natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina par Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2009 pausto viedokli, ka ANO partneru gadījumā stratēģiskās un juridiskās prasības attiecībā uz partneru objektīvu un pārredzamu izvēli ir nepietiekami atspoguļotas lēmumu pieņemšanas praktiskajos kritērijos; aicina Komisiju sistemātiski veikt oficiālus novērtējumus, kuros tiktu salīdzināti ANO partneru un citu partneru palīdzības sniegšanas mehānismi, un šos novērtējumus dokumentēt;
Recalls the ECA opinion, as set out in its Special Report 15/2009, that the strategic and legal requirements for selecting partners in an objective and transparent way are insufficiently translated into practical criteria to support decision-making in the case of UN partners; calls on the Commission to systematically carry out and document formal appraisals comparing the aid delivery mechanisms of UN partners and those of other partners;
norāda, ka papildus Komisijas ieguldījumam netiešajās izmaksās (līdz 7 % no darbības budžeta), t. i., izmaksās, kas nav tieši saistītas ar konkrēta projekta īstenošanu, tā finansē dažādas izmaksas, kas tieši saistītas (tiešās izmaksas) ar projektu, tai skaitā vietējo biroju, darbinieku un transporta atbalsta izmaksas, kuras ir tieši saistītas ar īstenotajām darbībām; norāda, ka ievērojami atšķiras tādu atbalsta izmaksu kā transporta, uzglabāšanas un pārkraušanas izmaksas (piemēram, saistībā ar palīdzību pārtikas jomā) apjoms; atzīst, ka tam par cēloni var būt konkrētās valsts apstākļi, bet norāda, ka atšķirības var būt radušās arī saistībā ar nepieciešamību racionalizēt operācijas, lai tās padarītu izmaksu ziņā efektīvākas; ierosina, lai Komisija novērtē atbalsta izmaksu apjomu, salīdzinot to ar attiecīgā projekta veida parasto diapazonu vai standartu, lai noteiktu, vai šis apjoms ir pieņemams;
Notes that, in addition to its contribution to indirect costs (up to 7% of the budget for an activity), i.e. costs that are not directly related to the implementation of a specific project, the Commission funds a variety of costs related directly (direct costs) to the project, including the support costs for local offices, staff and transport directly related to activities; points out that the level of support costs, such as transport, storage and handling (e.g. of food assistance) varies strongly; acknowledges that the reason for this can be country-specific, depending on the conditions, but points out that it can also be due to the need to streamline operations, in order to make them more cost-effective; suggests that the Commission assess the level of support costs with reference to a normal range or benchmark for the type of project concerned, in order to establish whether it is reasonable;
Dažādi citi jautājumi
Various other issues
vērš uzmanību uz biežajiem ĢD ECHO budžeta palielinājumiem, vai nu izmantojot ārkārtas palīdzības rezervi, vai veicot pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas iekļautas EAF ārējās palīdzības izdevumu kategorijā; uzskata budžeta palielinājumus par strukturālu problēmu; uzsver nepieciešamību sagatavot reālu budžetu un piešķirt dabas katastrofu novēršanai vai humānajai palīdzībai paredzētās apropriācijas, pamatojoties uz iepriekšējos gados apstiprinātu pieredzi izdevumu jomā;
Draws attention to the frequent topping up of DG ECHO's budget, either through the use of the Emergency Aid Reserve or through transfers from other budget lines from the external aid heading of the EDF; considers budget top-ups to be a structural issue; stresses the necessity to draw up a realistic budget, allocating appropriations for natural disasters or humanitarian actions on the basis of confirmed experience with spending in previous years;
uzsver, ka Eiropas Savienībai, ņemot vērā lielu dabas katastrofu skaita pieaugumu, ir jāpastiprina sava reaģēšanas spēja; šajā sakarībā atgādina, ka Parlaments jau vairākus gadus ir lūdzis noteikt realitātei atbilstošāku humānās palīdzības budžetu, lai novērstu hronisko līdzekļu nepietiekamību attiecīgajās budžeta pozīcijās un nodrošinātu finansiālas manevrēšanas iespējas visa finanšu gada garumā, kā arī lai saglabātu līdzsvaru starp finansējuma piešķiršanu darbībām, kas paredzētas humanitāro katastrofu novēršanai, un darbībām, kas paredzētas ātrai reaģēšanai ārkārtas situācijās neatkarīgi no tā, vai tās ir dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas;
Stresses the fact that the European Union must strengthen its reaction capacity, given the growing number of major natural disasters; recalls, with this in mind, that Parliament has for many years been calling for a more realistic humanitarian budget in the interests of remedying the chronic underfunding of the relevant budget lines, making it possible to provide some financial leeway throughout the financial year, and maintaining a coherent balance between the financing of measures to prevent humanitarian disasters and of measures to ensure rapid responses to natural and man-made disasters;
atzinīgi vērtē neseno Eiropas Komisijas paziņojumu par daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, kurā humānās palīdzības instrumentam paredzēts līdzekļu palielinājums, līdzekļu kopsummai attiecīgajā periodā sasniedzot EUR 6,14 miljardus (proti, gada vidējā summa ir EUR 915 miljoni salīdzinājumā ar EUR 813 miljoniem laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam); tāpat ar gandarījumu konstatē, ka ir plānots līdz EUR 2,5 miljardiem palielināt arī šim periodam paredzēto ārkārtas palīdzības rezervi un ierosināts pārcelt neizmantotos rezerves līdzekļus uz nākamo gadu, un prasa Komisijai nodrošināt, lai šie līdzekļi arī turpmāk tiktu atvēlēti galvenokārt ārkārtas vajadzībām pēc humānās palīdzības;
Welcomes the recent Commission communication on the 2014-2020 multiannual financial framework, which provides for an increase in the humanitarian aid instrument budget of EUR 6.4 billion over this period (i.e. an annual average of EUR 915 million, as against EUR 813 million in 2007-2013); also notes with satisfaction the increase in the Emergency Aid Reserve for the same period, bringing it up to EUR 2.5 billion, as well as the proposal for unspent funds in the reserve to be carried over to the following year, and asks the Commission to ensure that these funds continue to be earmarked principally for urgent humanitarian needs;
prasa no ES budžeta līdzekļiem atbalstīt darbības, kas vērstas uz to, lai paredzētu katastrofas, sagatavotos tām, tās novērstu un ātrāk uz tām reaģētu, kā arī ļautu elastīgāk sākt attīstības pasākumus krīžu seku likvidēšanai; pauž nožēlu, ka joprojām nav gūti vērā ņemami panākumi, lai izveidotu saikni starp ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības jomām, lai gan pēdējo gadu laikā ir palielinājies politisko saistību apmērs;
Asks for the EU budget to support actions designed to anticipate disasters, prepare for them, avert them and react more quickly to them, as well as measures to ensure greater flexibility in launching development measures as a means of emerging from crisis situations; finds it regrettable that concrete progress on the link between emergency aid, rehabilitation and development remains limited despite the many political commitments made in recent years;
tādēļ prasa, lai vairāk līdzekļu tiktu piešķirts atbalsta kontinuitātes nodrošināšanai pārejas posmā no ārkārtas situācijas uz attīstību, lai šie līdzekļi tiktu labāk pārvaldīti un lai uzmanība tiktu pievērsta pašreizējo finanšu mehānismu lielākam elastīgumam un savstarpējai papildināmībai, jo īpaši Eiropas Attīstības fonda un attīstības sadarbības instrumenta valstu/reģionu stratēģijas dokumentos; prasa nodrošināt īpašu aprūpi bērniem, grūtniecēm un mātēm ar maziem bērniem, piegādājot viņiem pārtiku un apģērbu un sniedzot evakuācijas un transporta pakalpojumus, kā arī medicīnas pakalpojumus, lai novērstu nevēlamu grūtniecību un seksuāli transmisīvas slimības, nosakot šīs jomas par prioritārām pašreizējos finanšu mehānismos;
Calls therefore for more and better-managed resources to be deployed to guarantee continuity of aid in the transition phase between emergency and development, and for thought to be given to achieving greater flexibility and complementarity of the existing financial mechanisms, particularly in the context of EDF and DCI country/regional strategy papers; calls for particular care for children, as well as expectant mothers and mothers of young children, with regard to the provision of food, clothing, evacuation and transportation, and of medical facilities with a view to preventing unwanted pregnancies and sexually transmitted diseases, as priority areas under the existing financial mechanisms;
iesaka šajā uz rehabilitāciju vērstajā posmā, pārejot no ārkārtas palīdzības uz attīstību, galveno uzmanību pievērst vietējo iestāžu spēju veidošanai un ciešai vietējo NVO un asociāciju iesaistīšanai plānošanas un īstenošanas posmos, lai veidotu pamatu kvalitatīvām un efektīvām cilvēces attīstības programmām un veicinātu to īstenošanu;
Recommends that the primary focus of this transitional, rehabilitation-oriented phase between emergency aid and development should be capacity-building in local institutions and a high level of involvement of local NGOs and associations in the planning and implementation phases in order to facilitate and build a basis for high-quality and effective human development programmes;
uzskata, ka ĢD ECHO finansētās darbības ir pietiekami atpazīstamas; atzīst, ka pasākumi atpazīstamības nodrošināšanai ir svarīgi, lai panāktu pārskatatbildību un palīdzētu samazināt dubulta finansējuma risku; uzsver, ka šos pasākumus nebūtu jāizmanto humānās palīdzības aģentūru zīmola reklamēšanai un ka tie nebūtu jāpārvērš sacensībā par atpazīstamību uz palīdzības saņēmēju faktisko vajadzību apmierināšanas rēķina;
Considers that there is satisfactory visibility for ECHO-funded actions; recognises the significance of measures to ensure visibility in terms of accountability and helping to reduce the risk of double financing; stresses that this should not become a means of brand promotion for humanitarian agencies and should not result in people competing for visibility at the expense of meeting the real needs of beneficiaries;
uzskata, ka konsorciju aizvien pieaugošā nozīme pozitīvi ietekmē humānās palīdzības sniegšanu, pastiprinot reaģēšanas spēju un uzlabojot koordināciju; aicina Komisiju sniegt skaidrākus norādījumus, lai garantētu pārredzamību un nodrošinātu, ka konsorciji negatīvi neietekmē šajā jomā iesaistīto NVO dažādību, jo īpaši maza un vidēja izmēra organizācijas;
Considers that the increasingly large role accorded to consortia has a potentially positive effect in terms of scaling up the humanitarian response and improving coordination; calls on the Commission to provide clearer guidance to guarantee transparency and ensure that consortia do not negatively affect the diversity of the NGO community, with particular reference to small and medium-sized organisations;
Ilgtspējības, saskaņotības un komplementaritātes nepieciešamība
Need for sustainability, coherence and complementarity
aicina ĢD ECHO vairāk koncentrēties uz humānās palīdzības darbību ilgtspējību; mudina ĢD ECHO un citus attiecīgos Komisijas dienestus pievērst īpašu uzmanību
Calls on DG ECHO to focus more closely on the sustainability of humanitarian actions; urges DG ECHO and other relevant Commission services
uzskata, ka kultūras konteksta izpratne un zināšanas par to ir svarīgs faktors efektīvas humānās palīdzības sniegšanā; uzsver, ka, piemēram, humānās palīdzības darbību laikā izsniegtajiem produktiem jābūt vietējiem iedzīvotājiem piemērotiem un pieņemamiem;
Believes that cultural sensitivity and knowledge is a key factor in delivering effective humanitarian aid; stresses, for example, that the products delivered during humanitarian actions must be suitable and acceptable to the local population;
aicina ĢD ECHO rūpīgi apsvērt humānās palīdzības iespējamo negatīvo ietekmi; norāda, ka, piemēram, pārtikas palīdzības pārpalikums var kavēt vietējo pārtikas ražošanu un negatīvi ietekmēt vietējos tirgus, tādējādi ilgtermiņā apdraudot nodrošinājumu ar pārtiku;
Calls on DG ECHO to carefully consider the possible negative effects of humanitarian aid; points out that, for example, a surplus of food aid can discourage local food production and have a negative effect on the local markets, thus endangering food security in the long term;
mudina Komisiju nodrošināt humānās palīdzības un attīstības palīdzības labāku saskaņotību un komplementaritāti gan politikas izstrādē, gan praksē;
Urges the Commission to ensure better coherence and complementarity between humanitarian aid and development aid, both on the policy level and in practice;
uzskata, ka pašreizējā akūtā pārtikas krīze Āfrikas ragā ir arī starptautiskās humānas un attīstības palīdzības saskaņotības un komplementaritātes trūkuma traģisks rezultāts; norāda, ka atšķirībā no dabas katastrofām šī krīze sākās lēni un saasinājās pakāpeniski, kļūstot par humānu katastrofu; atgādina, ka Āfrikas ragā diemžēl valda pastāvīgs sausums un pārtikas trūkums; pauž nožēlu par to, ka nav redzamu rezultātu vietējo zemkopju pašapgādes stiprināšanai un tādējādi ilgtspējības nodrošināšanai, lai gan pašreizējie apstākļi ir šādi un minētajam reģionam pēdējās desmitgadēs ir sniegts liels attīstības palīdzības apmērs;
Believes that the current acute food crisis in the Horn of Africa is also the tragic consequence of a lack of coherence and complementarity in international humanitarian and development aid; points out that, unlike natural disasters, this has been a slow-onset crisis that has gradually escalated into a humanitarian disaster; recalls that, unfortunately, droughts and food shortages have taken on a chronic character in the Horn of Africa; deplores the fact that, despite this reality and the vast amount of development assistance that has flowed into the region over the past decades, there are no visible results in terms of strengthening the self-sufficiency of local farmers and thus ensuring sustainability;
Haiti un Pakistāna
Haiti and Pakistan
pauž nožēlu par to, ka 2010. gadu atcerēsies kā gadu, kad notika divas milzīgas katastrofas ‐ postošā zemestrīce Haiti, kurai sekoja holēras epidēmija, un vēl nepieredzēti plūdi Pakistānā;
Regrets that 2010 will be remembered as the year of two mega disasters: the devastating earthquake in Haiti, followed by a cholera epidemic, and the unprecedented floods in Pakistan;
norāda, ka 2010. gadā ĢD ECHO piešķīra Haiti EUR 122 miljonus un EUR 150 miljonus Pakistānai un ka humānās palīdzības finansējums, ko ĢD ECHO piešķīra Pakistānai, bija līdz šim lielākā viena gada laikā veiktā intervence;
Notes that in 2010 ECHO allocated EUR 122 million to Haiti and EUR 150 million to Pakistan, and that the humanitarian assistance allocated to Pakistan by ECHO was the largest intervention ever conducted in one year;
atzīst, ka katastrofu apmēri un ar tām saistītās grūtības, tai skaitā fiziskas piekļuves un drošības problēmas, apstākļus padarīja ļoti sarežģītus; uzsver, ka abu katastrofu laikā tika atklātas līdzīgas problēmas;
Recognises that the scale of the disasters and the inherent difficulties, including physical access and security concerns, made the conditions extremely complex; points out that both disasters brought similar problems to light;
norāda, ka Komisija sniedza ANO ievērojamu atbalstu tās centienos izstrādāt un ieviest klasteru sistēmu; uzsver, ka abas katastrofas apliecināja nepieciešamību uzlabot efektivitāti, lietderīgumu un koordināciju un stiprināt īpašumtiesības un pārskatatbildību;
Notes that the Commission has provided the UN with significant support in its efforts to develop and implement the cluster system; stresses that both disasters revealed that there is still much work to be done to improve its effectiveness, efficiency and coordination and to reinforce ownership and accountability;
norāda, ka Komisija Parlamenta referentam nesniedza ĢD ECHO partneru galīgos aprakstošos ziņojumus un finanšu pārskatus par humānās palīdzības darbību īstenošanu pēc Haiti un Pakistānas katastrofām 2010. gadā, to pamatojot ar aizbildinājumu, ka tajos ir iekļauta konfidenciāla informācija par ĢD ECHO partneriem; uzsver, ka ir jānodrošina Parlamenta piekļuve šādiem ziņojumiem un pārskatiem vai vismaz galvenajiem faktiem par darbību īstenošanas efektivitāti un lietderību, lai tas spētu novērtēt finanšu pārvaldības pareizību;
Points out that the Commission did not provide Parliament's rapporteur with the final narrative and financial reports of the ECHO partners on the implementation of humanitarian actions in the aftermath of the catastrophes in Haiti and Pakistan in 2010, on the grounds that they included sensitive information on ECHO partners; stresses that Parliament must have access to such reports, or at least to the main facts about the efficiency and effectiveness of the implementation of actions, in order to be able to judge as to their sound financial management;
norāda, ka Budžeta kontroles komiteja nosūtīs delegāciju uz Haiti, ņemot vērā problēmas, par kurām ziņots saistībā ar Haiti piešķirto palīdzību;
Points out that the Committee on Budgetary Control will send a delegation to Haiti in light of the problems reported in connection with the aid allocated to Haiti;
aicina Komisiju izskatīt jautājumus, kas saistīti ar ANO, kopā ar attiecīgajām ANO struktūrvienībām;
Calls on the Commission to raise the matters relating to the UN with the relevant UN bodies;
Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcija par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai ( 2011/2089(INI) )
European Parliament resolution of 2 February 2012 on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( 2011/2089(INI) )
ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 4. februāra darba dokumentu “Sabiedriskā apspriešana ‐ par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai” ( SEC(2011)0173 ),
having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada jūnijā publicēto norādījumu dokumenta projektu “Kaitējuma skaitliska noteikšana prasībās par zaudējumu atlīdzību attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem”,
having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
ņemot vērā Direktīvu 2009/22/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību OV L 110, 1.5.2009., 30. lpp.
having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests OJ L 110, 1.5.2009, p.30.
ņemot vērā Komisijas 2009. gadā publicēto apspriešanās dokumentu saistībā ar diskusijām par turpmākajiem pasākumiem pēc Zaļās grāmatas “Par patērētāju kolektīvā tiesiskā aizsardzība”,
having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
ņemot vērā 2009. gada 26. marta rezolūciju par Balto grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu pārkāpšanu OV C 117 E, 6.5.2010., 161. lpp.
having regard to its resolution of 26 March 2009 on the White Paper on damages actions for breach of the EC antitrust rules OJ C 117 E, 6.5.2010, p.161.
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 27. novembra Zaļo grāmatu “Par patērētāju kolektīvo tiesisko aizsardzību” ( COM(2008)0794 ),
having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par konkurences politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0023 .
having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009 Texts adopted, P7_TA(2011)0023 .
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. aprīļa Balto grāmatu “Par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu pārkāpšanu” ( COM(2008)0165 ),
having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. marta paziņojumu “ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam ‐ patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” ( COM(2007)0099 ),
having regard to the Commission communication of 13 March 2007 entitled ‘EU Consumer Policy Strategy 2007-2013: Empowering Consumers, Enhancing their Welfare, Effectively Protecting Them’ ( COM(2007)0099 ),
ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par strīdu alternatīvu izšķiršanu civillietās, komerclietās un ģimenes lietās Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0449 .
having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters Texts adopted, P7_TA(2011)0449 .
ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par direktīvas par starpniecību īstenošanu dalībvalstīs, tās ietekmi uz starpniecību un piemērošanu tiesās Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0361 .
having regard to its resolution of 13 September 2011 on the implementation of the directive on mediation in the Member States, its impact on mediation and its take-up by the courts Texts adopted, P7_TA(2011)0361 .
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0012/2012 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0012/2012 ),
tā kā Eiropas tiesiskuma telpā iedzīvotājiem un uzņēmumiem ne tikai ir tiesības, bet tiem ir arī jāspēj prasmīgi un efektīvi īstenot šīs tiesības,
whereas in the European area of justice, citizens and companies must not only enjoy rights but must also be able to enforce those rights effectively and efficiently;
tā kā alternatīvas strīdu izšķiršanas (ASI) metodei ir neapstrīdamas priekšrocības un visiem ES pilsoņiem arī turpmāk vajadzētu būt taisnīgām iespējām vērsties tiesā,
whereas the benefits of the alternative dispute resolution method are undisputed and fair access to justice should remain available to all EU citizens;
tā kā saskaņā ar 2011. gada martā publicēto Eirobarometra zibensaptauju par patērētāju attieksmi pret pārrobežu tirdzniecību un patērētāju tiesību aizsardzību 79 % no Eiropas patērētājiem piekrīt, ka viņi būtu vairāk gatavi aizstāvēt savas tiesības tiesā, ja viņi varētu pievienoties citiem patērētājiem, kuriem ir pretenzijas par to pašu jautājumu,
whereas, according to the Flash Eurobarometer on ‘Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ published in March 2011, 79% of European consumers agree that they would be more willing to defend their rights in court if they could join other consumers complaining about the same issue;
tā kā patērētāji, kas ir cietuši tiesību aktu pārkāpuma rezultātā un kas vēlas uzsākt tiesvedību, lai saņemtu zaudējumu atlīdzību individuāli, bieži vien saskaras ar būtiskiem šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi, efektivitāti un finansiālo pieejamību, jo dažkārt ir lielas tiesāšanās izmaksas, iespējama psiholoģiskā slodze, sarežģītas un ilgstošas procedūras un tāpēc, ka trūkst informācijas par piedāvātajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;
whereas consumers affected by a legal infringement who wish to pursue a court case in order to obtain redress on an individual basis often face significant barriers in terms of accessibility, effectiveness and affordability owing to sometimes high litigation costs, potential psychological costs, complex and lengthy procedures, and lack of information on the available means of redress;