natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina dalībvalstīm par to pienākumu pēc pieprasījuma sniegt Komisijai kā līgumu uzraudzītājai ticamus datus un informāciju;
Reminds the Member States of their duty to provide the Commission, as guardian of the treaties, with reliable data and facts, when requested;
uzsver to, cik nozīmīgas ir dalībvalstu tiesu iestādes, kam ir svarīga loma atbilstības nodrošināšanā un cilvēktiesību īstenošanā, un tāpēc aicina atbalstīt atvieglotu pieeju tiesām un lietu izskatīšanu pieņemamā termiņā, lai uzlabotu pamattiesību un cilvēktiesību aizsardzību; aicina dalībvalstis sniegt ieguldījumu valstu tiesnešu pastāvīgā izglītošanā pamattiesību un brīvību jomā, tostarp arī par šīs jomas jaunajiem aspektiem pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;
Emphasises the importance of the judiciary bodies in the Member States, which play a primary role in ensuring compliance and the enforcement of fundamental rights, and therefore urges supporting easy access to the courts and proceedings with a reasonable time limit as a means of strengthening the protection of fundamental and human rights; urges the Member States to invest effort in the ongoing training of national judges on fundamental rights and freedoms, including the new aspects in the field after the Treaty of Lisbon;
uzskata, ka ES rīcībai vajadzētu būt vērstai ne tikai uz jau notikušu pamattiesību pārkāpumu risināšanu, bet arī uz centieniem tos novērst; tādēļ prasa apsvērt jautājumu par pamattiesību iespējamu pārkāpumu agrīnas noteikšanas mehānismiem ES un dalībvalstīs, uz noteiktu laiku apturēt pasākumus, kuri izraisa šādus pārkāpumus, paātrināt juridiskās procedūras, lai pārliecinātos, vai pasākums nav pretrunā ES pamattiesībām, un noteikt sankcijas gadījumā, ja šie pasākumi tomēr ir īstenoti pretēji tam, kā noteikts ES tiesību aktos;
Believes that EU action should not only address violations of fundamental rights after they have happened, but should also seek to prevent them; consequently calls for a reflection on mechanisms for early detection of potential violations of fundamental rights in the EU and in its Member States, temporary freezing of the measures which constitute such violations, accelerated legal procedures for determining if a measure is contrary to EU fundamental rights and for sanctions in the event that these measures are nonetheless implemented contrary to EU law;
aicina ES iestādes un dalībvalstis divkāršot centienus, lai izsmeļoši informētu sabiedrību un veicinātu tās izpratni, jo pamattiesību aizsardzību var uzlabot efektīvāk, ja iedzīvotāji paši zina savas tiesības un ir pieejami to aizsardzības mehānismi; aicina aktīvi izmantot pilsoniskās dzīves struktūrvienību un attiecīgo NVO pieredzi, kā arī pastāvīgi uzturēt darba attiecības ar visām šīm struktūrvienībām, ieviešot pamattiesību jauno struktūru un attiecīgi rīkojoties konkrētos gadījumos;
Calls on the EU institutions and the Member States to redouble their efforts aimed at properly informing and raising the awareness of the public, as fundamental rights can be protected more effectively if individuals themselves are aware of their rights and the mechanisms available to protect them; calls for active use of the experience of civic bodies and relevant NGOs and for the maintenance of an ongoing working relationship with all such bodies in implementing the new architecture of fundamental rights and in taking action on specific cases;
atkārtoti apstiprina savas tiesības katru gadu publicēt ziņojumu par pamattiesību stāvokli ES, nepieciešamības gadījumā pievēršoties tam, kā ES iestādes, aģentūras vai dalībvalstis risina pamattiesību jautājumus;
Reaffirms its right to annually issue a report on the situation of fundamental rights in the EU, addressing fundamental rights issues with EU institutions, agencies or Member States if deemed necessary;
Sadarbība ar starptautiskām organizācijām jaunas pamattiesību struktūras jomā
Cooperation with international organisations in the new fundamental-rights architecture
ierosina, ka ES iestādēm un aģentūrām jārod veidi sadarbības uzlabošanai ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas pamattiesību un brīvību aizsardzības jomā, aktīvāk jāizmanto un efektīvāk jānodod šajā jomā uzkrātā pieredze;
Suggests that ways be found for EU institutions and agencies to cooperate better with international organisations committed to the protection of fundamental rights and freedoms, and to make better use of, and more effectively channel, the results of experience in the field;
aicina ES iestādes izmantot visas starp Eiropas Padomi un ES noslēgtā saprašanās memoranda sniegtās iespējas, lai uzlabotu sinerģiju un saskaņotību Eiropas līmenī, un ierosina efektīvāk izmantot cilvēktiesību uzraudzības mehānismu uzkrātās specializētās zināšanas, kā arī Eiropas Padomes izstrādātos standartus un iegūtos datus, lai izvairītos no darba dublēšanās; atkārtoti apstiprina, ka Savienībai vairāk jāiesaistās Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra darbā un ka ES vairāk jāņem vērā šis darbs, kad tā īsteno politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā;
Calls on the EU institutions to exploit the full potential of the Memorandum of Understanding between the Council of Europe and the EU, in the interests of greater synergy and consistency at European level, and suggests that better use be made of the expertise of the human-rights monitoring mechanisms, standards and findings developed by Council of Europe, thus avoiding duplication of work; reaffirms the need for the Union to be more involved in the work of the Council of Europe Commissioner for Human Rights and for the EU to take greater account of that work when implementing policies in the field of freedoms, justice and security;
aicina ES dalībvalstis parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenās cilvēktiesību konvencijas un papildu fakultatīvos protokolus, tostarp Eiropas Sociālo hartu (pārskatīta redakcija), Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, Mazākumtautības aizsardzības pamatkonvenciju, Eiropas Padomes Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, kā arī ANO Konvenciju par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu, ANO Konvenciju par bēgļu statusu, ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimeņu locekļu tiesību aizsardzību, ANO Konvenciju par organizēto noziedzību un divus tās protokolus par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ANO Konvenciju par bērna tiesībām un ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; turklāt ierosina Eiropas likumdošanas procesā pievērst lielāku uzmanību starptautiskajiem dokumentiem un biežāk atsaukties uz tiem;
Calls on the EU Member States to sign up to, and ratify, the core Council of Europe and United Nations human-rights conventions and the additional optional protocols: among others, the European Social Charter (revised), the Convention on Action against Trafficking in Human Beings, the Framework Convention for the Protection of National Minorities, the European Charter for Regional or Minority Languages of the Council of Europe, as well as the UN Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, the UN Convention relating to the Status of Refugees, the UN Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of their Families, the UN Convention on Organised Crime and its two protocols against human trafficking and smuggling, the UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, the UN Convention on the Rights of the Child and the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities; furthermore, suggests that, in the European legislative process, more account be taken of international documents and more reference made to them;
uzsver nepieciešamību pievērst atbilstošu uzmanību dažādiem ANO uzraudzības mehānismiem un ANO struktūrām cilvēktiesību jomā un ierosina striktāk ievērot šo struktūru sniegtos ieteikumus, kas attiecas uz dalībvalstīm; norāda uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes vispārējā regulārā pārskata nozīmīgumu; iesaka sadarboties ar Apvienoto Nāciju Organizācijas augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos biroju un augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju; atzinīgi vērtē ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos pirmā Eiropas reģionālā biroja atklāšanu Briselē;
Stresses the need for appropriate attention to the various UN monitoring mechanisms and to the findings of the UN human-rights bodies, and suggests that their recommendations relevant to Member States be followed closely; points out the importance of the Universal Periodic Review (UPR) of the United Nations Human Rights Council; recommends cooperation with the Office of the High Commissioner for Human Rights and the office of the High Commissioner for Refugees of the United Nations; and welcomes the opening, in Brussels, of the first European Regional Office of the UN High Commissioner for Human Rights;
aicina dalībvalstis, kas veido Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomi, nodrošināt procesuālo tiesību garantijas, iekļaujot sarakstā un izslēdzot no tā iespējamās teroristu grupas vai personas, kā noteikts Eiropas Savienības Tiesas praksē;
Calls on Member States sitting in the United Nations Security Council to ensure procedural rights guarantees in the listing and de-listing process of alleged terrorist groups or persons, as required by relevant CJ case law;
uzsver, ka jaunā struktūra tiks vērtēta pēc tā, cik efektīvi atbildīgās iestādes risina aktuālākos jautājumus un atkārtotus pārkāpumus gan dalībvalstīs, gan ES līmenī, tostarp arī saistībā ar ārējām attiecībām;
Emphasises that the new architecture will be measured on how effectively the most pressing issues and the most recurrent infringements are handled by the institutions responsible, both in the Member States and at EU level, also in connection with its external relations;
tāpēc atgādina par visām rezolūcijām, debatēm un 2009. gada misiju laikā iegūtajiem datiem par pamattiesību jautājumiem, kas liecina, ka ir daudz neatrisinātu problēmu un konkrētu pamattiesību pārkāpumu, kas pieprasa veikt steidzamus, noteiktus pasākumus un ieviest starpposma stratēģijas, ilgtermiņa risinājumus un ES iestāžu veiktu pārraudzību, piemēram:
Recalls, therefore, all its resolutions, debates and findings from missions in 2009 on fundamental-rights issues, which have shown that there are many outstanding issues and specific cases of violation of fundamental rights, which require urgent concrete steps, mid-term strategies and long-term solutions, as well as follow-up by EU institutions; such as:
četru pamatbrīvību kā ES svarīgāko sasniegumu aizsargāšana, pievēršot īpašu uzmanību ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvībai;
protecting the four fundamental freedoms as the basic EU achievements, with specific attention to the freedom of movement of EU citizens,
visu ES teritorijā dzīvojošo personu tiesību aizsardzība neatkarīgi no viņu pilsonības;
securing the rights of all persons present in the EU territory, irrespective of citizenship,
juridiskās noteiktības, piemērotu pārbaužu un līdzsvarotas, stabilas demokrātiskas sistēmas nodrošināšana;
ensuring legal certainty and the existence of appropriate checks and balances of a sound democratic system,
personas datu un privātuma aizsardzības garantēšana, tostarp attiecībā uz finanšu datu un personas datu vākšanu, apstrādi, sūtīšanu un uzglabāšanu gan ES teritorijā, gan ārpus tās, ievērojot nolūka, nepieciešamības un proporcionalitātes principus un tiesības uz rektificēšanu un iesniegt sūdzību, un piemērota līdzsvara sekmēšana starp personas brīvību un kopējo drošību, ko apdraud jauni terorisma un organizētās noziedzības veidi;
guaranteeing the protection of personal data and privacy, including the collection, processing, transfer and storage of financial and personal data, both within and outside the EU, in accordance with the principles of purpose, necessity and proportionality and the rights of rectification and appeal, and promoting the right balance between individual freedoms and collective security, which is being challenged by new forms of terrorism and organised crime,
cīņa pret cilvēku, jo īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību, jo tā ir verdzības forma; norāda, ka neatkarīgi no saistībām, kas jau daudzus gadus ir ietvertas ES un valstu tiesību aktos un politikas virzienos, ir aprēķināts, ka cilvēku tirdzniecības nolūkā ES katru gadu tiek ievesti vairāki simti tūkstoši cilvēku un šādā apjomā cilvēku tirdzniecība notiek ES teritorijā, un uzsver, ka neatliekami jārīkojas, lai cīnītos pret šādu noziegumu, tostarp izmantojot jauno, ierosināto ES direktīvu, kurā ieteikts iecelt valstu referentus, lai valsts līmenī pārraudzītu, kā tiek īstenota pret cilvēku tirdzniecību vērsta politika;
combating trafficking of human beings – especially women and children – since this constitutes a form of slavery; notes that, despite EU and national legislation and policy commitments over many years, several hundred thousand people are estimated to be trafficked into the EU or within the EU area annually, and highlights the need for greater urgency in tackling this crime, including through the new proposed EU Directive, which includes the suggested appointment of national rapporteurs to monitor the implementation of anti-trafficking policy at national level,
bēgļu un migrantu tiesību aizsardzība, nodrošinot, lai ES migrācijas plūsmu pārvaldība un sarunas par atpakaļuzņemšanas līgumiem ar trešām valstīm neizraisītu šo personu cilvēktiesību pārkāpumus;
protecting the rights of refugees and migrants, ensuring that EU management of migration flows and negotiations on readmission agreements with third countries do not put such individuals at risk of human rights violations,
vardarbības, noziegumu, kara un cilvēktiesību pārkāpumu dēļ cietušo personu tiesību aizsardzība, kas ir politikas joma, kurā nepieciešami ES mēroga tiesību akti, nenovirzot uzmanību un resursus, kas pienākas preventīviem pasākumiem, cīņai pret noziedzniekiem un teroristiem un galveno cēloņu novēršanai; akcentē 2010. gada sākumā sākto ES sabiedrisko apspriešanos par noziegumos un vardarbībā cietušo personu tiesību uzlabošanu un cer, ka Komisija pēc tam izstrādās priekšlikumu par praktiskiem pasākumiem cietušo personu atbalstam tiesvedības laikā; atgādina par dalībvalsti iniciatīvu par Eiropas aizsardzības rīkojumu, kas paredzēts, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību cietušajām personām, kas pārvietojas pa ES dalībvalstīm, tomēr prasa precizēt šā rīkojuma noteikumu juridiskās nianses;
protecting the rights of victims of violence, crime, war and human rights violations, a policy area in which EU-wide legislation is required, without redirecting attention and resources that go into prevention, combating criminals and terrorists and into addressing root causes; highlights the EU public consultation on improving the rights of victims of crime and violence launched in early 2010 and looks forward to the Commission's follow-up proposal of practical measures to support victims throughout the justice process; recalls the Member State initiative for a European protection order with a view to increasing the protection granted to victims who move between EU Member States but urges legal clarification of its provisions,
ES stratēģijas izstrādāšana par bērnu tiesībām, izmantojot praktiskus pasākumus bērnu ļaunprātīgas izmantošanas, seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanai, lai veicinātu drošāku interneta lietošanu un novērstu bērnu darbu un bērnu nabadzību, ņemot vērā, ka saskaņā ar aprēķiniem 10–20 % bērnu Eiropā bērnībā tiks pakļauti seksuālai vardarbībai, turklāt pētījumi liecina, ka pornogrāfiska rakstura materiālu veidošanā tiek izmantoti arvien jaunāki bērni un pašreizējie pasaules ekonomikas apstākļi rada risku, ka arvien vairāk bērnu tiks izmantoti kā darbaspēks un/vai viņus skars nabadzība;
developing EU strategy on the rights of the child through practical measures to combat child abuse, sexual exploitation and child pornography, to promote safer use of the internet and to eliminate child labour and child poverty, bearing in mind the estimate that 10-20% of children in Europe will be sexually assaulted during their childhood, that research shows child victims portrayed in pornography are getting younger and that current global economic circumstances threaten to push more children into the workforce and/or poverty,
ES patvēruma un imigrācijas politikas veicināšana saskaņā ar līgumos, Hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteiktajām vērtībām un principiem;
promoting EU asylum and immigration policies in accordance with the values and principles set out in the treaties, the Charter and the ECHR,
ES stratēģijas izstrāde par tādu personu ar invaliditāti tiesībām, kuras tiek diskriminētas sociālajā, profesionālajā un kultūras jomā;
developing an EU strategy on the rights of disabled people, who still suffer from discrimination in their social, professional and cultural lives,
visu veidu diskriminācijas, tostarp dalījuma pēc etniskās piederības, aizliegšana un izskaušana visās dzīves jomās, pamatojoties uz Hartas 21. pantu, vienlaikus ņemot vērā noteiktos juridiskos pienākumus un pilnvaras;
prohibiting and eliminating all forms of discrimination, based on Article 21 of the Charter, in all areas of life, including ethnic profiling, while taking into account the established legal responsibilities and competences,
valodu, tostarp mazākumtautību valodu, daudzveidības aizsardzība, jo tās ir Eiropas kultūras mantojums;
protecting language diversity, as a cultural heritage of Europe, including minority languages,
aizliegums noteikt sankcijas par tādas valodas lietošanu, kas atšķiras no dalībvalsts oficiālās valodas;
prohibiting the sanctioning of the use of a language different from the official language of a Member State,
nabadzības apkarošana un sociālās atstumtības mazināšana;
combating poverty and social exclusion,
uz darbību vērstas ES līmeņa stratēģijas izstrāde, lai sekmētu romu iekļaušanu un ietvertu šo jautājumu Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo politiku īstenošanā, un ES un dalībvalstu sadarbības izveide;
drawing up an action-oriented EU-level strategy to foster the inclusion of Roma and mainstreaming the issue in European, national, regional and local policy implementation, and establishing cooperation between Member States and the EU,
ES sistēmas izveide par aizdomās turēto personu procesuālajām tiesībām kriminālprocesā;
setting up an EU-wide framework on procedural rights for suspects in criminal proceedings,
preses brīvības garantēšana un sekmēšana Eiropas Savienībā, jo tā katru gadu pasliktinās, par ko liecina tādi svarīgi fakti kā plašsaziņas līdzekļu koncentrācija, spiediena izdarīšana uz žurnālistiem un viņu darbu un žurnālistu iesūdzēšana tiesā bez jebkāda pamatota vai nopietna iemesla;
guaranteeing and promoting freedom of the press in the European Union, which is deteriorating year after year, the most noteworthy facts being the concentration of the media, the pressure exerted on journalists and their work and the suing of journalists for no real or serious reason,
pašreizējo ES atpakaļuzņemšanas līgumu izvērtēšana un ES pamattiesību politikas ietekmes uz atpakaļuzņemšanas līgumiem novērtēšana;
evaluating the existing EU readmission agreements and assessing the fundamental rights impact of the EU policy on readmission agreements,
mazāk aizsargātu personu, tostarp cietumos ieslodzīto personu, bijušo cietumnieku un personu, kas izcieš alternatīvu sodu, sociālās integrācijas veicināšana izglītības un pozitīvas rīcības ceļā, papildinot jebkādus citus pasākumus, ar kuriem veicina šo personu sociālo rehabilitāciju;
promoting the social inclusion of the more vulnerable people through education and positive action, including those in prison, or former prisoners, and those serving alternative sentences, in addition to any other measures which foster their social rehabilitation,
tiesību uz izglītību nodrošināšana visiem cilvēkiem;
the right to education for all,
migrantu, jo īpaši patvēruma meklētāju, aizsardzība;
protecting migrants, particularly asylum-seekers;
pilsoniskās sabiedrības iedrošināšana sekmēt pārredzamas un regulāras debates par pamattiesībām, lai nodrošinātu tām iespējami plašāku aizsardzību;
encouraging civil society to promote a transparent and regular debate on fundamental rights, to ensure that they are protected as broadly as possible,
dažādu rasisma, ksenofobijas un antisemītisma izpausmju apkarošana;
combating all forms of racism, xenophobia and anti-Semitism,
savstarpējas uzticēšanās un kultūru izpratnes veicināšana nolūkā uzlabot Eiropas integrācijas procesu;
promoting greater interfaith and intercultural understanding, with a view to improving the European integration process,
nelegālo migrantu tiesību aizsardzība ES;
protecting the rights of irregular migrants in the EU,
vārda brīvības, visu mediju un preses brīvības, neatkarības un plurālisma, kā arī informācijas brīvas aprites aizsardzība;
protecting the freedom of expression and the freedom, independence and pluralism of all media and press, and the free flow of information,
pret domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvību vērstu pārkāpumu novēršana, jo tās ir Hartas 10. pantā noteiktas pamattiesības, kurās ietverta arī brīvība publiski vai privāti paust reliģiskus uzskatus vai pārliecību;
protecting freedom of thought, conscience and religion from any violations, as this is a fundamental right enshrined in Article 10 of the Charter, which includes the freedom to manifest religion or belief in public or in private;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.
Instructs its President to forward this resolution to the European Council, the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Members States and the candidate countries, the United Nations, the Council of Europe and the Organisation for Security and Cooperation in Europe.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūcija par reklāmas ietekmi uz patērētāju uzvedību ( 2010/2052(INI) )
European Parliament resolution of 15 December 2010 on the impact of advertising on consumer behaviour ( 2010/2052(INI) )
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (Consumer Protection Cooperation Regulation) .
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 7. pantu (privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība) un 8. pantu (personas datu aizsardzība),
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular Articles 7 (respect for private and family life) and 8 (protection of personal data) thereof,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū ‐ ”Rezultātu tablo' par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( COM(2009)0025 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “'Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( SEC(2009)0076 ),
having regard to the Commission communication of 28 January 2009 entitled ‘Monitoring consumer outcomes in the single market: Second edition of the Consumer Markets Scoreboard’ ( COM(2009)0025 ) and the accompanying Commission staff working document entitled ‘Second Consumer Markets Scoreboard’ ( SEC(2009)0076 ),