natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka zinātniskās atziņas un lietišķie tehniskie pētījumi par nozares vajadzībām būtu jāņem vērā, lai mazinātu kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmām, un ka ir jāizveido zivsaimniecības resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas politika, un tā pakāpeniski jāuzlabo, nodrošinot, ka pētnieki no visas pasaules tiek iesaistīti un piedalās kā novērotāji un pilntiesīgi reģionālo konsultatīvo padomju (RKP) pārstāvji; turklāt uzsver, ka precīzu zinātnisko datu trūkums par zivsaimniecībām un jūras ekosistēmām nedrīkstētu traucēt jaunajā kopējā zivsaimniecības politikā pieņemt piesardzīgas pieejas īstenošanu;
Stresses that scientific knowledge and applied technical research into the needs of the sector should be taken into account in order to minimise adverse impacts on marine ecosystems and that a policy for the conservation and sustainable management of fisheries resources must be established and progressively refined, with the involvement and participation of cooperative sector research workers as observers and full representatives on Regional Advisory Councils (RACs); stresses, furthermore, that any lack of accurate scientific data on fisheries and marine ecosystems should not hinder the adoption of a precautionary approach under the new common fisheries policy;
uzsver, ka, neraugoties uz to, cik sarežģītas ir dažas procedūras, ar kurām pārveido zivsaimniecības pārvaldības modeļus un uz grūtībām, jo īpaši juridiskajām problēmām, kuras varētu rasties šajā procesā, tās nav nepārvaramas un to parāda veiksmīgs šo pārvaldības modeļu pielietojums citās pasaules valstīs; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, vai jaunos zivsaimniecības pārvaldības modeļus varētu ieviest papildus spēkā esošajiem modeļiem;
Emphasises that, notwithstanding the degree of complexity of some procedures for modifying fisheries management models and the difficulties, in particular of a legal nature, which may appear in this process, these are not insuperable, as is shown by the successful application of other management models in other parts of the world; calls on the Commission to examine carefully if new management models could be introduced to complement existing fisheries management models;
uzsver, ka, neraugoties uz veiktajiem ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumiem, jaudas pārpalikums joprojām ir nopietna problēma un dažas Eiropas flotes daļas, jo īpaši maza izmēra flotes, vēl nav pilnībā atjaunotas un joprojām ir sastopami kuģi, kas ir novecojuši vai ļoti veci un ir jāmodernizē vai jāaizstāj ar citiem, lai palielinātu kuģu drošību un samazinātu to ietekmi uz vidi, nepalielinot zvejas jaudu;
Draws attention to the fact that, despite the decommissioning measures taken, overcapacity remains a serious problem and some sections of the European fleet, especially the small-scale fleet, have not been sufficiently renewed and there are still vessels which are obsolete or very old and need to be modernised or replaced with a view to ensuring greater on-board safety and a lesser environmental impact without increasing fishing capacity;
uzsver zvejnieku apvienību, ražotāju organizāciju un citu nozares pārstāvju asociāciju nozīmi nevainojamā nozares darbībā un attīstībā;
Stresses the importance of fishermen's associations, producers‘ organisations and other associations in the sector to the smooth operation and development of the sector;
uzsver, ka panākumi akvakultūras jomā būs atkarīgi no uzņēmumiem labvēlīgas vides dalībvalstu un/vai vietējā līmenī un ka dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm ir jāspēj rēķināties ar to, ka tiks radīts piemērots Kopienas mēroga pamats nozares harmoniskai attīstībai un pilnībā realizēts tās pārticības un darba vietu radīšanas potenciāls, šajā procesā priekšroku dodot zvejniekiem, kuru darbības apjoms samazinās;
Emphasises that the success of sustainable aquaculture will depend on an enterprise-friendly environment at national and/or local level and that Member States and regional authorities should be able to count on a suitable Community framework for the harmonious development of the sector and the realisation of its full wealth and job creation potential that gives preference to fishermen whose activities are in decline;
uzsver, ka iedzīvotāju skaita pieaugums Eiropas Savienībā un tās gaidāmās paplašināšanās, kā arī ar klimata pārmaiņām saistīti faktori var ievērojami ietekmēt zvejniecības un zivsaimniecības pašreizējās pārvaldības struktūras;
Stresses that population growth in the European Union and future EU enlargements, as well as climate change factors, may have a considerable impact on the current fishing and fish-farming management structure;
ar pārsteigumu konstatē, ka Zaļajā grāmatā nav minēta zvejas ostu izšķirošā nozīme zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā, ka ostas ir svarīgākie tirgus dalībnieki, kas iesaistīti zivju izkraušanā, uzglabāšanā un izplatīšanā; tādēļ aicina Komisiju uzsvērt ostu nozīmi zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā notikumu gaitu, kuras rezultātā ir nepieciešams modernizēt infrastruktūru; turklāt uzskata, ka Eiropas zvejas ostas nākotnē spēs sniegt ieguldījumu sertifikācijas sistēmu un nozvejas labākas izsekojamības nodrošināšanā un pilnveidē;
Is surprised to note that the crucial role of fishing ports in the fisheries sector is not mentioned in the Green Paper, given that ports are major actors in fish landing, storage and distribution facilities; calls therefore on the Commission to highlight the role of ports in the fisheries sector, in view of the developments that have created a need to upgrade infrastructure; considers, furthermore, that Europe's fishing ports will be able to contribute in future to the development and provision of certification systems and to better traceability of catches;
uzsver, ka sieviešu pilnīga iesaiste nozares darbībā uz tādiem pašiem nosacījumiem kā vīriešiem ir pamatmērķis, ko būtu jāatspoguļo visās politikas pamatnostādnēs un pasākumos, kas tiek izstrādāti un pieņemti saistībā ar šo nozari;
Stresses that the full involvement of women in activities in the sector, on an equal footing with men, is a fundamental objective that should be reflected in all the policies and measures designed and adopted for the sector;
atkārtoti norāda, ka zvejniecība ir būtiski svarīga nodarbe ne tikai pārtikas ieguves izpratnē, bet arī sociālā, atpūtas un kultūras izpratnē un ka daudzos Eiropas piekrastes reģionos tā ir galvenā, dažos gadījumos pat vienīgā, iespēja nodrošināt iztikas līdzekļus daudzām ģimenēm, kuras tieši vai netieši ir no tās atkarīgas, turklāt zvejniecība palīdz saglabāt piekrastes apdzīvotību un kopā ar citām jūrniecības aktivitātēm tā veido šo ģimeņu sociāli ekonomisko pamatu;
Reiterates that fishing is a vital activity, not just in food terms, but also in social, recreational and cultural terms, and that in many of Europe's coastal regions, it constitutes the main – and in some cases the sole – means of obtaining a livelihood for the numerous families who depend on it directly or indirectly, while helping to enliven the coasts and knit together their socio-economic fabric, in conjunction with other maritime activities;
uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt un cienīt sieviešu lomu zivsaimniecībā un zvejas apgabalu ilgtspējīgā attīstībā; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecībā nodarbināto personu dzīvesbiedriem(-ēm), kas šīm personām palīdz, tādu aizsardzības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs pašnodarbināto aizsardzības līmenim, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz pašnodarbinātajiem, tostarp attiecībā uz iespējām nodarboties ar šo profesiju un tiesībām zvejot; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai veicinātu līdztiesīgu iespēju principa ievērošanu un tā integrēšanu dažādos Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas posmos (tostarp, izveidošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā), kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1198/2006 11. pantā;
Considers it necessary to value and respect the role of women in fisheries and in the sustainable development of fishing areas; calls on Member States to take the measures required to ensure that assisting spouses enjoy a level of protection that is at least equivalent to that of the self-employed, under the same conditions as apply to the latter, including as regards access to the profession and the right to fish; calls on the Commission and the Member States to cooperate in order to promote and incorporate the principle of equal opportunities at the various stages of the implementation of the European Fisheries Fund (including the design, implementation, monitoring and evaluation stages), as provided for in Article 11 of Regulation (EC) No 1198/2006;
mudina Komisiju nodrošināt, ka, piešķirot piekļuves tiesības resursiem, netiek radīti apgrūtinājumi visneaizsargātākajām grupām zivsaimniecības nozarē, jo īpaši strādājošām sievietēm, zvejniecēm un čaulgliemju vācējām, veicinot viņu dalību RKP;
Urges the Commission to ensure that the most vulnerable groups in the fisheries sector, especially working women, fisherwomen and women shellfish gatherers, are not disadvantaged when access rights to resources are allocated, by encouraging their participation in the RACs;
uzskata, ka turpmākajos finanšu papildpasākumos jāņem vērā jaunie KZP mērķi; tādēļ uzskata, ka, vienojoties par finanšu resursiem, kas iekļaujami jaunajā daudzgadu finanšu shēmā periodam 2014.–2020. gadam, būtu jāparedz KZP budžeta pieaugums, kas radīs nepieciešamos finanšu nosacījumus pieņemto reformas vadlīniju pilnīgai īstenošanai un praktiskai izstrādei; uzsver, ka kopējās zivsaimniecības politikas priekšnoteikums ir taisnīgs Kopienas finansējums, kura mērķis būtu nodrošināt, ka ūdens resursus izmanto tā, lai nodrošinātu ekonomisko, vides un sociālo ilgtspējību; noraida jebkuru mēģinājumu renacionalizēt KZP izmaksas;
Maintains that the future financial accompanying measures should take account of the new CFP objectives; considers, in this connection, that the financial resources to be negotiated within the framework of the new multiannual financial framework for 2014-2020 should include an increased CFP budget that will create the financial conditions required for the full implementation and practical development of the reform guidelines that have been adopted; stresses that a Common Fisheries Policy presupposes fair Community financing aimed at ensuring that aquatic resources are exploited in a way that safeguards sustainability in economic, environmental and social terms; rejects any attempt to renationalise the costs of the CFP;
uzskata, ka vairākkārtējie Kopienas atbalsta samazinājumi zivsaimniecības nozarei, kuri vērojami pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam, jo īpaši apropriāciju samazinājums Eiropas Zivsaimniecības fondam un kopīgai tirgus organizācijai, ir viens no iemesliem, kuri veicinājuši stāvokļa pasliktināšanos šajā nozarē;
Takes the view that the consecutive reductions in Community support for the sector provided for under the current multiannual financial framework 2007-2013, in particular the reduction in appropriations for the European Fisheries Fund and the common organisation of the market, are among the factors that have contributed to the worsening of the situation in the sector;
uzsver, ka attiecībā uz struktūrfondu un kohēzijas fonda, tostarp EZF, līdzekļu piešķiršanu ir jāsaglabā konverģences princips, ievērojot solidaritātes un ekonomiskās un sociālās kohēzijas principus;
Stresses that the principle of convergence in the allocation of structural and cohesion funds, including the EFF, should be maintained, in line with the solidarity principle and economic and social cohesion;
uzskata, ka ir jānosaka pārejas periods, lai KZP reformu būtu iespējams pienācīgi saskaņot ar šīs kopējās politikas pašreizējo struktūru;
Considers it necessary to establish a transitional period so that this reform of the CFP can be properly harmonised with the current framework of this common policy;
SPECIFISKIE ASPEKTI
Specific aspects
uzskata, ka KZP paredzētajām saistībām apturēt samazināto zvejniecības iespēju un lielākas starptautiskās konkurences ekonomisko un sociālo seku, kā arī augstā piesārņojuma līmeņa un paaugstinātās starptautiskās konkurences ietekmi jābūt samērīgām ar nozares ilgtermiņa ilgtspējību;
Considers that CFP commitments to reversing the economic and social consequences of reduced fishing possibilities as well as the high levels of pollution and greater international competition must be compatible with the long-term sustainability of the sector;
uzskata, ka KZP jāpiemēro ekosistēmu pieeja, kas vienlīdzīgi jāņem vērā, veicot jebkādas ekonomiskās darbības, kas varētu ietekmēt jūras vidi, liekot uzsvaru uz piekrastes zonu integrētu pārvaldību, jo šajās zonās ir atrodamas sarežģītas ekosistēmas un tajās, apmierinot vides, ekonomiskās, sociālās, atpūtas un kultūras intereses, ir jāpanāk ļoti niansēts ekoloģiskais līdzsvars; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt, ka KZP reformā tiek iekļauti pasākumi klimata pārmaiņu novēršanai un ir paredzēts pietiekams finansējums šo pasākumu īstenošanai;
Maintains that the CFP should adopt an ecosystem approach, which should be taken into account equally in all of the economic activities carried out, where these affect the marine environment, with emphasis being placed on integrated management of coastlines where complex ecosystems are to be found and where a very delicate ecological balance must be struck between environmental, economic, social, recreational and cultural interests; calls on the Commission, in this respect, to ensure that the CFP reform includes the measures adopted to combat climate change and provides for adequate funding to implement these measures;
uzskata, ka, reformējot KZP, jāturpina ievērot Rīcības kodeksa atbildīgai zivsaimniecībai un Ņujorkas vienošanās piesardzības principu, lai novērstu jebkādu apdraudējumu sugu izdzīvošanai un/vai ilgtspējībai nākotnē;
Maintains that the reform of the CFP must continue to observe the precautionary principle set out in the Code of Conduct for Responsible Fisheries and in the New York Agreement, so as to prevent any risk to the survival and/or sustainability of species in the future;
uzskata, ka pieeju zivju krājumiem, pirmkārt, jāpiešķir vietējām zvejnieku kopienām, lai gan zvejas tiesību pamatā jābūt atjauninātiem kritērijiem un ne tikai vēsturiskiem nozvejas tiesību kritērijiem, un ka, nosakot, kuram ir tiesības uz zivju nozveju, un tostarp paredzot zvejas rīku izvēli un to izmantošanas rezultātā radušos piezveju un izmetumus, traucējumus jūras dzīvotnei, ieguldījumu vietējā ekonomikā, enerģijas patēriņu un oglekļa emisiju, gala produkta kvalitāti, radītās darba vietas un KZP noteikumu ievērošanu, pakāpeniski būtu jāievieš vides un sociālais kritērijs un ka par prioritāru būtu uzskatāma zveja pārtikas nolūkā; pauž pārliecību, ka šādu kritēriju izmantošana varētu veicināt attīstību, kuras rezultātā uzlabotos zvejošanas ierašas un zvejniecības nozare kļūtu ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgāka;
Believes that local fishing communities should always be given primary access to fish stocks, although access rights should be based on updated criteria and no longer solely on the criterion of historical catches, and that environmental and social criteria should gradually be introduced to determine who has the right to catch fish, and that these should include the selectivity of the fishing gear and the resulting bycatch and discards, disturbance to the marine habitat, contribution to the local economy, energy consumption and CO2 emissions, quality of the final product, employment provided and compliance with the rules of the CFP, and that priority should be given to fishing for human consumption; is convinced that the use of such criteria could foster a dynamic that would lead to improved fishing practices and a more environmentally, socially and economically sustainable fishing industry;
uzskata, ka vēsturiskās tiesības iepriekš aizsargāja relatīvas stabilitātes princips un ka jebkurā jaunā pārvaldības sistēmā jāsaglabā piekrastes kopienu priekšrocības, kas izriet no minētā relatīvas stabilitātes principa;
Considers that historic rights have previously been protected by the principle of relative stability and that any new management regime must retain the benefits to coastal communities that have accrued from relative stability;
uzskata, ka zivju izmetumi ir neilgtspējīgas nozvejas pazīme, no kuras pakāpeniski jāatsakās, un ka to var panākt, radot zvejniekiem gan pozitīvus, gan vajadzības gadījumā negatīvus stimulus, lai uzlabotu viņu izvēli; uzskata, ka, ja stimulu izmantošanas rezultātā noteiktā laika posmā nesamazinās izmetumu apmērs, būtu jāievieš izmetumu aizliegums;
Believes that the discarding of fish represents an unsustainable fishing practice that should be progressively phased out, and that this should be accomplished by creating both positive and, where necessary, negative incentives for the fishermen to improve their selectivity; considers that if incentives do not reduce discards within an appropriate timeframe, then a discard ban should be implemented;
uzskata, ka iepriekšminētā nozares ilgtermiņa ilgtspējība, ekosistēmas pieejas pieņemšana, piesardzības principa piemērošana un atbilstošu zvejas rīku izvēle notiks tikai tad, ja zivsaimniecības politika tiks decentralizēta un lēmumi tiks pieņemti, izvēloties situācijai visatbilstošāko risinājumu atsevišķās zivsaimniecībās un jūras reģionos;
Maintains that the abovementioned long-term sustainability of the sector, the adoption of the ecosystem approach, the application of the precautionary principle and the selection of appropriate gears will only come about within the context of a decentralised fisheries policy, with decisions being taken on the basis of what is most appropriate to the situations in individual fisheries and maritime regions;
uzskata, ka ir nepieciešams garantēt efektīvu aizsardzību piekrastes zonām, kur vide ir ļoti jutīga (bioloģisko resursu galvenās vairošanās un nārstošanas vietas);
Considers it necessary to guarantee effective protection for coastal areas that are highly environmentally sensitive (being the main breeding and spawning grounds for biological resources);
mudina Komisiju izvērtēt to, kādu ietekmi uz zivsaimniecību un jūras vidi varētu atstāt klimata pārmaiņu novēršanai paredzēto pasākumu īstenošana;
Urges the Commission to assess the effects that the implementation of the measures adopted to combat climate may have on fisheries and the marine environment;
uzskata, ka flotes vispusīga pārskats dati jāsalīdzina ar nozvejai pieejamajiem zivju resursiem, lai noteiktu, kuru flotu darbība ir atbilst resursiem, kuras flotes nepieciešams samazināt un cik lielam jābūt šim samazinājumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002;
Takes the view that a comprehensive fleet survey must be compared to the fish resources that are available to be caught, in order to determine which fleets are in balance with the resources and which ones need to be reduced and by how much, as required under Regulation (EC) No 2371/2002;
uzsver, ka dalībvalstīm, kā minēts 2009.gada 20. novembrī pieņemtajā jaunajā Kontroles regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1224/200955, 55. panta 1. punkts), ir jānodrošina, “lai atpūtas zveju to teritorijā un Kopienas ūdeņos veiktu atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem”;
Stresses that Member States must, as stated in the new Control Regulation adopted on 20 November 2009 (Council Regulation (EC) No 1224/2009, Article 55(1)), ‘ensure that recreational fisheries on their territory and in Community waters are conducted in a manner compatible with the objectives and rules of the Common Fisheries Policy’;
mudina Komisiju apsvērt sociālās sekas un nopietno kaitējumu zivsaimniecībām, ko nodara plēsoņas, kas pārtiek no zivīm, piemēram, pārmērīgi lielās roņu un jūraskraukļu populācijas;
Urges the Commission to consider the social implications and the serious damage to fisheries done by some fish predators, such as oversized seal and cormorant populations;
norāda, ka dalībvalstu un Eiropas līmenī vairāk jāiegulda zvejniecības nozares pētniecībā un zinātniskajās atziņās, veicinot darbu kolektīvajās izpētes organizācijās, kuru kompetence un pieredze pēdējo gadu laikā ir pieaugusi, un ka zvejniecības nozare efektīvāk jāiekļauj pētniecības veicināšanas pamatprogrammas darbības jomās; uzsver, ka pētniecība un zināšanas saistībā ar zivsaimniecības nozari būtu jākoordinē Eiropas līmenī; ir būtiski svarīgi samazināt nenoteiktību zinātniskajos novērtējumos un sagatavot atbilstošus sociālos un ekonomikas datus, un iekļaut tos šajos novērtējumos; uzskata, ka tajos būtu arī jācenšas iekļaut ieinteresēto personu sniegto informāciju; uzsver, ka jaunā ekosistēmas pieeja būs saistīta ar daudzdisciplināru pētniecību;
Points to the need for greater investment at national and European level in applied research and scientific knowledge in the fisheries field, to encourage collective research organisations, whose competence and experience have increased in recent years, and to the need for the fisheries sector to be involved more effectively in the subject areas covered by the framework programmes to promote research; stresses that research and knowledge with regard to fisheries needs to be coordinated at European level; believes that it is essential that uncertainties in the scientific assessments be reduced and that appropriate social and economic data be generated and incorporated into the assessments; takes the view that the incorporation of information by stakeholders into the assessments should be pursued; emphasises that the new ecosystem approach will involve multidisciplinary research;
uzsver, ka zivsaimniecības zinātniskā izpēte ir būtisks zivsaimniecības pārvaldības līdzeklis, un tā ir nepieciešama, lai noteiktu zivju resursu attīstību ietekmējošus faktorus, veiktu kvantitatīvu novērtēšanu un izstrādātu modeļus, kas sniedz iespēju paredzēt resursu attīstību, un lai uzlabot zvejas rīkus, kuģus, zvejnieku darba un drošības apstākļus, tajā izmantojot viņu zināšanas un pieredzi;
Stresses that scientific fisheries research is an essential tool for fisheries management that is indispensable for identifying the factors that influence the development of fishery resources, for carrying out a quantitative assessment and developing models that make it possible to forecast their development, and also for improving fishing gear, vessels and working and safety conditions for fishermen, in conjunction with their knowledge and experience;
norāda, ka zinātniskajā pētniecībā būtu jāņem vērā zvejniecības sociālie, vides un ekonomiskie aspekti; uzskata, ka ir būtiski svarīgi novērtēt dažādu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu un instrumentu ietekmi uz nodarbinātību un zvejnieku kopienu ienākumiem;
Points out that scientific research should take account of the social, environmental and economic components of fishing activity; considers it essential to assess the impact of the various fisheries management systems/instruments on employment and income in fishing communities;
uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošus darba apstākļus, pienācīgas tiesības un samaksu pētniekiem un tehniskajiem ekspertiem, kas ir iesaistīti zivsaimniecību zinātniskajā izpētē;
Stresses the need to provide appropriate working conditions, decent rights and pay for researchers and technical experts involved in scientific fisheries research;
uzskata, ka gan reģionālajās un valsts pārvaldes iestādēs, gan profesionāļu un ražotāju organizācijās būtu vairāk jāizmanto nozarei atbilstošas informāciju tehnoloģijas un datu savākšanas un pārsūtīšanas datorizētas sistēmas, tādējādi padarot informāciju pieejamāku un pārredzamāku;
Believes that increasing use should be made of information technologies relevant to the sector and of computerised systems for collecting and transferring data, for both regional and national administrations and professionals and producers‘ organisations, thus making information more accessible and transparent;