natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus saistībā ar šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; pauž nožēlu par būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk pieprasīts;
Notes however that, in order to mobilise the EGF for this case, payment appropriations will be transferred from a budget line dedicated to the support of SMEs and innovation; regrets the severe shortcomings of the Commission when implementing the programmes on competitiveness and innovation, particularly during an economic crisis which should significantly increase the need for such support;
Tādēļ EGF līdzekļi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,
The EGF should, therefore, be mobilised in order to provide a financial contribution for the application submitted by Spain.
Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļus, lai piešķirtu EUR 382 200 saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2010, the European Globalisation Adjustment Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 382 200 in commitment and payment appropriations.
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0631 – C7-0361/2010 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0631 – C7-0361/2010 ),
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0352/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0352/2010 ),
atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie Eiropas Sociālā fonda (ESF) līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF ir izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem, un ka tādēļ jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;
Welcomes the fact that, in the context of mobilising the EGF, an alternative source of payment appropriations to unused European Social Fund has been proposed by the Commission, following the frequent reminders by the European Parliament that the EGF was created as a separate specific instrument with its own objectives and deadlines and that appropriate budget lines for transfers must therefore be identified;
atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot to programmu un dažādu citu instrumentu vispārēju izvērtējumu, kuri izveidoti ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;
Recalls that the functioning and the added value of the EGF should be evaluated in the context of the general assessment of the programmes and various other instruments created by the IIA of 17 May 2006 within the process of the 2007-2013 multiannual financial framework mid-term review;
Tādēļ EGF līdzekļi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Polijas iesniegto pieteikumu,
The EGF should, therefore, be mobilised in order to provide a financial contribution for the application submitted by Poland.
Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļus, lai piešķirtu EUR 114 250 saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2010, the European Globalisation Adjustment Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 114 250 in commitment and payment appropriations.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/109/EK, iekļaujot tās darbības jomā starptautiski aizsargātas personas ( COM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 December 2010 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/109/EC to extend its scope to beneficiaries of international protection ( COM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(COD) )
ņemot vērā tā 2008. gada 23. aprīļa nostāju OV C 259 E, 29.10.2009., 126. lpp.
having regard to its position of 23 April 2008 OJ C 259 E, 29.10.2009, p.126.
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktus,
having regard to Articles 294(3), 79(2)(a) and (b) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 18 November 2010 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A7-0347/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0347/2010 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/51/ES.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position corresponds to the final legislative act, Directive 2011/51/EU).
ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11324/2010),
having regard to the draft Council decision (11324/2010),
ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (10304/2010),
having regard to the draft agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas (10304/2010),
ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0391/2010 ),
having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 77(2), point (a) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0391/2010 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7-0345/2010 ),
having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0345/2010 ),
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Gruzijas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and of Georgia.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra ieteikums Padomei par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu ( 2010/2096(INI) )
European Parliament recommendation to the Council of 14 December 2010 on setting up an EU rapid response capability ( 2010/2096(INI) )
ņemot vērā Lisabonas līguma 196. pantu, kurā noteikts, ka “Savienība veicina dalībvalstu sadarbību, lai uzlabotu sistēmu efektivitāti dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai vai aizsardzībai pret tām”, un ka Savienības rīcības mērķis ir sekmēt saskaņotību starptautiskajā civilās aizsardzības darbā,
having regard to Article 196 of the Lisbon Treaty which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’ and that ‘Union action shall aim to promote consistency in international civil-protection work’,
ņemot vērā 214. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kurā noteikts, ka Savienības darbību cilvēktiesību jomā nolūks ir “nodrošināt palīdzību, atvieglojumus un aizsardzību cilvēkiem trešās valstīs, kuri ir dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu upuri, un ka šādas darbības ”veic saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes un diskriminācijas aizlieguma principu“,
having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union which states that the Union's operations in the field of humanitarian aid are intended to provide ‘assistance and relief and protection for people in third countries who are victims of natural or man-made disasters’ and that its operations shall be ‘conducted in compliance with the principles of international law and with the principles of impartiality, neutrality and non-discrimination’,
ņemot vērā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gada decembrī kopīgi parakstīja Eiropas Savienības Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas priekšsēdētāji, un rīcības plānu šā konsensa īstenošanai, ar kuru Komisija iepazīstināja 2008. gada maijā,
having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid jointly signed in December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the European Commission, and the Action Plan presented by the Commission in May 2008 for the implementation of the consensus,
ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus, kuros Komisijai tika izteikts aicinājums visefektīvāk izmantot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un uzlabot dalībvalstu sadarbību,
having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection mechanism and to further strengthen cooperation between Member States,
ņemot vērā 2006. gada 27. novembrī pārskatītās Pamatnostādnes par militārās un civilās aizsardzības resursu izmantošanu (Oslo pamatnostādnes),
having regard to the guidelines on the use of military and civil defence assets in the event of disaster (Oslo Guidelines), as revised on 27 November 2006,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES stratēģija katastrofu draudu mazināšanas atbalstam jaunattīstības valstīs”,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and to the European Parliament of 23 February 2009 on an ‘EU strategy for supporting disaster risk reduction in developing countries’,
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par dabas un cilvēka darbības izraisītu katastrofu novēršanu,
having regard to its resolution of 21 September 2010 on the prevention of natural and man-made disasters,
ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu,
having regard to Rule 121(3) of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7-0332/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0332/2010 ),
tā kā arvien biežāk un plašākos apmēros Eiropas Savienībai ir jāveic intervences pasākumi gan savā teritorijā, gan ārpus tās un šo pasākumu īstenošanu vēl vairāk sarežģī vispārējā finansiālā situācija un budžeta ierobežojumi, ir jāpalielina šo darbību rentabilitāte;
whereas the multiplication and greater frequency of interventions inside and outside the European Union are compounded by the global financial situation and budgetary constraints which underline the need for more cost effective operations,
tā kā Kopienas civilās aizsardzības mehānisma 31 dalībvalsts (ES-27, Norvēģijas, Lihtenšteinas, Horvātijas un Islandes) resursu kopīga izmantošana, kā arī dalībvalstu ciešāka sadarbība var nozīmēt gan operatīvus, gan finanšu aktīvus;
whereas sharing of resources among the 31 states that are members of the Community civil protection mechanism (EU-27, Norway, Lichtenstein, Croatia, Iceland), or in the context of enhanced cooperation between Member States, can represent an operational and financial asset,
tā kā humanitāru katastrofu seku novēršanai paredzētais Komisijas budžets, jo īpaši tā Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta aģentūras budžeta daļa, pēdējo piecu gadu laikā reālajā izteiksmē nav vis vienkārši saglabāts iepriekšējā līmenī, bet gan pat nedaudz samazināts;
whereas the Commission's budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO , has not merely been frozen but has fallen slightly in real terms over the last five years,
tā kā pēdējos gados ir paplašinātas iespējas ES saskaņoti reaģēt uz katastrofām, jo īpaši nepārtraukti stiprinot civilās aizsardzības mehānismu, nodrošinot labāku civilās aizsardzības un humānās palīdzības mijiedarbību un sadarbību un atzīstot, ka integrēta pieeja krīžu vadībai nozīmē ne tikai reaģēšanu, bet arī profilaksi un sagatavotību;
whereas progress has been made in recent years towards a more coherent EU disaster response, notably through progressive strengthening of the civil protection mechanism, better interaction/coordination between civil protection and humanitarian aid, and the recognition that an integrated approach to disaster management involves not only response but also prevention and preparedness,
tā kā Eiropas Savienības reaģēšana uz zemestrīci Haiti izpaudās ne tikai kā ātra, nozīmīga un plaša mēroga humānās palīdzības intervence, bet tika iesaistīts arī civilās aizsardzības mehānisms, kas spēja nekavējoties un pirmo reizi tā darbības vēsturē izvērst divus moduļus (ūdens attīrīšanas vienību un modernu medicīniskās palīdzības sniegšanas punktu), ko finansēja no līdzekļiem, kas bija paredzēti 2008. gada sagatavošanas darbībā ES ātrās reaģēšanas iespēju nodrošināšanai;
whereas the European Union's response to the earthquake in Haiti triggered not only a rapid, significant and large scale humanitarian aid intervention but also the activation of the civil protection mechanism which was able to deploy immediately and for the first time two modules (a water purification unit and an advanced medical post) financed through a 2008 Preparatory Action for an EU rapid response capability,
tā kā neseno krīžu laikā gūtā pieredze vēl arvien liecina par nepieciešamību uzlabot ES reaģēšanas uz katastrofām efektivitāti, koordināciju un redzamību un tā kā šīs katastrofas vēlreiz ir pierādījušas, cik nepieciešamas ir ES ātrās reaģēšanas iespējas (ES civilās aizsardzības spēki);
whereas lessons learned from recent crises continue to demonstrate the need to improve the EU's disaster response in terms of efficiency, coordination and visibility, and whereas these disasters have once again highlighted the need for an EU rapid response capability (European civil protection force),
tā kā par ES uzticamību vislabāk liecina tās spēja aizsargāt savu pilsoņu dzīvību un īpašumus,
whereas the EU's capacity to protect citizens' lives and property is a decisive factor for its credibility,
atzīst, ka, uzticot atbildību par civilās aizsardzības un humānās palīdzības pienākumiem vienam humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās komisāram, Komisijā tiek uzlabota sinerģija un palielināta ES vispārējās reaģēšanas uz katastrofām saskanība;
acknowledges that the inclusion of civil protection and humanitarian aid within the portfolio of a single Commissioner responsible for Humanitarian Aid and Crisis Response creates better synergies within the Commission and helps enhance the coherence of the overall EU disaster response;
aicina Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorātā pilnīgāk integrēt civilās aizsardzības un humānās palīdzības darba metodes, saglabājot to atšķirīgās īpašības, bet nošķirot to uzdevumus un pilnvaras, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un papildināmību un uzlabotu efektivitāti; vēl aicina katastrofu seku novēršanā iesaistīto militāro un civilo personālu, kā arī humānās palīdzības sniedzējus savā darbībā ievērot neitralitātes, neatkarības un objektivitātes principu;
calls for greater integration between civil protection and humanitarian working methodologies within DG ECHO, while preserving their specific features by maintaining a clear distinction and demarcation of roles between them, in order to maximize synergies and complementarities and to enhance efficiency; calls also for military and civilian personnel and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
uzstāj, ka ES palīdzība dabas vai cilvēka izraisītas katastrofu gadījumā būtu jāvērš uz to, lai, cik viens iespējams, palīdzētu vietējai ekonomikai, piemēram, iepērkot vietēji vai reģionā ražotus pārtikas produktus, kā arī nodrošinot lauksaimniekiem nepieciešamos materiālus, lai viņi spētu atjaunot lauku ekonomiku;
insists that EU assistance in the event of natural or man-made disasters should aim, wherever possible, at helping the local economy, for example by purchasing locally or regionally produced foodstuffs as well as providing the necessary materials for farmers in order to relaunch the rural economy;
aicina Padomi un Komisiju precizēt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību un koordināciju starp Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju, vadot plaša mēroga palīdzības darbības pēc katastrofām, kas notikušas ārpus Eiropas Savienības teritorijas;
asks the Council and the Commission to clarify the arrangements for cooperation and coordination between the European External Action Service (EEAS) and the Commission for the management of a large-scale disaster response outside the territory of the European Union;
ierosina koordinēšanu veikt attiecīgajās vietās, sadarbojoties ar skartās valsts valdību un izmantojot tur atrodošos ES un dalībvalstu pārstāvjus, lai nodrošinātu mērķtiecīgu un kompetentu atbalstu skartajiem apvidiem;
suggests localised coordination efforts, in cooperation with the national government of the affected state, using EU and Member States' representatives on the ground to ensure a targeted and competent response to affected localities;
ņemot vērā pēc dabas katastrofas veicamos pasākumus, vēl aicina labāk koordinēt humānās palīdzības aģentūru, dalībvalstu civilās aizsardzības mehānismu un Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta, kā arī jebkādu turpmāko Eiropas civilās aizsardzības spēku darbību;
calls also, in the context of operations following a natural disaster, for better coordination between the humanitarian agencies and the civil protection mechanisms of the Member States and DG ECHO, and any future European civil protection force;
mudina Komisiju kopīgi ar saņēmējvalstu valdībām, vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām izstrādāt programmas, kā attiecīgajās kopienās palielināt katastrofu novēršanas un reaģēšanas ārkārtējās situācijās pārvaldības iespējas;
urges the Commission to develop programs with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries with regard to community-based disaster prevention and response management capacity;
vēl aicina pieņemt reālus budžetus, kuros apropriācijas dabas katastrofu seku novēršanai vai humānā palīdzības pasākumu sniegšanai tiku paredzētas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu izdevumiem;
calls also for realistic budgets in which appropriations for natural disasters or humanitarian action are allocated on the basis of previous years' spending;
uzskata, ka ES civilās aizsardzības spēki būtu jāveido, pamatojoties uz ES civilās aizsardzības mehānismu, optimizējot pieejamos instrumentus, kas tādējādi kļūtu efektīvāki un redzamāki, un pēc brīvprātības principa apvienojot loģistikas un cilvēku resursus saistībā gan ar apmācību par atbalsta sniegšanu katastrofu gadījumos, gan krīžu vadību, lai izstrādātu sagatavošanas darbību iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai 24 stundu laikā pēc katastrofas varētu sniegt sākotnējo palīdzību;
considers that the EU civil protection force should build on the EU Civil Protection mechanism, should optimise the tools available, which would gain in efficiency and visibility, should involve the voluntary pooling of existing logistical and human resources with regard both to disaster-response training and disaster management by developing initiatives taken during preparatory actions, and it should be capable of providing initial aid within 24 hours of the occurrence of a disaster;
iesaka, ka ES civilās aizsardzības spēki jāveido, pamatojoties uz principiem, ka šie spēki:
recommends that the EU civil protection force be based on the principles that it should:
pamatojas uz vajadzību novērtēšanu, piedaloties visiem humānās palīdzības sniedzējiem;
be based on an assessment of needs, with the participation of all humanitarian actors,
ir civili;
be civilian,
darbojas Eiropas Savienības uzdevumā;
operate under the banner of the EU,
ievēro starptautiskās humanitārās tiesības;
observe international humanitarian law,
ievēro to, ka dalībvalstis paredzētajos pasākumos piedalās pēc brīvprātības principa;
respect the voluntary nature of the Member States' participation in the intended arrangements,
balstīti uz pienākumu sadales principiem;
be based on the principle of burden-sharing,
gatavi pieņemt ārpuskopienas valstu ieguldījumu;
be open to contributions from non-EU countries,
atzīst ANO vispārējo lomu starptautiskās palīdzības koordinēšanā ārpus Eiropas Savienības teritorijas,
recognise the UN's overall role in coordinating international relief outside the territory of the European Union,
tiek organizēti tā, lai tie būtu savlaicīgi gatavi darbībai arī atbilstīgi nestandarta scenārijiem;
be organised on a preventive basis, according to specific scenarios;
uzskata, ka, jo īpaši attiecībā uz humānās palīdzības pasākumiem un pamatojoties uz pieredzi, kas gūta intervences pasākumos Haiti un Pakistānā, ES pēc iespējas vairāk ir jādarbojas ANO vadībā, koncentrējoties uz tām jomām, kur tās veiktie intervences pasākumi var dot vislielāko pievienoto vērtību;
considers that, with particular reference to humanitarian aid operations, and based on the lessons learned from intervention in Haiti and Pakistan, the EU should, as far as possible, operate under the coordinating umbrella of the UN, concentrating on those fields where its intervention can contribute greater added value;
uzskata, ka Eiropas civilās aizsardzības spēki varētu būt balstīti uz dažu dalībvalstu brīvprātīgām saistībām nodrošināt iepriekš noteiktus civilās aizsardzības moduļus, kuri ir gatavi nekavējoties iesaistīties ES operācijās, ko koordinētu Uzraudzības un informācijas centrs (UIC), ka vairums no šiem moduļiem, kuri dalībvalstīs jau ir izveidoti un tādējādi neradītu ievērojamus papildu izdevumus, paliktu šo dalībvalstu kontrolē, ka šo moduļu, kuri pašlaik atrodas gatavības režīmā, izvietošana būtu kodols visai ES civilās aizsardzības sistēmai, reaģējot uz katastrofām gan ES, gan ārpus tās;
considers that the European civil protection force could be based on a commitment by some Member States to voluntarily make available pre-determined civil protection modules that are ready to intervene immediately in EU operations coordinated by the MIC, that most of these modules, which are already available nationally and thus would not entail significant additional costs, would remain under their control, and that the deployment of these modules placed on standby would form the nucleus of the EU's civil protection system for responding to disasters inside and outside the EU;
uzskata, ka ES varētu finansēt civilās aizsardzības papildu moduļus dažām konkrētām vajadzībām, kur ir noteiktas nepilnības un kur Eiropas līmenis radītu papildu vērtību, un uzsver, cik svarīgi ir palielināt finansējumu transportam un gatavības režīmā esošu transporta moduļu izveidošanai;
considers that additional civil protection modules could be financed by the EU for certain specific requirements where gaps have been identified and where the European level would add value, and stresses the importance of increasing funding for transport and developing standby transport modules;