy efficiency which could be further improved through local renewable energy production that fully exploits the potential of renewables (especially wind and solar energy, biomass, biogas, biofuels, use of waste products, etc.);
tā kā kultūraugu dažādošana un augseka var veicināt klimata pārmaiņu mazināšanu un nodrošina sintētisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu;
whereas crop diversification and crop rotation can contribute to climate change mitigation and provide for the sustainable use of synthetic fertilisers and pesticides;
tā kā pākšu proteīnaugi ES, kā arī uzlabotas zaļbarības ražošanas sistēmas samazinātu ES olbaltumvielu deficītu un atkarību no lopbarības importa un varētu sniegt būtiskus ekonomiskos ieguvumus lauksaimniekiem, tomēr tie nebūs “vienas mērauklas” risinājums daudzajām pastāvošajām neatbilstībām lauku saimniecību ražošanas resursu piegādes ķēdē un var samazināt arī citu, resursu ziņā efektīvāku kultūraugu ražošanu;
whereas production of leguminous protein crops in the EU as well as improved grass-fed production systems would reduce the EU's protein deficit and its dependence on feed imports and could have major economic benefits for farmers, but will not be a one-size-fits-all solution to the existing multiple imbalances in the farm input supply chain and would also lead to a reduction in the production of other, more resource-efficient arable crops;
tā kā lauku saimniecībā glabātās sēklas noteiktos gadījumos un attiecībā uz konkrētām sugām var sniegt alternatīvu komercsēklām;
whereas farm-saved seeds can offer, in certain circumstances and for specific varieties, an alternative to commercial seeds;
tā kā nepiemērotu uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļu dēļ tiek sabojāts ievērojams daudzums lauksaimniecības preču un tās jālikvidē, lai tās vairs nebūtu izmantojamas kā pārtika vai barība (ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2011. gada publikācija “Pasaules mēroga pārtikas zudumi un pārtikas atkritumi”),
whereas unsuitable storage and transport conditions cause significant quantities of agricultural commodities to be spoilt and hence disposed of, so that they are no longer available as food or feed (FAO, Global Food Losses and Food Waste, 2011);
Vispārīgi risinājumi
General solutions
aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pārredzamību attiecībā uz lauku saimniecību ražošanas resursu cenām un nodrošināt, ka konkurences noteikumi tiek piemēroti un ieviesti pārtikas tirgus ķēdes sākuma un beigu posmā;
Calls on the Commission and Member States to improve the transparency of farm input prices and guarantee that competition rules apply and be enforced throughout the upstream and downstream food market chain;
prasa ES un pasaules līmenī rūpīgāk pārbaudīt un dziļāk analizēt ekonomikas pamatelementus, kas saistīti ar pārtikas cenu paaugstināšanos, ‐ galvenokārt mijiedarbību starp svārstīgo pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī arvien lielāku mijiedarbību starp enerģijas, ražošanas resursu un pārtikas preču cenu izmaiņām;
Calls for greater scrutiny and better analysis, at EU and global level, of the economic fundamentals which explain rising food prices – predominantly interactions between supply and demand fluctuations, as well as increasing interactions between the price movements of energy, inputs and food commodities;
aicina Komisiju sekmēt efektīvākas agronomijas prakses izmantošanu un panākt uzlabotu, ilgtspējīgu lauksaimniecības resursu pārvaldību, lai veidotu stabilu un ražīgu lauksaimniecību, samazinot ražošanas resursu izmaksas un barības vielu kļūšanu par atkritumiem un palielinot lauksaimniecības sistēmu inovācijas iespējas, resursu efektivitāti un lietderīgumu un ilgtspējību; pauž pārliecību, ka to varētu panākt, izmantojot Eiropas inovāciju partnerību lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējības jomā; uzsver, ka attiecībā uz lauksaimniekiem ir vajadzīga integrēta pieeja, kas rada līdzsvaru visās lauksaimniecības jomās (ražošana, vide, rentabilitāte, sociālā dimensija);
Calls on the Commission to encourage more efficient agronomic practices and improved, sustainable agricultural resource management, with the aim of producing stable and productive agriculture, reducing input costs and nutrient wastage and increasing innovation, resource efficiency and effectiveness and sustainability within farming systems; is convinced that this could be done within the framework of the announced European Innovation Partnership for agricultural productivity and sustainability; stresses the need for an integrated approach for farmers which brings balance in all areas of farming (production, environment, profitability, social dimension);
aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt ilgtspējīgu un produktīvu lauksaimniecību, lai atrisinātu ar vidi un pārtiku saistītās problēmas, kā arī saglabātu lauksaimniecības rentabilitāti un konkurētspēju pasaules tirgū;
Calls on the Commission to further support sustainable and productive agriculture, in order to meet environmental and food challenges, as well as ensuring that it remains profitable and competitive in the world market;
uzskata, ka primārie ražotāji nevar pilnībā gūt labumu no paaugstinātām gatavās produkcijas cenām, jo viņus, no vienas puses, ietekmē zemās lauksaimniecības ražotāju cenas mazumtirgotāju un pārstrādātāju spēcīgo pozīciju dēļ un, no otras puses, augstās ražošanas resursu cenas aizvien lielākas ražošanas resursu uzņēmumu koncentrācijas dēļ;
Considers that primary producers cannot fully benefit from increased output prices as they are being ‘squeezed’ between, on the one side, low farm gate prices due to the strong positions of processors and retailers, and high input prices due to increased concentration of input companies on the other side;
aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt ES tiesību aktu ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības ilgtspēju un konkurētspēju; uzskata, ka jo īpaši jāņem vērā izmaksas, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, un šo izmaksu ietekmi uz ražošanas resursu pieejamību un cenu;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of EU legislation on the sustainability and competitiveness of European agriculture; believes that, in particular, consideration should be given to the costs of complying with legislation and the impact that this has on the availability of inputs as well as on the prices of those inputs;
aicina valstu un Eiropas konkurences iestādes risināt jautājumus saistībā ar agrorūpniecības tirgotāju, pārtikas mazumtirgotāju un ražošanas resursu uzņēmumu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un piemērot ES pretmonopola likumus, it īpaši mēslošanas līdzekļu nozarē, kurā lauksaimniekiem ir ārkārtīgas grūtības iegādāties vairumā svarīgākos mēslošanas līdzekļus; tādēļ uzskata, ka Eiropas konkurences iestādēm (Konkurences ĢD u. c.) būtu jāveic pilnīga nozares izpēte, lai pārbaudītu jebkādu pret konkurenci vērstu praksi;
Calls on national and European competition authorities to address the abuses of the dominant position of agribusiness traders, food retailers and input companies and to apply EU antitrust legislation, in particular in the fertilisers sector, where farmers face tremendous difficulties in forward-buying essential fertilisers; considers that European competition authorities (DG Competition, etc.) should therefore carry out a full sector inquiry to challenge all anti-competitive practices;
uzsver, ka attiecībā uz visiem pasākumiem šajā jomā iepriekš precīzi un objektīvi jādefinē negodīga un pret konkurenci vērsta prakse, lai piemērotu īpašus regulējuma un uzraudzības veidus;
Stresses that all action in this field requires a prior definition, which must be conceptually objective and rigorous, of abusive, unfair and anti-competitive practices, so as to enable the necessary specific forms of regulation and monitoring;
steidzami aicina Komisiju sākt padziļinātu pētījumu par 27 dalībvalstu konkurences iestāžu atšķirīgo pieeju un politiku un veicināt tādu risinājumu pieņemšanu, kas paredz visu partneru iesaistīšanu pārtikas ražošanas ķēdē un kuri nepieļauj viena vai dažu ražošanas resursu un ražojumu ķēdes posmu dominējošu stāvokli, kas bieži notiek uz lauksaimnieciskā ražotāja rēķina;
Urgently calls on the Commission to undertake an in-depth study into the differences in approach between the 27 national competition authorities and policies and to encourage solutions which involve all partners in the food production chain and which prevent dominant positions of one or a mere few parts of the input or output chain, which often occur at the expense of the agricultural producer;
pauž pārliecību, ka jāievieš sistēma šādu darbību efektīvai kontrolei, izmantojot gan administratīvus, gan juridiskus līdzekļus, un jāizveido mehānisms dalībvalstu novērtēšanai un uzraudzībai, ko veic Komisija, kā arī jāievieš pietiekami iedarbīgas un savlaicīgas sankcijas;
Believes it is necessary to introduce a system for the effective control of such practices, either by administrative or by legal means, and to create a mechanism for the assessment and monitoring of Member States by the Commission, while also introducing penalties of a sufficiently deterrent and timely nature;
turklāt uzsver nepieciešamību izveidot ES mēroga sistēmu, lai apmainītos ar informāciju par labu praksi saistībā ar uzturvielu, enerģijas un dabas resursu un citu ražošanas resursu pārvaldību, lai panāku lielāku ražošanas resursu efektivitāti un produktivitāti;
Stresses also the need for an EU-wide system for exchanging information on good practices in nutrient, energy and natural resources and the management of other inputs in order to achieve greater effectiveness and efficiency of inputs;
prasa izstrādāt jaunu KLP, iekļaujot tajā īpašus atbalsta pasākumus labākai un efektīvākai resursu pārvaldībai un ilgtspējīgai praksei, kas samazina ražošanas resursu izmantošanu un izmaksas un uzlabo lauksaimnieku spēju pielāgoties cenu svārstībām, tostarp pasākumus īsu ražošanas resursu un pārtikas ķēžu atbalstam;
Calls for the new CAP to include specific support measures for better and more efficient resource management and for sustainable practices which reduce input use and costs and improve farmers' ability to adapt to price volatility, including measures to support short input and food chains;
atzinīgi vērtē Komisijas pastiprināto pievēršanos Eiropas bioekonomikai; prasa paredzēt nākamajā izpētes pamatprogrammā būtisku daļu līdzekļu paredzēt pētniecībai un izstrādei attiecībā uz lauku saimniecību ražošanas resursu efektīvu izmantojumu un pārvaldību un agronomiskās efektivitātes uzlabošanu; uzsver, ka pētniecības rezultāti jāpārvērš praktiskā lauksaimniecības produktu uzlabošanā, izmantojot lauksaimnieku apmācību un spēju pilnveidošanu; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp valsts un privāto sektoru un lauksaimnieku organizācijām, tādējādi nodrošinot praktiski izmantojamas iespējas, kas ļautu uzlabot un modernizēt nozari;
Welcomes the Commission's increased focus on Europe's bioeconomy; calls for a substantial part of the next research framework programme to be earmarked for R&D in the efficient use and management of farm-inputs management and improving agronomic efficiency; stresses that the results of research must be translated into the practical enhancement of agricultural production through training and capacity-building for farmers; stresses the need for better collaboration between the public and private sectors, as well as farmers' organisations, in this regard, thereby delivering practical applications on the ground which could improve and modernise the industry;
aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku vērību tam, kāda varētu būt ražotāju organizāciju un kooperatīvu nozīme lauku saimniecību ražošanas resursu kolektīvo pirkumu organizēšanā, lai pastiprinātu lauksaimnieku nostāju sarunās attiecībā uz nozari, kas piegādes ķēdē atrodas pirms lauksaimnieciskās ražošanas;
Calls on the Commission and the Member States to look further at the role that producers' organisations and cooperatives could play in organising collective purchases of farm inputs, with a view to strengthening farmers' negotiating positions vis-à-vis the upstream industry;
aicina Komisiju sniegt pilnīgāku informāciju lauksaimniekiem un patērētājiem par nepieciešamību nodrošināt efektīvāku enerģijas, ūdens un dabas resursu pārvaldību visā pārtikas ķēdē, lai būtiski samazinātu resursu un pārtikas nelietderīgu izmantošanu;
Calls on the Commission to better inform farmers and consumers about the need for more efficient management of energy, water and natural resources throughout the food chain, so as to significantly reduce waste of resources and food;
atzīst, ka ilgtspējīga izaugsme ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajām prioritātēm un ka Savienības atkarība no fosilajām degvielām ir iemesls tirgus satricinājumiem; atkārtoti uzsver, ka jārod pietiekami stabila alternatīva atkarībai no izsmeļamiem resursiem, ievērojot līdzsvaru starp pārtikas ražošanas saglabāšanu un enerģijas ražošanas veicināšanu;
Recognises that sustainable growth is one of the key priorities of the Europe 2020 Strategy and that the Union's dependence on fossil fuels exposes it to shocks in these markets; reiterates the need to replace this dependence on finite resources with sufficiently robust alternatives, mindful of the balance between maintaining food production and promoting energy creation;
aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt ieguldījumus enerģijas taupīšanā un atjaunojamās enerģijas (vēja, saules, biomasas, biogāzes, ģeotermiskās u. c. enerģijas) ražošanā lauku saimniecībās vai vietējos partnerības projektos (saistībā ar vēja, saules, biogāzes, ģeotermisko u. c. enerģiju), ko veicinājušas vietējās ieinteresētās personas, īpaši pievēršoties atkritumu un blakusproduktu izmantošanai;
Calls on the Commission and the Member States to promote investments in energy saving and renewable (wind, solar, biomass, biogas, geothermic etc.) energy production on-farm or in local partnership projects (wind, solar, biogas, geothermic etc.) promoted by local stakeholders with a special focus on using waste and by-products;
uzsver kūtsmēslu pārstrādes nozīmi, kas ne vien nodrošina atjaunojamu enerģiju, bet arī mazina ietekmi uz vidi un aizstāj mākslīgos minerālmēslus minerālu koncentrātu formā; lai kūtsmēslus uzskatītu par enerģijas avotu, aicina Komisiju Nitrātu direktīvā atzīt pārstrādātos kūtsmēslus par mākslīgo minerālmēslu aizstājēju;
Emphasises the importance of manure processing, which not only provides renewable energy but also reduces environmental pressure and is a substitute for artificial fertiliser in the form of mineral concentrates; calls on the Commission, in order for manure to be considered as an energy source, to recognise processed manure as a substitute for artificial fertiliser in the Nitrates Directive;
mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai valsts atbalsta pasākumi biomasai un agrodegvielām ‐ tostarp biogāzei ‐ neveicinātu neilgtspējīgu konkurenci par resursiem starp pārtikas un enerģijas ražošanu, kas jāorganizē tā, lai tā būtu ilgtspējīga;
Urges the Commission and the Member States to make sure that public support measures for biomass and agro-fuels – including biogas – do not contribute to unsustainable competition for resources between food and energy production, which must be organised sustainably;
aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt radīt jaunus ienākumus lauksaimniekiem, sekmējot no atjaunojamiem lauku saimniecības avotiem ražotas enerģijas un siltuma integrēšanu privātās un valsts energosistēmās;
Calls on the Commission and the Member States to help generate new revenue for farmers by facilitating the integration of energy and heat produced from renewable farm sources into private and public energy systems and grids;
uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai efektīvi pasākumi lauku saimniecības un vietējās enerģijas taupīšanas un pārvaldības vajadzībām ir pieejami visā ES, izmantojot lauku attīstības programmas un KLP turpmākos izvēles pasākumus ekoloģiskuma palielināšanas jomā;
Considers that efficient measures for on-farm and local energy saving and management should be made available throughout the EU via rural development programmes and the optional ‘greening’ measures of the future of the CAP;
aicina Komisiju analizēt enerģijas izmaksas dažādās esošajās lauku saimniecību sistēmās un ar to saistītos ražošanas resursu piegādātājus, pārstrādes rūpniecības un izplatīšanas sistēmās attiecībā uz produktivitāti un produkciju, ņemot vērā energoefektivitāti un ilgtspējīgu enerģijas avotu izmantošanu, lai reaģētu uz jaunajām problēmām;
Calls on the Commission to analyse energy costs in the various existing farm systems and the associated input providers, processing industry and distribution systems in relation to productivity and output, taking into account energy efficiency and use of sustainable energy sources to respond to the new challenges;
prasa KLP reformas gaitā pēc 2013. gada īstenot efektīvus pasākumus un stimulus, piemēram, kultūraugu dažādošanu, tostarp veidojot vietējiem apstākļiem pielāgotus dārzeņu stādījumus un augseku, jo tiem pozitīvi ietekmē klimata pārmaiņu mazināšanu, augsnes un ūdens kvalitāti, kā arī lauksaimnieku iespējas samazināt ražošanas resursu izmaksas;
Calls for efficient measures and incentives such as crop diversification, including planting of legumes and crop rotation adapted to local conditions, in the CAP reform after 2013, given the positive effect they have on climate change mitigation, soil and water quality and the ability of farmers to reduce their input costs;
uzsver, ka ES lauksaimnieciskā ražošana ir atkarīga no mēslošanas līdzekļu ražošanas vajadzībām importētiem fosfātiežiem, no kuriem lielāko daļu iegūst piecās valstīs visā pasaulē; aicina Komisiju risināt šo jautājumu;
Stresses that EU agricultural production is dependent on the import of phosphate rock for the manufacture of fertilisers, with the majority of it mined in five countries worldwide; calls on the Commission to address this issue;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ‐ ar nosacījumu, ka veicama rūpīga izpēte par to iespējamo izmantošanu, potenciāli kaitīgo vielu piemērota apstrāde un stingra kontrole, ‐ atkritumu plūsmu uzturvielu (it īpaši fosfātu un slāpekļa) pārstrādi un īpaši atkritumu pārstrādi kā daļu no daudzpakāpju procesa pēc to izmantošanas siltumenerģijas ražošanā; uzsver, ka šķidrie kūtsmēsli, kas atbilst likumā noteiktajām prasībām attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem un kurus paredzēts apstrādāt šim nolūkam, nav uzskatāmi par atkritumiem, pat tad, ja tie iepriekš fermentēti lauksaimniecības biogāzes iekārtās;
Calls on the Commission and the Member States to encourage – subject to thorough investigation of their possible usage, adequate treatment of potentially harmful substances and strict controls – the recycling of nutrients (especially phosphate and nitrogen) from waste streams and, in particular, recycling waste as part of a cascade process after using it to produce thermal energy; stresses that liquid manure which meets the quality requirements imposed by law on fertilisers and is intended to be processed for that purpose is not a waste product, even if it has previously been fermented in an agricultural biogas plant;
aicina Komisiju rūpīgāk novērtēt augu aizsardzības līdzekļu samazināšanas ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspēju, īpašu uzmanību pievēršot vēl pieejamo produktu piemērotībai un ietekmei uz cenām ar tirgū esošiem mazāk konkurējošiem produktiem;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of the loss of plant protection products on the competitiveness and sustainability of European agriculture, looking in particular at the suitability of products still available and the impact on prices with fewer competing products on the market;