natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. tā kā pasākumi attiecībā uz vadošo darbinieku atalgojumu un premiālo atlīdzību ir vieni no pirmajiem pasākumiem, kas jāveic, lai turpmāk novērstu finanšu krīzi, un tā kā šie pasākumi jo vairāk ir nepieciešami tāpēc, ka nodokļu maksātāju nauda tika mobilizēta finanšu nozares atbalstam,
K. whereas actions on executive pay and bonuses are among the prime measures to be taken to avoid financial crisis in the future, and whereas these measures are all the more necessary because taxpayers' money has been mobilised to support the financial sector,
L. tā kā pasākumi attiecībā uz vadošo darbinieku atalgojumu un premiālo atlīdzību nebūs efektīvi, ja tos nepiemēros pasaules lielākajos finanšu centros,
L. whereas actions on executive pay and bonuses will be less effective unless applied in the world's biggest financial centres,
M. tā kā ES finanšu ministri ir vienojušies par to, ka ir nepieciešams pārtraukt saikni starp lielu premiālo atlīdzību un "riska tradīcijām", ko viņi uzskata par "finanšu augoņa" cēloni,
M. whereas EU Finance Ministers agree on the need to break the link between high bonuses and the risk-taking culture that they hold responsible for the financial turmoil,
N. tā kā sakarā ar globalizāciju ekonomikas un finanšu sadarbība ir kļuvusi izšķiroša un prasa globālas atbildes tādās jomās kā maksājumu bilances regulēšana, finanšu regulēšana un uzraudzība, kredītu pārvaldība un parādu atlaišana, tā kā starptautiskā koordinēšana jāorganizē iestādēm, kas atbilst četriem tradicionāliem kritērijiem: efektivitātei, leģitimitātei, pārstāvībai un atbildības principam,
N. whereas globalisation makes economic and financial cooperation crucial and necessitates global answers in areas such as balance-of-payments adjustments, financial regulation and supervision, debt management and debt resolution; whereas international coordination should be orchestrated by bodies that satisfy four traditional criteria: effectiveness, legitimacy, representativeness and accountability,
O. tā kā ir būtiski svarīgi likvidēt plaisu starp regulētiem un neregulētiem finanšu tirgiem un tā kā visiem spēkiem jānovērš regulējuma arbitrāža un izvairīšanās no regulējuma,
O. whereas it is of primary importance to close the gap between the regulated and unregulated financial markets and whereas regulatory arbitrage or regulatory avoidance must be avoided at all costs,
Zaļas un globālas atveseļošanās satvars
A f ramework for green and global recovery
7. atgādina, ka nolūkā novērst turpmākas finanšu krīzes ir efektīvi jāpievēršas rašanās iemesliem, jo īpaši pārmērīgām privātpersonu parādsaistībām, pieaugošajai nevienlīdzībai un tirdzniecības un tekošo kontu līdzsvara trūkumam;
Recalls that in order to prevent financial crises from occurring in the future, the underlying causes, especially excessive private indebtedness, increasing inequality and trade and current account imbalances have to be addressed in an effective manner;
10. aicina Eiropadomi atbalstīt UNCTAD priekšlikumu izveidot jaunu daudzpusējo sistēmu valūtas maiņas kursa pārvaldībai un aicina Komisiju šajā perspektīvā noteikt un izvērtēt dažādus politikas izvēles variantus;
Calls on the European Council to back the UNCTAD proposal for the setting-up of a new multilateral regime for exchange rate management and calls on the Commission to identify and assess different policy options in that perspective;
Energoapgādes drošība un klimata pārmaiņas
Ene rgy security and climate change
Starptautiskās finanšu regulēšanas sistēmas nostiprināšana
Strengthening the i nternational financial r egulatory s ystem
21. īpaši uzsver, ka Tobina nodoklim līdzīgs finanšu darījumu nodoklis būtu vēlams ne tikai pārmērīgu spekulāciju ierobežošanai, bet arī kā līdzeklis finanšu stabilitātes un ilgtermiņa ieguldījumu veicināšanai, kā arī taisnīgas valsts izdevumu finansēšanas sistēmas nodrošināšanai; turklāt uzsver, ka, lai gan ir vēlama šāda nodokļa ieviešana pasaules mērogā, to var īstenot arī vienpusēji ES līmenī;
In particular, stresses that a Tobin-style financial transaction tax would be desirable amongst other things not only to curb excessive speculation, but as a means to promote financial stability and longer-term investment and to achieve a fair system of financing of public spending; stresses also that even though it is desirable that such a tax be implemented globally, it can also be implemented unilaterally at the EU level;
Nodokļu oāzes un jurisdikcijas, kas nepiekrīt sadarboties
Tax havens and non-cooperative jurisdictions
28. uzsver, ka vajadzīga globāla sadarbība un informācijas apmaiņa nodokļu jautājumos daudzpusējas sistēmas veidā; šajā sakarībā norāda uz panākto progresu ESAO Vispasaules forumā par pārredzamību un informācijas apmaiņu saistībā ar nodokļiem;
Emphasises the need for a global system for cooperation and information exchange in tax matters in the form of a multilateral framework; takes note in this context of the progress made within the OECD Global Forum on transparency and exchange of information for tax purposes;
31. šajā sakarībā aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām sagatavot konkrētus priekšlikumus, saistot piekļuvi attīstības programmām, kurām paredzēti atvieglojumi, ar labu pārvaldi nodokļu jautājumos; uzskata, ka šādos priekšlikumos jāiekļauj kvantitatīvi un kvalitatīvi rādītāji, kas ļauj panākt objektīvu novērtējumu par to, kā jaunattīstības valstis īsteno labas pārvaldes praksi;
In this respect, calls on the Commission to make concrete proposals before the end of 2010 linking access to preferential development programmes to good governance in tax matters; considers that such proposals must include quantitative and qualitative indicators which make it possible to arrive at an objective assessment of the pursuit of good governance practices by developing countries;
Atalgojumu sistēma un banku prēmijas
Remuneration scheme and bank bonuses
Nodokļi darījumiem ar valūtu
Currency transaction taxes
39. mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus attiecībā uz ES mēroga finanšu darījumu nodokļa ieviešanu, jo tādējādi varētu arī palīdzēt finansēt ieguldījumus jaunattīstības valstīs, lai pārvarētu krīzes visļaunākās sekas un nenovirzītos no Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas;
Urges the Commission to present proposals for the introduction of an EU-wide financial transaction tax, which could also help to finance investment in developing countries in order to overcome the worst consequences of the crisis and stay on track towards the achievement of the Millennium Development Goals;
Pasaules mēroga finanšu sistēmas uzbūve
Global financial architecture
42. mudina ES dalībvalstis vienoties par kopēju nostāju attiecībā uz to pārstāvību Pasaules Bankas un SVF valdē, lai veicinātu vajadzīgās izmaiņas vienlīdzīgākas pārstāvības sistēmas izveidošanā starptautiskajās finanšu iestādēs;
Urges the EU Member States to agree a common position on their representation on the boards of the World Bank and IMF in order to facilitate the required changes with a view to moving towards a more equitable system of representation in the international financial institutions;
44. atzīst to, ka G20 dalībvalstis ātri piešķīrušas papildu līdzekļus SVF, galvenokārt papildu īpašo aizņēmumtiesību veidā, lai stabilizētu ekonomiku jaunattīstības valstīs, un pauž atzinību par to, ka SVF ātri piešķīris līdzekļus valstīm, kurām vajadzīga palīdzība; tomēr atgādina par G20 līdzšinējo iniciatīvu neatbilstošo apjomu, jo ar tiem segti mazāk nekā 10 % no provizoriski aprēķinātā jaunattīstības valstu 700 miljardu ASV dolāru finanšu iztrūkuma (Pasaules Bankas prognozes);
Recognises the rapidity with which G20 members have committed additional funds to the IMF, especially in the form of additional Special Drawing Rights, in order to stabilise the economies of developing countries, and commends the swift allocation of such funds by the IMF to countries in need; recalls, however, the inadequate scale of the initiatives taken by the G20 so far, covering less than 10% of the estimated financing shortfall of developing countries in 2009 of USD 700 bn according to World Bank projections;
Pasaules mēroga ekonomikas krīze un tirdzniecība
Global economic crisis and trade
30.9.2009 B7-0085/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS Noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
30.9.2009 B7-0085/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
PE428.689v01-00 B7‑0085/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā
PE428.689v01-00 B7‑0085/2009 European Parliament resolution on the G20 Summit in Pittsburgh
– ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko saistībā ar 2009. gada pavasara Eiropadomes sanāksmi sniegusi Jacques de Larosière vadītā augsta līmeņa ekspertu grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos,
– having regard to the report by the High Level Expert Group on EU Financial Supervision, chaired by Mr Jacques de Larosière, of 25 February 2009 for the 2009 Spring European Council,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0367 .
– having regard to its legislative resolution of 6 May 2009 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC as regards banks affiliated to central institutions, certain own funds items, large exposures, supervisory arrangements, and crisis management Texts adopted, P6_TA(2009)0367 .
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas finanšu uzraudzību COM(2009)0252 .
– having regard to the Communication from the Commission on European financial supervision COM(2009)252.
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem COM(2009)0207 .
– having regard to the Commission proposal on alternative investment fund managers COM(2009)207.
– ņemot vērā Londonā 2009. gada 4. un 5. septembrī notikušās G20 valstu finanšu ministru sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the G20 Finance Ministers meeting in London on 4‑5 September 2009,
– ņemot vērā valstu vadītāju paziņojumu par augstākā līmeņa sanāksmi 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā,
– having regard to the ‘Leaders’ Statement: The Pittsburgh Summit’ of 24–25 September 2009,
A. tā kā pasaule piedzīvo nopietnu un smagu ekonomisko lejupslīdi un joprojām nav skaidrs, vai šī lejupslīde nepārvērtīsies depresijā, kas līdzinātos pagājušā gadsimta 30. gados piedzīvotajām šausmām;
A. whereas the world is suffering from a severe and deep recession and it is still unclear whether this recession will become a depression similar to the nightmare during the 30s in the last century,
B. tā kā šī ir vissmagākā kopš Otrā Pasaules kara piedzīvotā ekonomiskā lejupslīde un tā ir saistīta ar dramatisku tautsaimniecības attīstības mazināšanos G7 valstīs, kurās saskaņā ar ESAO aplēsēm IKP šogad samazināsies par 3,7 %;
B. whereas the current recession is the deepest one since WWII, with the economies of the Group of Seven Countries (G7) experiencing a brutal contraction and a 3.7 % fall in GDP this year predicted by the OECD,
C. tā kā finanšu sistēmas sabrukums ir negatīvi ietekmējis „reālo ekonomiku”, kā rezultātā ļoti daudz cilvēku zaudē darbu, pazeminās cilvēku dzīves līmenis, cilvēki zaudē savus mājokļus un tiek nopietni apdraudētas pensijas un sociālās drošības sistēmas;
C. whereas the collapse of the financial system has hit the real economy with tremendous job losses, a decline in living standards, people losing their houses, and tremendous pressures on pensions and social security schemes,
D. tā kā visvairāk cieš cilvēki nabadzīgajās valstīs; simtiem miljoniem cilvēku smagi cieš no strauja pārtikas cenu kāpuma, un ir paredzams, ka ekonomiskās lejupslīdes dēļ vairāk nekā 50 miljoni zaudēs darbu; saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm krīzes dēļ ļoti lielā nabadzībā nonākuši vēl 90 miljoni cilvēku, kuru iztikas līdzekļi ir mazāki par 1,25 ASV dolāriem dienā; tas liek šaubīties par to, vai ANO Tūkstošgades mērķi attiecībā uz nabadzības mazināšanu ir sasniedzami; tā kā attīstītajām valstīm ir jānodrošina daudz vairāk līdzekļu šo mērķu sasniegšanai;
D. whereas people in the poorer countries suffer most; whereas hundreds of millions of people there are heavily affected by soaring food prices and it is forecast that the recession will push another 50 million people into unemployment; whereas the World Bank estimates that the crisis has pushed another 90 million people into ‘extreme poverty’, living on less than $ 1.25 a day, thus calling into question whether the UN Millennium Goals on poverty reduction can be achieved; whereas the developed countries have to provide a great many more resources to achieve this goal,
E. tā kā ienākumu un bagātības pieaugoši nevienlīdzīgā sadale (peļņas un bagātības pieaugums un darbaspēka daļas pārspīlētā samazināšanās nacionālajos ieņēmumos) iepriekšējos 30 gados bija galvenais noteicošais faktors gigantiskajiem ieguldījumiem finanšu tirgos un aktīvu cenu „burbuļu” veidošanās procesam; tā kā gan finanšu tirgus liberalizēšanas neoliberālā politika, gan tuvredzīga orientēšanās uz akciju vērtības palielināšanu biržā par jebkuru cenu sevi ne mazākā mēra nav attaisnojusi;
E. whereas the increasing inequality in the distribution of income and wealth (rising profits and wealth, steep decline in labour's share in national income) in the last 30 years was the major driving force behind the giant growth of investment in financial markets and the creation of asset price bubbles; whereas both the neo-liberal policies of financial market liberalisation and the short-term orientation of increasing shareholder-value at any cost have proved to be entirely bankrupt,
F. tā kā finanšu un ekonomiskā krīze pārliecinoši atspēko vadošo politiķu un uzņēmēju, un tradicionāli domājošo ekonomistu vidū plaši izplatīto pārliecību, ka „brīvais tirgus visu nokārto” un tirgus spēku brīva mijiedarbība nodrošina resursu saprātīgu un efektīvu sadali;
F. whereas the commonly shared belief of political and business leaders and mainstream economists that ‘free markets know better’ and that the free interplay of market forces guarantees an efficient and effective allocation of resources has been strongly disproved by the financial and economic crisis,
G. tā kā finanšu krīze un „reālās ekonomikas” kritums kopā ar citiem strukturāliem faktoriem (klimata pārmaiņas un vides degradācija, pārtikas un enerģētikas krīze, tirdzniecība u. c.) liecina par mūsdienu kapitālisma sistēmisku krīzi;
G. whereas the financial crisis and the downturn in the ‘real economy’, entangled together with other structural factors (climate change and environmental degradation, food and energy crisis, trade, etc.), reveal this to be a systemic crisis of contemporary capitalism,
H. tā kā valstu valdības visā pasaulē ir sniegušas ļoti lielu finansiālu atbalstu bankām un finanšu iestādēm; šajā sakarībā ES dalībvalstis vien apstiprināja valsts atbalsta pasākumu vai garantiju kopējo summu EUR 363,1 miljarda apmērā (tie ir 30 % no ES IKP); tā kā šādas politikas dēļ visa sabiedrība uzņemas atbildību par zaudējumiem finanšu nozarē, tā vietā lai īstenotu pasākumus, kas veicina banku neapdraudētu aktīvu ilgtspējīgu nacionalizāciju;
H. whereas huge amounts of aid were granted by governments worldwide to banks and financial institutions, only the EU Member States approved a total of € 363.1 billion (equivalent to 30.5 % of EU GDP) of State aid measures or guarantees in that respect; whereas such policies result in the financial sectors’ losses being socialised instead of steps being taken towards a sustainable nationalisation of the banks’ healthy assets,
I. tā kā pašreizējā krīze skaidri norāda uz vajadzību apvienot ekonomikas un politiskos spēkus visā pasaulē, lai novērstu šo krīzi, izmantojot saskaņotu fiskālo politiku, un ierobežotu finanšu tirgus; tā kā attīstītākās valstis, jo īpaši ASV, Japāna un ES, vairs nespēj risināt šīs problēmas, darbojoties atsevišķi,
I. whereas the current crisis underlines the need to combine the economic and political power of the entire world in order to tackle the crisis by means of coordinated fiscal policies and to curb the financial markets; whereas the most developed countries, especially the US, Japan and the EU, are no longer able to solve the problems single-handed,
2. tomēr uzsver, ka pat G20 valstu grupa ir tikai daļa no pasaules ekonomikas; tādēļ uzsver ANO svarīgo nozīmi ekonomikas krīzes novēršanā, jo īpaši apmierinot neatliekamās vajadzības pasaules nabadzīgākajās valstīs;
Stresses, however, that even the G20 is only a part of the global economy; insists therefore on the important role of the UN in tackling the economic crisis, especially in meeting the urgent requirements of the poorest countries in the world;
4. kritiski vērtē to, ka starplaikā nav noteikts, kā šāda jauna kārtība tiks veidota; pauž nožēlu, ka dažādās jurisdikcijās ir arī ļoti lielā mērā atšķirīgi finanšu regulējošie standarti; ļoti kritiski vērtē Eiropas un ASV politiķu vidū plaši izplatīto uzskatu, ka finanšu regulējuma ātrāks temps un plašāka darbības joma tikai traucētu „tirgiem” vai negatīvi ietekmētu tos;
Criticises the fact that the architecture of such a new order has not been laid down in the meantime; regrets that financial regulatory standards, furthermore, vary to a high degree amongst different jurisdictions; criticises strongly the widespread attitude among European and American politicians that a higher speed and broader scope of financial regulation would only disturb or harm the ‘markets’;
Tirgu darbības virzība, cīņa pret depresiju un darbavietu un tiesību nodrošināšana
Guide the markets, fight depression and secure jobs and rights
12. ņemot vērā stāvokli Eiropas Savienībā, uzsver savu aicinājumu Komisijai un Padomei izstrādāt papildu „Eiropas ieguldījumu programmu ilgtspējīgai attīstībai, nodarbinātībai un sociālai integrācijai”, kuras finansējuma apjoms būtu vismaz 1 % no ES IKP un kuru papildinātu līdzīgas dalībvalstu valsts ieguldījumu programmas;
Underlines, with a view to the situation in the European Union, its call on the Commission and the Council to draw up an additional ‘European Investment Programme for Sustainable Development, Employment and Social Inclusion’ of at least 1 % of EU GDP, which should be complemented by similar public investment programmes in the Member States;
22. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju G20 valstu vadītājiem, Padomei, Euro grupai, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, ES dalībvalstu parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the G20 leaders, the Council, the Eurogroup, the Commission, the European Central Bank, the parliaments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
30.9.2009 B7-0086/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS Noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
30.9.2009 B7-0086/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par G20 augstākā līmeņa sanāksmi 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā
on the Pittsburgh G20 Summit of 24/25 September 2009
PE428.690v01-00 B7‑0086/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par G20 augstākā līmeņa sanāksmi 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā
PE428.690v01-00 B7‑0086/2009 European Parliament resolution on the Pittsburgh G20 Summit of 24/25 September 2009
– ņemot vērā paziņojumu, ko Divdesmit valstu grupas (G20) augstākā līmeņa sanāksmes pēdējā dienā, 2009. gada 25. septembrī, Pitsburgā sniedza tās vadītājs,
– having regard to the Leaders' Statement issued at the end of the Pittsburgh Group of Twenty (G20) Summit of 25 September 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par G20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī,
– having regard to its resolution of 24 April 2009 on the London G20 Summit of 2 April 2009,
A. tā kā ekonomika vēl nav pilnībā atlabusi, proti, daudzās valstīs ir nepieņemami augsts bezdarba līmenis, un ir iespējams, ka turpmākajos mēnešos tas varētu palielināties vēl jo vairāk;
A. whereas the process of economic recovery remains incomplete, with unemployment at an unacceptably high level in many countries and the possibility that it may increase even more in the months to come,
B. tā kā pāreja no valsts uz privātā pieprasījuma avotu ir galvenā problēma, kas jāatrisina, lai atkal nodrošinātu ekonomikas izaugsmi; tā kā strukturālo reformu spējam progresam ir būtiska nozīme, lai sasniegtu spēcīgu ekonomikas izaugsmi, kas ir stabila un ilgtspējīga;
B. whereas the main challenge to be met in assuring a return to economic growth is achieving a shift from public to private source of demand; whereas decisive progress on structural reforms is essential in order to achieve strong economic growth which is balanced and sustainable,
C. tā kā pašreizējās grūtības ekonomikā būtu jāuzskata par iespēju veicināt Lisabonas–Gēteborgas mērķu sasniegšanu un atgādināt par apņemšanos cīnīties ar bezdarbu un klimata pārmaiņām, un samazināt enerģijas patēriņu;
C. whereas the present economic difficulties should be used as an opportunity to promote the Lisbon-Göteborg goals and to reiterate the commitment to fight unemployment and climate change and to reduce energy consumption,
D. tā kā pašreizējo krīzi lielā mērā ir izraisījušas būtiskas neveiksmes tiesiskā regulējuma un uzraudzības jomā, kā arī apstāklis, ka dažas finanšu iestādes vieglprātīgi un bezatbildīgi ir uzņēmušās risku un ka dažās pasaules daļās nepietiekami stingras monetārās politikas dēļ ir radusies pārmērīga likviditāte;
D. whereas major failures in regulation and supervision, added to reckless and irresponsible risk‑taking by some financial institutions and the oversupply of liquidity due to a lax monetary policy in some parts of the world, have contributed significantly to the current crisis,
E. tā kā starptautiska mēroga koordinācijai ir būtiska nozīme ekonomiskās izaugsmes atjaunošanā;
E. whereas international coordination is essential to restoring economic growth,
F. tā kā ir nepieciešama cieša daudzpusēja sadarbība, lai novērstu jebkādas protekcionisma izpausmes,
F. whereas strong multilateral cooperation is needed to avoid any protectionist tendencies,
Finanšu uzraudzības un regulējuma nostiprināšana
Strengthening financial supervision and regulation
– kvalitatīva kapitāla veidošana un procikliskuma mazināšana,
– building high‑quality capital and mitigating pro-cyclicality,
– kompensāciju izmaksas kārtības reformēšana, lai panāktu finanšu stabilitāti,
– reforming compensation practices to support financial stability,
– ārpusbiržas atvasinājumu tirgus uzlabošana,
– improving over-the-counter derivatives markets,
– pievēršanās pārrobežu risinājumiem un sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm;
– addressing cross-border resolutions and systemically important financial institutions;
Starptautisko finanšu iestāžu nostiprināšana
Strengthening our global financial institutions
13. uzsver, ka visas saistības, kuras uzņemtas valsts un starptautiskā līmenī, ir pilnībā jāievēro, nekavējoties jāizpilda un jāiegūst rezultāts, lai atjaunotu uzticamību un sekmētu ekonomikas atveseļošanu;
Stresses the fact that all the commitments entered into must be respected in full, put in place rapidly and fleshed out, at national and international level, in order to rebuild confidence and maximise the economic recovery;
5.10.2009 B7-0087/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS Ievērojot Reglamenta 120. pantu,
5.10.2009 B7-0087/2009 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 120 of the Rules of Procedure
par zemes aizsardzību, situācijas uzraudzību teritorijās ar hidroģeoloģiskiem draudiem un Eiropas Datu vākšanas centru
on land protection, monitoring the situation in areas subject to hydrogeological hazards and a European data collection centre