natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iesaka izveidot mehānismu, lai atzītas cilvēktiesību, darbinieku un darba devēju organizācijas varētu iesniegt prasības uzsākt tiesvedību, kuru īstenotu noteiktā laika periodā un kuras rezultātā izstrādātu nepārtrauktas uzraudzības un pārskatīšanas noteikumus, lai nepieļautu darba tiesību pārkāpumus;
Proposes that a mechanism be established whereby recognised human rights organisations and workers" and employers" organisations can submit requests for action which would be treated within a specified time limit and could result in ongoing follow-up and review provisions, in order to maintain pressure against violations of workers' rights;
aicina Komisiju iesniegt atjauninātu ilgtspējības ietekmes novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz atsevišķām grupām vai nozarēm;
Asks the Commission to submit an updated Sustainability Impact Assessment, particularly with regard to measures which may be required to mitigate the negative impact on certain groups or sectors;
sagaida, ka Lisabonas līgums stāsies spēkā pirms sarunu beigām, lai šāda veida nolīgumam būtu vajadzīga Parlamenta piekrišana; aicina Komisiju piešķirt Parlamentam 2001. gada sarunu pilnvaras;
27 Expects the Lisbon Treaty to enter into force before the conclusion of the negotiations, thus requiring parliamentary assent for this type of agreement; calls on the Commission to make the 2001 negotiating mandate available to Parliament;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. aprīļa rezolūcija attiecībā uz Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā ( 2007/2203(INI) )
European Parliament resolution of 24 April 2008 on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes ( 2007/2203(INI) )
ņemot vērā Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā ( COM(2007)0140 ),
having regard to the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes ( COM(2007)0140 ),
ņemot vērā Briseles Eiropadomes (2007. gada 8. un 9. marts) prezidentūras secinājumus, tostarp I pielikumā iekļauto Enerģētikas politiku Eiropai,
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council (8-9 March 2007), including the Energy Policy for Europe in Annex I,
ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojumu "Tirgus izmantošana vides politikas izmaksu lietderības nodrošināšanai" (Nr. 1/2006),
having regard to the European Environment Agency Report "Using the market for cost-effective environmental policy" (No 1/2006),
ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, atbilstīgi kuram vides aizsardzības prasības ir jāintegrē dažādās Kopienas politikas jomās, lai veicinātu vides aspektā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības attīstību,
having regard to Articles 2 and 6 of the EC Treaty, under the terms of which environmental protection requirements must be incorporated in the various areas of Community policy with a view to ensuring that economic activities develop in an environmentally sustainable way,
ņemot vērā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu,
having regard to the review of the EU strategy to promote sustainable development,
ņemot vērā Sesto vides rīcības programmu,
having regard to the 6th Environment Action Programme,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas saistībā ar tematiskajām stratēģijām par, pilsētvidi Eiropas Parlamenta 2006. gada 26. septembra rezolūcija par tematisko stratēģiju pilsētvidei (OV C 306 E, 15.12.2006, 182.lpp.).
having regard to its resolutions on thematic strategies for the urban environment European Parliament resolution of 26 September 2006 on the thematic strategy on the urban environment (OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju "Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija ‐ turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi" Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0537 .
having regard to its resolution of 15 November 2007 on limiting global climate change to 2 Degrees Celsius - the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond Texts Adopted, P6_TA(2007)0537 .
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0040/2008 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0040/2008 ),
Eiropas Savienības mērķi vides jomā un konteksts
Environmental objectives of the European Union and background
tā kā dati par klimata pārmaiņām liek aktīvi rīkoties, lai samazinātu to radītās sekas; tā kā Eiropadome ir noteikusi mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 % samazināt CO2 emisijas un līdz 2050. gadam vismaz par 60 %; tā kā Eiropadome ir noteikusi mērķi līdz 2020. gadam panākt, lai 20 % no patērētās enerģijas būtu atjaunīgā enerģija un par 20 % palielināt energoefektivitāti;
whereas the data on climate change indicate that rigorous action will need to be taken to limit its effects; whereas the European Council has set minimum CO2 emission reduction targets of 20% by 2020 and 60% by 2050; whereas the European Council has also set targets of a 20% share of renewables in energy consumption and a 20% improvement in energy efficiency by 2020,
tā kā minētajā 2007. gada 15. novembra rezolūcijā Parlaments uzsver, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāapņemas samazināt emisijas par 30 % līdz 2020. gadam un par 60–80 % līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;
whereas the Parliament in its abovementioned resolution of 15 November 2007 stresses that industrialised countries must commit themselves to reduce their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990,
ņemot vērā piesārņojuma daudzveidību un dabas resursu izsīkšanas draudus;
whereas there are various types of pollution and there is a risk of natural resources running out,
tā kā pastāv liels daudzu dzīvnieku un augu sugu izmiršanas risks un tā kā ES ir noteikusi mērķi līdz 2010. gadam apstādināt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
whereas there is a high risk of numerous animal and plant species dying out, and whereas the EU has set a goal of stopping the loss of biodiversity by 2010,
ņemot vērā, ka ES pakāpeniski pieaug īpaši ar preču pārvadāšanu saistīta satiksme un tāpēc palielinās enerģijas patēriņš;
whereas there is a steady increase within the EU of traffic connected with transport, in particular the transport of goods, and a resulting increase in energy consumption,
tā kā tirgus instrumenti ir svarīgs līdzeklis principa "piesārņotājs maksā" īstenošanai un ‐ plašākā nozīmē ‐ lai rentabli ņemtu vērā slēptās izmaksas, ko cilvēka veselībai un videi rada ražošana un patēriņš;
whereas market-based instruments (MBIs) constitute important tools for implementing the polluter pays principle and, more broadly, for taking into account the hidden costs of production and consumption in terms of people's health and the environment in a cost-effective way,
tā kā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības gan vides nodokļu jomā (starp 2 un 5 % no dalībvalstu IKP), gan tirgus instrumentu izmantošanā un tā kā vides nodokļu daļa dalībvalstu IKP ir samazinājusies kopš pieciem gadiem;
whereas wide disparities exist between Member States as regards both environmental taxation (ranging from 2% to 5% of GDP) and the use of MBIs, and whereas the share of environmental taxes in Member States" GDP has been falling for the past five years,
tā kā nodokļi par enerģiju vidēji sasniedz 76 % un transporta nodokļi 21 % no vides nodokļiem;
whereas taxes on energy account on average for 76% of environmental taxation, and taxes on transport for 21%,
tā kā mājsaimniecībām ir jāsedz lielākā vides nodokļu daļa, lai gan lielākie enerģijas, ūdens un transporta pakalpojumu patērētāji ir citas saimniecības nozares;
whereas households bear the bulk of the burden of environmental taxes even though other sectors of the economy are the main energy and water consumers and transport users,
tā kā videi kaitīgo subsīdiju reforma var palīdzēt klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā, veicināt ilgtspējīgu attīstību un ES starptautiskās konkurētspējas saglabāšanos;
whereas the reform of environmentally harmful subsidies (EHS) can contribute to addressing climate change, advance sustainable development and maintain the EU's international competitiveness,
tā kā prognozēm klimata pārmaiņu globālo seku jomā vajadzētu izraisīt ne vien to, ka izaugsme vairs netiek saistīta ar ražošanu un patēriņa veidiem, bet arī mūsu sociāli ekonomiskās attīstības modeļa maiņu;
whereas the response to the forecast global impact of climate change must be not merely a decoupling of growth from production and consumption patterns but also a change in our socio-economic development model,
tā kā pašreizējie IKP ekonomiskie rādītāji vairs nav pietiekami pienācīgam sociālās, ekonomiskās un ekoloģiskās realitātes novērtējumam un tie neietver sekas, ko cilvēka darbība izraisa vidē un kas mums ir jānovērš, būtu jāmeklē jauni vides rādītāji saražotās bagātības aprēķināšanai, lai pilnīgāk ievērotu šādas izmaiņas;
whereas current GDP economic indicators no longer suffice as a means of evaluating social, economic and environmental reality accurately, and whereas they do not take account of the environmental consequences of human activities that must be addressed; whereas consideration should be given to new environmental indicators for calculating wealth created which are designed to take better account of these changes,
atzinīgi vērtē atsauci uz principu "piesārņotājs maksā", bet pauž neapmierinātību par vājo vai neeksistējošo saikni pastāvošo vides atbalsta tirgus instrumentu izstrādes un kalibrēšanas jomā; uzsver, ka princips "piesārņotājs maksā" dos iespēju noteikt patieso cenu, ražojuma cenā ietverot piesārņojuma un ražošanas radītā kaitējuma novēršanu; uzsver, ka piesārņojošu izstrādājumu ražošana tomēr ir daudz dārgāka, ja cenā iekļauj visus ārējos faktorus, jo lētāk ir veikt preventīvus pasākumus nekā rūpēties par atjaunošanu vai atveseļošanu;
Welcomes the reference to the polluter pays principle but criticises the fact that the link is weak, or non-existent when it comes to designing and calibrating existing environment policy instruments; stresses that the polluter pays principle enables a real price to be set by including in the product price the cost of cleaning up pollution and repairing damage caused by production; points out that, in fact, production or products which pollute are ultimately more expensive, if the price includes all external factors, because prevention is cheaper than restoration or rehabilitation;
pauž nožēlu, ka nav veikts padziļināts pētījums par priekšrocībām, ko sniedz diferenciācija starp tirgus instrumentiem, kas vērsti uz patērētāju salīdzinājumā ar tiem, kas ir vērsti uz ražotāju;
Regrets the absence of an in-depth analysis about the merits of differentiation between MBIs targeted at the consumer as opposed to the producer level;
uzsver, ka principa "piesārņotājs maksā" nevar nozīmēt vienīgi to, ka maksā galapatērētājs, galvenokārt mājsaimniecība;
Stresses that the polluter pays principle cannot be seen only in terms of making final users, particularly households, pay;
pauž neapmierinātību par to, ka Zaļā grāmata ir vērsta galvenokārt uz atmosfēras piesārņojumu un globālo sasilšanu, neņemot vērā citu ražošanas un izplatīšanas procesu, kā arī par patēriņa veidu negatīvo ietekmi;
Criticises the fact that the Green Paper concentrates mainly on atmospheric pollution and global warming and by and large disregards the other negative impacts of production and distribution processes and consumption patterns;
piekrīt Komisijas viedoklim par tirgus instrumentu daudzveidību un par nodokļu un maksājumu šķiršanu ‐ maksājumi parasti ir vienreizēja maksa par pakalpojumu vai arī tie ir noteikta apjoma; uzsver veicinošu un preventīvu instrumentu nepieciešamību, lai īstenotu vides un veselības aizsardzības, kā arī ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķus;
Shares the view of the Commission concerning the diversity of MBIs and the distinction between taxes and charges, the latter consisting normally in making payment for a clearly defined service or cost; emphasises the need to have both incentive instruments and deterrent instruments available if environmental and health protection objectives, as well as those of a sustainable development strategy, are to be met;
pauž neapmierinātību par to, ka pārāk virspusīgi skarta starptautiskā dimensija un ka joprojām nav ieviesti pasākumi, lai maksimāli samazinātu konkurences kropļojumus starp reģioniem un rūpniecības sektoriem;
Criticises the fact that the international dimension is touched on too briefly and that measures aimed at maximum reduction of distortions of competition among regions and industrial sectors have still not been introduced;
atzinīgi vērtē šo Zaļo grāmatu; mudina Komisiju izstrādāt skaidru stratēģiju par to, kā izmantot tirgus instrumentus, lai noteiktu videi nodarītā kaitējuma cenu un novērstu saistītās tirgus nepilnības, tajā ietverot nodokļu politiku, ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) pārskatīšanu, tirdzniecību un politiku tehnoloģiju jomā;
Welcomes the Green Paper; urges the Commission to develop a clear strategy on the use of MBIs to price environmental damage and correct related market failures, covering taxation, the EU Emission Trading Scheme (ETS) review, trade and technology policy;
aicina Komisiju, izstrādājot stratēģiju tirgus instrumentu ieviešanai, izvērtēt un sagatavot vispusīgu ziņojumu par ES patlaban izmantoto reglamentējošo instrumentu efektivitāti vides jomā, lai noskaidrotu, kurās jomās būtu lietderīgi spēkā esošos tiesību aktus aizstāt ar tirgus instrumentiem;
Calls on the Commission, when drawing up its implementation strategy for MBIs, to consider and prepare a comprehensive report on the effectiveness of the environmental regulatory instruments currently applied by the EU with a view to ascertaining in which areas it would be appropriate to replace the existing legislation with MBIs;
aicina Komisiju veikt salīdzinošu pastāvošo tirgus instrumentu pētījumu, lai novērtētu to efektivitāti un veicinātu labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm;
Calls on the Commission to use a comparative study of existing MBIs in order to evaluate their effectiveness and promote the exchange of good practice between Member States;
aicina Eiropas Savienību šķirt iekšzemes kopproduktu uz iedzīvotāju no ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās neto bagātības, piemēram, patiesās attīstības rādītāja; aicina tāpēc Eiropas Komisiju un dalībvalstis dziļāk pētīt izaugsmes mērīšanas iespējas Eiropā, izmantojot "zaļos" rādītājus Vides rādītāji vai rādītāji, kuros ņem vērā vidi, piemēram, IBED (ilgtspējīgas labklājības indikators) vai ISEW (noturīgas ekonomiskās labklājības indikators), TPI.
Calls on the European Union to distinguish gross economic wealth per inhabitant from net economic, social and environmental wealth as the true progress indicator (TPI); calls on the Commission and the Member States in consequence to study in more depth the possibility of measuring European growth using "green" indicators Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI.
, kas sniedz pārskatu par videi nodarītā kaitējuma rezultātā zaudēto bagātību;
which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
atzīst, ka pilnīga vides izmaksu internalizācija ir priekšnosacījums godīgas konkurences izveidošanai starp dažādiem uzņēmumiem un ekonomiska stimula palielināšanai, lai veicinātu "tīru" ražošanu un patēriņu un inovācijas tīrāku tehnoloģiju jomā;
Recognises that the full internalisation of environmental costs is an important prerequisite for creating fair competition between different businesses and for increasing the economic incentives for cleaner production and consumption and stimulating innovation of cleaner technologies;
atzīst, ka nespēja internalizēt vides izmaksas nozīmē videi kaitīgas darbības subsidēšanu;
Recognises that a failure to internalise environmental costs is tantamount to subsidising environmentally harmful activities;
uzsver, ka Eiropas Savienības dalībvalstīs pastāvošo videi kaitīgo subsīdiju lielais skaits palielina piesārņojumu un ļoti negatīvi ietekmē principu "piesārņotājs maksā";
Points out that the existence of a large number of EHS in EU Member States aggravates pollution and seriously undermines the polluter pays principle;
uzsver, ka princips "piesārņotājs maksā" ir viens no ES vides politikas pīlāriem un tāpēc ārējiem faktoriem ir jābūt iekļautiem tirgus cenās, lai tās atspoguļotu patiesās ražošanas izmaksas vai videi un veselībai nodarīto kaitējumu; norāda, ka princips "piesārņotājs maksā" nebūt netiek atbilstīgi piemērots lielākajā daļā dalībvalstu;
Points out that the polluter pays principle is one of the pillars of EU environment policy, implying that externalities are internalised into market prices so as to make sure they reflect the true costs of production or of environmental and health damage caused; notes that the implementation of the polluter pays principle leaves a lot to be desired in most Member States;
atzīmē, ka tirgus instrumenti ir īpašu mērķu īstenošanai paredzēti dažādi instrumenti, piemēram, tirgojamas emisiju atļaujas, kas paredzētas, lai samazinātu piesārņojumu (piemēram, CO2 emisijas), vides nodokļi, kas paredzēti, lai mainītu cenas un līdz ar to ražotāju un patērētāju izturēšanos, vides maksājumi, kas paredzēti, lai segtu ar vidi saistītu pakalpojumu izmaksas, subsīdijas vides jomā, kas paredzētas, lai atbalstītu videi labvēlīgāku tehnoloģiju attīstību utt.;
Notes that MBIs comprise a wide range of tools which are designed to respond to specific purposes, such as tradable permits that have been designed to achieve reductions in pollution (CO2 emissions for example); environmental taxes, which are meant to change prices and thus the behaviour of producers and consumers; environmental charges, designed to cover costs of environmental services; environmental subsidies, designed to support the development of cleaner technologies, etc.;
atzīst, ka vides politikā izmantojamie tirgus instrumenti ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem, kurš dod iespēju ar samērīgām izmaksām sasniegt vides mērķus; uzsver tomēr, ka šie instrumenti ir jāpapildina ar tādiem pasākumiem kā efektivitātes standarti, mērķi emisiju jomā u.c.;
Recognises that MBIs for environment purposes are one of the most effective ways of achieving environmental objectives at reasonable cost; stresses however that such instruments have to be complemented by other measures such as efficiency standards, emission targets, etc.;
atzīmē, ka tirgus instrumentiem būs izšķiroša loma, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt, ka atjaunīgā enerģija veido 20 % no kopējā enerģijas patēriņa;
Notes that MBIs will have a key role to play in meeting the EU's target of a 20% share of renewable energy of overall energy consumption by 2020;
uzskata, ka, pārejot uz ilgtspējīgu attīstību un saimniecību bez oglekļa, ir nepieciešams izmantot dažādus atturošus instrumentus (piemēram, nodokļus, maksājumus) un veicināšanas instrumentus (piemēram, tirdzniecības sistēmas);
Takes the view that the move towards sustainable development and a carbon-free economy requires a combination of deterrent instruments (e.g. taxes, fees) and incentive instruments (e.g. trading schemes);
uzsver, ka instrumentu kopumu izveide veicinās tirgus instrumentu optimālāku izmantošanu; šajā sakarā uzskata, ka tirgus instrumenti var ievērojami veicināt Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu;
Stresses that the development of instrument mixes will help to optimise the use of MBIs; in this context, considers that MBIs can contribute greatly to achieving the goals of the Lisbon agenda;
uzskata, ka pasākumi enerģētikas un klimata jomā, kas pieņemti, veidojot vispārēju koncepciju ES un dalībvalstu līmenī, ir jāsaskaņo ar Lisabonā un Gēteborgā noteiktajiem mērķiem;
Takes the view that energy and climate measures adopted as part of a comprehensive concept at EU and national levels must be brought into line with the objectives agreed in Lisbon and Göteborg;
uzskata, ka tirgus instrumenti ir piemēroti un efektīvi līdzekļi ārējo faktoru internalizēšanai, un tos vajadzētu izmantot daudz biežāk, taču tie var papildināt, nevis aizstāt reglamentējošos instrumentus;
Takes the view that MBIs represent an appropriate and effective means of internalising external effects which should be used much more frequently and which can complement, but not replace, administrative instruments;
uzsver, ka tirgus instrumentu ieviešanai ar mērķi novērst piesārņojumu un negatīvu ietekmi uz vidi ir jābūt balstītai uz efektivitāti vides jomā; uzskata, ka tirgus instrumentu ieviešanas sociālās sekas ir jākompensē ar tādiem īpašiem politikas pasākumiem kā minimālā cena, likmju samazināšana, subsīdijas u.c., kas paredzētas mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem; uzskata, ka ir nepieciešams ieviest pasākumus, lai sodītu par pārmērīgu patēriņu;
Stresses that the implementation of MBIs to address pollution and negative environmental impacts needs to be based on environmental effectiveness; takes the view that social consequences resulting from the implementation of MBIs should be compensated for by specific policy measures such as floor prices, rate reductions, subsidies etc. for low-income households; considers it also necessary to adopt measures aimed at penalising excessive consumption;
ir noteikts, ka ar noteiktiem nosacījumiem nodokļu uzlikšanu pilnībā vai daļēji var aizstāt alternatīvi tirgus instrumenti, tai skaitā jo īpaši ES ETS;
("the Energy Taxation Directive") foresees that, under certain conditions, taxation can be fully or partially replaced by alternative MBIs, including, in particular, the EU ETS;
uzsver, ka vides nodokļiem ir liela nozīme vides jomā nosprausto mērķu sasniegšanā;
Emphasises the important role of environmental taxation in achieving environmental objectives;
uzskata, ka Kopienas tirgus instrumentus nevar attiecināt tikai uz emisijas tiesību vai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām un ka ir jāizskata citas iespējamās sistēmas, piemēram, iespēja ieviest oglekļa nodokli līdztekus subsīdiju samazinājumam fosilajām enerģijām;
Considers that Community market-based measures cannot be limited to emission permit or emission quota trading schemes and that other possible schemes need to be envisaged, such as the introduction of a carbon tax, as well as a reduction in subsidies for fossil fuels;
uzsver, ka ar vidi saistītos nodokļus nedrīkst pirmām kārtām uzskatīt par līdzekli nodokļu ieņēmumu palielināšanai, bet ka tiem drīzāk ir jābūt kaitējoša piesārņojuma vai vides degradēšanas novēršanas līdzeklim un līdztekus ‐ par samērīgām izmaksām jāuzlabo sabiedrības labklājība; uzstāj, ka nodokļu uzlikšana tādiem negatīviem faktoriem kā piesārņojums ir jākompensē ar nodokļu samazinājumu tādam pozitīvam faktoram kā, piemēram, nodarbinātība;
Stresses that environmental taxes should not be seen primarily as a means to increase fiscal revenue, but rather as a way of avoiding harmful pollution and environmental degradation - and thus enhancing welfare in society - at reasonable cost; stresses that imposing taxes on negative factors, such as pollution, ought to be offset by lessening taxes on positive factors, such as labour;
atgādina, ka, neskatoties uz vienprātību nodokļu jomā, līgumos ir paredzēta ciešākas sadarbības iespēja un ka pastāv arī atklātā koordinācijas metode; tāpēc aicina dalībvalstis turpināt darbu vides nodokļu jomā Eiropas līmenī, lai novērstu jebkādu nodokļu dempingu;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;