natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta rīcību, lai likvidētu diskriminējošus nodokļu šķēršļus, piemēram, atšķirīgo fiskālo režīmu vietējiem un ārzemju aizdevējiem, kā arī valdības nodevas;
Supports action to abolish tax obstacles of a discriminatory nature, such as differential fiscal treatment of local and foreign lenders and government fees;
prasa Komisijai pārrobežu hipotēku gadījumā apsvērt, kā saskaņot dažādās pieejas hipotekāro procentu nodokļu nomaksai visā Eiropas Savienībā;
Urges the Commission to consider, in the case of cross-border mortgages, how to reconcile the varying approaches to the tax deduction of mortgage interest across the EU;
prasa Komisijai un ECB uzraudzīt un analizēt iespējamos riskus saistībā ar hipotekāro parādu līmeņu palielināšanos un hipotekāro kredītu, ko finansē no kapitāla tirgiem;
Urges the Commission and the ECB to monitor and analyse the potential risks of increasing levels of mortgage debt and of mortgage credit funded from capital markets;
secina, ka ES hipotekārā tirgus turpmāka, labi pārdomāta integrācija var dot labumu patērētājiem un sniegt ieguldījumu ekonomikā;
Concludes that there is potential for consumer and economic benefits by some further, well-considered integration of the EU mortgage market;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ECB un dalībvalstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ECB and the governments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par jaunu daudzvalodības pamatstratēģiju ( 2006/2083(INI) )
European Parliament resolution on a new framework strategy for multilingualism ( 2006/2083(INI) )
ņemot vērā EK līguma 149., 151. un 308. pantu,
having regard to Articles 149, 151 and 308 of the EC Treaty,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 22. pantu,
having regard to Articles 21 and 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
, un tajā ietverto norādi par valodu daudzveidību Eiropā,
and the reference therein to linguistic diversity in Europe,
ņemot vērā Eiropas Padomes pieņemto Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā,
having regard to the European Charter for Regional or Minority Languages of the Council of Europe, which entered into force on 1 March 1998,
ņemot vērā Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvenciju, kas stājās spēkā 1998. gada 1. februārī,
having regard to the Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities, which entered into force on 1 February 1998,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0372/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0372/2006 ),
tā kā valodu un kultūras daudzveidības cienīšana ir viens no ES pamatprincipiem, kas ietverts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā: "Savienība ciena kultūras, reliģijas un valodu daudzveidību";
whereas respect for linguistic and cultural diversity is a basic principle of the EU and is enshrined in the following terms in Article 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union: "The Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity",
tā kā daudzvalodība ir īpaša ES iezīme, kas padara to par izteiksmīgu piemēru, un tā ir Eiropas kultūras būtiska sastāvdaļa;
whereas multilingualism is a special feature of the EU that makes it a clear example as well as a basic component of European culture,
tā kā iepriekšminētajā 2003. gada 14. janvāra rezolūcijā Parlaments aicināja EK līgumā iekļaut šādu jaunu 151a pantu: "Kopiena savās kompetences jomās ciena un veicina valodu daudzveidību Eiropā, tostarp reģionālās un mazākumtautību valodas kā šīs daudzveidības izpausmi, sekmējot dalībvalstu sadarbību un izmantojot citus piemērotus instrumentus šī mērķa sasniegšanai";
whereas in its above-mentioned resolution of 14 January 2003, it called for the following new Article 151a to be inserted in the EC Treaty: "The Community shall, within its spheres of competence, respect and promote linguistic diversity in Europe, including regional or minority languages as an expression of that diversity, by encouraging cooperation between Member States and utilising other appropriate instruments in the furtherance of this objective",
tā kā daudzvalodības veicināšana plurālistiskā Eiropā ir būtisks kultūras, ekonomiskās un sociālās integrācijas faktors, kas uzlabo pilsoņu prasmes un veicina mobilitāti;
whereas the promotion of multilingualism in a pluralistic Europe is an essential factor in cultural, economic and social integration, enhancing citizens" skills and facilitating their mobility,
tā kā dažas Eiropas valodas tiek lietotas arī daudzās valstīs ārpus ES un tās veido būtisku saikni starp dažādu pasaules reģionu tautām un nācijām;
whereas some European languages are also spoken in a great number of non-Member States and constitute an important link between peoples and nations of different regions in the world,
tā kā dažām Eiropas valodām ir īpašas iespējas nekavējoties veidot tiešu saziņu ar citām pasaules daļām;
whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
tā kā valodu daudzveidība var būt sociālās kohēzijas elements un tolerances, atšķirību pieņemšanas, identifikācijas un tautu savstarpējas sapratnes avots;
whereas linguistic diversity can be an element of social cohesion and a source of tolerance, acceptance of differences, identification and mutual understanding among peoples,
tā kā daudzvalodībai jācenšas veicināt arī cieņu pret daudzveidību un toleranci, lai novērstu jebkādu aktīvu vai pasīvu konfliktu veidošanos starp dažādu valodu kopienām dalībvalstīs;
whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
tā kā katra valoda ir vissvarīgākais līdzeklis, lai piekļūtu attiecīgajai kultūrai, un atšķirīgs veids, kā uztvert un aprakstīt realitāti, tāpēc valodām ir jānodrošina apstākļi, kas vajadzīgi to attīstībai;
whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
tā kā, lai veicinātu svešvalodu mācīšanos un līdz ar to sasniegtu mērķi "dzimtā valoda +2", ir svarīgi zināt principus, kas nosaka runas apguvi un pamatjēdzienu formulēšanu un apgūšanu agrā bērnībā un kas ir dzimtās valodas prasmes pamatā;
whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of "mother tongue +2", it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
tā kā reģionālās un mazākumtautību valodas ir nozīmīga kultūras vērtība un daļa no kopējā kultūras mantojuma, ir jāuzlabo atbalsts to saglabāšanai;
whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation should be improved,
tā kā Eiropas Parlaments un Reģionu komiteja daudzos gadījumos ir pievērsuši uzmanību mazāk izplatīto valodu nozīmībai un pašlaik ES līmenī nav tiesību normu par Eiropas reģionālajām un mazāk izplatītajām valodām;
whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
tā kā īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai valodu apguve būtu pieejama cilvēkiem, kuri nokļuvuši nelabvēlīgos vai grūtos apstākļos, un invalīdiem,
whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos un it īpaši jauno pamatstratēģiju, kas paredz uzlabot valodu zināšanas un izmantot tās gan saistībā ar kultūru, gan ekonomiku;
Welcomes the Commission's commitment, and particularly the new Framework Strategy, to foster the knowledge of languages and take cultural and socio-economic advantage of it;
uzskata, ka, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā izvirzītos mērķus, Eiropas Savienībā ir būtiski uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un pieejamību, veicinot svešvalodu apguvi;
Considers that, in order to achieve the objectives set by the Lisbon strategy, it is essential to improve the quality, effectiveness and accessibility of the education and training systems in the European Union by promoting foreign language learning;
atzīmē pasaulē plašāk lietoto Eiropas valodu stratēģisko nozīmi, jo tās ir līdzeklis saziņai un solidaritātei, sadarbībai un ekonomiskām investīcijām un tādēļ viena no galvenajām politiskajām vadlīnijām Eiropas daudzvalodības politikā;
Acknowledges the strategic importance of European World Languages as a communication vehicle and as a means of solidarity, cooperation, and economic investment and, therefore, as one of the main political guidelines of European policy on multilingualism;
atzinīgi vērtē Komisijas ilgtermiņa mērķi uzlabot individuālo valodu prasmi, ņemot vērā 2002. gada Barselonas Eiropadomē izvirzīto mērķi, ka pilsoņiem papildus savai dzimtajai valodai ir jāapgūst vismaz divas svešvalodas;
Welcomes the Commission's long-term objective to improve individual language skills, referring to the target set in 2002 by the Barcelona European Council whereby citizens should learn at least two foreign languages in addition to their mother tongue;
šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm, ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai patiešām īstenotu svešvalodu apguves politiku; turklāt vēlreiz apliecina, ka valodu apguve jaunībā ir ļoti svarīga un tā jābalsta uz visefektīvākajām pieejamajām metodēm;
Reminds the EU Member States, to that end, that it is necessary to take appropriate measures to promote a genuine policy of learning foreign language skills ; furthermore, re-affirms that the early learning of languages is of considerable importance, and should be based on effective methods according to the best available techniques;
uzskata, ka trūkst detalizētu un ticamu datu un piemērotu rādītāju, kas atspoguļotu svešvalodu zināšanu pašreizējo situāciju dalībvalstīs, un tādēļ atzinīgi vērtē priekšlikumu par Eiropas valodu kompetences rādītāju; šim rādītājam jāietver visas ES oficiālās valodas un, ja tas no procedūras viedokļa ir iespējams, to varētu attiecināt ne tikai uz piecām plašāk lietotajām valodām, ietverot arī citas ES valodas, lai gūtu reālu priekšstatu par valodu prasmi;
Considers that there is a lack of detailed and reliable data and appropriate indicators related to the current situation of foreign language competence in the Member States and therefore welcomes the proposal for a European Indicator of Language Competence; that indicator should include all official EU languages and could, if feasible from a procedural point of view, be extended beyond the five widely-spoken languages to include the other EU languages, in order to gain a true picture of language competence;
uzskata, ka priekšlikumiem par daudzvalodību nav jāaprobežojas tikai ar dalībvalstu galvenajām/oficiālajām valodām;
Believes that proposals for multilingualism should not be limited to the main official/ Member State languages;
atzinīgi vērtē Komisijas saistības sniegt pilsoņiem pieeju ES tiesību aktiem, procedūrām un informācijai viņu valodās; tomēr šeit jāietver pēc iespējas vairāk dalībvalstu valodu, kuras lieto ES pilsoņi; šādā veidā varētu īstenot Komisijas paziņojumu, ka pilsoņiem ir tiesības piekļūt Eiropas Savienībai savā valodā bez jebkādiem šķēršļiem; tas būtu svarīgs solis, lai samazinātu plaisu starp ES un daudziem tās pilsoņiem, kas ir galvenais mērķis D plānā par demokrātiju, dialogu un debatēm;
Welcomes the Commission's commitment to give citizens access to EU legislation, procedures and information in their own languages; however this should include as many as possible of the languages of Member States used by EU citizens; in this way the Commission's statement to the effect that citizens have a right to access the EU in their own language without any barriers would become a reality; this would be an important step in closing the gap between the EU and many of its citizens, which is the main aim of Plan D for Democracy, Dialogue and Debate;
aicina Komisiju un citas Eiropas iestādes savās Interneta vietnēs pēc iespējas pilnīgāk izmantot jauno digitālo tehnoloģiju sniegtās tulkošanas iespējas, lai Eiropas pilsoņi varētu tās izmantot, lai informāciju par Eiropu iegūtu Internetā savā valodā;
Calls on the Commission and the other European institutions to make the best possible use of new digital and technological translation tools on their Internet sites so as to enable European citizens to have access to, and obtain from the Internet, information about Europe in their own languages;
uzskata, ka migrantiem, kuri vēlas apgūt mītnes valsts tiesību aktos noteikto valsts valodu vai valodas, ir jāsniedz visplašākās iespējas, lai varētu nodrošināt viņu sociālo un kultūras integrāciju nepieciešamajā apjomā, izmantojot valodu apguvē un migrantu integrācijā pārbaudītas un efektīvas metodes, un ir jāsniedz iespēja saņemt apmācību viņu dzimtajā valodā, tādējādi saglabājot viņu saikni ar izcelsmes valsti;
Considers that the widest opportunities should be provided for migrants to learn the language or languages of host countries, as defined by the legislation of those countries, with a view to their social and cultural integration in so far as is necessary, using methods which have proved effective in language learning and for the integration of migrant citizens and to enable them to be taught in their mother tongue as a way of preserving their ties with their country of origin;
atzinīgi vērtē viedokli, ka dalībvalstis jāiedrošina izveidot valstu plānus, jo atzīst vajadzību dalībvalstu līmenī plānot ar valodu saistītus pasākumus; tas uzlabotu daudzu mazāk izmantotu valodu situāciju un paaugstinātu informētību par valodnieciskās dažādības nozīmību; iesaka dalībvalstu plānos ietvert attiecīgajā dalībvalstī mazāk izmantotās valodas, aplūkot iespēju ieinteresētiem pieaugušajiem apgūt šīs valodas un iekļaut šādu pieredzi pie labākās prakses paraugiem;
Welcomes the idea of encouraging Member States to establish National Plans, because it recognises the need for language planning at Member State level; this will act to enhance many of the less widely used languages and raise awareness of the importance of linguistic diversity; suggests that Member State Plans should include the lesser-used languages within each Member State and examine the possibility for interested adults to learn these languages, and include these projects as examples of best practice;
atbalsta pasākumus skolotāju apmācības uzlabošanai, attiecinot to arī uz arodskolotājiem un ne tikai valodu skolotājiem, turklāt uzskata, ka jāpaplašina valodu skaits, kuras māca gan skolā, gan ārpus tās, lai nākamie skolotāji varētu apgūt vairākas valodas un vēlāk mācīt tajās vienādā līmenī, ja vien šajā virzienā tiek izrādīta interese; šajā sakarā atgādina, ka valodu apguve ir būtiska, lai veicinātu un atvieglotu mobilitāti ne tikai studentiem, bet arī visiem darbiniekiem, kas vēlas strādāt kādā dalībvalstī;
Supports action for better teacher training, also for non-language and vocational teachers, and adds that the number of languages taught both within and outside school should be broadened to enable future teachers to learn, and subsequently teach, a greater diversity of languages under the same conditions, provided that there is an expression of interest in this direction; recalls, in this connection, that language training is essential to promote and facilitate mobility not only for students but also for all workers seeking to carry on an occupation in one of the Member States;
mudina īpašu uzmanību pievērst valodu mācīšanai cilvēkiem, kuri ir nelabvēlīgos vai grūtos apstākļos, un invalīdiem;
Urges that particular attention be given to promoting language learning for people in disadvantaged and difficult circumstances and for people with disabilities;
uzskata, ka valodu apguvei jābūt mūžizglītības programmas būtiskam elementam;
Considers that language acquisition should be an essential element in the lifelong learning programme;
atzinīgi vērtē, ka augstākās izglītības iestādes aktīvāk piedalās daudzvalodības veicināšanā ne tikai attiecībā uz studentiem un darbiniekiem, bet arī attiecībā uz plašāku vietējo kopienu, un tādēļ uzskata, ka jāveicina saites starp universitātēm un vietējām un reģionālām iestādēm;
Welcomes the fact that higher education institutions play a more active role in promoting multilingualism not only amongst students and staff, but also amongst the wider local community, and therefore believes that linkages should be encouraged between universities and national, local and regional authorities;
atzinīgi vērtē pievēršanos 7. pētniecības pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pasākumiem ar valodu saistītajās informācijas tehnoloģijās, lai ar jauno informācijas tehnoloģiju palīdzību uzlabotu daudzvalodību;
Welcomes the focus on research and technological development activities on language-related information technologies within the 7th Framework Research Programme in order to enhance multilingualism through new IT;
atbalsta priekšlikumus par daudzvalodību informācijas sabiedrībā un daudzvalodīga satura un zināšanu radīšanu un apriti; ir arvien vairāk tehnoloģiju, kas palīdzēs plašāk izmantot visas valodas, tostarp arī mazāk izmantotās; tehnoloģijas piedāvā vislielāko potenciālu, lai visām Eiropas valodām nodrošinātu sociolingvistisku vidi;
Supports the proposals for multilingualism in the information society and the creation and circulation of multilingual content and knowledge; there is an increasing array of technologies that will help a greater use of all languages, including those less widely used; technology offers the greatest potential for ensuring social linguistic space for all of Europe's languages;
atbalsta priekšlikumus attīstīt ar valodu saistītas profesijas un nozares; visām Eiropas valodām būs vajadzīgas jaunās tehnoloģijas, piemēram, runas apstrāde, balss atpazīšana utt., turklāt jāattīsta arī terminoloģija un valodas mācīšana, sertifikācija un pārbaudīšana; citādi mazāk izmantotās valodas tiks nomāktas un to sociolingvistisko telpu pārņems plašāk izmantotās valodas;
Supports the proposals to develop language-related professions and industries; all European languages will need new technologies such as speech processing, voice recognition and so on, as well work on terminology, developing language teaching, certification and testing; otherwise lesser-used languages will be left behind with their linguistic social space taken over by the more widely spoken languages;
atzinīgi vērtē priekšlikumu valodu mācīšanā, zināšanu pārbaudīšanā un sertifikācijā uzlabot pārredzamību, publicējot apkopojumu par pašlaik pieejamām sistēmām;
Welcomes the proposal for greater transparency in language teaching, testing and certification by publishing an inventory of the systems currently available;
aicina Eiropas iestādes un struktūras uzlabot saziņu ar pilsoņiem viņu valodās, neatkarīgi no tā, vai šīm valodām ir oficiāls statuss dalībvalsts vai ES līmenī;
Calls on the European institutions and bodies to improve their communication with citizens in their own national language, regardless of whether the language in question has official status at Member State or EU level;
aicina Eiropas iestādes un struktūras cieši sadarboties ar Eiropas Padomi valodu daudzveidības un valodu mācīšanās veicināšanā un aizsardzībā, kā arī izmantot tās pieredzi valodu politikas jomā (piemēram, Eiropas Valodu portfeli un Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu);
Calls on the European institutions and bodies to cooperate closely with the Council of Europe in the promotion and protection of linguistic diversity and language learning, and to build on its experience in the area of language policy (such as the European Language Portfolio or the European Charter for Regional and Minority Languages);
mudina Komisiju iespēju robežās turpināt īstenot tā iepriekš minētajā 2003. gada 4. septembra rezolūcijā iekļautos priekšlikumus un regulāri informēt Parlamentu par rezultātiem;
Encourages the Commission to continue implementing the proposals set out in its above-mentioned resolution of 4 September 2003 in so far as they are feasible, and to notify Parliament regularly of the results;
aicina Eiropas ombudu pievērst īpašu uzmanību, lai nodrošinātu cieņu pret Eiropas pilsoņu tiesībām attiecībā uz valodu, un nodrošināt ES valodu konfliktsituāciju risināšanai dažādus risinājumus;
Calls on the European Ombudsman to pay particular attention to guaranteeing respect for the linguistic rights of European citizens, and to provide more ways of resolving EU language conflict situations;
aicina Komisiju atvieglot un veicināt informācijas un finansējuma pieejamību struktūrām, kas pieteikušās veicināt daudzvalodību ar tīkliem un/vai projektiem, ko Komisija finansēs, sākot no 2007. gada;
Calls on the Commission to facilitate and promote access to information and funding for applicant bodies seeking to promote multilingualism through networks and/or projects funded by the Commission from 2007 onwards;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstīm.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council and the governments of the Member States.
B6-0578 , 0579 , 0580 , 0581 , 0582 un 0583/2006
B6-0578 , 0579 , 0580 , 0581 , 0582 and 0583/2006
tā kā īpašais veicināšanas režīms jūtīgajām valstīm, kuras atbilst ilgtspējīgai attīstības un labas pārvaldības kritērijiem, paredz, ka preferenciālu piekļuvi Eiropas tirgiem piešķir to jaunattīstības valstu izcelsmes precēm, kuras īsteno noteiktus cilvēktiesību un darbinieku tiesību, vides aizsardzības, narkotiku apkarošanas un labas pārvaldības starptautiskus standartus;
whereas the special incentive arrangements for vulnerable countries which meet objective criteria for sustainable development and good governance (GSP+) involve granting preferential access to European markets for goods originating in developing countries that implement certain international standards in human and labour rights, environmental protection, the fight against drugs and good governance,
tā kā viens no tarifa preferenču saņemšanas kritērijiem VPS+ ir Regulas (EK) Nr. 980/2005 III pielikumā iekļauto galveno ANO un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, kā arī ar vidi un labu pārvaldību saistīto konvenciju ratifikācija un efektīva īstenošana;
whereas the criteria for obtaining tariff preferences under GSP+ include ratification and effective implementation of core UN and ILO conventions as well as conventions related to the environment and governance principles, as listed in Annex III to Regulation (EC) No 980/2005,
tā kā ar Lēmumu 2005/924/EK Komisija piešķīra īpašu veicināšanas režīmu Bolīvijai, Ekvadorai, Gruzijai, Gvatemalai, Hondurasai, Kolumbijai, Kostarikai, Moldovas Republikai, Mongolijai, Nikaragvai, Panamai, Peru, Salvadorai, Šrilankai un Venecuēlai;
whereas, in Decision 2005/924/EC, the Commission granted special incentive arrangements to Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Georgia, Guatemala, Honduras, Sri Lanka, Republic of Moldova, Mongolia, Nicaragua, Panama, Peru, El Salvador and Venezuela,
tā kā jaunajai VPS+ sistēmai jāmudina saņēmējvalstis sasniegt attīstības mērķus, tostarp attiecīgu iestāžu nodibināšanu, lai pilnīgi ievērotu ANO un SDO konvencijās ietvertās tiesības;
whereas the new GSP+ scheme should act as an incentive for beneficiary countries to attain development objectives, including the setting up of appropriate institutions to comply fully with the rights enshrined in the UN and ILO conventions,