natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē arī Ļubļanā pieņemto Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu par strukturālo pielāgojumu programmu ietekmi uz sabiedrību un vidi, kurā norādīts, ka ĀKK valstīm postošas sociālas un ekoloģiskas sekas ir bijušas praksei, saskaņā ar kuru Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda aizdevumi ir saistīti ar ekonomikas politikas nosacījumiem, un ka tā jāaizstāj ar katrai valstij atbilstošu aizdevumu izsniegšanas politiku, kuras galvenais mērķis būtu nabadzības samazināšana;
Welcomes, furthermore, the JPA Committee on Social Affairs and the Environment report on the social and environmental consequences of structural adjustment programmes – adopted in Ljubljana – which advocates that the practice of making World Bank and International Monetary Fund (IMF) lending subject to economic policy conditions has had disastrous social and environmental consequences for ACP countries, and should be replaced by a country-specific lending policy that focuses on reducing poverty;
aicina APA cieši iesaistīties Kotonū nolīguma pārskatīšanas procesā, kas tiks sākts 2009. gadā, lai tādējādi nodrošinātu, ka APA loma un darbība nākotnē tiktu nostiprinātas;
Calls on the JPA to demand to insist on being closely involved in the Cotonou Agreement revision process that is to commence in 2009, with a view to ensuring that the Assembly's role and activities are expanded in the future;
ar gandarījumu atzīmē, ka aizvien vairāk nevalstisko dalībnieku piedalās APA sesijās, kas atklājās debatēs, kuru rezultātā tika pieņemta iepriekš minētā Portmorsbi deklarācija par globālo finanšu un pārtikas krīzi, un ko apliecina arī ekonomisko un sociālo partneru ziņojumi par EPN, kuri tika publiskoti 2008. gada martā Ļubļanā notikušajā APA sanāksmē;
Welcomes the growing involvement of non-state actors in JPA sessions, as illustrated by the debate resulting in the adoption of the above-mentioned Port Moresby Declaration of November 2008 on the global food and financial crises and by the economic partners' report on the EPAs submitted at the JPA session in Ljubljana in March 2008;
vēlas, lai papildus gada pārskatam par ĀKK un ES APA darbību tiktu sagatavota arī ĀKK valstu sekretariāta un Eiropas Parlamenta kopīga viedokļu apmaiņa par ĀKK darbības nosacījumiem, tostarp par atsevišķas kolēģijas balsojumu, vienlīdzīgu attieksmi pret parlamentāriešiem, kā arī par kopīgām izpētes un vēlēšanu novērošanas misijām;
Calls, in addition to the annual report on the activities of the ACP-EU JPA, for joint discussions to be held between the secretariats of the ACP countries and of the European Parliament on the way the JPA works, with particular regard to voting by separate Houses, equality of treatment of parliamentarians, and joint fact-finding and election observation missions;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK Padomei, APA Prezidijam, kā arī Slovēnijas un Papua Jaungvinejas valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ACP Council, the JPA Bureau and the governments and parliaments of Slovenia and Papua New Guinea.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā ( 2008/2061(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the Structural Funds ( 2008/2061(INI) )
ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0492 .
having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy Texts adopted, P6_TA(2008)0492 .
ņemot vērā Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council held in Lisbon on 23 and 24 March 2000,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. maija paziņojumu "Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju – Reģionu izaugsme – Eiropas izaugsme ( COM(2008)0371 ),
having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled "Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe" ( COM(2008)0371 )
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra paziņojumu ,,Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju – Teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana" ( COM(2008)0616 ),
having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled "Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength" ( COM(2008)0616 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 8. novembra paziņojumu "Reģioni ekonomiskām pārmaiņām" ( COM(2006)0675 ),
having regard to the Commission Communication of 8 November 2006 entitled "Regions for economic change" ( COM(2006)0675 ),
ņemot vērā Strukturālās un kohēzijas politikas departamenta pētījumu "Paraugprakse reģionālās politikas jomā un šķēršļi struktūrfondu izmantošanā",
having regard to the study by its Structural and Cohesion Policies Policy Department entitled "Good practice in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds",
ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas 2008. gada 17. jūlijā rīkoto atklāto uzklausīšanu,
having regard to the public hearing of 17 July 2008 organised by its Committee on Regional Development,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A6-0095/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6-0095/2009 ),
tā kā kohēzijas politika ir viena no svarīgākajām politikas jomām Eiropas Savienībā – ne tikai attiecībā uz finanšu resursiem, bet galvenokārt tāpēc, ka tā ir Eiropas integrācijas procesa būtisks pamats, un tā ir svarīga Eiropas Savienības sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai, kā arī tās 268 reģionu attīstībai, mazinot attīstības nepilnības un nevienmērību, kā arī uzlabojot visu ES pilsoņu dzīvi;
whereas cohesion policy is among the most important policy areas in the European Union, not only in terms of its budget but also and in particular because it is an essential pillar in the process of European integration and owing to its importance for the social, economic and territorial cohesion of the European Union and the development of its 268 regions, reducing development deficits and disparities and improving life for all EU citizens,
tā kā Eiropas Savienības reģioniem ir visumā līdzīgi uzdevumi, tomēr to ietekme – globalizācija un ar to saistītā paātrinātā tautsaimniecības pārstrukturēšana, tirdzniecības sakaru atvēršana, tehnoloģiju revolūcijas sekas, klimata pārmaiņas, uz zināšanām balstītas tautsaimniecības attīstība, demogrāfiskās pārmaiņas, apdzīvotības sarukšana, kā arī imigrācijas pieaugums – dažādos reģionos it ļoti atšķirīga, ņemot vērā to īpatnības (piemēram, salas un kalnu apvidi) un iedzīvotājus;
whereas the regions of the European Union are confronted with broadly similar challenges, though their impact differs greatly from region to region, given their specificities as regards their character (for example, island or mountain regions) and population: globalisation and the accelerated economic restructuring that goes with it, the opening up of trade relations, the consequences of the technological revolution, and climate change, the development of the knowledge-based economy, demographic change, depopulation and the rise in immigration,
tā kā vislabākie rezultāti – zināšanu pamata stiprināšana un konkurences uzlabošana – bieži vien tie ir sasniegti projektos, kuros sadarbojas valsts sektors, uzņēmumi, izglītības iestādes un vietējie dalībnieki;
whereas the best results, strengthening the knowledge base and improving competition, are often achieved in projects by means of cooperation between the public sector, businesses, the education sector and local stakeholders,
tā kā kohēzijas politika nespēj pilnībā attīstīt savu potenciālu, lai izpildītu šos uzdevumus, jo eventuālie atbalsta pieprasītāji saskaras ar nopietniem šķēršļiem saistībā ar Eiropas struktūrfondu izmantošanu, tostarp:
whereas cohesion policy cannot develop its full potential to meet these challenges whilst potential applicants for aid are faced with major obstacles in relation to utilising the European Union's structural funds, including:
pārmērīgu birokrātiju,
excessive bureaucracy;
pārāk daudz grūti saprotamām regulām, kas dažkārt pieejamas tikai tiešsaistē, tādējādi neļaujot daudziem eventuāliem fondu saņēmējiem piekļūt šiem resursiem,
too many complex regulations, which in certain cases are available on-line only, thereby excluding many potential beneficiaries of these funds from access to these resources;
dažu dalībvalstu praksi bieži mainīt atbilstības kritērijus un nepieciešamos dokumentus,
frequent modification, by certain Member States, of eligibility criteria and requisite documentation;
nepārskatāmu lēmumu pieņemšanas procesu un līdzfinansējuma režīmu, kā arī maksājumu kavējumiem,
lack of transparency in decision-making processes and co-financing schemes and delays in payments;
dalībvalstu lēno un apgrūtinošo centralizēti pārvaldīto administrāciju, noteikumu piemērošanu, palielinot birokrātiju un radot neadekvātu informācijas nodrošināšanu,
slow and cumbersome centrally managed administration in Member States and the application of rules in a way which adds to the existing bureaucracy, and leads to inadequate provision of information;
neatbilstošu decentralizētu administratīvo kapacitāti un dažādus reģionālās pārvaldes modeļus dalībvalstīs, kas traucē salīdzinošu datu iegūšanu un apmaiņu ar paraugpraksi,
inadequate decentralised administrative capacity and different models of regional administration in Member States, which prevent the existence of comparative data and the exchange of best practices;
neatbilstīgiem starpreģionu saskaņošanas pasākumiem,
inadequate arrangements for interregional coordination;
reālas valsts, reģionu un vietējo iestāžu sadarbības trūkumu,
lack of a functioning cooperation scheme between national, regional and local authorities;
tā kā virkne kļūdu trūkumu kohēzijas politikas jomā ir izskaidrojama ar pastāvošajiem šķēršļiem;
whereas a number of the current errors in the field of cohesion policy can be traced back to these existing obstacles,
tā kā kavējumus strukturālās politikas ieviešanā daļēji izraisa pārmērīgā procedūru neelastība un tāpēc būtu jāizvērtē iespēja šīs procedūras vienkāršot un skaidri sadalīt pienākumus un atbildību starp ES, dalībvalstīm, reģionu un vietējām iestādēm,
whereas the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences among the EU, the Member States and regional and local authorities,
uzsver, ka, lai gan paraugprakses izplatīšanas plašai publikai komunikācijas uzlabošanas un izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošanas pievienotā vērtība jāņem vērā, mēģinājumi ieviest šo paraugpraksi ES reģionālajā politikā galvenokārt būtu jāveic vadošajām iestādēm, palīdzot tām izstrādāt noteikumus, kas regulē piekļuvi strukturālajiem resursiem tā, lai apmaiņa ar informāciju un pieredzi sekmētu projektu kvalitātes ievērojamu uzlabošanos, sniedzot risinājumus kopējām problēmām un izvēloties efektīvākus un mērķtiecīgākus pasākumus;
underlines that, although the added value of disseminating best practices among the broader public in terms of improved communication and cost-benefit has to be taken into account, attempts to introduce those practices in EU regional policy should be directed chiefly to Managing Authorities, guiding them to draw up rules governing access to structural resources, so that exchanges of information and experience can contribute to a substantive improvement in project quality, by providing solutions to joint problems and choosing more effective and targeted interventions;
norāda uz nepieciešamību vienkāršot procedūras, ar kurām regulē struktūrfondu projektu un programmu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām; tāpēc atzinīgi vērtē šajā sakarībā struktūrfondu paketes regulējuma pārskatīšanu, reaģējot uz pašreizējo finanšu krīzi; ar nepacietību gaida turpmākus Komisijas priekšlikumus šajā jomā, kas jāpaziņo tuvāko mēnešu laikā;
Points to the need to simplify the procedures governing the implementation of Structural Funds projects and programmes, particularly as regards management and control systems; welcomes, therefore, in this regard, the regulatory revision of the Structural Funds package in response to the current financial crisis; eagerly awaits the further Commission proposals in this area, to be announced within the next few months;
lai novērstu iepriekšminētos šķēršļus, aicina Komisiju cita starpā:
Calls on the Commission, with a view to removing the above obstacles, inter alia:
izstrādāt vērtēšanas kritērijus ilgtermiņā tiem projektiem, kurus līdzfinansē no Eiropas Savienības struktūrfondiem;
to gear the evaluation criteria for projects co-financed by the Structural Funds of the European Union to the long term;
nevērtēt novatoriskos projektus pēc citiem projektiem piemērotiem vērtēšanas kritērijiem, bet gan izstrādāt specifiskus, t.i. novatoriskajiem projektiem pielāgotus vērtēšanas kritērijus, kas būtībā pieļauj lielāku neveiksmīgo projektu daļu;
not to assess innovative projects using the same evaluation criteria as apply to other types of projects, but to develop specific evaluation criteria - tailored to the innovative nature of the projects - that in essence allow for a higher failure rate;
samazināt projektu dokumentācijas maksimālo uzglabāšanas laiku Komisijas pārbaudes vajadzībām no pašreizējiem desmit gadiem līdz trim gadiem;
to reduce the maximum period for which project documents must be stored, for the purposes of monitoring by the Commission, from the current ten years to three years;
izstrādāt īpašus politikas pasākumus un jaunus kvalitatīvus rādītājus reģioniem ar specifiskām ģeogrāfiskām īpatnībām, piemēram, kalnu reģioniem, mazapdzīvotiem reģioniem, attāliem un pierobežas apgabaliem, salu reģioniem un atbilstoši pielāgot politikas pasākumu teritoriālo mērogu, lai sekmētu teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā;
to draw up special policy measures and new qualitative indicators for regions with specific geographical characteristics, such as mountainous and sparsely populated regions, and the outermost , border and island regions, and accordingly to adapt the territorial scale of policy interventions, with the aim of promoting territorial cohesion in the European Union;
vienkāršot kontroles sistēmu un tiekties ieviest vienotu kontroles sistēmu;
to simplify the control system and seek to introduce a single control system;
pielāgot valsts pasūtījuma standartus, tos vienkāršojot un saskaņojot;
to adapt standards in the field of public contracts with a view to simplification and harmonisation;
saskaņot ar dalībvalstīm noteikumus par izmaksu atbilstību;
to coordinate the rules on cost eligibility with the Member States;
nodrošināt saņēmējiem plašākas iespējas saņemt avansa maksājumus;
to ensure advance payments to beneficiaries to a greater extent;
uzlabot to pasākumu koordināciju, ko īsteno un līdzfinansē saistībā ar kohēzijas politiku un KLP II (lauku reģionu attīstības) programmu;
to improve coordination of measures carried out and co-financed under the cohesion policy and under CAP II (Development of rural areas);
padarīt elastīgākas tehniskā atbalsta programmas;
to make technical aid programmes more flexible;
ieviest mehānismus, kuri veicina sadarbības tīklus un atbalsta grupu projektu vadību;
to introduce mechanisms to promote network cooperation and facilitate group project management;
atvieglot projektu radīto administratīvo slogu un raudzīties, lai tas būtu proporcionāls projekta mērogam;
to lighten the administrative burden created by these projects and to keep it in proportion to the size of a project;
vienkāršot, izskaidrot un paātrināt projektu prakses izmantošanu un vairāk to orientēt uz rezultātiem;
to simplify, clarify and accelerate project practices and make them more result-oriented;
aktīvi mudināt dalībvalstis izveidot efektīvu sadarbības un kopīgas atbildības sistēmu valstu, reģionu un vietējā līmenī;
to actively encourage Member States to set-up an effective system of cooperation and responsibility sharing between national, regional and local levels;
sekmēt piekļuvi līdzekļiem, ciešāk sadarbojoties ar valstu valdībām, lai saīsinātu dokumentu apstrādes laiku;
to facilitate access to funds through closer cooperation with national governments to reduce processing time;
izstrādāt laika grafiku, lai aktīvi rīkotos, novēršot šķēršļus un uzlabojot piekļuvi līdzekļiem;
to prepare a timetable to take active steps to remove obstacles and improve the accessibility to funds;
iesaka Eiropas Komisijai iet tālāk un attīstīt saskaņotu kopīgi pieeju paraugprakses apmaiņai starp reģioniem, lai kohēzijas politikas jomā iesaistītie dalībnieki varētu atsaukties uz citu pieredzi;
Recommends that the Commission go further and develop a concerted, generally accessible, approach to the interregional exchange of best practices, with a view to enabling actors involved in cohesion policy to draw on the experiences of others;
skaidri norāda, ka paraugprakses izzināšana pieteikumu iesniedzējiem un projektu attīstītājiem nedrīkst radīt papildu birokrātisko slogu;
Points out expressly that identifying best practices must not lead to additional red tape for applicants and project promoters;
prasa maksimāli samazināt ar struktūrfondu izmantošanu saistīto birokrātiju un to nevajadzīgi nepalielināt ar atsevišķiem dalībvalstu nosacījumiem;
Demands that bureaucracy in the use of Structural Funds be kept to a minimum, and not needlessly increased by individual conditions imposed by the Member States;
atkārtoti pauž atbalstu paraugpraksei, kuras mērķis ir, lai katra dalībvalsts ik gadus izstrādātu valsts ticamības deklarāciju, kas attiecas uz Kopienas dalītas pārvaldības fondiem, un prasa, lai šī prakse kļūtu par vispārpieņemtu praksi;
Reiterates its support for practice aimed at ensuring that each Member State produces an annual national declaration of assurance covering Community funds coming under the shared management arrangement, and calls for this to become standard practice;
kritizē Eiropas Komisijas objektīvā pamatojuma pārredzamības trūkumu, nosakot paraugpraksi;
Criticises the lack of transparency in the Commission's objective bases for identifying best practices;
aicina Komisiju saistībā ar termina "paraugprakse" plašo izmantošanu, kā arī ar vienlaikus bieži izmantotajiem terminiem " labā prakse" vai "panākumu stāsti", noteikt skaidru, kohēzijas politikai piemērotu kritēriju kopumu, kas ļautu paraugprakses projektus nošķirt no citiem projektiem;
Calls on the Commission, in the light of the widespread use of the term 'best practices', and also the frequent parallel use of the terms 'good practices' or 'success stories', to draw up a set of criteria tailored specifically to cohesion policy that will enable these 'best practices' to be distinguished from those applying to other projects;
iesaka Komisijai paraugprakses noteikšanā ņemt vērā šādus punktus:
Recommends that the Commission take account of the following points in identifying best practices:
projekta kvalitāti;
project quality;
partnerības principa nodrošināšanu;
assurance of partnership principle;
attiecīgā pasākuma ilgtspējību;
sustainability of the measure concerned;
pozitīvu ieguldījumu iespēju vienlīdzībā un integrētājā pieejā dzimumu līdztiesībai;
positive contribution to equal opportunities and gender mainstreaming;
projekta novatoriskumu;
innovativeness of the project;
pieeju, kurā integrēta ES nozaru un teritoriālā politika;
integrated approach between the EU's sectoral and territorial policies;
līdzekļu izmantošanas efektivitāti;
effective use of resources;
projekta ilgumu līdz tā īstenošanai;
duration of project before implementation;
projekta īstenošanu atbilstoši laika un organizatoriskajām prasībām;
implementation of the project on time and to plan;
projekta kā dzinējspēka reģionam vai ES kopumā nozīmi;
significant driving force for the region or the EU overall;
ietekmi uz nodarbinātību;
impact on employment;
atbalstu MVU;
facilities for SMEs;
reģionālo tīklu un reģionu teritoriālās sadarbības veicināšanu;
the facilitation of networking and territorial cooperation between regions;
projekta pārvedamību, proti, iespējas projektu piemērot arī citos Eiropas Savienības reģionos;
transferability of the project, that is, its applicability in other regions of the European Union;
pasākumu pievienoto vērtību saistībā ar Eiropas Savienības politikas jomām;
added value of activities, within European Union policies;
projektu pozitīvo ietekmi uz pilsoņiem, reģioniem un dalībvalstīm, kā arī uz sabiedrību kopumā;
positive impact of the project on citizens, regions and Member States and society as a whole;
uzsver, ka visiem kritērijiem paraugprakses noteikšanā jābūt skaidri izmērāmiem un uzticamiem, lai izvairītos no domstarpībām, nevēlamas ietekmes un subjektīviem spriedumiem, kuri var apdraudēt visu uz šiem kritērijiem balstīto projekta novērtēšanas procedūru; tāpēc aicina Komisiju skaidri aprakstīt gan šo kritēriju saturu, gan to piemērošanas veidu;
Stresses that all the criteria for highlighting best practices must be clearly measurable and reliable, so as to avoid friction, undesired effects and subjective judgements which may undermine the entire project grading procedure based on these criteria; calls, therefore, on the Commission clearly to describe the content of these criteria and how they should be implemented;
iesaka paraugprakses noteikšanai kohēzijas politikas jomās, kuras ir īpaši svarīgas atsevišķu reģionu un visas ES attīstībai un kuru ieviešanā ir ļoti liela daudzveidība, ņemt vērā papildu kritērijus, pamatojoties uz daudzu projektu analīzi no daudziem ES reģioniem;
Recommends that, on the basis of analysis of a large number of projects from many EU regions, additional factors be taken into account for the identification of best practices in cohesion policy areas that are of particular importance for the development of specific regions and of the EU as a whole and that display a marked variety of approaches to implementation;
iesaka pētniecības un attīstības/jauninājumu jomā ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Research and development/innovation':
kvalitatīvi nozīmīgu ieguldījumu zinātnē un pētniecībā;
qualitatively significant investment in science and research;
saikni starp rūpniecību, akadēmiskajiem un pētniecības institūtiem, īpaši uzsverot MVU stiprināšanu, kas var veicināt teritoriālo attīstību;
links between industry, academia and research institutes with a special emphasis on strengthening SMEs, not least as a means of levering territorial development;
saikni starp zinātniskajiem un pētniecības institūtiem;
links between science and research institutes;
attīstību un/vai jauninājumus, saistībā ar progresīvām tehnoloģijām un/vai to praktisko pielietošanu;
development and/or innovation in respect of forward-looking technologies and/or practical applications for them;
jauno tehnoloģiju ieviešanu tradicionālajās nozarēs;
bringing new technologies to bear in traditional sectors;
piemērošanu uzņēmējdarbības videi;
application to the business world;
risinājumus galvenajās ES jomās, piemēram, ekoloģija un enerģētika.
solutions in key EU sectors, for example, environment and energy;
iesaka vides, klimata un ilgspējīgu energoresursu jomā ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Environment, climate and sustainable energy policy':
piemērotus aizsardzības pasākumus īpaši apdraudētiem apvidiem (jutīgums), jo īpaši ar ūdens platībām saistītiem apgabaliem;
protective measures for areas at particular risk, tailored to those areas (sensitivity) in particular waters;
ierobežotu resursu aizsardzību un efektīvu izmantošanu;
conservation and efficient use of scarce resources;