natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž pārliecību, ka ļoti lielā augšņu dažādība (320 veidu un vēl daudz apakšveidu) rada nepieciešamību ne tikai valstīs lietot augšupējo metodi; bet risināt problēmu arī Eiropas līmenī, veidojot Eiropas stratēģiju, kas balstītos uz profilaksi, sabiedrības informēšanu un riska zonu apzināšanu; aicina dalībvalstis ne tikai pieņemt augsnes aizsardzības tiesību aktus, bet arī uzņemties līdzatbildību par augsnes aizsardzību, ņemot vērā īpašnieku atbildību; uzskata, ka jo īpaši reģionālām un vietējām iestādēm jāuzņemas svarīga loma, izstrādājot augsnes aizsardzības uzdevumus un plānus;
Firmly believes that the huge diversity in terms of types of soil (320, with numerous sub-types) necessitates, in addition to national bottom-up approaches, a European strategy based on prevention, public awareness, information and the identification of risk areas to deal with this problem at European level; calls on Member States without soil protection legislation to shoulder their responsibilities for soil protection, taking also into account the responsibilities of owners; considers, in particular, that regional and local authorities should play a major part in formulating objectives and plans for soil protection;
uzskata, ka tematiskā stratēģija ir jāstiprina visās dalībvalstīs, un ka šīs stratēģijas īstenošana būtu daudz dinamiskāka, ja to papildinātu ar finanšu palīdzības pasākumiem no tiem budžeta līdzekļiem, kas paredzēti kohēzijas reģioniem;
Considers that the thematic strategy needs to be strengthened in all Member States, and that much more dynamic progress will be made in implementing the strategy if it is complemented by financial aid measures financed from available budget appropriations for cohesion regions;
konstatē, ka augsne ir kopīgs resurss; uzsver, ka atšķirībā no ūdens, gaisa un bioloģiskās daudzveidības, par kuriem ir radīti īpaši Kopienas tiesību akti, attiecībā uz augsni šādu tiesību aktu nav, kaut gan augsne ir izšķiroši svarīga ilgtermiņa un noturīgai pārtikas, dzīvnieku barības, šķiedrvielu un ‐ arvien biežāk ‐ arī biomasas ražošanai;
Notes that soil is a shared resource; stresses that, unlike water, air and biodiversity, that do have specific Community legislation, soil, which is a crucial factor in the long-term, sustainable production of food, feed, fibres, and, increasingly, of biomass, has no such legislation;
uzsver, ka ES pamatdirektīva ir pilnīgi pamatota arī no likumdošanas uzlabošanas viedokļa, jo gan esošo un vēl papildināmo ES tiesību aktu, gan arī brīvprātīgas prasmju talāknodošanas iespēju izvērtējums arvien vēl atklāj trūkumus augsnes aizsardzībā;
Stresses that, in accordance with the principles of better lawmaking, an EU framework directive is fully justified given that the evaluation of existing EU legislation, which should first be supplemented, and of voluntary options based on the transfer of know-how still reveals gaps in soil protection;
prasa, lai jaunu Eiropas līmeņa noteikumu apspriešana notiktu tikai uz šo pasākumu pamata un tad, ja tas arī pēc tam tiktu atzīts par nepieciešamu, taču tad šajos noteikumos būtu jāiekļauj saistoši uzlabošanas noteikumi;
Calls for new European rules to be considered, if still deemed necessary, only on the basis of such measures, and in that case to lay down binding standards for improvements;
piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir nepieciešama pamatdirektīva par augsnes aizsardzību, jo augsnei ir svarīga nozīme tādu starptautisku problēmu risināšanā kā augsnes ražīguma, ekosistēmu pakalpojumu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, ko izraisa mežu izzušana, ūdens kvalitātes pasliktināšanās, stepju veidošanās, pastāvīga augsnes erozija, periodiski plūdi un zemes nogruvumi, kā arī drošas pārtikas ražošana pietiekama apjomā;
Agrees with the Commission that there is a need for a framework directive on soil protection, because of the important role of the soil in addressing international challenges such as the decline of soil productivity, ecosystem services and biodiversity, caused by deforestation, deteriorating water quality, steppe formation, continued soil erosion, recurring floods and landslides, and in ensuring sufficient and safe food production ;
uzskata, ka pamatdirektīva ir piemērots augsnes aizsardzības pasākums, kurā pienācīgi ievērots subsidiaritātes princips (EK līguma 5. panta 2. punkts) un samērība (EK līguma 5. panta 3. punkts), un tā veicinās augsnes politikas virzienu attīstību dalībvalstīs, neradot konkurences kropļojumu; uzskata, ka pamatdirektīvā jāatzīst jau esošie dalībvalstu un Kopienas tiesību akti un ar to nav jārada nevajadzīgi administratīvie šķēršļi dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī zemes īpašniekiem;
Believes that a framework directive is an adequate measure for soil protection, having due regard for the subsidiarity principle (Article 5, second paragraph, of the EC Treaty), and subject to proportionality (Article 5, third paragraph, of the EC Treaty), and could enable Member States that have not yet done so to develop soil policies without creating distortion of competition; believes that the framework directive should recognise the already existing national and Community legislation and should not add any unnecessary administrative burden on Member States, regional and local authorities, and land owners;
norāda, ka ir jāņem vērā lielā augsnes daudzveidība, reģionāli atšķirīgās problēmu jomas un esošās augsnes aizsardzības valsts koncepcijas, tādējādi nodrošinot, ka dalībvalstīm ir ievērojama elastība tiesiskās sistēmas veidošanā; noteikti konstatē, ka augsne ir tāda politikas joma, kurā lielās daudzveidības dēļ vajadzīgi vietējā un reģionālā līmenī izstrādāti individuāli risinājumi;
Points out that the high degree of soil diversity, the regionally differentiated problem areas and the existing national soil protection blueprints must be taken into account by ensuring that Member States retain a considerable degree of flexibility when designing the legislative framework; states emphatically that soil is a policy area which, by virtue of its great diversity, requires tailor-made solutions that need to be developed at local and regional levels;
secina, ka ir vajadzīga skaidra robeža starp šo direktīvu un citām Eiropas tiesību normām, kas skar augsnes aizsardzību, lai novērstu likumdošanas dubultošanos;
Concludes that a clear demarcation is needed between this directive and other European legislative standards relating to soil protection in order to avoid regulatory duplication;
Sinerģija ar citiem Kopienas politikas virzieniem
Synergy with other Community policies
ierosina veikt padziļinātu novērtējumu un analīzi attiecībā uz tām direktīvam, kas Eiropas Savienībā jau ieviestas, piemēram, Gruntsūdeņu direktīvu un Nitrātu direktīvu, novērtēt un analizēt līmeni, kādā dalībvalstis īsteno lauksaimniekiem piemērojamās savstarpējās atbilstības prasības; uzskata, ka nepieciešamības gadījumā šīs analīzes rezultātus varēs izmantot, lai izstrādātu saistošus pasākumus augsnes kvalitātes veicināšanai; uzskata, ka uz šīs analīzes pamata būtu iespējams veikt arī informācijas apmaiņu Eiropas Savienībā, lai veicinātu augsnes kvalitāti;
Proposes that an in-depth evaluation and analysis be carried out of directives already introduced in the European Union, such as the Groundwater Directive and the Nitrates Directive, and that the extent to which Member States are meeting the cross-compliance conditions applicable to farmers be evaluated and analysed; considers that, on the basis of this analysis, binding measures may, if necessary, be drawn up to promote soil quality; notes that it will also be possible, on the basis of this analysis, to carry out an exchange of information within the EU in order to promote soil quality;
aicina Komisiju pārbaudīt, kā dalībvalstīs tiek īstenoti citu Kopienas tiesību aktu atbilstīgie augsnes aizsardzības noteikumi attiecībā uz gaisu, ūdeni, atkritumiem, klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību, pārtuksnešošanos, lauksaimniecību, enerģētiku, ražojumiem, rūpniecību, transportu un reģionālo attīstību, un līdz 2008. gada beigām sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam par to, kā šos tiesību aktus var labāk izmantot augsnes aizsardzības palielināšanai;
Calls on the Commission to examine the implementation in Member States of relevant soil protection provisions in other Community legislation on air, water, waste, climate change, biodiversity, desertification, agriculture, energy, products, industry, transport and regional development, and to report to the European Parliament before the end of 2008 on how such legislation can be better used for increased soil protection;
atbalsta Komisijas viedokli, ka daudzos Eiropas reģionos augsnes stāvoklis ir jāuzlabo, taču uzskata, ka Komisijai jāvelta lielāki pūliņi, lai nodrošinātu atbilstību esošiem tiesību aktiem;
Endorses the Commission's view that soil conditions need to be improved in many European regions, but believes that the Commission should make greater efforts to ensure consistency with current legislation;
uzsver nepieciešamību izvairīties no dublēšanās, pretrunām un nekonsekvencēm attiecībā uz jau esošiem ES noteikumiem;
Stresses the need to avoid overlapping, contradictions and inconsistencies in relation to existing EU rules;
atbalsta Komisijas darbību un termiņu plānu Notekūdeņu dūņu direktīvas un Direktīvas par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli izskatīšanai, kā arī lai novērtētu iespējamo sinerģiju starp augsnes aizsardzības pasākumiem un citiem pasākumiem, tostarp atbilstoši Ūdens pamatdirektīvai; turklāt aicina Komisiju novērtēt iespējamo sinerģiju ar Direktīvu par atkritumiem;
Supports the Commission in its actions and its time schedule to review the Sewage Sludge and the Integrated Pollution Prevention and Control Directives and to assess possible synergies between soil protection measures and measures under inter alia the Water Framework Directive; further calls on the Commission to assess possible synergies with the Waste Directive;
vēlreiz aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt direktīvu par bioloģisko atkritumu drošu pārvaldību, lai samazinātu bioloģisko atkritumu daudzumu izgāztuvēs un dedzinātavās, tā vietā veicinot komposta un biogāzes ražošanu; uzsver, ka atbilstīgas kvalitātes komposts un biogāzes ražošanas pārpalikumi var ievērojami sekmēt augsnes organisko vielu saglabāšanu un pieaugumu;
Calls again on the Commission to develop as soon as possible a directive on the sound management of biowaste with the objective of reducing the amount of biowaste that is landfilled or incinerated and of promoting instead the production of compost and biogas; points out that compost and treated residues from the production of biogas which are of suitable quality can greatly support the preservation and increase of soil organic matter;
atzīst, ka izmaiņas saistībā ar augsnes izmantošanu var palielināt oglekļa sekvestrāciju vai veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu, piemēram, izcērtot mežus, nepareizi veiktas augu apūdeņošanas vai apūdeņošanas dēļ nosusinot kūdrājus, uzarot daudzgadīgās ganības, vai arī nepareizi aparot nogāzes; atzīst, ka ne tikai augsnes izmantošanai ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām, bet arī klimata pārmaiņas var izraisīt būtisku augsnes degradāciju vai eroziju;
Recognises that a change in soil use can result in an increase in carbon sequestration or in an increase in greenhouse gas emissions, for example in the case of deforestation, or when peatlands are drained as a result of inappropriate phyto-irrigation or aquatic irrigation, or permanent grasslands ploughed up or through inappropriate ploughing of slopes; recognises that not only does soil use have a strong impact on climate change, but that climate change itself can result in severe soil degradation or erosion;
atzīst, ka klimata pārmaiņas, mainoties temperatūrai un nokrišņiem, var ievērojami ietekmēt augsnes bioģeoķīmiskos ciklus, kuri ietekmē augsnes auglību; atzīst, ka, klimatam mainoties, īpaša uzmanība turpmāk jāpievērš augsnes barības vielu un ūdens līdzsvaram un tā ietekmei uz pārtikas ražošanu, barības vielu un piesārņotāju pārnesei un augsnes ūdens pieejamībai;
Recognises that climate change, through changes in temperature and rainfall, may have large impacts on the biogeochemical cycles in soils that affect soil fertility; recognises also that especially changes in soil nutrient and water balances and their effect on food production, nutrient and contaminant transport and soil water availability need further attention in a changing climate;
aicina Komisiju apspriest pasākumus, tostarp vienotu minimālo nodevu, piemēram, par oglekļa zudumiem; šādas nodevas jāiekasē valsts līmenī, un ieņēmumi jāizlieto tās problēmas risināšanai, kura ir piesārņojuma nodevas pamatā, piemēram, lai izstrādātu sistēmas, ar kurām var veikt lielāku oglekļa sekvestrāciju;
Calls on the Commission to consider measures, including a common minimum levy, for example, on carbon loss; such levies must be collected at national level and the proceeds must be used to resolve the pollution problem that provides the basis for the levy, for example, to develop systems involving more carbon sequestration;
aicina Komisiju veicināt turpmākus pētījumus par augsnes nozīmi labākā ūdens saglabāšanā un cīņā pret gruntsūdens līmeņa pazemināšanos, klimata pārmaiņu mazināšanā un attiecībā uz pielāgošanos šīm pārmaiņām, kā arī noskaidrot iespējamās paraugprakses attiecībā uz pasākumiem, kas palielina oglekļa sekvestrāciju augsnē, kā arī līdz 2009. gada beigām sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam par pašreiz veiktā Komisijas pētījuma rezultātiem;
Calls on the Commission to promote further research on the soil's role in increasing water retention and combating falling groundwater levels, in mitigation of and adaptation to climate change and to identify possible best practices on measures that increase carbon sequestration in the soil, and to report to the European Parliament before the end of 2009, when an ongoing Commission study will have delivered some results;
konstatē, ka ražīga lauksaimniecības zeme kļūst par arvien retāku pasaules resursu un tāpēc vajadzīgas noturīgas lauksaimniecības metodes, ar kurām var saglabāt augsnes vērtīgās īpašības;
Notes that productive agricultural land is an increasingly scarce global resource and that this calls for sustainable agricultural practices that preserve valuable soil qualities;
atzīst, ka lauksaimniecības metodes, kas nav noturīgas, var ļoti nelabvēlīgi ietekmēt augsni un lejteces ūdeņus, ja tās neaizsargā viegli iespaidojamo bioķīmisko līdzsvaru un augsnes bioloģisko daudzveidību;
Recognises that unsustainable agricultural practices may have profound adverse effects on soils and downstream waters through failure to protect sensitive biogeochemical balances and soil biodiversity;
norāda, ka zemkopībai un mežkopībai ir būtiska loma, saglabājot augsnes kvalitāti un augsni atdzīvinot, un ka zemes un mežu īpašnieki paši ir būtiski ieinteresēti uzturēt augsni labā stāvoklī, lai nodrošinātu pamatu ražošanai; vērš uzmanību uz nepieciešamību novērst ekoloģiski augstvērtīgas vai ražīgas augsnes pilnīgu sablīvēšanos un pasargāt šādu augsni no pārklāšanas ar mākslīgu segumu pilsētu vai citas infrastruktūras attīstības rezultātā, jo īpaši attiecībā uz ražīgu lauksaimniecībā izmantojamu augsni, augsni piekrastes joslā un tādu augsni, kas atrodas upju ielejās; aicina valsts iestādes no vietējā līdz pat Kopienas līmenim pievērst minētajām vietām īpašu uzmanību, jo cilvēka darbības ietekme uz tām ir ļoti liela;
Points out that agriculture and forestry play a crucial role in maintaining soil quality and revitalising soil, and that there is considerable self-interest on the part of those engaged in farming and forestry in maintaining their land in good condition as a basis of production; draws attention to the need to avoid the permanent sealing of soils of high ecological or productive value, and prevent them from being covered with artificial surfaces as a result of urban development and other infrastructure, especially those located in zones such as river plains, fertile farmland and coastal zones; calls for all public authorities from local to Community level to pay particular attention to the latter, which are under strong pressure from human activity;
aicina Komisiju noteikt prioritātes Eiropas lauku apgabalu izmantošanai tā, lai augsne tiktu aizsargāta vislabākā iespējamā veidā un tiktu izveidots pamats augsta līmeņa bioloģiskai daudzveidībai un oglekļa sekvestrācijai; turklāt līdzās sekvestrācijai augsnē ir jānodrošina, ka procesā tiek iekļauti arī meži, aizsargjoslas un ne mazāk svarīgā agromežsaimniecība;
Calls on the Commission to establish priorities as to how Europe's land area is to be used so that the soil is protected in the best way possible and a basis is created for high levels of biodiversity and carbon sequestration; in addition to sequestration in the soil, it should be ensured that woods, shelter belts and, not least, agro-forestry are included;
vēlreiz atgādina aicinājumu Komisijai izveidot katalogu par lauksaimniecības prakses virzieniem un to dažādo ietekmi uz augsni, lai popularizētu šiem virzieniem atbilstošu agrotehnisku paraugpraksi un tās labvēlīgo ietekmi uz augsni un vidi plašākā nozīmē;
Reiterates its call on the Commission to establish a catalogue of agricultural practices and their different effects on soil, so that best agro-technical practices can be promoted in line with the characteristics of farming and its benefits for the soil and the wider environment;
aicina Komisiju popularizēt demonstrācijas stendus par noturīgu lauksaimniecības praksi, kas nodrošina augsnes saglabāšanu;
Calls on the Commission to promote show-cases of sustainable agricultural practices geared towards soil conservation;
uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir ievērot piesardzības principu un nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērota Sestā Kopienas vides rīcības programma un ES tiesību akti vides jomā, piemēram, Dzīvotņu direktīva, Putnu direktīva un Ūdens pamatdirektīva; turklāt uzskata, ka nepieciešamības gadījumā Kopienas politikas virzieni ir jāpārskata, lai labāk novērstu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Considers it crucial to apply the precautionary principle and to make sure that the Sixth EAP and EU environmental legislation such as the Habitats, Birds and Water Framework Directives are fully respected; further believes that Community policies should be revised, where necessary, so as to better prevent decline in biodiversity;
, kurā augsnes funkciju pētniecība iekļauta prioritārajās jomās ,,Vide" un ,,Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija";
, which covers research into soil functions as part of its "Environment" and "Food, Agriculture and Biotechnology" priority areas;
uzskata, ka arvien plašākā pārtuksnešošanās un stepju veidošanās, kas ietekmē dažādus Savienības reģionus, ir cilvēku darbības rezultāts, ko rada mežu izzušana plašos apgabalos un ganību pārmērīga nosusināšana, un šo procesu sociālekonomiskie rezultāti un ietekme uz dabisko vidi netiek pietiekami atspoguļota, kā arī pietiekamu uzmanību tam nav pievērsušas dažas Kopienas struktūras; atzīst, ka visā Kopienā jāveic plašāki pētījumi un izglītošana;
Considers that the worsening desertification and steppe formation process affecting various regions in the Union is a result of significant anthropressure, caused by deforestation of vast areas and excessive desiccation of grasslands, and that its socio-economic repercussions and impact on the natural environment have not been adequately reflected or met with sufficient awareness in certain Community bodies; recognises the need for greater research and awareness throughout the Community;
šajā sakarā norāda, ka pārtuksnešošanās notiek četrpadsmit dalībvalstīs, bet pārējās trīspadsmit ‐ kaut tieši šādi procesi tur vēl nenotiek ‐ arī vērojama reģionāla vai vietēja rakstura negatīva ietekme uz vidi, piemēram, erozija vai augsnes sasāļošanās;
Points out, in this connection, that 14 Member States are affected by desertification, and that the remaining 13, even if they are not actually affected, are subject to regional or local environmental pressures such as erosion or salinisation;
uzskata, ka pamatdirektīva ievērojami sekmēs ANO konvencijas "Par cīņu pret pārtuksnešošanos" ieviešanu un pastiprinās centienus nepieļaut un mazināt pārtuksnešošanos un stepju veidošanos tajās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kur tas notiek; uzskata, ka ar tematiskās stratēģijas augsnes aizsardzībai sakarā gūtajām zināšanām un pieredzi jādalās un tās jānodod trešās pasaules valstīm, kuras cieš no pārtuksnešošanās;
Considers that the framework directive will greatly enhance the implementation of the UN Convention to Combat Desertification and will strengthen the efforts to prevent and mitigate desertification and steppe formation in the affected countries of the European Union; believes that the knowledge and expertise gathered in the context of the Soil Thematic Strategy should be transferred and shared with Third World countries suffering from desertification;
mudina Komisiju sniegt paziņojumu vispirms ES un tad visas pasaules valstīm par pārtuksnešošanos un stepju veidošanos, kurā būtu ietverts precīzs to reģionu apraksts, kurus skāris vai varētu skart pārtuksnešošanās un stepju veidošanās process, kā arī cēloņu un sociālekonomisko seku sīka analīze pa reģioniem, un būtu noteikta atbilstīga Kopienas rīcība, lai palīdzētu ierobežot šo procesu negatīvo ietekmi;
Urges the Commission to submit a communication on desertification and steppe formation, firstly in the EU and then worldwide, containing a precise description of the regions affected or likely to be affected by the desertification process and steppe formation, together with a detailed analysis of the causes and socio-economic effects on the regions, and identifying appropriate Community actions to help limit the negative effects of these processes;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi novērst augsnes piesārņojumu, lai saglabātu augsnes labas fizikālās un ķīmiskās īpašības, kā arī augsnes kvalitāti, un nodrošinātu citu dabiskās vides elementu aizsardzību, un tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, lai pašreizējie un turpmākie Kopienas tiesību akti atbilstu šim mērķim;
Considers that prevention of soil contamination is very important to preserve the proper physical and chemical properties of soil as well as soil quality and to ensure the protection of other elements of the natural environment, and therefore calls on the Commission to ensure that existing and future Community legislation adheres to this objective;
uzskata, ka ir vajadzīga ar objektīvu parametru uzraudzību un kopīgu pasākumu sarakstu pamatota sistēmiska pieeja piesārņoto vietu noteikšanai, lai varētu iegūt vajadzīgo informāciju un izveidot datu bāzes un pārvaldīt augsnes piesārņojuma sekas, kā arī informēt ekonomiskās darbības veicējus, ka jāveic efektīvi profilaktiski pasākumi turpmākā piesārņojuma novēršanai;
Believes that a systemic approach for the identification of contaminated sites, based on monitoring objective parameters and a common list of activities, is needed to gather the necessary information and establish databases in order to manage the legacy of soil contamination, thus giving a signal to economic operators so that they take effective preventive measures to avoid future contamination;
uzsver, ka piesārņotas vietas noteikšanas procedūra jāsaista ar iespējamā riska prasību, lai panāktu atbilstīgu un samērīgu problēmas risinājumu (pieeja, kuras pamatā ir riska apsvērumi);
Stresses that the procedure for identifying contaminated land must be linked to the requirement of suspected risk in order to achieve an appropriate and proportionate solution to the problem (risk-based approach);
uzsver, ka reizē ar dažādām sanācijas procedūrām, tostarp attīrīšanu un stabilizēšanu, jāparedz arī citas iespējas, piemēram, atbilstīgas aizsardzības un ierobežošanas pasākumi vai piesārņojuma samazināšanās dabisko procesu ievērošana;
Emphasises that, alongside the various remediation procedures such as decontamination and stabilisation, further options should also be included such as appropriate protection and limitation measures or the resort to natural processes of pollutant reduction;