natgillin/translations-raw huggingface dataset:
turklāt kā konkrētu pasākumu Lisabonas un NAS efektīvai saskaņošanai ierosina par līdzekli izaugsmes, nodarbinātības un eksporta palielināšanai Lisabonas stratēģijā izmantot nepieciešamo enerģētikas un transporta sistēmu pārveidi, kuras pamatā jābūt enerģijas pieprasījuma skatīšanai atsevišķi no ekonomikas izaugsmes un kravu pārvadājumu novirzīšanai uz videi draudzīgiem transporta veidiem, kas ir galvenais NAS mērķis;
Suggests, moreover, as a concrete step towards effective coordination of the Lisbon and SDS Strategies, that the necessary transformation of the energy and transport systems, which has to be based on decoupling energy demand from economic growth and on modal shift towards environmentally friendly transport modes - a key objective of the SDS - should be used as a lever to boost growth, employment and exports within the Lisbon Strategy;
turklāt norāda uz 2006. gada pavasara Eiropadomes lēmumu reizi gadā pavasara Eiropadomē veikt enerģētikas jomas pārskatīšanu un atzīmē, ka arī šis darbs jāiekļauj plašākā darbā saistībā ar NAS un Lisabonas procesu;
Notes, moreover, the decision of the 2006 Spring European Council to hold an energy review annually at the Spring European Council, and that work on this should also fit into the wider framework of the SDS and of the Lisbon Process;
Stratēģijas stiprināšana
Reinforcing the Strategy
atzīmē, ka termins "ilgtspējīga attīstība" ir patiesi visaptverošs ekonomisks, sociāls un vides mērķis, turklāt uzskata, ka, ņemot vērā dažādās interpretācijas, šis termins ir jādefinē pēc iespējas precīzāk;
Notes that the term 'sustainable development' has the advantage of being a truly cross-cutting economic, social and environmental objective; considers, moreover, that it needs to be made as precise as possible in the light of the different interpretations of the term;
šajā sakarā izsaka savu piekrišanu septiņiem galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīti iekļaušanai pārskatītajā NAS (klimata izmaiņas un tīra enerģija, sabiedrības veselība, sociālā atstumtība, demogrāfija un migrācija, dabas resursu pārvaldība, ilgtspējīga transporta politika, globālā nabadzība un attīstības uzdevumi);
Concurs, in this context, with the seven key issues that have been put forward for inclusion within a revised SDS (climate change and cleaner energy, public health, social exclusion, demography and migration, management of natural resources, sustainable transport, global poverty and development challenges);
aicina Komisiju pārskatīt mērķus un uzdevumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas tālejošāki, kā arī skaidri un konkrēti, kas ļautu precīzi un detalizēti novērtēt sasniegtos rezultātus;
Requests that the Commission review the objectives and targets to ensure the highest possible level of ambition and ensure that they are measurable and specific in order to enable a precise and detailed evaluation of progress to be carried out;
uzsver, ka, ņemot vērā ambiciozo mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības sarukšanu Eiropā un pasaulē, ir svarīgi rūpēties par sabiedrības veselību un aizsargāt bioloģisko daudzveidību, un ierosina šo mērķi pievienot kā jaunu svarīgu Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi vai vismaz to pastiprināti uzsvērt īpašās iedaļās par veselību un dabas resursu pārvaldību;
Emphasises the importance of public health issues and protecting biodiversity in the light of the ambitious objective of reversing by 2010 the loss of biodiversity in Europe and the world, and suggests that these either be added as a new key issue within the SDS or, at least, be given special emphasis within specific sections on health and management of natural resources;
uzsver dzimumu līdztiesības svarīgo lomu ilgtspējīgā attīstībā; uzsver, ka Lisabonas stratēģijas un NAS kopējos mērķus var sasniegt, tikai novēršot esošo nevienlīdzību un labāk izmantojot vīriešu un sieviešu potenciālu; tādējādi uzsver, ka sociālās izstumtības jēdziens jāuztver plašākā nozīmē, tajā iekļaujot dzimumu aspektu;
Emphasises the importance of gender equality in sustainable development; underlines the fact that the common goals of the Lisbon Strategy and the SDS cannot be attained without addressing current inequalities and making better use of the potential of both men and women; underlines, therefore, the fact that social inclusion must be understood in its broadest sense, including the gender dimension;
tādēļ uzskata, ka ir atkārtoti jāapstiprina vai jāparedz ierobežots skaits starpposma un ilgtermiņa mērķu, tiem jābūt piesardzīgi noteiktiem, bet ambicioziem un reāliem, un tie vēlāk pienācīgi un sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga to izpilde; uzskata, ka šie mērķi jāvērš jo īpaši uz pašreizējo negatīvo tendenču risināšanu tādās jomās kā zemes un zemes resursu izmantošana, transports, klimata izmaiņas, zivsaimniecība, fosilā kurināmā izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izsmelšana, un ar šo mērķu palīdzību jācenšas veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, ekonomikas izaugsmes skatīšanu atsevišķi no transporta jomas un siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu līdz ne vairāk kā +2°C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni;
Considers, therefore, that a limited number of intermediate and long-term targets should either be reconfirmed or established, should be based on the precautionary principle and be ambitious and realistic in nature, and should then be properly and systematically applied and monitored; believes that they should address, in particular, current negative trends in the fields of land use and land resources, transport, climate change, fisheries, use of fossil fuels and depletion of biodiversity, and should also seek to encourage modal shift, the decoupling of economic growth from transport, and greenhouse-gas emission reductions in line with max+2°C warming as compared to pre-industrial levels;
turklāt atbalsta Komisijas priekšlikumu par Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai; pieprasa Komisijai nākt klajā ar konkrētākām iniciatīvām un efektīviem īstenošanas pasākumiem, lai spētu nodrošināt reālus panākumus minētajās jomās; šajā sakarā kā piemēru min Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt novecojošas sabiedrības ietekmi un ar kuras palīdzību cenšas nonākt pie konkrētiem risinājumiem, pamatojoties uz dažādu līmeņu politikas veidotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES;
Welcomes, moreover, the Commission's proposal for a European Year of combating poverty and social exclusion; urges the Commission to put forward more specific initiatives and efficient implementation measures to enable real progress to be made; points in this connection, by way of example, to the Commission's initiative aimed at analysing the impact of an ageing society, which seeks to achieve concrete solutions based on the participation both of the various levels of political decision-makers in the EU and of civil society;
uzskata, ka akcents uz IKP, mērot sabiedrības sasniegumus, ir jālīdzsvaro ar vienlīdz lielu uzmanību izaugsmes kvalitatīvajiem aspektiem, jo šāds skatījums ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka jāpanāk vienošanās par ierobežotu skaitu galveno noturības rādītāju, kuri jāizvērtē un plaši jāapspriež ikgadējā NAS pārskatīšanā; uzskata, ka šiem rādītājiem jāattiecas uz svarīgākajiem dzīves kvalitātes aspektiem un jāļauj veikt kvantitatīvs un ātrs novērtējums tādās jomās kā iedzīvotāju veselība (veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāte un pieejamība, paredzamais dzīves ilgums, bērnu mirstība utt.), informētība (izglītība un kultūra, piekļuve informācijas un komunikācijas tehnoloģijām utt.), integrācija (līdzdalība sabiedrības lēmumu pieņemšanā un sociālā kapitāla veidošanā utt.) un vides kvalitāte (gaisa un ūdens piesārņojums utt.);
Considers that the emphasis placed on GDP in measuring progress in society should be balanced by an equal concern about the qualitative aspects of growth, as this is a prerequisite for sustainable development; believes, therefore, that agreement needs to be reached on a limited set of key sustainability indicators to be presented and widely discussed at the yearly review of the SDS; considers that these indicators should pertain to fundamental aspects of the quality of life and should allow quantitative and prompt assessments of health (quality and distribution of health care, life expectancy, child mortality, etc.), awareness (education and culture, ICT access, etc.), inclusion (participation in society's decisions and social capital, etc.) and environmental quality (air and water pollution, etc.);
aicina turpmāk attīstīt Eiropas sociālo modeli un ieteikumus, ņemot vērā šo modeli, dalībvalstīm veikt pasākumus tādu ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošu tendenču apkarošanā kā nabadzība, sociālā izstumtība un sabiedrības novecošanas sekas; uzskata, ka tālab ir jāizstrādā sociālā stāvokļa rādītāji, ko pēc tam iekļaus ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējumā; uzsver, ka Eiropai nepieciešams makroekonomisks pamats ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sekmējot videi draudzīgu iekšējo pieprasījumu, nodarbinātību un sociālo kohēziju;
Calls for the further development of the European social model and for recommendations, on the basis of that model, that the Member States take action to counteract the "unsustainable" trends of poverty, social exclusion and the consequences of the ageing of society; considers that, to this end, social situation indicators should be developed which would then be included in the sustainability impact assessment; emphasises that Europe needs a macroeconomic framework to support sustainable development, strengthening environmentally friendly internal demand, employment and social cohesion;
uzskata, ka ilgtspējīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvu koordināciju ES izaugsmes stratēģijas, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot ilgtspējīgu attīstību un "gudru izaugsmi" gan ES iekšienē, gan ārpusē;
Considers that sustainable development should be seen more as an economic opportunity than as a constraint, and as a spur to technological innovation and investment; calls, therefore, upon the Commission to ensure effective coordination of the Union's growth strategies, integrating information and communications technologies and resource-efficient technologies for sustainable development and 'smart growth' both at home and abroad;
Ilgtspējīgas attīstības pārvaldības stiprināšana valstu, ES un starptautiskā mērogā
Reinforcing sustainability governance at national, EU and international level
uzskata, ka NAS izpilde ir sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu;
Believes that the SDS requires systematic monitoring if it is to be properly implemented;
apņemas Eiropas Parlamentā regulāri apspriest NAS mērķus un uzdevumus, ņemot vērā visu attiecīgo komiteju ieguldījumu, lai Parlaments var laicīgi izteikt viedokli par NAS panākumiem un prioritātēm un šo viedokli var pilnībā ņemt vērā Eiropadomes pārskatos par NAS; turklāt uzskata, ka Parlamentam regulāri jārīko vispārējas vai divpusējas apspriedes ar ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem, lai izvērtētu labāko praksi ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī apmainītos ar pieredzi par NAS īstenošanu gan visā Eiropā, gan attiecīgajā dalībvalstī;
Resolves to hold a regular plenary debate on the objectives and targets contained in the Sustainable Development Strategy, based on contributions from all of its relevant committees, so that Parliament can state its views on progress and priorities for the SDS in time for these to be taken fully into account in the European Council reviews of the SDS; considers, furthermore, that it should hold regular dialogue with the Member States' national parliaments and the parliaments of the constitutional regions, on a general or bilateral basis, in order to examine best practice on sustainable development, as well as to exchange experiences of both Europe-wide and national implementation of the SDS;
uzsver, ka katrā ES dalībvalstī jābūt ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jāveic savstarpēja labākās prakses apmaiņa; turklāt uzsver, ka NAS jomā ir jārīkojas gan reģionālā, gan vietējā līmenī, kā arī atsevišķu pilsoņu līmenī, veicinot izglītību, līdzdalību un sabiedrības informētību par ilgtspējīgas attīstības principiem;
Emphasises the importance of national sustainable development strategies within each of the EU Member States, and the need for the exchange of best practice between them; underlines, furthermore, the need for action on the SDS at regional and local level, as well as at the level of individual citizens, with reinforcement of education, participatory processes and public awareness of sustainable development principles;
uzskata, ka pārskatiem par ilgtspējīgu attīstību jābūt visu jauno ES politikas pasākumu ietekmes novērtējumu un politikas īstenošanā paveiktā novērtējuma centrālajam elementam;
Considers that reviews of sustainability should be a central feature of all impact assessments of new EU policy measures and of 'ex post' monitoring of policy implementation;
uzskata, ka ES līmeņa rīcība jāpapildina ar rīcību starptautiskā līmenī, lai veicinātu atbalstu ilgtspējīgas attīstības principam visā pasaulē un jo īpaši valstīs, kas attīstās strauji, un lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un samazinātu nabadzību, vienlaikus taupot ierobežotos dabas resursus un aizsargājot pasaules vidi;
Believes that action at EU level needs to be complemented by action at international level, with a view to encouraging the promotion of sustainable development principles around the world, not least in the rapidly developing countries, with a view to promoting economic growth and reducing poverty while saving scarce resources and protecting the global environment;
atzīst, ka jaunattīstības valstīm, attīstot ekonomiku, nav jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas piesārņojuma jomā; turklāt aicina iekļaut ilgtspējīgas attīstības principus ES attīstības sadarbības pasākumos un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, lai risinātu pasaules mēroga vides aizsardzības uzdevumus un vajadzības;
Recognises that developing countries do not have to repeat polluting mistakes of the industrialised countries in the development of their economies; calls, in addition, for the mainstreaming of sustainability principles into the development cooperation activities of the EU and for proper funding to be ensured in order to address global environmental challenges and needs;
uzsver, ka ir jāveic papildu pasākumi, piemēram, pasākumi ilgtspējīgas nodokļu politikas un valsts iepirkuma sekmēšanai, un pēc iespējas ātrāk jālikvidē valsts subsīdijas vairākās politikas jomās, jo īpaši enerģētikā un lauksaimniecībā; uzskata, ka noturību var panākt, pārceļot nodokļu slogu no darbaspēka uz resursu izlietojumu un piesārņojuma radīšanu;
Emphasises the need for complementary measures, such as sustainable fiscal measures and public procurement, and, as soon as possible, the elimination of unsustainable public subsidies in a number of policy areas, in particular in the fields of energy and agriculture; believes that sustainability will not be achieved without shifting the tax burden from labour to resource use and pollution;
pasvītro ilgtspējīgai attīstībai atbilstošo lauku attīstības programmu un lauksaimniecības (tradicionālās un organiskās) nozīmību, ņemot vērā to, ka tikai ekonomiski un ekoloģiski dzīvotspējīgi lauku reģioni var apturēt lauku apdzīvotības sarukšanas tendenci un līdz ar to saglabāt svarīgāko infrastruktūru; aicina veikt īpašus pētniecības pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz ūdens pieejamību un augsnes kvalitāti Vidusjūras reģionā;
Underlines the importance of rural development programmes and agriculture (both conventional and organic) for sustainable development, given that only economically and ecologically viable rural areas can reverse the trend of rural depopulation and thus safeguard essential infrastructures; calls for specific research efforts with regard to the possible effects of climate change on water availability and soil quality in the Mediterranean area;
uzsver zinātnes un jauninājumu svarīgo lomu, risinot daudzus NAS noteiktos uzdevumus, tostarp tos, kas saistīti ar konkurētspēju; pauž nožēlu, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai enerģētikas jomā ES un tās dalībvalstīs pēdējā laikā ir būtiski samazināts, un aicina to ievērojami palielināt, (svītrojums) lai sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti;
Emphasises the important role of science and innovation in addressing the many challenges defined in the SDS, including competitiveness; regrets that public-sector support for energy research within the EU and its Member States has been drastically reduced recently and calls for a significant increase in support for renewables and energy efficiency;
atzīst, ka klimata drošība un nepieciešamība novērst atkarību no fosilā kurināmā, kļūst par galvenajām ES politikas prioritātēm, kuru sekmēšanai efektīvi jārīkojas, ierobežojot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izplūdes apjomu katrā valstī, bet arī sniedzot ievērojamu finansiālu atbalstu tehnoloģiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes un zema oglekļa apjoma emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver to, cik svarīga ir energotaupība, jo tas ir vienīgais svarīgākais enerģijas avots Eiropā, kas nerada kaitējumu videi;
Recognises that climate security and the need to break dependency on fossil fuels are emerging as top priorities within EU policy-making, requiring not only ambitious domestic action to curb greenhouse gases but also significant financial support for technology cooperation with developing countries to encourage investments in energy efficiency and low-carbon technologies; emphasises the importance of energy saving, which is the single most important source of energy in Europe and one which has no negative environmental impacts;
uzskata, ka NAS mērķi jāņem vērā, izlietojot ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī, paredzot darba kārtību ES budžeta pilnīgai pārskatīšanai 2008. un 2009. gadā; šajā sakarā atbalsta to, ka priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu ( KOM(2004)0492 ), ir skaidri noteikts, ka šo fondu mērķus cenšas sasniegt saskaņā ar ilgtspējīgu attīstību, bet izsaka nožēlu, ka tā atbalsta iezīmēšana, ko līdzfinansē no šiem fondiem, neatbilst NAS, un uzskata, ka tas būtu jāpārskata;
Believes that the SDS objectives must be reflected in the use of the EU budget over the period from 2007-2013 and help to set the agenda for the full review of the EU's budget in 2008/2009; welcomes, in this context, the fact that the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund ( COM(2004)0492 ) explicitly states that the objectives of the Funds are pursued within the framework of sustainable development, but regrets that the earmarking of the assistance co-financed by the Funds does not correspond to the SDS and considers that this ought to be reviewed;
visbeidzot, uzstāj, lai ilgtspējīgas attīstības mērķu veicināšanas pasākumus nevērtē tikai, ņemot vērā īstermiņa izmaksas, bet arī ilgtermiņa ieguvumu un izmaksas, kas rastos, ja šādus pasākumus neveiktu;
Insists, finally, that measures to support sustainable development objectives should not be judged just in the light of their short-term costs, but also of their longer-term benefits, and that the costs of inaction should also be fully taken into account;
B6-0330 , 0331 , 0332 un 0333/2006
B6-0330 , 0331 , 0332 and 0333/2006
ņemot vērā starptautiskos cilvēktiesību aktus, kuri aizliedz diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ, īpaši Starptautisko konvenciju par visu veidu rasu diskriminācijas izskaušanu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ko parakstījušas visas ES dalībvalstis un liels skaits valstu ārpus ES,
having regard to international human rights instruments which prohibit discrimination based on racial and ethnic origin, and notably the International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), both signed by all Member States and a large number of third states,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6.,7. un 29. pantu un EK līguma 13. pantu, ar ko uzliek par pienākumu ES un tās dalībvalstīm īstenot cilvēktiesības un pamatbrīvības un nodrošina pamatu ES cīņā pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju,
having regard to Articles 2, 6, 7 and 29 of the Treaty on European Union and Article 13 of the EC Treaty, which commit the EU and its Member States to uphold human rights and fundamental freedoms and which provide European means to fight racism, xenophobia and discrimination,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, especially Article 21 thereof,
ņemot vērā Eiropas Savienības pasākumus, lai novērstu rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju, īpaši direktīvas, kas vērstas pret diskrimināciju, proti, Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.
having regard to European Union activities to fight racism, xenophobia, anti-Semitism and homophobia, in particular the anti-discrimination Directives 2000/43/EC implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin OJ L 180, 19.7.2000, p.
tā kā rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju vēršanos pret čigāniem veicina iracionāli iemesli un dažreiz tas ir saistīts ar sociālo atstumšanu un bezdarbu, kā arī ar atteikšanos uztvert mūsu sabiedrības dažādību kā bagātināšanās avotu;
whereas racism, xenophobia, anti-Semitism, homophobia and anti-gypsyism are motivated by irrational reasons and are sometimes linked to social marginalisation, exclusion and unemployment, as well as by a refusal to conceive diversity in our societies as a source of richness,
tā kā pēdējā laikā vairākās dalībvalstīs, ir pieredzēti vardarbības gadījumi un/vai nogalināšana, kuras motīvi ir rasistisks, ksenofobisks un antisemītisks naids, līdztekus citām tiešām un netiešām rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un homofobijas izpausmēm, kas pastāv ES un ārpus tās;
whereas several Member States have experienced violent events and/or killings motivated by racist, xenophobic and anti-Semitic hatred, while other direct and indirect forms of racism, xenophobia, anti-Semitism and homophobia persist inside and outside the EU,
tā kā Krievijas varas iestādes aizliedza vienlīdzības un iecietības gājienu, ko Maskavā 2006. gada 27. maijā bija plānojuši geji, lesbietes, biseksuāļi, transseksuāļi (GLBT), tā pārkāpjot tiesības uz mierīgu pulcēšanos un demonstrācijām, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija, un pieļaujot situāciju, ka politiskās iestādes un reliģiskās organizācijas tika iesaistītas nomelnošanas kampaņā, izraisot tai sekojošus vardarbības gadījumus un tajos piedaloties;
whereas the Russian authorities have banned the march for equality and tolerance for lesbian, gay, bisexual and transgender (LGBT) people planned for 27 May 2006 in Moscow in violation of the right of peaceful assembly and demonstration guaranteed by the ECHR, in a situation where political and religious authorities were involved in denigration and incited and participated in the violent events that subsequently occurred,