natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Augšupejoša aprēķinu metode nozīmē to, ka enerģijas ietaupījums, kas panākts, īstenojot specifisku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, mēra kilovatstundās (kWh), džoulos (J) vai naftas ekvivalenta kilogramos (kgoe) un pieskaita enerģijas ietaupījumiem no citiem specifiskiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem.
A bottom-up calculation method means that energy savings obtained through the implementation of a specific energy efficiency improvement measure are measured in kilowatt-hours (kWh), in Joules (J) or in kilogram oil equivalent (kgoe) and added together with energy savings results from other specific energy efficiency improvement measures.
Šīs direktīvas 4. panta
The authorities or agencies referred to in
minētās ieceltās iestādes vai aģentūras ir atbildīgas par to, lai enerģijas ietaupījumu neuzskaitītu divkārši, kas var gadīties, ja apvieno energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus (tostarp mehānismus).
will ensure that double counting of energy savings, which results from a combination of energy efficiency improvement measures (including mechanisms), is avoided.
Augšupejošajai aprēķinu metodei var izmantot datus un metodes, kas minētas 2.1 un 2.2 punktā.
For the bottom-up calculation method, data and methods referred to in points 2.1 and 2.2 may be used.
Ja atsevišķās nozarēs nav pieejami augšupejoši aprēķini, ziņojumos Komisijai var izmantot lejopejošos rādītājus vai lejupejošu un augšupejošu aprēķinu apvienojumu, pirms tam iegūstot Komisijas piekrišanu saskaņā ar 16. panta 2. punktā
If bottom-up calculations are not available for certain sectors, top-down indicators or mixtures of top-down and bottom-up calculations may be used in the reports to the Commission, subject to the agreement of the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2).
Kā būtu jānormalizē enerģijas ietaupījuma noteikšana
How energy savings measurements should be normalised
Enerģijas ietaupījumu nosaka, novērtējot enerģijas izlietojumu pirms pasākuma īstenošanas un pēc tās, piemērojot korekciju un normalizāciju attiecībā uz neraksturīgiem apstākļiem, kas parasti ietekmē enerģijas patēriņu.
Energy savings shall be determined by measuring and/or estimating consumption, before and after the implementation of the measure, while ensuring adjustment and normalisation for external conditions commonly affecting energy use.
Šādus apstākļus var radīt iespējamā ietekme, ko izraisa viens vai vairāki ticami iemesli (saraksts nav pilnīgs):
Such conditions may be the likely impact of one or several plausible factors such as:
uzstādīto iekārtu izmantošanas intensitāte (iekārtas caurlaide); preču asortiments;
installed equipment intensity (plant throughput); product mix;
iekārtas caurlaide, ražošanas līmenis, apjoms vai pievienotā vērtība, tostarp izmaiņas IKP līmenī;
plant throughput, level of production, volume or added value, including changes in GDP level;
saikne ar citām vienībām.
relationship with other units.
Izmantojamie dati un metodes (mērāmība)
Data and methods that may be used (measurability)
Ir vairākas datu vākšanas metodes, lai izmērītu un/vai novērtētu enerģijas ietaupījumu.
Several methods for collecting data to measure and/or estimate energy savings exist.
Novērtējot energoapgādes pakalpojumu vai energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, ne vienmēr ir iespējams paļauties tikai uz mērījumiem.
At the time of the evaluation of an energy service or energy efficiency improvement measure, it will often be impossible to rely only on measurements.
Tāpēc ir jānošķir metodes, ko izmanto enerģijas ietaupījumu mērīšanai, un tās, kuras izmanto enerģijas ietaupījumu novērtēšanai un kuras ir sastopamas biežāk.
A distinction is therefore made between methods measuring energy savings and methods estimating energy savings, where the latter is the more common practice.
Dati un metodes, kas balstās uz mērījumiem
Data and methods based on measurements
No sadales uzņēmumiem vai mazumtirgotājiem saņemtie rēķini
Bills from distribution companies or retailers
Enerģijas patēriņa uzskaites rēķini var būt par pamatu mērījumiem par atsauces laikposmu pirms energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma ieviešanas.
Metered energy bills may form the basis for measurement for a representative period before the introduction of the energy efficiency improvement measure.
Tad tos var salīdzināt ar rēķiniem, kuros uzrādīti skaitītāju rādītāji laikposmā pēc pasākuma ieviešanas un īstenošanas attiecībā uz atsauces laikposmu.
These may then be compared to metered bills for the period after the introduction and use of the measure, also for a representative period of time.
Rezultātus, ja iespējams, būtu jāsalīdzina ar kontroles grupu (kas nav dalības grupa) vai arī būtu jānormalizē, kā izklāstīts 1.2 punktā.
The findings should be compared to a control group (non participation group) if possible or, alternatively, normalised as described in point 1.2.
Dati par enerģijas pārdošanu
Energy sales data
Dažādu enerģijas veidu (piemēram, elektrības, gāzes, šķidro kurināmo u.c.) patēriņu var mērīt, salīdzinot mazumtirdzniecības vai sadales uzņēmuma datus par pārdošanu pirms energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma ieviešanas ar datiem par to pārdošanu laikā pēc pasākuma ieviešanas.
The consumption of different types of energy (e.g. electricity, gas, heating oil) may be measured by comparing the sales data from the retailer or distributor obtained before the introduction of the energy efficiency improvement measures with the sales data from the time after the measure.
Var izmantot kontroles grupu vai arī normalizēt datus.
A control group may be used or the data normalised.
Dati par iekārtu un aparatūras pārdošanu
Equipment and appliance sales data
Var veikt arī īpašus pētījumus un mērījumus.
Special surveys and measurements may also be carried out.
Pieejamos datus var salīdzināt ar pārdošanas rezultātiem, lai noteiktu, cik liels ir ietaupījums.
The accessible data can be checked against sales figures to determine the size of energy savings.
Izmantojot šo metodi, būtu jāveic korekcija, lai ņemtu vērā iekārtas vai ierīces pielietojuma izmaiņas.
When using this method, adjustment should be made for changes in the use of the equipment or appliance.
Dati par tiešā patēriņa slodzi
End-use load data
Ēkas vai iekārtas enerģijas patēriņu var pilnībā uzraudzīt, lai reģistrētu energopieprasījumu pirms energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma ieviešanas un pēc tās.
Energy use of a building or facility can be fully monitored to record energy demand before and after the introduction of an energy efficiency improvement measure.
Būtiskus faktorus (piemēram, ražošanas procesu, īpašas iekārtas, apkures iekārtas utt.) var mērīt precīzāk.
Important relevant factors (e.g. production process, special equipment, heating installations) may be metered more closely.
Dati un metodes, kas balstās uz novērtējumu
Data and methods based on estimates
Parastas tehniskas aplēses: Bez apskates
Simple engineering estimated data: Non-inspection
Parastas tehniskas aplēses bez apskates ir visbiežāk sastopamā metode, ar kuru iegūst datus paredzētā ietaupījuma noteikšanai.
Simple engineering estimated data calculation without on-site inspection is the most common method for obtaining data for measuring deemed energy savings.
Datus var novērtēt, neapmeklējot energopatērētāju, bet izmantojot tehniskos principus un ziņas, ko var iegūt no iekārtu specifikācijām, jaudas raksturlielumiem, īstenoto pasākumu darbības raksturojuma utt., kā arī pieņēmumiem, kas pamatoti ar statistikas datiem.
Data may be estimated using engineering principles, without using on-site data, but with assumptions based on equipment specifications, performance characteristics, operation profiles of measures installed and statistics etc.
Uzlabotas tehniskās aplēses: Apskate
Enhanced engineering estimated data: Inspection
Uz tā pamata var izstrādāt sarežģītākus algoritmus/simulācijas modeļus un piemērot tos plašākam energopatērētāju lokam (piemēram, ēkām, iekārtām, transporta līdzekļiem utt.).
On this basis, more sophisticated algorithms/simulation models could be developed and be applied to a larger population of sites (e.g. buildings, facilities, vehicles).
Šo mērījumu veidu var bieži izmantot, lai papildinātu un kalibrētu parasto tehnisko aplēšu datus.
This type of measurement can often be used to complement and calibrate simple engineering estimated data.
Precīzi neapstiprinātu datu izvērtēšana
How to deal with uncertainty
Visas šā pielikuma 2. nodaļā minētās metodes var būt zināmā mērā neprecīzas.
All the methods listed in point 2 may entail some degree of uncertainty.
modelēšanas kļūdas: tās parasti ir kļūdas modelī, kuru lieto, lai novērtētu savākto datu parametrus;
modelling errors: these typically refer to errors in the model used to estimate parameters for the data collected;
kļūdas paraugos: tās parasti rodas, ja novēro kādu atsevišķu vienību, nevis visu ētāmo vienību kopu.
sampling errors: this typically refers to errors resulting from the fact that a sample of units was observed rather than the entire set of units under study.
Kļūdu biežums ir atkarīgs no izvēlētās datu vākšanas metodes, kas izklāstīta šā pielikuma 2.1 un 2.2 punktā.
The occurrence of errors is also related to the chosen system of data collection that is outlined in points 2.1 and 2.2.
Ir iesakāms sīkāk aprakstīt neprecizitātes.
A further specification of uncertainty is advised.
Dalībvalstis var lietot kvantitatīvās neprecizitātes sistēmu, sagatavojot ziņojumu par šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem.
Member States may choose to use the method of quantified uncertainty when reporting on the targets set out in this Directive.
Ja lieto kvantitatīvās neprecizitātes metodi, dalībvalstis arī ņem vērā, ka ietaupījumu aprēķiniem vajadzīgais pieņemamais neprecizitātes līmenis ir ietaupījumu līmeņa un rentabilitātes neprecizitātes samazināšanās funkcija.
If the method of quantified uncertainty is used, Member States are also to take into account that the acceptable level of uncertainty required in energy savings calculations is a function of the level of savings and the cost-effectiveness of decreasing uncertainty.
Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu saskaņotie pastāvēšanas ilgumi augšupejošajos aprēķinos
Harmonised lifetimes of energy efficiency improvement measures in bottom-up calculations
Daži energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi ilgst gadu desmitiem, savukārt citi pasākumi ilgst īsāku laiku.
Some energy efficiency improvement measures last for decades while other measures last for a shorter period of time.
Turpmāk sniegtajā sarakstā ir daži piemēri attiecībā uz energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu vidējo ilgumu:
The list below gives some examples of the average lifetime of energy efficiency improvement measures:
Augšstāvu siltināšana, profesionālām un privātām vajadzībām
Loft insulation of private dwellings
30 gadi
30 years
Sienu siltināšana - privātām vajadzībām
Cavity wall insulation of private dwellings
40 gadi
40 years
Stiklojums E līdz C pakāpē (m²)
Glazing E to C rated (in m²)
20 gadi
20 years
Apkures katli B līdz A pakāpē
Boilers B to A rated
15 gadi
15 years
Apkures kontrole - uzlabošana, nomainot apkures katlus
Heating controls – upgrade with boiler replacement
16 gadi
16 years
Avots: Energoefektivitātes saistības, 2005.-2008. gads, Apvienotā Karaliste.
Source: Energy Efficiency Commitment 2005 - 2008, UK
Tādēļ ne vēlāk kā
established under
Pasākums ar pavairojošu potenciālu vairumā gadījumu būtu rentablāks nekā pasākumi, kas jāatkārto regulāri.
A measure with multiplier potential would in most cases be more cost-effective than measures that need to be repeated on a regular basis.
Novērtējot horizontālos pasākumus, var pielietot energoefektivitātes indikatorus, ja var noteikt to attīstības tendenci, kas rastos, arī neveicot horizontālos pasākumus.
With regard to the evaluation of horizontal measures, energy efficiency indicators may be used, provided that the way in which they would have developed without the horizontal measures can be determined.
Tomēr šai gadījumā tālejoši ir jāizslēdz dubultskaitīšana ar ekonomiju, kas iegūta, pateicoties mērķtiecīgām energoefektivitātes programmām, energopakalpojumiem un citiem politikas instrumentiem.
However, it must be possible to rule out, as far as possible, double counting with savings achieved through targeted energy efficiency programmes, energy services and other policy instruments.
It īpaši svarīgi tas ir energonodokļa un CO
This applies particularly to energy or CO
- nodokļa gadījumā un informācijas kampaņās.
taxes and information campaigns.
Attiecībā uz enerģijas ietaupījuma dubultu uzskaiti veic korekcijas.
Corrections shall be made for double counting of energy savings.
Ir iesakāms izmantot matrices, kas ļauj sasummēt pasākumu ietekmi.
The use of matrices that enable the summation of impacts of measures is encouraged.
Potenciālo enerģijas ietaupījumu, kas sasniegts pēc mērķa laikposma, neņem vērā dalībvalstu ziņojumos par vispārējo mērķi, kas paredzēts šīs direktīvas 4. pantā.
Potential energy savings resulting after the target period shall not be taken into account when Member States report on the overall target set out in Article 4.
Pasākumi, kas veicina ilgtermiņa ietekmi uz tirgu, ir jebkurā gadījumā jāveicina un pasākumi, ar ko jau ir panākta pavairojoša enerģijas ietaupījuma ietekme, ir jāņem vērā, kad sniedz ziņojumus par 4. pantā paredzētajiem mērķiem, ja vien tos var novērtēt un pārbaudīt to ietekmi, izmantojot šajā pielikumā sniegtos norādījumus.
Measures that promote long-term market effects should in any case be encouraged and measures that have already resulted in multiplier energy savings effects should be taken into account when reporting on the targets set out in Article 4, provided they can be measured and verified using the guidance given in this Annex.
Enerģijas ietaupījuma pārbaude
How to verify energy savings
Ja to uzskata par rentablu un vajadzīgu, enerģijas ietaupījumu, kas gūts sakarā ar specifisku energopakalpojumu vai citu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, pārbauda trešā persona.
If deemed cost-effective and necessary, the energy savings obtained through a specific energy service or other energy efficiency improvement measure shall be verified by a third party.
To var veikt neatkarīgi konsultanti, EAPU vai citi tirgus dalībnieki.
This may be done by independent consultants, ESCOs or other market actors.
Dalībvalstu atbildīgās iestādes vai aģentūras, kas minētas 4. panta
The appropriate Member State authorities or agencies referred to in
, šajā jautājumā var sniegt sīkākus norādījumus.
may provide further instructions on this matter.
Tādu enerģijas pārveides tirgu un apakštirgu indikatīvais saraksts, kuriem var izstrādāt etalonuzdevumus:
Indicative list of energy conversion markets and sub-markets for which benchmarks can be worked out:
Sadzīves tehniskas/informācijas tehnoloģiju un apgaismošanas tirgus:
The market for household appliances/information technology and lighting:
Virtuves tehnika (baltā tehnika);
Kitchen appliances (white goods);
Izklaides/informācijas tehnoloģijas;
Entertainment/information technology;
Sadzīves apsildes tehnoloģiju tirgus:
The market for domestic heating technology:
Karstā ūdens nodrošinājums;
Hot-water provision;
Gaisa kondicionēšana;
Air conditioning;
Rūpniecības motorizēto līdzekļu tirgus.
The market for motorised power in industry.
Valsts sektora iestāžu tirgus:
The market for public-sector institutions:
Skolas/valsts pārvalde;
Schools/public administration;
Ielu apgaismojums.
Street lighting.
Neskarot valstu un Kopienas tiesību aktus par valsts iepirkumu,
Without prejudice to the national and Community public procurement legislation, Member States
ka valsts sektorā piemēro
ensure that the public sector applies
vismaz divas
at least two
ņemot vērā valsts sektora parauga lomu, kā minēts 5. pantā:
in the context of the exemplary role of the public sector as referred to in Article 5:
prasības iepirkt iekārtas un transportlīdzekļus, pamatojoties uz sarakstiem ar dažādu kategoriju iekārtu un transportlīdzekļu energoefektivitātes specifikācijām, kurus jāizveido 4. panta
requirements to purchase equipment and vehicles based on lists of energy-efficient product specifications of different categories of equipment and vehicles to be drawn up by the authorities or agencies referred to in
minētajām publiskā sektora iestādēm vai aģentūrām, atbilstīgos gadījumos izmantojot minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai salīdzinošās metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti;
, using, where applicable, minimised life-cycle cost analysis or comparable methods to ensure cost-effectiveness;
prasības iepirkt iekārtas ar energoefektīvu patēriņu visos darbības režīmos, tostarp rezerves režīmā,atbilstīgos gadījumos izmantojot minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai salīdzinošās metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti;
requirements to purchase equipment that has efficient energy consumption in all modes, including in standby mode, using, where applicable, minimised life-cycle cost analysis or comparable methods to ensure cost-effectiveness;
prasības nomainīt vai pārbūvēt esošās iekārtas un transportlīdzekļus, izmantojot iekārtas, kas uzskaitītas b) un c) apakšpunktā;
requirements to replace or retrofit existing equipment and vehicles with the equipment listed in points (b) and (c);
prasības iegādāties vai īrēt energoefektīvas ēkas vai to daļas, vai arī prasības nomainīt vai pārbūvēt iegādātās vai noīrētās ēkas vai to daļas, lai tās padarītu energoefektīvākas.
requirements to purchase or rent energy-efficient buildings or parts thereof, or requirements to replace or retrofit purchased or rented buildings or parts thereof in order to render them more energy-efficient.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2005 projektu, III iedaļa – Komisija (14861/2005 – C6-0412/2005 – 2005/2179(BUD) )
European Parliament resolution on draft amending budget No 8/2005 of the European Union for the financial year 2005, Section III, Commission (14861/2005 – C6-0412/2005 – 2005/2179(BUD) )
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu,
having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 272(4), penultimate subparagraph, thereof,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 177. pantu,
having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 177 thereof,
, un it īpaši tās 37. un 38. pantu,
, and in particular Articles 37 and 38 thereof,
ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2005 provizorisko projektu, ko Komisija ir iesniedza 2005. gada 5. oktobrī ( SEK(2005)1226 ),
having regard to Preliminary draft amending budget No 8/2005 of the European Union for the financial year 2005, which the Commission presented on 5 October 2005 ( SEC(2005)1226 ),
ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2005 projektu, ko Padome sagatavoja 2005. gada 1. decembrī (14861/2005 – C6-0412/2005 ),
having regard to Draft amending budget No 8/2005, which the Council established on 1 December 2005 (14861/2005 – C6-0412/2005 ),
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6–0397/2005),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0397/2005 ),
tā kā ar 2005. gada 16. novembra vēstuli Komisija būtiski grozīja savu sākotnējo priekšlikumu budžeta grozījuma Nr. 8/2005 provizoriskajam projektam, ko tā iesniedza 2005. gada 5. oktobrī,
whereas, in a letter of 16 November 2005, the Commission substantially amended its original proposal for Preliminary draft amending budget (PDAB) No 8/2005 submitted on 5 October 2005,
tā kā, neskatoties uz sākotnējo priekšlikumu, budžeta grozījuma Nr. 8/2005 provizoriskā projekta galīgajā versijā, kā Komisija to grozījusi, nav aicināts palielināt maksājumus 2. izdevumu kategorijā,
whereas, contrary to the original proposal, the final version of PDAB No 8/2005, as amended by the Commission, does not call for re-inforcement of payments under heading 2,
tā kā, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 8/2005 provizoriskā projekta pārskatīto versiju, dalībvalstu iemaksa 2005. gada budžetā samazināsies par EUR 3 868 434 942, pamatojoties uz NKI,
whereas the adoption of the amended version of PDAB 8/2005 would lead to a reduction of EUR 3 868 434 942 in the Member States' contribution to the 2005 budget based on GNI ,
apstiprina Padomes budžeta grozījuma Nr. 8/2005 projektu bez grozījumiem;
Approves the Council's Draft amending budget No 8/2005 unamended;
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem ( KOM(2005)0253 – C6-0191/2005 – 2005/0111(COD) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2004/39/EC on markets in financial instruments, as regards certain deadlines ( COM(2005)0253 – C6-0191/2005 – 2005/0111(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2005)0253 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0253 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0191/2005 ),
having regard to Article 251(2) and Article 47(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0191/2005 ),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0334/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0334/2005 ),
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu
Having regard to the opinion of European Central Bank
Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. decembra Nostāja.
Position of the European Parliament of 13 December 2005.
, ir ieviests visaptverošs regulatīvais režīms, lai nodrošinātu ieguldītāju darījumu kvalitatīvu izpildi.
introduces a comprehensive regulatory regime to ensure a high quality of execution of investor transactions.
Lai nodrošinātu vienādu piemērošanu dalībvalstīs, krietns skaits sarežģītu noteikumu minētajā direktīvā jāpapildina ar īstenošanas pasākumiem, kuri Komisijai jānosaka laika posmā, kas paredzēts direktīvas transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos.
In order to ensure uniform application in the Member States, a significant number of complex provisions of that Directive need to be supplemented by implementing measures, to be adopted by the Commission during the period for transposition by Member States.
Tā kā dalībvalstis nevar pilnībā sagatavot un finalizēt savus valsts tiesību aktus, kamēr nav skaidrs īstenošanas pasākumu saturs, tām var būt grūtības ievērot pašreiz noteikto transponēšanas termiņu.
Because Member States cannot fully prepare and finalise their domestic laws until the content of the implementing measures is clear, they may have difficulty in meeting the current transposition deadline.
Tas ir iespējams tikai tad, kad ir skaidrs saturs gan īstenošanas pasākumiem, kas Komisijai jānosaka, gan arī valstu tiesību aktiem, ar kuriem transponē direktīvu.
This can only be done once the contents of both the implementing measures to be adopted by the Commission and domestic legislation transposing the Directive are settled.
Lai Direktīva 2004/39/EK pilnā mērā stātos spēkā, ir nepieciešams arī tas, lai šī direktīva un tās īstenošanas pasākumi tiktu transponēti valstu tiesību aktos vai būtu tieši piemērojami vienlaikus visās dalībvalstīs.
It is also necessary that Directive 2004/39/EC and its implementing measures be transposed into national law or apply directly in Member States simultaneously for the Directive to produce its full effect.
Tādēļ jāpagarina dalībvalstīm noteiktais termiņš Direktīvas 2004/39/EK transponēšanai to tiesību aktos.
It is therefore appropriate to extend the deadline for Member States to transpose Directive 2004/39/EC into national law.
Tāpat arī jāpagarina ieguldījumu sabiedrībām un
Similarly, the deadline for investment firms and