natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ir jāizvērtē uzņēmumu pārņemšana, ko veic četri lielie revīzijas uzņēmumi, ievērojot šādas pārņemšanas ietekmi uz pārējo uzņēmumu vai uzņēmumu tīklu izaugsmi;
Considers that takeovers by the Big Four must be considered in the light of their impact on the growth of other firms or networks;
aicina Komisiju izpētīt banku un citu finanšu iestāžu tādu ierobežojošo līgumu izmantošanu attiecībā uz uzņēmumiem izsniedzamiem aizdevumiem un citiem finanšu produktiem, kuri var ierobežot revidenta izvēles iespējas;
Calls on the Commission to investigate the use of restrictive covenants by banks and other financial institutions on loans and other financial products for companies, which may be limiting auditor choice;
uzskata, ka ir svarīgi noteikt aizliegumu attiecībā uz tādu ierobežojošu noteikumu iekļaušanu līgumos, kuri ir labvēlīgi četriem lielajiem revīzijas uzņēmumiem;
Considers it vital to introduce a ban on including in contracts restrictive clauses that favour the Big Four firms;
prasa veicināt vidējo un mazo revīzijas uzņēmumu apvienošanos; mudina Komisiju apsvērt revīzijas uzņēmumu kvalitātes sertifikācijas un reģistra izveidi tā, lai vidējie un mazie revīzijas uzņēmumi varētu pierādīt, ka tie spēj pienācīgi veikt savu darbu; uzskata, ka publiskajos iepirkumos būtu jāizmanto uzņēmumi, kas nav četri lielie revīzijas uzņēmumi, un ka valsts iestādēm būtu jānosaka procentuālais īpatsvars to uzņēmumu izmantošanai, kas nav četri lielie revīzijas uzņēmumi;
Calls for mergers between small and medium-sized audit firms to be encouraged; urges the Commission to look into creating a quality certificate and register for audit companies, so that small and medium-sized audit firms can show that their work is of a satisfactory standard; considers that the public procurement sector should aim to use non-Big Four firms and that public bodies should set a benchmark percentage for use of such firms;
prasa Komisijai saistībā ar sabiedriskas nozīmes uzņēmumu konkursa procedūru noteikt, ka konkursā papildus četriem lielajiem revīzijas uzņēmumiem jāiesaista vismaz vēl divi uzņēmumi; uzskata, ka šajā procesā būtiska loma jāpiešķir revīzijas komitejai un ka tajā jāpiedalās arī akcionāriem; aicina Komisiju pārskatīt revīzijas komitejas darbību attiecībā uz konkursa procedūru norisi, īpašu uzmanību pievēršot ar konkursa oficiālo procedūru saistīta administratīvā sloga aspektiem, vienlaikus nodrošinot, ka akcionāri pieņem galīgo lēmumu par revidentu iecelšanu, pamatojoties uz revīzijas komitejas priekšlikumu; uzskata, ka šajā priekšlikumā jābūt ietvertam ievērotās procedūras aprakstam, izmantotajiem kritērijiem un revīzijas komitejas ieteikuma pamatojumam;
Calls on the Commission, in connection with tendering by public-interest entities, to stipulate that fair access to the tendering process must be provided for at least two non-Big Four audit firms alongside the Big Four firms; takes the view that audit committees must be given a key role in this process, in which shareholders must also take part; calls on the Commission to review audit committee practices in relation to tendering processes, with a special focus on aspects of administrative burdens associated with a formal tendering process and with a view to ensuring that the shareholders' final decision on the appointment of auditors is based on a proposal from the audit committee; takes the view that this proposal should include a description of the procedure followed, the criteria used and the reasons underlying the audit committee's recommendation;
aicina Komisiju (Konkurences ģenerāldirektorātu) veikt rūpīgu revīzijas tirgus izpēti;
Calls on the Commission (DG COMP) to conduct a detailed investigation of the audit market;
uzskata, ka revīzijas darbs ir izšķirīgs iekšējā tirgus atjaunošanas procesā; aicina Komisiju pārbaudīt, cik lielā mērā pasākumi revīzijas pārrobežu pakalpojumu sniegšanas veicināšanā var likvidēt šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tirgum un novērst jaudas pārslodzi; aicina Komisiju izpētīt, cik lielā mērā Eiropas revīzijas pakalpojumu tirgu varētu izmantot, lai mazinātu procedūru sarežģītību un izmaksas visiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem revīzijas uzņēmumiem; mudina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai iekļautu ES tiesību aktos starptautiskos revīzijas standartus, ar kuru palīdzību var radīt patiesi vienlīdzīgus konkurences nosacījumus revīzijas uzņēmumiem, un ieviest šos standartus; atgādina Komisijai par tās ieteikumiem attiecībā uz revidenta atbildību; ņemot vērā iepriekšminēto, prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus par labākas saskaņotības nodrošināšanu, lai izveidotu revidentu Eiropas pasi, īpaši uzsverot visus aspektus, ar kuriem tiek garantēta revidenta neatkarība;
Takes the view that auditing is crucial to the process of revitalising the internal market; calls on the Commission to examine to what extent measures to facilitate the cross-border provision of audit services might serve to eliminate barriers to market access and capacity bottlenecks; calls on the Commission to examine to what extent a European market for audit services might serve to reduce procedural complexity and costs for all market participants, in particular small and medium-sized audit firms; urges the Commission to take all appropriate steps to incorporate into EU law and enforce international auditing standards which can help to establish genuinely equal competitive conditions for audit firms; reminds the Commission of its recommendations concerning auditor liability; calls on the Commission, against this background, to come forward with proposals to enhance harmonisation with a view to creating a European passport for auditors, placing particular emphasis on everything that guarantees the auditor's independence;
aicina Komisiju izstrādāt visā Eiropā revidenta profesijai piemērojamu atbildības sistēmu;
Calls on the Commission to develop a pan-European liability regime for the auditing profession;
aicina Komisiju pastiprināt centienus lielākas konverģences sasniegšanā;
Calls on the Commission to step up its efforts to increase convergence;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra rezolūcija par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli ( 2011/2091(INI) )
European Parliament resolution of 13 September 2011 on the situation of women approaching retirement age ( 2011/2091(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 3. pantu,
having regard to the Treaty on European Union, in particular Articles 2 and 3,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 19. pantu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, in particular Article 19,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21., 23. un 25. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Articles 21, 23 and 25,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi (2009. gada ziņojums par novecošanu)” ( COM(2009)0180 ),
having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report) ( COM(2009)0180 ),
ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2010. gada 22. jūlija ziņojumu “Piekļuve veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei ‐ vienlīdzīga sievietēm un vīriešiem?”,
having regard to the report commissioned by the Commission of 22 July 2010 entitled ‘Access to healthcare and long-term care - Equal for women and men?’,
ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2009. gada 24. novembra ziņojumu “Integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai aktīvās iesaistīšanas politikas virzieni”,
having regard to the report commissioned by the Commission of 24 November 2009 entitled ‘Gender mainstreaming active inclusion policies’,
ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.-2020. gads),
having regard to the Council Conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for Gender Equality for the period 2011-2020,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus par to, kā darbaspēka un iedzīvotāju novecošana ietekmē nodarbinātības politiku,
having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on the impact of an ageing workforce and population on employment policies,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. jūnija secinājumus par aktīvām vecumdienām,
having regard to the Council Conclusions of 7 June 2010 on active ageing,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra secinājumus par veselīgām un cilvēka cienīgām vecumdienām,
having regard to the Council Conclusions of 30 November 2009 on healthy and dignified ageing,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem ‐ aktīvas un cieņas pilnas vecumdienas,
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on equal opportunities for women and men: active and dignified ageing,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada 1. maija ziņojumu “Darba apstākļi novecojošam darbaspēkam”,
having regard to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions report of 1 May 2008 entitled ‘Working conditions of an ageing workforce’,
ņemot vērā Madrides Starptautisko rīcības plānu par sabiedrības novecošanos (A/CONF.197/9 8), ko pieņēma ANO Otrajā pasaules asamblejā par novecošanos 2002. gada.12. aprīlī,
having regard to the Madrid International Plan of Action on Ageing, adopted at the Second World Assembly on Ageing (A/CONF.197/9 8) on 12 April 2002,
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0291/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0291/2011 ),
tā kā dzimumu līdztiesība un nediskriminācija, cita starpā, vecuma dēļ, ir Līgumā par Eiropas Savienības darbību nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips, kā arī viens no Kopienas mērķiem un uzdevumiem;
whereas gender equality and non-discrimination, inter alia on the basis of age, is a fundamental principle of the European Union enshrined in the Treaty on the Functioning of the European Union and one of the objectives and tasks of the Community,
tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” noteikts 75 % nodarbinātības līmeņa pamatmērķis gan sievietēm, gan vīriešiem, kā arī uzstādīts mērķis par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība; tā kā sievietes, kurām ir vairāk nekā 50 gadi, šai grupai raksturīgā augstā nabadzības un bezdarba līmeņa dēļ, ir tieši tā grupa, uz ko attiecas abi šie mērķi;
whereas the Europe 2020 Strategy sets a headline employment rate target of 75% for both women and men and states the objective of decreasing the number of those living at risk of poverty by 20 million; whereas the group of women over 50, due to the high levels of poverty and unemployment particular to this group, is therefore a decisive age-cohort in meeting both of these targets,
tā kā, pastāvot dzimumu stereotipiem, tie līdztekus diskriminācijai vecuma dēļ, ar kuru darba tirgū saskaras vecāki cilvēki, īpaši samazina vecāku sieviešu nodarbinātības, apmācības un profesionālās izaugsmes iespējas, un tas ir viens no faktoriem, kas palielina nabadzības risku vecumdienās;
whereas the persistence of gender stereotypes, compounded by the age discrimination faced by older people in the labour market, particularly reduces employment, training and promotion opportunities for older women and is partly responsible for the increased risk of poverty in old age,
tā kā diskriminācija dzimuma dēļ ir īpašs diskriminācijas veids, jo tas ir gan sistemātisks, gan sistēmisks un tas vienmēr ir saistīts ar visiem citiem diskriminācijas veidiem un papildina tos;
whereas discrimination based on sex is a specific kind of discrimination to the extent that it is systematic and systemic and cuts across, and is added to, all other forms of discrimination,
tā kā darba tirgus ir daudz dinamiskāks un mainīgāks nekā jebkad agrāk, kas nozīmē, ka nodarbinātība vienā un tajā pašā jomā vairs nav garantējama uz mūžu; un tā kā ekonomiskā krīze ir parādījusi, ka sievietēm darba tirgū var būt liela nozīme;
whereas the employment market is far more dynamic and fluid today than ever before, which means that employment in the same area is no longer guaranteed for life; whereas therefore the economic crisis has shown that women have an important role to play within the job market,
tā kā Eiropas turpmākās ekonomikas konkurētspēja, labklājība un integrācija ir ļoti atkarīga no tās spējas efektīvi uzlabot tās darbaspēka resursu izmantošanu, radot darba apstākļus un sociālās drošības sistēmas, kas veicinātu gan darba, gan dzīves apstākļu, gan arī ekonomikas uzlabošanos, tā kā tas nozīmē arī, ka jāpieņem attiecīgus politikas virzienus, lai nodrošinātu darba, ģimenes un privātās dzīves līdzsvarotību un cīnītos pret tiešu un netiešu diskrimināciju un dzimumu stereotipiem, kas noved pie dzimumu ziņā nelīdzsvarota darba tirgus;
whereas Europe's future economic competitiveness, prosperity and inclusiveness depend crucially on its ability to effectively improve the use of its labour resources, not only by extending the employment period of life but also by creating the working conditions and social security systems which both support an improvement in working and living conditions and benefit the economy, whereas this also includes appropriate policies to reconcile work, family and private life and to tackle direct and indirect discrimination and gender stereotypes which lead to gender gaps in the labour market,
tā kā laika posmā no 1990. līdz 2010. gadam ES 27 valstīs darbspējas vecuma (20–64 gadi) cilvēku īpatsvars palielinājās par 1,8 %, vecāku (65+ gadi) cilvēku īpatsvars palielinājās par 3,7 % un jaunāku cilvēku īpatsvars (0–19 gadi) samazinājās par 5,4 %; tā kā tiek prognozēts, ka 65+ gadus vecu iedzīvotāju grupas īpatsvars palielināsies no 17,4 % 2010. gadā līdz 30 % 2060. gadā Dienestu darba dokuments: 2010. gada ziņojums par demogrāfiju, Eiropas Komisija, 62. lpp.
whereas between 1990 and 2010 the working-age population (20-64 years) in the EU-27 increased by 1,8 %, the older population (aged 65+) increased by 3,7%, and the proportion of younger people (0-19 years) decreased by 5,4%; whereas the proportion of the population aged 65+ is projected to increase from 17,4% in 2010 to 30% in 2060 Staff working document: Demography report 2010, European Commission, page 62.
tā kā bieži vien un arvien biežāk sievietes vientuļu vecu cilvēku vidū ir pārsvarā, jo pieaug šķiršanās gadījumu skaits un vīriešiem ir īsāks paredzamais mūža ilgums; tā kā atraitnes un vientuļas vecas sievietes caurmērā vairāk apdraud nabadzība, izolācija un sociālā atstumtība;
whereas women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and the shorter life expectancy of men; whereas widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion,
tā kā 21 dalībvalstī bezdarba līmenis sievietēm ir augstāks nekā vīriešiem, un, kaut arī ilgtermiņa bezdarba līmenis 12 valstīs vīriešiem ir augstāks nekā sievietēm, sieviešu bezdarbs parasti tiek apslēpts kā “neaktivitāte”, ja viņas ir precējušās vai viņām ir bērni;
whereas the unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States and, even though the long-term unemployment rate is higher for men than women in 12 countries, women's unemployment is more likely to be disguised as ‘inactivity’ if they are married or have children,
, un tā kā darba samaksas atšķirības starp dzimumiem joprojām ir 17,5 %;
, and the average EU gender pay gap remains as high as 17,5%,
tā kā sociāli ekonomiskā stāvokļa atšķirības starp dzimumiem ir lielākoties cēlušās no tradicionālā lomu iedalījuma starp dzimumiem, saskaņā ar kuru tiek uzskatīts, ka vīrietim ir galvenā atbildība par iztikas nodrošināšanu un sievietes ir atbildīgas par mājas darbiem un rūpēm par ģimeni, tostarp par ģimeni plašākā izpratnē, nesaņemot samaksu, un tas, salīdzinājumā ar vīriešiem, ļoti ietekmē sieviešu iespējas uzkrāt tiesības uz sociālo nodrošinājumu, piemēram, uz pensiju un līdz ar to ietekmē viņu stāvokli vecumdienās, jo īpaši šķiršanās, laulāto šķirtas dzīves vai atraitnības gadījumā;
whereas gender differences in socio-economic status are largely rooted in the traditional gender division of roles, where men are considered to bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, including wider family care, which has a huge impact on women's ability, compared with men's, to accumulate social security entitlements, for example for retirement, and consequently their situation in old age, particularly in the event of divorce, separation or being widowed,
tā kā sievietēm, visticamāk, karjera attīstās lēnāk, norit īsāku laiku un/vai ir ar pārtraukumiem un viņām ir zemāka vidējā izpeļņa nekā vīriešiem, kas atspoguļojas augstākās darba samaksas atšķirībās starp dzimumiem un rada dzimumu diferenciāli attiecībā uz iemaksām personīgajos pensiju fondos, tādējādi palielinot sieviešu nabadzības risku vecumdienās;
whereas women are more likely to have slower, shorter and/or interrupted careers and lower average earnings than men, which is reflected in a higher gender pay gap and creates a gender differential in contributions to personal pension accounts, thus increasing women's risk of poverty in old age,
tā kā atšķirības starp vīriešu un sieviešu situāciju nav tik lielas laika posmā pirms ģimenes dibināšanas, un tās palielinās pēc tam, kad sākas kopdzīve; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis sarūk, dzimstot pirmajam bērnam, un neizdevīgais stāvoklis darba tirgū veidojas dzīves cikla agrākajos posmos, kas saistīti ar bērnu aprūpi, ko vēlāk nomaina rūpes par vecāka gadagājuma cilvēkiem, tādēļ bieži vien ir jāpiedzīvo nabadzība, arī esot nodarbinātām;
whereas the gender gap is smaller before family formation and increases when individuals form a couple; whereas a fall in employment rate occurs for women at the birth of their first child and the labour market disadvantages accumulate in the earlier stages of their life cycle, connected to child-care, which at a later stage changes into care of elderly people, which often flows into in-work poverty,
tā kā gados vecākas sievietes, atšķirībā no vīriešiem, parasti izvēlas vai ir spiestas izvēlēties nepilnas slodzes darbu un daudz biežāk atstāj darba tirgu, un izvēlas vai ir spiestas izvēlēties pirmstermiņa pensionēšanos;
whereas, compared with men, older women often choose or are compelled to choose part-time work and more often leave the labour market by opting or being compelled to opt for early retirement,
tā kā gandrīz visas Eiropas valstis ir atzinušas, cik nozīmīga ir uz dzimumu līdztiesības jautājumiem orientēta pieeja aktīva darba tirgus politikai, bet, novērtējot aktīva darba tirgus politiku, ir atklājies, ka integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai netiek piemērota vienmērīgi vai izpratne par tās piemērošanu ir sašaurināta;
whereas the importance of a gender-based approach to active labour market policies is widely acknowledged in almost all European countries but assessments of active labour market policies indicate that gender mainstreaming remains uneven and rather narrow in focus,
tā kā sievietēm vecumā pēc 50 gadiem bieži ir jāsaskaras ar divkāršu vai pat daudzkāršu diskrimināciju, kuras pamatā ir dzimuma un vecuma stereotipi, ko bieži vēl saasina dzimumam raksturīgais nodarbinātības veids un dzīves gājuma iezīmes (piemēram, pārtraukumi profesionālajā dzīvē, atkārtota pieņemšana darbā pēc bezdarba perioda, nepilnas slodzes nodarbinātība, tas, ka viņas, iespējams, atstāj darbu, lai rūpētos par ģimeni vai piedalītos ģimenes uzņēmējdarbībā, jo īpaši izplatīšanas jomā vai lauku saimniecībās, par ko viņas nesaņem darba samaksu un nepieder sociālās drošības sistēmai, kā arī darba samaksas atšķirības starp dzimumiem); tā kā šā iemesla dēļ sievietes saskaras ar daudz vairāk problēmām, nekā tās pašas vecuma grupas vīrieši; turklāt tā kā ekonomiskās lejupslīdes laikā šīs sievietes pat vairāk apdraud iestigšana nabadzībā;
whereas women over 50 often face twofold or multiple discrimination based on gender and age stereotypes, frequently exacerbated by their gender-specific work and life patterns (e.g. career breaks, part-time employment, re-employment after a period of unemployment, the fact that they may give up their jobs in order to look after their families or work in family businesses, especially in the distributive trades or in farming, without being paid a salary or belonging to a social security scheme, and the gender pay gap); whereas, therefore, women tend to face a greater accumulation of disadvantages than men from the same groups; whereas, in addition, in times of economic recession the women concerned are in even greater danger of being reduced to poverty,
tā kā vardarbība pret gados vecākām sievietēm ir problēma, kura tiek pārmērīgi ignorēta, jo viņām ir īpaša tendence neatklāt pārdarījumus, un šīs noklusēšanas dēļ palīdzības sniedzējiem veidojas stereotipi, ka gados vecākas sievietes ir mazāk apdraudētas, un gados vecākām sievietēm, kas cieš no ļaunprātīgas izmantošanas, ir mazāk iespēju rast risinājumus savai situācijai;
whereas violence against older women is a severely underestimated issue due to older women's particular reticence in disclosing abuse, stereotyping by service providers who believe older women to be less at risk, and the reduced range of options available to older female victims of abuse,
tā kā efektīvi līdzekļi, lai uz visiem laikiem izskaustu šāda veida diskrimināciju, ir izglītība dzimumu līdztiesības jomā jau agrīnos posmos, profesionālas orientācijas politika un politikas virzieni, kas veicinātu sieviešu nodarbinātību,
whereas education for equality from the earliest age, vocational guidance policies and policies to promote women's employment are effective ways to stop discrimination of this kind for good,
atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu noteikt 2012. gadu par Eiropas aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gadu un aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstīgus un efektīvus pasākumus, lai apkarotu diskrimināciju, tostarp vēršoties pret stereotipiem, kas saistīti ar diskrimināciju dzimuma un vecuma dēļ, un veicinātu paaudžu solidaritāti;
Welcomes the Commission's decision to designate 2012 as the European Year of Active Ageing and Solidarity between the Generations and calls on the Commission and Member States to take appropriate and effective steps to combat discrimination, including by tackling the stereotypes associated with gender and age discrimination and promoting solidarity between generations;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai daudzie veidi, kādos tiek diskriminētas sievietes pēc 50 gadu vecuma, tiktu vairāk ņemti vērā un efektīvi risināti atklātajā koordinācijas metodē attiecībā uz pensijām, sociālo integrāciju, nodarbinātību, ar dzimumiem saistīto stereotipu pārveidošanu un sieviešu iesaistīšanu politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanas struktūrās;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that multiple discrimination against women over 50 is better reflected and effectively tackled in the open method of coordination regarding pensions, social inclusion, employment, changing gender stereotypes and inclusion of women on political and economic decision-making bodies;