natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā reģionālie zinātniskie novērojumi, kas iegūti no visiem kontinentiem un okeāniem, sniedz pieradījumus par to, ka dabu ietekmē klimata pārmaiņas, galvenokārt temperatūras paaugstināšanās, bet arī citas klimata pārmaiņu ietekmes; tā kā cilvēku darbība izraisa novēroto temperatūras paaugstināšanos un ietekmē fiziskās un bioloģiskās sistēmas;
whereas regional scientific observation from all continents and many oceans provides evidence that nature is being affected by climate change mostly due to temperature rise but also to other changing climate impacts; whereas that observed temperature rise is caused by human activity and influences physical and biological systems,
tā kā klimata pārmaiņas ir problēma, kas skar moderno sabiedrību kopumā, un tādējādi visiem pārvaldības līmeņiem, sākot no ES līmeņa un valsts iestādēm līdz pat pilsoņiem individuāli ir nozīmīgi jāiesaistās pielāgošanās pasākumos;
whereas climate change is a problem that concerns modern societies as a whole and all levels of governance, from the EU level and public authorities to individual citizens, can and should thus play an important role in adaptation measures,
tā kā pielāgošanās pasākumi kaitējuma novēršanai ir vajadzīgi ne tikai tādēļ, lai piemērotos turpmākajām klimata pārmaiņām Eiropā un ārpus tās, bet tie arī pašreiz ir jāizstrādā un jāpiemēro, lai reģionos un vietējā mērogā piemērotos sekām, ko izraisījis globālās sasilšanas pašreizējais līmenis siltumnīcefekta gāzes emisijas dēļ; tā kā šādiem pielāgošanās pasākumiem jābūt patiesi vispusīgiem un jāiekļauj sociālie, ekonomikas un vides aspekti plašākā nozīmē;
whereas adaptation measures to prevent damage are not only needed to respond to the future impacts of climate change inside and outside Europe, but also have to be developed and applied now to respond regionally and locally to consequences of current levels of global warming because of historical greenhouse gas emissions; whereas such adaptation measures require a truly cross-cutting approach and the inclusion of social, economic and environmental aspects in the broad sense,
tā kā reģionālajā un vietējā mērogā ir veikti daudzi pētījumi un demonstrējumi par klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi; tā kā daudzos šādos pētījumos trūkst līdzvērtīgu sociāli ekonomiskās dimensijas pētījumu un pētījumu par iespējamo ietekmi uz attiecīgā reģiona iedzīvotājiem;
whereas numerous studies and models exist, of a regional or local scale, on the likely impact of climate change; whereas, in many such studies, there is no equivalent examination of the socio-economic dimension and the predictable consequences for the populations concerned,
tā kā ES līmenī klimata pārmaiņu monitoringam un koordinācijas pasākumiem ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā ir jābūt prioritātei, lai tādējādi veicinātu kopējas stratēģijas izveidi attiecībā uz šo problēmu ;
whereas, at the EU level, the monitoring of climate change and the coordination of measures to tackle it should be a priority in order to facilitate a common strategy as regards the problem,
tā kā publiskajās debatēs pielāgošanās klimata pārmaiņām ir mazāk aplūkota, pievēršot uzmanību nepieciešamajiem klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai ierobežotu globālo sasilšanu;
Whereas adaptation to climate change has been less in the focus of public debate following a clear emphasis on the necessary mitigation measures to limit global warming;
tā kā ES noteiktais mērķa sasniegšana ‐ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 grādiem pēc Celsija ‐ joprojām nozīmētu, ka Eiropa saskartos ar nozīmīgām klimata pārmaiņām, kuras izraisa globālā sasilšana, vairākām sekām, kas skartu attiecīgos iedzīvotājus, vietējo un reģionālo ekonomiku, kā arī vidi, un tas izraisītu turpmāku pašreizējās nevienlīdzības un reģionālo atšķirību paplašināšanos attiecībā uz resursiem un līdzekļiem Eiropā;
whereas meeting the EU target to halt global warming at 2°C would still mean a warming scenario for Europe marked by extreme regional climate changes, with a number of consequences for the populations concerned, the local and regional economy and the environment, leading to a further increase in existing inequalities and regional disparities regarding resources and assets in Europe,
tā kā attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi vissvarīgākais ir paplašināt un uzlabot profesionālo un sabiedrības izglītību par pielāgošanās pasākumiem;
whereas a key component of responding to the impact of climate change is to increase and improve professional and public education regarding adaptation action,
tā kā klimata pārmaiņas ietekmē attīstības sasniegumus un apdraud sekmīgu attīstību Eiropā, un vēl vairāk ietekmē jaunattīstības valstis; tā kā gan ES, gan saistībā ar atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, ir sīkāk jānovērtē jautājums par pielāgošanās pasākumu finansēšanu;
whereas it is evident that climate change affects development achievements and threatens successful development in Europe, but has a much stronger impact on developing countries; whereas the issue of financing adaptation measures has to be further assessed both within the EU and in terms of providing support to developing countries,
tā kā saskaņā ar iesaistīšanas jēdzienu pielāgošanās klimata pārmaiņām ir jāiekļauj lēmumu pieņemšanas procesā, ņemot vērā tādus jautājumus kā ieguldījumu apmērs un jomas; tā kā debatēs šī lēmuma pieņemšanas procesa gaitā ir jāiesaista vietējās un reģionālās ieinteresētās puses, kā arī lēmumu pieņēmēji;
whereas, according to the concept of mainstreaming, adaptation to climate change has to be included in the decision-making process on questions such as how and where to invest; whereas debates during that decision-making process have to involve local and regional stakeholders and decision makers alike,
tā kā Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav īpaši uzsvērta ne to ES attālāko reģionu ģeogrāfiskā un klimatiskā un attīstības specifika, kurus klimata pārmaiņas varētu skart atšķirīgā veidā nekā Eiropas kontinentālo daļu, ne arī īpaši izpētīti klimatiskie apstākļi pilsētu teritorijās vai blīvi apdzīvotos reģionos Eiropā;
whereas the Green Paper on Adapting to Climate Change neither specifically recognises the geographic, climatic and developmental exceptions represented by the EU's outermost regions, which are likely to be vulnerable in different ways from those to be expected for mainland Europe, nor specifically examines the climate conditions of urban areas or highly populated parts of Europe,
tā kā klimata pārmaiņas visticamāk skars tos reģionus, kuri, ņemot vērā to topogrāfiskās iezīmes, ir visvairāk atkarīgi no dabas dinamikas (cita starpā ledāju zonas un kalnainus reģionus), pakļaujot vietējo ekonomiku, kultūru un iedzīvotājus lielām slodzēm un pielāgošanās izmaksām, tādējādi vēl vairāk saasinot reģionālās nevienādības;
whereas climate change is likely to affect those regions which, given their topographical features, are particularly dependent on the dynamics of nature (inter alia glacial zones and mountainous regions), thereby exposing the local economy, culture and the population as a whole to great pressures and adaptation costs, while potentially further increasing regional disparities,
tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir divas visneaizsargātākās teritorijas Eiropā, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem;
whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two of the most vulnerable areas in Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires,
tā kā veiksmīgu stratēģiju īstenošana, pielāgojoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām, ir atkarīga no izglītības un saziņas jomas atbalsta, iesaistoties plašsaziņas līdzekļiem un pilsoņiem piedaloties vides jautājumu risināšanā;
whereas successful adaptation strategies to meet unavoidable climate change will require the support of education and communication through the involvement of the mass media and of citizens" participation in environmental issues,
tā kā klimata pārmaiņas turpinās nodarīt nopietnu kaitējumu jau tā jutīgajām un apdraudētajām ekosistēmām un ietekmēs Eiropas bioloģisko daudzveidību; tā kā visskarbāk šis kaitējums būs sajūtams netieši ‐ tiekot degradētiem tiem ekosistēmu pakalpojumiem, kas ir vissvarīgākie cilvēku labklājībai; tā kā ekosistēmu aizsardzībai tāpēc jābūt ES pielāgošanās stratēģijas pamatā; tā kā augsne ir lielākais organiskā oglekļa rezervuārs un neatbilstīga augsnes pārvaldība samazina šo rezervuāru; tā kā nepieciešamība apturēt šo tendenci un nodrošināt atbilstīgus pasākumus, lai uzturētu un, ja iespējams, palielinātu augsnes organiskā oglekļa sastāvu ir neatņemama daļa no ES pielāgošanās stratēģijas;
whereas climate change will cause further serious damage to already vulnerable and threatened ecosystems and will impact on European biodiversity; whereas such damage will be most severely felt indirectly through the degradation of ecosystems fundamental to human wellbeing; whereas the protection of ecosystems must therefore be the basis for an EU adaptation strategy; whereas soil is the largest terrestrial pool of organic carbon and unadapted soil management practices are contributing to reducing that pool; whereas it is necessary to reverse that trend and ensure that appropriate measures to maintain and, where possible, increase soil organic carbon form an integral part of an EU adaptation strategy,
atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu par adaptāciju klimata pārmaiņām un ieinteresēto pušu konsultāciju procesu;
Welcomes the Green Paper on Adapting to Climate Change and the stakeholder consultation process;
uzsver ciešas savstarpējas saiknes nozīmību starp pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai izmantotu sinerģijas klimata pārmaiņu seku ierobežošanai; aicina Komisiju izpētīt abu šo pasākumu līdzsvarošanu, savstarpēji uzlabojot to efektivitāti, lai izstrādātu skaidru holistisku stratēģiju;
Underlines the importance of strong interconnectivity between adaptation and mitigation efforts to use synergies for limiting the consequences of climate change; calls on the Commission to examine how to balance both efforts mutually in order to improve their effectiveness with a view to developing a clear holistic strategy;
atzīst ‐ lai arī Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām jautājumi ir izskatīti atbilstīgi nozarēm, daudzas taja minētas nozares ir savstarpēji cieši saistītas; uzskata, ka ietekme uz vienu nozari, kā arī vienā nozarē pieņemti lēmumi bieži vien ietekmēs citas nozares, un tādēļ lūdz Komisiju, īstenojot pielāgošanās pasākumus, ņemt vērā šādu mijiedarbību;
Recognises that, although issues are presented in the Green Paper on Adapting to Climate Change on a sectoral basis, many of the sectors referred to therein are strongly interdependent; considers that impacts on, and adaptation decisions made in, one sector will often have an effect on other sectors, and therefore asks the Commission to take into account those interactions in implementing adaptation measures;
apstiprina nepieciešamību sekmēt uz risku balstītas pieejas zinātnisku modelēšanu un pētījumus, lai labāk analizētu, izprastu un noteiktu klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un sociālo ietekmi saistībā ar ES mērķi ‐ ierobežot klimata pārmaiņas līdz 2 grādiem pēc Celsija un saistībā ar vietējā vai reģionālā līmenī nepieciešamās pielāgošanās dimensiju;
Affirms the need for further scientific modelling and studies on a risk-based approach to better analyse, understand and predict the human and social impacts of climate change in relation to the EU mitigation target of 2°C and the dimension of necessary local or regional adaptation;
prasa Komisijai veikt pētījumu par pielāgošanās finansiālo pusi, izstrādāt scenārijus, nosakot pielāgošanās izmaksu un ieguvumu bilanci, un stimulēt un paredzēt saimniecisko darbību; uzsver, cik svarīgi ir izmantot uz nozarēm orientētu augšupēju pieeju, kurā ņemtas vērā Eiropas dabisko dzīvotņu atšķirības, piemēram, kalnu vai salu rajoni; aicina Komisiju sagatavot plānu par izmaiņām nodarbinātībā gan nozarēs, kas paplašinās, gan nozarēs, kuras samazinās;
Asks the Commission to carry out a study on the economics of adaptation, to develop scenarios establishing a balance sheet of adaptation costs and benefits and to stimulate and anticipate economic action; underlines the importance of using a sectoral bottom-up approach taking into account the differences in Europe's natural habitats such as mountainous areas or island regions; calls on the Commission to chart the shifts in employment in both growing and shrinking sectors;
aicina Komisiju koordinēt un atbalstīt kopējas Eiropas datu bāzes sagatavošanu par neaizsargātākām vietām, lai izprastu ietekmi uz sabiedrības grupām, kā arī uz Eiropas un valsts kultūras mantojumu, un izprastu kā sabiedrība varētu reaģēt uz turpmākām klimata pārmaiņu sekām; uzskata, ka jāizveido datu bāzes arī par citu nozīmīgu informāciju attiecībā uz pielāgošanās darbībām un politikas virzieniem, piemēram, rādītājiem, politikas virzieniem un pasākumiem;
Invites the Commission to coordinate and support the scientific preparation of a common European database on vulnerabilities so as to understand how societal groups and the European cultural and national heritage would be affected and how societies could react to the consequences of climate change in the future; believes that databases including other important information on adaptation activities and policies, such as indices, policies and measures, should also be established;
uzskata ‐ lai zinātnisko izpēti par klimata pārmaiņu ietekmi padarītu efektīvāku, pētījumi, kas veikti saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jākoordinē ar pētījumiem valstu līmenī (jo īpaši Zemes novērošanas programmas no kosmosa);
Considers that, in order to make research into the impact of climate change more effective, research conducted under the Seventh Framework Programme should be coordinated with research conducted at national level (particularly space-based Earth observation programmes);
uzskata, ka ES ir jāuzņemas būtiski centieni, lai paplašinātu tehnoloģisko attīstību pielāgošanās pasākumu jomā, lai atbalstītu mūsu pašu ekonomiku un nodotu tālāk šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm; uzskata, ka efektīvu, drošu un lētu tehnoloģiju attīstīšana ir būtisks veids, kā pielāgoties klimata pārmaiņām un uzskata, ka nākamajā pušu konferencē/sanāksmē Poznaņā (COP 14) šim jautājumam jāpievērš īpaša uzmanība;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation measures in order to support its economy and transfer those technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is an essential way in which to adapt to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
neatlaidīgi mudina Padomi bez turpmākas kavēšanās pieņemt lēmumu par priekšlikumu regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF), ņemot vērā to, ka Parlaments jau 2006. gada 18. maijā pieņēma savu nostāju OV C 297 E, 7.12.2006., 331. lpp.
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposal for a regulation establishing the European Union Solidarity Fund (EUSF), bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as on 18 May 2006 OJ C 297 E, 7.12.2006, p.
aicina Komisiju nākošajos reģionālo politiku un struktūrfondu ilgtermiņa finanšu plānos apsvērt finansiālu pasākumu iekļaušanu, kā arī ierosināt papildu līdzekļu piešķiršanu tam, lai rastu novatoriskus risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai;
Invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial framework for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
norāda uz to, ka ES kohēzijas politikas stratēģiskās vadlīnijas skaidri norāda uz nepieciešamību stiprināt sinerģijas starp vidi un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka reģionālās politikas programmas veic ieguldījumus infrastruktūrā ūdens, atkritumu un gaisa jomās, bioloģiskās daudzveidības jomā, teritorijas apsaimniekošanas veicināšanā un sabiedriskā transporta jomā; uzsver, ka šīs programmas sniedz ieguldījumu saistību sasniegšanā attiecībā uz klimatu, kā arī atbalsta riska novēršanas pasākumus ar novatoriskiem sabiedrības pārvaldes politikas virzieniem, tostarp, piemēram, ar profilaktisko uzraudzību; atzīmē arī, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina koordinācija civilās aizsardzības organizācijas un neparedzētu izdevumu plānošanas jomā; šajā sakarā atsaucas uz ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanā programmas darbību;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and fostering risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventative monitoring; points also to the need for the Commission and the Member States to step up the coordination of civil protection organisation and contingency planning; points, in this respect, to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izmantot lauku attīstības fondus, lai uzlabotu piemērošanos klimata pārmaiņām lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs; atgādina par augsnes organisko vielu nozīmi, lai nodrošinātu augsnes auglību un ūdens uzturēšanas spēju, kā arī lai tā būtu oglekli absorbējoša, un aicina Kopienu pieņemt atbalstu attiecīgām augsnes pārvaldības praksēm, ar kuru palīdzību Eiropas augsnē tiek uzturēts organisko vielu līmenis, kā efektīvu veidu, lai pielāgotos pieaugošai temperatūrai un izmaiņām nokrišņu ziņā; uzsver piemērotu krīzes novēršanas un riska pārvaldības mehānismu nepieciešamību Kopienā, kā arī valsts un reģionu līmenī, jo krīzes turpmāk noteikti radīsies, īpašu uzmanību veltot sistemātiskiem zemes apsaimniekošanas pasākumiem, lai nodrošinātu ilgāku ūdens aiztures laiku un mazāku ugunsgrēku slodzi mežiem; uzskata, ka riska pārvaldība jāpadara par neatņemamu un nepārprotamu ES kohēzijas politikas daļu;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; recalls the role that soil organic matter plays in terms of soil fertility and water retention capacity and as a carbon sink and invites the Community to adopt and support appropriate soil management practices that maintain soil organic matter levels across European soils as an effective way for adapting to increasing temperatures and changes in rainfall patterns; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at the Community level as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
Aicina Komisiju ierosināt ES mēroga pielāgošanās un sagatavotības sistēmu; uzsver, ka pienācīgi jāņem vērā subsidiaritātes principu cīņā ar klimata pārmaiņu sekām, izmantojot konkrētus pielāgošanās pasākumus, jo reģioni un vietējās kopienas Eiropā spēs rast politisku atbildi uz pašu pieredzētajām problēmām; bet tomēr uzsver vienotības un koordinācijas nepieciešamību attiecībā uz pielāgošanās plāniem ES līmenī;
Calls for the Commission to propose an EU-wide framework for adaptation planning and preparedness; emphasises the need to take due account of the subsidiarity principle in tackling the consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences; underlines, however, the need for coherence and coordination as regards adaptation plans at EU level;
uzsver vietējo kopienu nozīmīgo lomu klimata pārmaiņu apkarošanā, un tādēļ aicina īstenot integrētas, ilgtspējīgas pilsētu, reģionu un lauku attīstības stratēģijas, kurās pilnībā ņemti vērā pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumi un klimata pārmaiņu mazināšana, un aicina veikt zinātniskus pētījumus, lai analizētu, kāda infrastruktūra būtu vispiemērotākā ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change; calls, therefore, for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and for scientific studies to be conducted to analyse the infrastructures most suited to addressing climate change;
aicina Eiropas institūcijas un reģionu un vietējās varas iestādes ciešāk sadarboties un apmainīties ar paraugpraksi, lai izveidotu objektus, struktūras un pakalpojumus, kuru mērķis ir panākt attiecīgajos reģionos neitrālu oglekļa līmeni, piemēram, rajona apkures sistēmas, uzlabotus pārstrādes pakalpojumus, integrētu sabiedrisko transportu, energoefektīvas un ūdeni efektīvi izmantojošas ēkas, ražot vairāk alternatīvu enerģiju un to izmantot, kā arī vairāk informēt sabiedrību par enerģijas patēriņu;
Calls for closer cooperation and exchanges of best practises between European institutions and regional and local authorities and among those in the development of construction, utilities and services aiming to achieve a carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy-efficient and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
uzsver, ka saistībā ar pašreizējo "veselības pārbaudi" ir jāizskata lauksaimniecības nozares pakāpeniska piemērošanās jaunajām vajadzībām, kas radušās klimata pārmaiņu rezultātā;
Underlines the fact that gradual adaptation of the agricultural sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the "health check";
uzsver, ka lauksamniecības nozare var piemēroties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu sekas, ieviešot tiesību aktus, kas veicina ilgtspējību un sekmē jaunus paņēmienus ūdens resursu un citu dabas resursu izmantošanai un pārvaldīšanai;
Emphasises that the agricultural sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
uzskata, ka ir vajadzīga sadarbība, lai atbalstītu Eiropas nabadzīgākos reģionus un jaunattīstības valstis, jo klimata pārmaiņas var visvairāk skart tieši šos reģionus, bet tiem jāspēj risināt klimata pārmaiņu radītās sekas; pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav pienācīgi uzsvērta sadarbības nepieciešamība starp ES un jaunattīstības valstīm attiecībā uz pielāgošanos; jo īpaši uzsver tehnoloģiju nodošanas un veiktspējas palielināšanas nepieciešamību; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Globālo klimata pārmaiņu aliansi, bet uzsver, ka pašreiz tai pietrūkst finansējuma;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper on Adapting to Climate Change does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission's initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;