natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. uzsver, ka augstas pamata pārtikas preču cenas apdraud nodrošinātību ar pārtiku pasaulē un jaunattīstības valstu iedzīvotājus, kā to apliecina nesenie nemieri Ziemeļāfrikā pret augstām pārtikas cenām;
Insists that high prices for basic food commodities constitute a threat for global food security and populations in developing countries, as illustrated by the recent unrest in North Africa against high food prices;
15. aicina valstu valdības saskaņā ar FAO ieteikumiem nepieņemt pasākumus eksporta ierobežošanai, jo tie rada lielāku nenoteiktību tirgos un rada traucējumus pasaules tirgos, un līdz ar to var turpināt sekmēt cenu paaugstināšanos pasaules līmenī;
Calls for national governments, in line with the FAO recommendations, not to adopt measures of export restrictions as they provoke greater uncertainty in the markets and disrupt world markets, and therefore have the potential to drive the prices further up at global level;
17. šajā sakarībā atgādina, ka būtu saskaņoti un starptautiskā līmenī jāparedz riska pārvaldības mehānismu un drošības tīklu ieviešana, lai nepieļautu turpmākus traucējumus tirgos;
Recalls in this context that risks management mechanisms and safety nets put in place should be adopted in a coordinated manner at international level in order to avoid further disrupting the markets;
9.2.2011 B7-0117/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
9.2.2011 B7-0117/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
PE459.649v01-00 B7‑0117/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas cenu pieaugumu
PE459.649v01-00 B7‑0117/2011 European Parliament resolution on rising food prices
– ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā,
– having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security,
– ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā,
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe,
– ņemot vēra 2010. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām,
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change,
– ņemot vērā 2009. gada 26. marta rezolūciju par pārtikas cenām Eiropā,
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on the Food Prices in Europe,
– ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu un 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs,
– having regard to its resolution of 25 October 2007 on rising feed and food prices, and its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries,
– ņemot vērā 2003. gadā parakstīto Maputu deklarāciju par lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku, kurā Āfrikas valdības apņēmās lauksaimniecībai piešķirt vismaz 10 % no savu valstu gada budžetiem,
– having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, where African governments committed to a minimum allocation of 10% of their national annual budgets to agriculture,
A. tā kā pārtikas cenas 2010. un 2011. gadā ir augušas septiņus mēnešus no vietas, sasniedzot augstāko līmeni kopš 1990. gada, kad ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) sāka veikt pārtikas cenu analīzi;
A. whereas food prices have peaked for the seventh consecutive month between 2010 and 2011, reaching the highest levels since the FAO started measuring food prices in 1990,
B. tā kā izejvielu cenu kāpums ir kļuvis par destabilizējošu faktoru pasaules ekonomikā un izraisījis nekārtības un nemierus vairākās jaunattīstības valstīs 2008. gadā un nesen Alžīrijā, Tunisijā un Ēģiptē;
B. whereas commodity price hikes have become a destabilising factor in the global economy and sparked riots and unrest in a number of developing countries in 2008 and most recently in Algeria, Tunisia and Egypt,
C. tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) lēš, ka to cilvēku skaits, kuri saņem nepietiekamu uzturu, visā pasaulē 2010. gadā ir samazinājies līdz 925 miljoniem cilvēku, salīdzinot ar vairāk nekā vienu miljardu 2009. gadā, tomēr izsalkušo skaits ir pat lielāks nekā pirms pasaules ekonomikas krīzes;
C. whereas the Food and Agriculture Organization (FAO) estimates that the number of undernourished people in the world decreased globally in 2010 to 925 million people, compared to over one billion in 2009, while hunger remains even higher than before the global economic crises,
D. tā kā PLO aprēķini liecina, ka sakarā ar paredzamo pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu no 7 līdz 9,1 miljardam laikā līdz 2050. gadam lauksaimniecisko ražošanu būs nepieciešams palielināt par 70 %;
D. whereas the estimated growth in the global population from 7 to 9.1 billion will require a 70% increase in agriculture production by 2050, according to the FAO,
E. tā kā uzdevums ir ražot „vairāk no mazāk”, uzsvaru liekot uz ilgtspējīgu ražošanu, jo jāņem vērā ierobežotie dabas resursi;
E. whereas the challenge is to produce 'more from less', with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources,
F. tā kā Eiropas Savienībā joprojām pastāv nabadzība un bads; tā kā 79 miljoni cilvēku ES joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa (60 % no vidējiem ienākumiem valstī, kurā persona dzīvo); tā kā 16 miljoni ES pilsoņu pagājušajā ziemā ar labdarības organizāciju starpniecību saņēma pārtikas atbalstu;
F. whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter,
G. tā kā pasaules pārtikas krājumi ir daudz ierobežotāki nekā iepriekš, nokrītoties līdz rekordzemam līmenim 2007./2008. gada pārtikas krīzes laikā, bet ir nedaudz atguvušies pēdējā laikā;
G. whereas global food stocks are much more limited than in the past, having fallen to a record low during the food crisis of 2007/2008, but have slightly recovered in recent times,
H. tā kā Eiropas pilsoņus nodrošināt ar pārtiku, piegādāt patērētājiem pārtiku par saprātīgām cenām un saglabāt lauku saimniecībām atbilstošu ienākumu līmeni ir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatmērķi kopš tās izveides un joprojām būtiski ES mērķi arī pašlaik;
H. whereas ensuring food security for Europe's citizens, providing consumers with food at reasonable prices, and safeguarding adequate farm incomes have been the core objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) since its inception and remain key objectives of the EU at present,
I. tā kā cenu nestabilitāte lauksaimniecībā ir pastāvīga, jo uz nelielām ražošanas līmeņa izmaiņām cenas reaģē nesamērīgi un ļoti bieži tas notiek spekulāciju rezultātā;
I. whereas price volatility in agriculture is permanent in nature, as prices respond disproportionately to small variations in the level of production, very frequently as a result of speculation,
J. tā kā pārtikas ražošanu pasaulē var regulāri apdraudēt dažādi faktori, tostarp kaitēkļi un slimības, dabas resursu pieejamība un dabas katastrofas, kā to 2010. gadā apliecināja ilgstošais sausums un ugunsgrēki Krievijā un plašie plūdi Pakistānā;
J. whereas global food production can be regularly undermined by a range of factors including the impact of pests and diseases, availability of natural resources and natural disasters, as illustrated in 2010 by the prolonged drought and fires in Russia and the massive floods in Pakistan,
K. tā kā klimata pārmaiņu rezultātā dabas katastrofas būs arvien biežākas, tādējādi mazinot nodrošinātību ar pārtiku;
K. whereas climate change will result in more frequent occurrences of natural disasters, thus undermining food security,
L. tā kā nesenā pārtikas un izejvielu cenu nepastāvība ir radījusi bažas par Eiropas un pasaules pārtikas piegādes ķēžu darbību;
L. whereas recent food and commodity price volatility has raised concerns about the functioning of the European and global food supply chains,
M. tā kā pārtikas cenu un to attīstības analīzē ir jāņem vērā visa piegādes ķēde; tā kā pārtikas nozare ir sadrumstalota un piegādes ķēde ir gara un ļoti sarežģīta, ietverot daudzus starpniekus;
M. whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing food prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain is long and highly complex, comprising many intermediaries,
N. tā kā Komisijas paziņojumā „Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” ( COM(2009)0591 ) norādītas nopietnas problēmas piegādes ķēdē, piemēram, dominējošas pirktspējas ļaunprātīga izmantošana, negodīgas prakses līgumu slēgšanā (tostarp maksājumu kavējumi), vienpusējas līguma izmaiņas, avansa maksājumi par piekļuvi sarunām, ierobežota piekļuve tirgum un informācijas trūkums par cenu veidošanu un peļņas normu sadali visā pārtikas ķēdē, kas ir cieši saistīts ar palielināto koncentrāciju uz izejvielu, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm;
N. whereas the Commission's communication (entitled 'A better functioning food supply chain in Europe' COM 2009/0591) identifies serious problems in the supply chain such as abuse of dominant buyer power, unfair practices in contracting (including late payments), unilateral contractual modifications, advance payments for access to negotiations, restricted market access, lack of information on price building and the distribution of profit margins throughout the food chain, closely linked to increased concentration in the input, wholesale and retail sectors,
O. tā kā lauksaimnieku ienākumi 2009. gadā katastrofāli kritās pēc desmit gadus ilgušas ienākumu stagnācijas, ko lielā mērā izraisīja grūtie tirgus apstākļi un pieaugošās ražošanas izmaksas; tā kā lauksaimniecības ienākumi ir ievērojami zemāki (par aptuveni 40 % uz katru darba vienību) nekā pārējā ekonomikā un lauku iedzīvotāju ienākumi ir būtiski zemāki (par aptuveni 50 %) nekā pilsētās;
O. whereas farmers incomes fell dramatically in 2009 after a decade of income stagnation, due largely to difficult market conditions and rising costs of production; whereas agricultural incomes are notably lower (by an estimated 40% per working unit) than in the rest of the economy, and income per habitant in rural areas is considerably lower (by about 50%) than in urban areas,
P. tā kā saskaņā ar memorandu, ko Statistikas birojs publicēja 2010. gada maijā, nodarbinātība ES lauksaimniecībā kopš 2000. gada ir samazinājusies par 25 % (no 14,9 miljoniem pilna laika darbavietu līdz 11,2 miljoniem),
P. whereas according to a memorandum published by Eurostat in May 2010 EU agricultural employment has decreased by 25% since 2000 (from 14.9 million full-time jobs to 11, 2 million),
3. uzsver, ka spēcīga un noturīga lauksaimniecības nozare visā ES un plaukstoša, kā arī noturīga lauku vide, ko nodrošina spēcīga KLP, ir svarīgi elementi, lai atrisinātu pārtikas nodrošinātības uzdevumu;
Stresses that a strong and sustainable agricultural sector across the EU and a thriving and sustainable rural environment, ensured by a strong CAP, are vital components in meeting the food security challenge;
7. apzinās grūto uzdevumu, ko pārtikas nodrošinājuma sasniegšanai rada klimata pārmaiņas, jo īpaši biežākas un plašākas klimatiskās parādības, piemēram, sausumi, plūdi, ugunsgrēki un vētras; norāda uz vienpusējiem pasākumiem, ko veic klimatisko apstākļu ietekmētās valstis vai reģioni un šādu pasākumu ietekmi uz pasaules tirgiem;
Is conscious of the great challenge climate change poses to achieving food security, especially through an increase in the frequency and scale of climatic events, such as droughts, floods, fires and storms; notes the unilateral actions taken by countries or regions impacted by climatic events and the knock on effects of such measures on world markets;
11. uzsver, cik svarīgi ir attīstīt lauksaimniecību jaunattīstības valstīs un piešķirt lauksaimniecības nozarei atbilstošu daļu no ES OAP; pauž nožēlu, ka kopš 1980. gadiem ir ievērojami samazinājies lauksaimniecībai piešķirtās attīstības palīdzības līmenis, un atzinīgi vērtē to, ka šīs tendences izmainīšana ir atzīta par nepieciešamu; aicina Komisiju attīstības palīdzībā piešķirt prioritāti lauksaimniecībai, tostarp palīdzot lauksaimniekiem gūt pieeju tirgiem;
Highlights the importance of developing agriculture in the developing world and the importance of allocating an appropriate share of EU ODA to the agriculture sector; regrets that there has been a dramatic reduction in the level of development aid allocated to agriculture since the 1980s and welcomes the recognition of the need to reverse this trend; calls on the Commission to priorities agriculture in its development aid, including assistance to farmers in accessing markets;
13. norāda, ka humānajai palīdzībai pārtikas jomā ir jāatbilst vajadzībām, uzdevumiem un strukturālajiem ierobežojumiem jaunattīstības valstīs; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi, lai pārtikas palīdzībā tiktu ņemta vērā vietējā ražošana, izplatīšana, transports un realizācijas apjomi attiecīgajās valstīs, palīdzot izveidot pamatu ilgtermiņa nodrošinātībai ar pārtiku;
Points out that the humanitarian food assistance should match the needs, challenges and structural constraints in developing countries; in this respect underlines the importance that food assistance takes into account local production, distribution, transport and marketing capacities of these countries contributing to building the bases for their long-term food security;
18. uzskata, ka saskaņā ar EK līgumu ES sabiedrības interesēs ir saglabāt ražotāju un patērētāju cenām adekvātu līmeni un nodrošināt godīgu konkurenci, jo īpaši attiecībā uz stratēģiskām precēm, piemēram, lauksaimniecības un pārtikas produktiem;
Considers that, in accordance with the EC Treaty, it is in the EU public interest to maintain an adequate level of producer and consumer prices and to ensure fair competition, especially with regard to strategic merchandise such as agricultural and food products;
22. uzsver, ka bez intervences krājumiem vai stratēģiskiem krājumiem nav iespējams veikt efektīvus pasākumus pret lielām cenu svārstībām; tāpēc uzskata, ka turpmākajā KLP ir jāpalielina tirgus intervences instrumentu loma;
Stresses that it is not possible to take effective action against major price fluctuations without intervention stocks or strategic stocks; considers, therefore, that the role of market intervention instruments must be enhanced in the future CAP;
30. uzsver nozīmīgo lomu, kas pašreiz ir paredzēta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) preču tirgu pārzināšanā; aicina Komisiju apsvērt iespēju piešķirt EVTI plašākas pilnvaras novērst manipulācijas preču tirgos un šo tirgu ļaunprātīgu izmantošanu;
Underlines the important role currently foreseen for the European Securities and Markets Authority (ESMA) in overseeing commodity markets; invites the Commission to reflect upon the possibility of giving ESMA more powers to prevent manipulation and abuses in commodity markets;
9.2.2011 B7-0118/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
9.2.2011 B7-0118/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
PE459.650v01-00 B7‑0118/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas cenu pieaugumu
PE459.650v01-00 B7‑0118/2011 European Parliament resolution on rising food prices
– ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. panta 1. punktu, kurā minētas cilvēku tiesības uz uzturu,
– having regard to Article 25(1) of the Universal Declaration of Human Rights that concerns the right to food,
– ņemot vērā 1996. gadā notikušajā Pasaules pārtikas samitā (Romas deklarācijā) izvirzīto mērķi, kas 2000. gadā tika iekļauts starp astoņiem Tūkstošgades attīstības mērķiem, proti, līdz 2015. gadam uz pusi samazināt bada cietēju skaitu;
– having regard to the objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015 of the 1996 World Food Summit (Rome declaration), objective that in 2000 was included in the eight Millennium Goals,
– ņemot vērā 2008. gada 22. maijā Ženēvā notikušo ANO Cilvēktiesību padomes īpašo sesiju, kurā tika izskatīts jautājums, kā tiesību uz uzturu īstenošanu negatīvi ietekmē pasaules pārtikas krīzes saasināšanās, kuru līdzās citiem faktoriem izraisījušas augošās pārtikas cenas,
– having regard to the Special Session of the UN Human Rights Council, of 22 May 2008 in Geneva, on ‘The negative impact on the realisation of the right to food of the worsening of the world food crisis, caused inter alia by soaring food prices’,
– ņemot vērā Parlamenta līdzšinējās rezolūcijas,
– having regard to his previous resolutions,
A. tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) sniegtajām ziņām janvārī pārtikas cenu kāpums pasaulē sasniedza līdz šim nepieredzētu līmeni, turklāt cenas ir augušas jau septiņus mēnešus pēc kārtas un turpmākajos mēnešos, visticamāk, nesamazināsies;
A. whereas food prices around the world surged to a new historic peak in January, for the seventh consecutive month, as the United Nations Food and Agriculture Organization (FAO) reported, adding that the prices are not likely to decline in the months ahead,
J. tā kā pašreizējā pārtikas cenu kāpuma galvenais cēlonis ir pieaugošais spekulāciju apjoms ar lauksaimniecības un pārtikas precēm un spekulācijās ar pārtikas cenām iesaistās ieguldījumu fondi;
J. whereas increased speculation in agricultural and food commodities is in the core of the current rising of prices of food and investment funds are pouring into speculating on food prices,
K. tā kā Pasaules Bankas provizoriskie pētījumi liecina, ka 2008. gadā pārtikas un lauksaimniecības produktu cenu eksplozīvais pieaugums bija lielā mērā saistīts ar pensiju fondu un paaugstināta riska ieguldījumu fondu darbību pastiprināšanos; tā kā pārtikas tirgos ir izjūtama arvien lielāka finanšu spekulāciju ietekme, piemēram, 2003. gadā lauksaimniecības preču izsolēs līdzekļu apjoms bija 13 miljardi ASV dolāru, savukārt 2008. gadā — 318 miljardi ASV dolāru;
K. whereas preliminary studies undertaken by the World Bank indicate that increasing activities of pension and hedge funds had been key in the explosion of food and agricultural prices in 2008; whereas the exposure of food markets to financial speculation has risen enormously with funds betting 13 billion USD on rising agricultural commodities in 2003 and 318 billion USD in 2008,
L. tā kā pārtikas nozare gan ražošanas, gan izplatīšanas ziņā kļūst koncentrētāka un to arvien vairāk kontrolē starptautiski uzņēmumi, kuri gūst milzīgu peļņu, nosakot tik augstas patēriņa cenas, ka tās vairākas reizes pārsniedz ražotāju cenas;
L. whereas the food sector is, in terms of both production and distribution, becoming more concentrated and more controlled by big transnational companies which are making huge profits while asking consumers to pay prices at a level several times higher of the producer prices,
P. tā kā aizvadītajās desmitgadēs ES, Pasaules Banka, Starptautiskais Valūtas fonds un Pasaules Tirdzniecības organizācija jaunattīstības valstīs ir īstenojusi tirdzniecības liberalizāciju, lai radītu uz apjomīgu eksportu orientētu lauksaimniecības modeli, tādējādi ilgtermiņā radot zaudējumus vietējai pārtikas ražošanai un vietējiem pārtikas tirgiem,
P. whereas in recent decades EU, the World Bank, the International Monetary Fund (IMF) and the World Trade Organization have imposed trade liberalisation in developing countries in order to impose a dominant model of large-scale, export-oriented agriculture at the expense of sustainable local food production and local food markets,
3. uzsver, ka lauksaimniecības pārtikas preču un lauksaimniecības izejvielu tirdzniecības liberalizācija negatīvi ietekmē pārtikas ražošanas apjomu un kvalitāti, vairo nedrošību sīksaimniecībām un pakļauj riskam tiesības uz uzturu un pārtikas apgādes suverenitāti;
Stresses that liberalisation of trade in agricultural food products and agricultural primary commodities has adverse effects on the volume and quality of food production, is accentuating the insecurity of smallholders and puts at risk right to food and of food sovereignty;
9.2.2011 B7-0119/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
9.2.2011 B7-0119/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par pārtikas cenu palielināšanos
on rising food prices
PE459.651v01-00 B7‑0119/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas cenu palielināšanos
PE459.651v01-00 B7‑0119/2011 European Parliament resolution on rising food prices
– ņemot vērā LESD 39. pantu,
– having regard to Article 39 TFEU,
– ņemot vērā Parīzes 2005. gada Deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras 2008. gada rīcības programmu,
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness of 2005 and the Accra Agenda for Action of 2008,
– ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti 2008. gada aprīļa Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā (IAASTD),
– having regard to the recommendations of the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) of April 2008,
– ņemot vērā Lauksaimniecības pārskatu 2008.–2017. gadam, ko publicējusi Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO),
– having regard to the Agricultural Outlook 2008-2017 released by the Food and Agriculture Organisation (FAO) and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD),
– ņemot vērā 2009. gada 16.–18. novembrī Romā notikušā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Pasaules pārtikas nodrošinājuma samita secinājumus un paziņojumus,
– having regard to the conclusions and declaration issued by the FAO World Summit on Food Security held in Rome from 16 to 18 November 2009,
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada ziņojumu par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu,
– having regard to the 2010 report by the UN Secretary-General on the implementation of the Millennium Declaration,
– ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto ANO Attīstības programmas ziņojumu „Pusceļā: Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”,
– having regard to the UNDP report entitled 'Beyond the Midpoint: Achieving the Millennium Development Goals (MDGs)' published in January 2010,
– ņemot vērā 2008. gada 20. novembra ES kopējās lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudes” reformas rezultātus,
– having regard to the outcome of the ‘Health Check’ reform of the EU common agricultural policy of 20 November 2008,
– ņemot vērā ANO 2010. gada 20.–22. septembra samita par Tūkstošgades attīstības mērķiem rezultātus,
– having regard to the outcomes of the UN High-Level Plenary meeting on Millennium Development Goals in New York on 20-22 September 2010,
– ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu, kā arī 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs,
– having regard to its resolution of 25th October 2007 on rising feed and food prices, as well as its resolution of 22nd May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the European Parliament resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku,
– having regard to the European Parliament resolution of 26 November 2009 on the Food and Agriculture Organisation (FAO) Summit and food security,