natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā daudzpusējā tirdzniecības sistēma, ko izveidoja Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO), ir vispiemērotākā struktūra, lai taisnīgu un līdztiesīgu tirdzniecību regulētu un veicinātu, izstrādājot attiecīgus noteikumus un nodrošinot atbilstību šiem noteikumiem;
A. whereas the multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting fair and equitable trade by developing appropriate rules and ensuring compliance with those rules,
B. tā kā neatkarīgi no Dohas attīstības programmas rezultātiem būtu jānosaka, ka Eiropas Savienības prioritāte ir PTO reforma, lai uz noteikumiem balstītu daudzpusējo tirdzniecības sistēmu labāk pielāgotu mainīgajām pasaules mēroga prasībām attiecībā uz klimata pārmaiņām un ekonomikas stabilitāti;
B. whereas, independently of the outcome of the Doha Development Agenda (DDA), a reform of the WTO to make the rule-based multilateral trading system more adapt to changing global requirements of climate change and economic stability should be a priority for the European Union,
C. tā kā gan Eiropas Savienībai, gan Japānai visumā ir zemi preču tarifi un jau vairāk nekā divas trešdaļas no Savienības eksporta apjoma un vairāk nekā trešdaļa Japānas eksporta uz ES ir atbrīvotas no muitas nodokļa;
C. whereas both the Union and Japan have generally low tariffs on goods; and already more than two thirds of the Union’s export value to Japan is duty-free, and more than one third of Japan’s export to the EU is duty-free,
D. tā kā tirdzniecības sarunās ar Japānu ir jārisina jautājumi par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību, nodrošinot, ka turpmākā tirgus jebkāda veida atvēršana nav pretrunā ne Eiropas, ne Japānas noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzību;
D. whereas questions of investment and trade in services need to be raised in trade discussions with Japan, ensuring that any further market opening does not compromise either European nor Japanese rules on the protection of public services and cultural diversity,
E. tā kā pētījumi liecina, ka tirdzniecībā ar Japānu beztarifu pasākumi ietekmē uzņēmumus daudz vairāk nekā tarifi, un tas daļēji izskaidrojams ar salīdzinoši nelielu Savienības un Japānas tirdzniecības apjomu;
E. whereas studies indicate that the impact on economic operators of non-tariff measures in trade with Japan is much higher than the impact of tariffs, partly explaining the relatively low volume of trade between the Union and Japan,
F. tā kā normatīvo vidi, standartus un atbilstības novērtēšanu Japānā uzskata par lielākajiem šķēršļiem, kas traucē iekļūt Japānas tirgū, rada uzņēmumiem vairāk sarežģījumu un nenoteiktību;
F. whereas the regulatory environment, standards and conformity assessment in Japan are seen as the biggest obstacles for accessing the Japanese market, increasing the complexity and uncertainty of economic operators,
G. tā kā pēc katastrofām, kas Japānu smagi ietekmēja šāgada martā, gan Eiropas Savienībā, gan Japānā ir lielāka interese sākt divpusējās sarunas par vērienīgu brīvās tirdzniecības nolīgumu,
G. whereas, in the wake of the catastrophes that have hit Japan last March, interest within the EU and Japan is mounting to embark on bilateral negotiations for an ambitious Free Trade Agreement,
2. uzskata, ka, cenšoties to panākt, liela nozīme var būt pašreizējo ES un Japānas tirdzniecības attiecību turpināšanai un padziļināšanai, un aicina Komisiju koncentrēt visus spēkus, lai to nodrošinātu;
Believes that the continuation and deepening of current trade relations between the EU and Japan can play an important role in this regard and calls on the Commission to concentrate all efforts on assuring this;
7. uzskata, ka Komisijas vēriena līmenis visās tirdzniecības sarunās ar Japānu par tirgus pieejamības paplašināšanu būtu jālīdzsvaro ar tikpat tālejošu pieeju ilgtspējīgas attīstības jomā;
Believes that the Commission's level of ambition in all trade discussions with Japan with regard to increasing market access should be balanced by an equally ambitious approach to sustainable development;
9. aicina dalībvalstis un Komisiju visās turpmākajās tirdzniecības sarunās ar Japānu un citām trešām valstīm kā pamatvērtību iekļaut iniciatīvas, kuru mērķis ir dot ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā, cilvēktiesību, sociālo un vides standartu popularizēšanā, kā arī uzņēmumu sociālās atbildības sekmēšanā;
Calls on the Member States and the Commission, in any future trade discussions with Japan and other third countries, to integrate as a core value initiatives aiming to contribute to tackling climate change, promoting human rights and social and environmental standards, and promoting corporate social responsibility;
4.5.2011 B7-0290/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0000/2011, uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.5.2011 B7-0290/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2011
PE465.596v01-00 B7‑0290/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām
PE465.596v01-00 B7‑0290/2011 European Parliament resolution on EU-Japan trade relations
– ņemot vērā ES un Japānas nolīgumu par savstarpējo atzīšanu OV L 284, 29.10.2001.
– having regard to the Mutual Recognition Agreement between the EU and Japan OJ L 284 of 29.10.2001
– ņemot vērā Eiropas Kopienas un Japānas nolīgumu par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās OV L 62, 6.3.2008., 24. lpp.
– having regard the Agreement on Co-operation and Mutual Administrative Assistance in Customs Matters between the European Community and Japan OJ L 62, 6.3.2008 p, 24
– ņemot vērā kopējos paziņojumus divās pēdējās ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmēs, proti, Tokijā 2010. gada 28. aprīlī un Prāgā 2009. gada 4. maijā,
– having regard to the joint statements of the last two EU-Japan Summits – Tokyo, 28 April 2010, Prague, 4 May 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 30. novembra ziņojumu „ Copenhagen Economics: assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan ”,
– having regard to the report ‘Copenhagen Economics: assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan’, of 30 November 2009,
– ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā,
– having regard to the results of the Commission's public consultation on EU - Japan Trade relations,
A. tā kā Japāna nesen piedzīvoja savā pastāvēšanas laikā smagāko dabas katastrofu, pēc kuras sekoja kodolkatastrofa, kuru grūti kontrolēt un kuras sekas vēl joprojām nav paredzamas;
A. whereas Japan has recently faced the worst natural disaster of its history, followed by a nuclear disaster that is far from being under control, and whose consequences cannot be calculated so far,
B. tā kā pēc ES un Korejas Republikas tirdzniecības nolīguma parakstīšanas Japānas valdība ir vairāk ieinteresējusies par savu un ES tirdzniecības attiecību pastiprināšanu;
B. whereas there the signing of a trade agreement between the EU and the Republic of Korea has led to an increased interest of the Government of Japan to intensify its trade relations with the EU,
D. tā kā tirdzniecības sarunās ar Japānu ir jārisina jautājumi par ieguldījumiem un pakalpojumu tirdzniecību, nodrošinot, ka gaidāmā tirgus atvēršana nav pretrunā ne Eiropas, ne Japānas noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu, vides un kultūras daudzveidības aizsardzību;
D. whereas questions of investment and trade in services need to be raised in trade discussions with Japan, ensuring that further market opening does not compromise either European nor Japanese rules on the protection of public services, environment and cultural diversity,
E. tā kā pētījumi liecina, ka beztarifu barjeras tirdzniecību ar Japānu ietekmē daudz vairāk nekā tarifi, un tas daļēji izskaidrojams ar salīdzinoši zemu Savienības un Japānas tirdzniecības apjomu;
E. whereas studies indicate that the impact of non-tariff barriers in trade with Japan is much higher than the impact of tariffs, partly explaining the relatively low volume of trade between the Union and Japan,
F. tā kā normatīvo vidi, standartus un atbilstības novērtēšanu Japānā uzskata par lielākajiem šķēršļiem, kas traucē iekļūt Japānas tirgū, rada uzņēmumiem vairāk sarežģījumu un nenoteiktību,
F. whereas the regulatory environment, standards and conformity assessment in Japan are seen as the biggest obstacles for accessing the Japanese market, increasing the complexity and uncertainty of economic operators,
2. aicina Komisiju izveidot īpašu mehānismu tirdzniecības aspektu risināšanai, lai veicinātu ātrāku tautsaimniecības atlabšanu valstīs, kas cietušas no dabas katastrofām;
Calls on the Commission to develop a special mechanism addressing trade aspects in order to contribute to a quicker economic recovery of countries which are victims of natural disasters;
8. prasa Komisijai izpildīt gan ES, gan Japānas iedzīvotāju prasības, nosakot, ka ar tirdzniecību saistītajās sarunās prioritāte ir vides aizsardzība un visu iedzīvotāju dzīves kvalitāte;
Asks the Commission to meet the demands of citizens both in the EU and Japan by take prioritising the protection of environmental and the quality of life of all citizens in trade related negotiations;
4.5.2011 B7-0291/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0214/2011 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
4.5.2011 B7-0291/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0214/2011
par pašreizējo stāvokli sarunās par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
on the state of play in the EU-India Free Trade Agreement negotiations
PE465.597v01-00 B7‑0291/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
PE465.597v01-00 B7‑0291/2011 European Parliament resolution on the state of play in the EU-India Free Trade Agreement negotiations
– ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku,
– having regard to the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) Guidelines on Multinational Enterprises and the International Labour Organisation (ILO) Tripartite Declaration of Principles Concerning Multinational Enterprises and Social Policy,
– ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konferences ceturtajā sesijā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto ministru deklarāciju, īpaši tās 44. punktu par īpašu un diferencētu pieeju,
– having regard to the Ministerial Declaration of the Fourth Session of the WTO Ministerial Conference, adopted on 14 November 2001 in Doha, and in particular to paragraph 44 thereof, on Special and Differential Treatment (SDT),
– ņemot vērā Valsts stratēģijas dokumentu sadarbībai ar Indiju (2007–2013),
– having regard the India Country Strategy Paper (2007-2013),
A. tā kā Eiropas Savienībai arī turpmāk būtu jādod priekšroka uz noteikumiem balstītai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, kuru izveidojusi Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un kura piedāvā vislabākās perspektīvas brīvai un līdztiesīgai starptautiskajai tirdzniecībai, izstrādājot attiecīgus noteikumus un nodrošinot to ievērošanu;
A. whereas the European Union should continue to give priority to a rule-based multilateral trading system established through the WTO, which offers the best prospects for open and equitable international trade by establishing appropriate rules and ensuring compliance with them,
B. tā kā gan Eiropas Savienībai, gan Indijai ir ārkārtīgi svarīgi panākt sekmīgu un sabalansētu Dohas attīstības programmas noslēgumu un tā kā šāda vienošanās neliek šķēršļus divpusēju PTO+ nolīgumu slēgšanai, ar kuriem var papildināt daudzpusējos noteikumus;
B. whereas a successful and balanced conclusion of the Doha Development Agenda (DDA) is of crucial importance to both the European Union and India, and whereas such an agreement does not preclude bilateral WTO+ agreements, which can be complementary to multilateral rules,
C. tā kā no Eiropas Savienības Indijā ieplūst visvairāk ārvalstu tiešo investīciju — 2009. gadā tās veidoja 27 % no visu ārvalstu tiešo investīciju kopējā apjoma; tā kā tomēr jāatzīst, ka pēdējo trīs gadu laikā ES investīciju apjoms ir samazinājies, proti, 2007. gadā tas veidoja 37 % no visām ārvalstu tiešajām investīcijām, 2008. gadā — 32 %, bet 2007. gadā — 27 %, savukārt ES tiešo investīciju plūsmas uz Ķīnu 2009. gadā bija ievērojami lielākas — EUR 5,3 miljardi salīdzinājumā ar investīcijām Indijā EUR 3,1 miljarda apmērā;
C. whereas the European Union is India’s largest source of Foreign Direct Investment (FDI), accounting for 27% of total FDI in 2009; whereas, however, the EU share has declined over the past three years, from 37% of total FDI in 2007 to 32% in 2008 and 27% in 2009, while EU FDI outflows to China in 2009 were significantly higher than those to India, amounting to EUR 5.3 billion as compared to EUR 3.1 bn to India,
D. tā kā 2000. gadā Indija svarīgāko ES tirdzniecības partneru vidū ierindojās 17. vietā, bet 2010. gadā — jau astotajā vietā (tirdzniecības apjoms veidoja EUR 67,8 miljardus); tā kā, neraugoties uz to, ES relatīvā tirgus daļa Indijas tirgū 2009. gadā bija samazinājusies no 23,2 % (1999. gadā) līdz 14,5 %, savukārt Ķīnas tirgū šajā pašā laikposmā tā bija četrkārtīgi palielinājusies, proti, no 2,6 % 1999. gadā līdz 11,3 % 2009. gadā;
D. whereas India was the European Union’s seventeenth most important trading partner in 2000 and ranked eighth in 2010 (when such trade was worth EUR 67.8 bn); whereas, however, the EU’s relative share in India’s market fell from 23.2% in 1999 to 14.5% in 2009, while China’s market share was multiplied by four over the same period, from 2.6% in 1999 to 11.3% in 2009,
E. tā kā Indija ir lielākā vispārējo preferenču sistēmas labumguvēja; tā kā importa apjomi no Indijas uz Eiropas Savienību, kam tika piemērota preferenciāla vai nulles nodokļa likme, 2009. gadā veidoja EUR 19,9 miljardus, kopumā veidojot 83 % no kopējā Indijas importa apjoma ES;
E. whereas India is the largest beneficiary of the Generalised System of Preferences (GSP); whereas the European Union’s imports from India at preferential rates or zero duty were worth EUR 19.9 bn in 2009 and accounted for 83% of total EU imports from India,
F. tā kā abas puses cer gūt ievērojamu labumu no tarifu atcelšanas, kā arī pakalpojumu tirgus un uzņēmējdarbības liberalizācijas un atkārtoti apstiprina apņemšanos mazināt tarifus un turpināt liberalizēt uzņēmējdarbību un pakalpojumu tirgu;
F. whereas both parties expect to secure significant benefits from the elimination of tariffs, the liberalisation of trade in services and of establishment and reaffirm their commitment to tariff reductions and further liberalisation of establishment and of trade in services,
G. tā kā, nodrošinot pieeju tirgum, līdztekus ir nepieciešami pārredzami un atbilstīgi noteikumi un standarti, lai garantētu, ka tirdzniecības liberalizācija nes labumu;
G. whereas market access needs to be accompanied by transparent and adequate rules and standards in order to ensure that trade liberalisation is beneficial,
H. tā kā pieeju tirgum joprojām kavē dažādas ārpustarifu tirdzniecības barjeras, piemēram, sanitārās normas un drošības prasības vai tehniski šķēršļi, kvantitatīvie ierobežojumi, pārlieku ierobežojošas atbilstīguma procedūras, tirdzniecības aizsardzības mehānismi, muitas procedūras, iekšējie nodokļi un kavēšanās pieņemt starptautiskas normas un standartus;
H. whereas market access is being hampered by non-tariff barriers to trade (NTBs), such as health and safety requirements or technical barriers, quantitative restrictions, conformity procedures, trade defence mechanisms, customs procedures, internal taxation, and a failure to adopt international norms and standards,
I. tā kā vēl jo lielāka vērība būtu jāveltī aspektiem, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) atzīšanu, piemērotu un efektīvu aizsardzību, ieviešanu un īstenošanu, tostarp patentiem, preču vai pakalpojumu zīmēm, autortiesībām un līdzīgām tiesībām, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ieskaitot izcelsmes marķējumu), dizainparaugiem un integrālshēmu topogrāfijai;
I. whereas even greater account should be taken of the elements on recognition, suitable and effective protection, implementation and enforcement of intellectual property rights (IPRs), including patents, trade or service marks, copyright and similar rights, geographical indications (GIs) (including marks of origin), industrial design and integrated circuit topography,
J. tā kā viltotas zāles var nodarīt kaitējumu veselībai; tā kā šī problēma Eiropas Savienībai un Indijai būtu jārisina kopīgiem spēkiem;
J. whereas counterfeit medicines can potentially be detrimental to health; whereas EU and India should join forces to address this problem,
K. tā kā Indija ir viena no galvenajām ģenērisko zāļu ražotājām un eksportētājām valstīm;
K. whereas India is one of the major producers and exporters of generic medicines,
L. tā kā sadarbības nolīguma 1. panta 1. punktā ir prasīts ievērot cilvēktiesības un demokrātiskos principus; tā kā šis noteikums ir būtisks nolīguma aspekts;
L. whereas Article 1(1) of the Cooperation Agreement provides for respect for human rights and democratic principles; whereas this constitutes an essential element of the agreement,
M. tā kā ES uzņēmumu iespējas piekļūt Indijas tirgum joprojām kavē dažādas ārpustarifu tirdzniecības barjeras, piemēram, apgrūtinošas sanitārās normas un drošības prasības vai tehniski šķēršļi, kvantitatīvie ierobežojumi, pārlieku ierobežojošas atbilstīguma procedūras, nepamatoti tirdzniecības aizsardzības mehānismi, muitas procedūras, iekšējie nodokļi un kavēšanās pieņemt starptautiskas normas un standartus,
M. whereas access by EU businesses to the Indian market is still being hampered by several NTBs, such as burdensome health and safety requirements or technical barriers, quantitative restrictions, overly restrictive conformity procedures, unjustified trade defence mechanisms, customs procedures, internal taxation, and a failure to adopt international norms and standards,
2. atzinīgi vērtē 2010. gada decembrī notikušās ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus un mudina sarunās iesaistītās puses straujāk risināt sarunas un turpināt apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām personām; atgādina par Eiropas Savienības un Indijas apņemšanos paātrināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu un panākt būtisku un rezultatīvu progresu, lai drīzumā noslēgtu vērienīgu, līdzsvarotu un plašu tirdzniecības un investīciju nolīgumu; pauž vilšanos par sarunu lēno gaitu; aicina abas puses darīt visu iespējamo, lai līdz 2011. gada beigām noslēgtu vispusīgu, vērienīgu un līdzsvarotu brīvās tirdzniecības nolīgumu;
Welcomes the outcome of the EU-India Summit held in December 2010 and encourages the negotiating parties to speed up the negotiations and to continue to consult key stakeholders; recalls the pledge made by the EU and India to speed up FTA talks and to make substantive and efficient progress towards the early conclusion of an ambitious and balanced, broad-based trade and investment agreement; is disappointed with the slow pace of negotiations; calls for both parties to make every effort to conclude a comprehensive, ambitious and balanced FTA by the end of 2011;
6. atzinīgi vērtē daudzo brīvās tirdzniecības simulācijas mēģinājumu rezultātus, kas liecina par to, ka brīvās tirdzniecības nolīgums gan Eiropas Savienībai, gan Indijai ļautu kopumā palielināt eksporta un importa apjomu; uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējo vidējo izaugsmes līmeni, tiek prognozēts, ka divpusējās tirdzniecības apjoms līdz 2015. gadam sasniegs EUR 160,6 miljardus;
Welcomes the results of many free-trade simulations which show that the FTA would increase overall exports and imports for both the European Union and India; stresses that, at the current average growth rate, bilateral trade is expected to increase to EUR 160.6 bn by 2015;
14. atzīst, ka pakalpojumi ir visstraujāk augošais Indijas ekonomikas sektors; atzīmē, ka Indija aktīvi interesējas par Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) 1. režīma un 4. režīma liberalizāciju; atzīmē, ka Eiropas Savienība vēlētos panākt pilnīgu tirgus piekļuves liberalizāciju un valsts režīma piemērošanu lielākajai daļai pakalpojumu 3. režīmā; atzīmē, ka brīvās tirdzniecības nolīguma mērķus nav iespējams sasniegt pilnībā, neuzņemoties saistības 4. režīmā; uzsver, ka gan Eiropas Savienībai, gan Indijai lielu labumu dotu profesionālo kvalifikāciju akreditācija valsts un ES mērogā, savstarpējas atzīšanas nolīgumi un nolīgumi par licencēšanas prasībām profesionālo pakalpojumu jomā, un par šiem jautājumiem varētu bez grūtībām vienoties brīvās tirdzniecības nolīgumā; tomēr prasa rūpīgi analizēt situāciju atsevišķi pa dalībvalstīm, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz ES darba tirgu, vienlaikus saskaņā ar 4. režīmu darot iespējamu ierobežota termiņa uzturēšanos attiecīgi kvalificētiem darbiniekiem;
Recognises that services are the fastest growing sector of the Indian economy; notes that India has offensive interests in the liberalisation of Mode 1 and Mode 4 in the General Agreement on Trade in Services (GATS); notes that the EU would like to complete liberalisation of market access and national treatment under Mode 3 in most services; notes that the full ambitions of the FTA cannot be realised without commitments under Mode 4; stresses that there are huge benefits from nationwide and EU-wide accreditation of professional qualifications and agreements on mutual recognition and licensing requirements within professional services in both the EU and India, which could be easily covered by the FTA; requests, nevertheless, that a thorough analysis be carried out in relation to the individual Member States in order to avoid negative consequences for the EU labour market, while permitting, under Mode 4, temporary stays of necessary skilled professionals;
17. stingri mudina Indiju izstrādāt piemērotus tiesību aktus datu aizsardzības jomā, lai iegūtu tādas valsts statusu, kura nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni, tā darot iespējamu personas datu pārsūtīšanu no ES, pamatojoties uz ES tiesību aktiem un ievērojot to prasības;
Strongly encourages India to develop appropriate data protection legislation which would enable it to achieve the status of a country with an adequate level of protection, thereby allowing or enabling the transfer of personal data from the EU on the basis of and in compliance with EU legislation;
Tirdzniecība un konkurence
Trade and competition
25. aicina Komisiju un attiecīgās Indijas iestādes kopīgi izstrādāt viltotu zāļu definīciju, rīkojoties tā, lai rezultātā netiktu apdraudēta svarīgāko zāļu pieejamība, un saskaņot pasākumus efektīvai cīņai pret ražojumu viltošanu, īpaši pret viltotām zālēm, kas nodara kaitējumu pacientu veselībai;
Calls on the Commission and the Indian authorities concerned to jointly work out a common definition of counterfeit medicines in a way that would not hamper to access to essential medicines, and to coordinate action to effectively combat counterfeiting and, in particular, counterfeit medicines that are detrimental to patients health;
Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība
Trade and sustainable development
Eiropas Parlamenta loma
The European Parliament ’ s role
4.5.2011 B7-0292/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0214/2011 , uz kuru jāsniedz mutiska atbilde,
4.5.2011 B7-0292/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0214/2011
PE465.598v01-00 B7‑0292/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
PE465.598v01-00 B7‑0292/2011 European Parliament resolution on an EU-India Free Trade Agreement
– ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ceturtajā ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto ministru deklarāciju, it sevišķi tās 44. punktu par īpašu un diferencētu pieeju,
– having regard to the Ministerial Declaration of the Fourth WTO Ministerial Conference, adopted on 14 November 2001 in Doha and in particular its paragraph 44 on Special and Differential Treatment (SDT),