natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka nav veikta nedz pienācīga izmeklēšana, nedz starptautiska izvērtēšana attiecībā uz genocīdu, piemēram, holokaustu, masveida noziegumiem pret cilvēci un plašajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, masveida deportācijām no Baltijas valstīm, Polijas un citām valstīm, masveida iznīcināšanu, piemēram, poļu virsnieku nogalināšanu Katiņas mežā un latviešu armijas virsnieku nogalināšanu Litenē, koncentrācijas nometņu un Gulaga izveidošanu un darbību, mākslīgi izraisīto badu Ukrainā, pamattiesību uz vārda, runas, pārvietošanās brīvību liegšanu un daudziem citiem totalitāro komunisma režīmu izdarītajiem noziegumiem;
Notes that genocide such as the Holocaust, massive crimes against humanity and large‑scale violations of human rights such as mass deportations from the Baltic States, Poland and other countries, mass executions such as the Katyn Forest massacre of Polish officers and officers of the Latvian army in Litene, the creation and operation of concentration camps and the Gulag, the man-made famine in Ukraine, the denial of fundamental rights of freedom of expression, speech, movement and many others crimes committed under totalitarian Communism have been neither properly investigated nor internationally assessed;
uzsver, ka, lai gan Eiropas tautas, kas cietušas gan no komunistiskā, gan nacistiskā totalitārā režīma, ir pielikušas milzu pūles, lai pārvarētu šo režīmu radītās sekas, Eiropas Savienībai ir pienākums izmeklēt un izvērtēt noziegumus, ko komunistiskais, nacistiskais un citi totalitārie režīmi pastrādājuši Eiropas teritorijā, lai izskaidrotu, kas tika nodarīts ceturtajai daļai Eiropas iedzīvotāju un pasludinātu spriedumu attiecībā uz šiem režīmiem;
Stresses that although the nations of Europe, which have suffered from both Communist and Nazi totalitarian regimes, have made a huge effort to overcome their consequences, it is the task of the European Union to investigate and assess crimes of Communist, Nazi and other totalitarian regimes committed on European territory, in order to illuminate what was done to a quarter of the citizens of Europe and to pass judgment on these regimes;
atgādina, ka iedzīvotāji, kuri vēl joprojām cieš no totalitārā komunistiskā režīma sekām, bijušajā padomju bloka valstīs ir spiesti samierināties, ka viņiem nākas dzīvot kopā ar cilvēkiem, kurus viņi atpazīst kā tos, kas pastrādāja noziegumus un nogalināja viņu radiniekus;
Recalls that citizens who are still victims of totalitarian Communist regimes are forced in former Soviet-bloc countries to reconcile themselves to living alongside people they recognise as the perpetrators of crimes and murderers of their relatives;
uzsver, ka cilvēki valstīs, kas tika atbrīvotas no padomju okupācijas, joprojām cieš no tādām totalitārā režīma sekām kā pārkrievošanās, mākslīgi izraisītām valsts demogrāfiskās situācijas izmaiņām un režīma izraisītām pamatīgām psiholoģiskām problēmām; lūdz šos faktus ņemt vērā, izdarot secinājumus par politisko, sociālo un etnisko situāciju šajās valstīs;
Stresses that people of countries liberated from the Soviet occupation are still suffering from consequences of the totalitarian regime such as russification, forced changes to the demographic situation of the State and deep psychological problems caused by the regime; asks that these facts be considered in reaching conclusions about the political, social and inter-ethnic situation in those countries;
pauž bažas par to, ka dažās ES dalībvalstīs jaunākas paaudzes cilvēku vidū pastāv skaidrs dalījums, ko nosaka pilnīgi atšķirīga un pretēja izpratne un uzskati par Eiropas vēsturi, kas valda viņu ģimenēs; pauž bažas, ka tas var radīt risku par iespējamiem šo sabiedrības grupu konfliktiem nākotnē; pauž bažas, ka daļā rietumvalstu sabiedrības, jo īpaši jauniešu vidū, nopietni trūkst zināšanu par totalitāro komunistisko režīmu; aicina palielināt sabiedrības informētību par Eiropas vēsturi un iekļaut skolu mācību programmās informāciju par šo vēstures daļu;
Is concerned by the fact that people of the younger generation in some EU Member States are clearly divided by totally different and polar understandings and viewpoints of Europe’s history derived from their families; fears that this may lead to a danger of possible clashes between these societal groups in future; is concerned that there is a serious lack of knowledge about the Communist totalitarian regime in a number of parts of Western society, especially among young people; asks for increased public awareness about European history and for information about this area of history to be included in school curricula;
uzskata, ka, lai pienācīgi saglabātu atmiņas par vēstures notikumiem, neizbēgami jāveic visaptverošs atkārtots Eiropas vēstures izvērtējums un visā Eiropā ir jāatzīst visi jauno laiku Eiropas vēsturiskie aspekti, tādējādi sekmējot Eiropas integrāciju — jo labāku nākotni var veidot tikai tad, ja ir pamatīga izpratne par kopīgo pagātni — un arī nodrošinot totalitāro režīmu atkārtotas izveides iespēju novēršanu;
Believes that, in order for historical memory to be appropriately preserved, a comprehensive reassessment of European history and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe will strengthen European integration, since a better future can only be built through a better understanding of the shared past, serving also to eliminate the possibility of totalitarian regimes being regenerated;
ierosina pasludināt 25. maiju (Aušvicas koncentrācijas nometnē cietušā rotmistra Vitolda Pilecka, nāves gadadienu — 1948. gada 25. maijā viņam izpildīja nāvessodu) par Starptautisko varoņu, cīnītāju pret totalitārismu, piemiņas dienu, tādējādi paužot cieņu un pagodinājumu visiem tiem, kas, cīnoties pret tirāniju, apliecināja savu varonību un patieso mīlestību pret cilvēci un sniegs nākamajām paaudzēm skaidru norādījumu par to, kāda ir pareiza rīcība totalitārisma verdzības draudu priekšā;
Proposes that 25 May (the anniversary of the execution of the Auschwitz hero Rotamaster Witold Pilecki on 25 May 1948) be established as the International Day of the Heroes of the Fight Against Totalitarianism, which will be an expression of respect and a tribute to all those who, by fighting tyranny, gave a testimony to their heroism and true love for mankind, and will provide future generations with a clear indication of the correct attitude in the face of the threat of totalitarian enslavement;
uzskata, ka pastrādāto nodarījumu un zvērisko noziegumu izpratne ir svarīga mūsdienu debatēs par demokrātiju;
Considers that present perceptions of past abuses and atrocities are an important part of contemporary debates on democracy;
norāda, ka totalitārā komunistiskā režīma pastrādātos noziegumus nevar attaisnot, pamatojoties uz PSRS ieguldījumu un nopelniem nacistiskā režīma sakāvē; vienlaicīgi uzsver, ka ir nepieņemami, ka Krievijas Federācija pieņem tiesību aktu, kas paredz sodu katram, kas mēģina analizēt Otrā pasaules kara notikumus no redzespunkta, kurš atšķiras no iepriekšējās desmitgadēs valdošā viedokļa;
Points out that crimes committed by the totalitarian Communist regime cannot be excused or exonerated by the contribution and merits of the USSR in defeating the Nazi regime; stresses at the same time that it is unacceptable for the Russian Federation to adopt legislation penalising anybody who tries to analyse the events of World War II from a point of view different from that of previous decades;
aicina Komisiju un Padomi veikt konkrētas darbības, lai nodrošinātu, ka 2008. gada 8. aprīļa uzklausīšanas rezultātus, kuri ir atspoguļoti uzklausīšanas ieguldījuma dokumentā, ņem vērā turpmākajā darbā, veidojot kopīgu visas ES nostāju attiecībā uz totalitāro režīmu pastrādātajiem noziedzīgajiem nodarījumiem;
Calls on the Commission and the Council to take concrete action to ensure that the results of the hearing of 8 April 2008, which are reflected in the Document of Contribution of the Hearing, have been taken into account in the further work towards a common EU-wide approach to crimes committed by totalitarian regimes;
aicina Komisiju un dalībvalstu valdības atbalstīt spēkā esošo starptautisko tiesību instrumentu piemērošanu, lai pasludinātu par prettiesiskiem tādus rupjus cilvēktiesību pārkāpumus kā genocīds un noziegumi pret cilvēci un sauktu pie atbildības un sodītu tos, kas vainīgi šādos pārkāpumos;
Calls on the Commission and the Governments of the Member States to support the enforcement of existing international law instruments to in order to outlaw, prosecute and punish gross human-rights violations such as genocide and crimes against humanity;
aicina Padomi un Komisiju atrast juridiskus instrumentus, ar kuriem izveidot optimālu pamatu un procedūras komunistiskā, nacistiskā un citu totalitāro režīmu izdarīto noziegumu izmeklēšanai un izvērtēšanai ES līmenī; norāda, ka šiem juridiskajiem instrumentiem vajadzētu būt pamatotiem uz starptautiskajām tiesībām un Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Nirnbergas tribunāla praksi;
Urges the Council and the Commission to find the legal instruments with which to establish an optimal framework and procedures for the investigation and assessment of crimes of Communist, Nazi and other totalitarian regimes at EU level; notes that these legal means should be based on international law and the jurisprudence of the European Court of Human Rights and the Nuremberg Tribunal;
uzsver, ka starptautiskās sabiedrības pienākums ir uzraudzīt, lai pie atbildības tiktu sauktas genocīda noziegumos vainīgās personas, un atgādina, ka īpašu apsūdzības iestāžu izveidošana vairākās valstīs ir daļa no starptautiskajiem centieniem novērst organizētās masveida slepkavībās vainīgu personu nesodāmību;
Stresses that the international community is responsible for monitoring the mandatory prosecution of perpetrators of genocide, and recalls that the establishment of special prosecution institutions in several states is a part of an international effort to end impunity for organised mass murders;
aicina izveidot Eiropas pētniecības institūtu, lai pievērstos svarīgākajiem notikumiem Eiropas 20. gadsimta vēsturē, tostarp neatzītiem vai aizmirstiem noziegumiem vai citiem cilvēktiesību un starptautisko saistību pārkāpumiem, veicot rūpīgu izpēti un faktu atklāšanu, izvērtējot atbildību, novērtējot juridiskos un morālos aspektus un vajadzības gadījumā veicot juridiskus pasākumus;
Calls for the establishment of a European research institute to deal with the most important developments in 20 th -century European history, including unrecognised or forgotten crimes or other abuses of human rights and international obligations, by careful research and fact finding, assessing responsibility, evaluating legal and moral aspects and undertaking, where necessary, legal steps;
ierosina noteikt 23. augustu par Eiropas totalitāro režīmu upuru piemiņas dienu;
Proposes the establishment of 23 August as the European Day of Remembrance for the Victims of Totalitarian Regimes;
aicina Padomi un Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai ieviestu Vācijas un padomju koncentrācijas un nāves nometņu pareizus nosaukumus, tādējādi novēršot, ka vainu par genocīdu uzveļ cietušajiem nevis nozieguma izdarītājiem;
Calls on the Council and Commission to take the necessary steps to introduce proper naming of German and Soviet concentration and extermination camps in order to avoid the blame for genocide being pinned on the victims instead of the perpetrators;
iesniedza Annemie Neyts-Uyttebroeck un István Szent-Iványi
by Annemie Neyts-Uyttebroeck and István Szent-Iványi
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par demokrātiju un pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp 2005. gada 12. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas nākotni sešdesmit gadus pēc Otrā pasaules kara Pieņemtie teksti P6_TA(2005)0180 . , 2008. gada 23. oktobrī pieņemto rezolūciju par Golodomora upuru pieminēšanu Pieņemtie teksti P6_TA(2008)0523 . un 2009. gada 15. janvārī pieņemto rezolūciju par Srebreņicu Pieņemtie teksti P6_TA(2009)0028 . ,
having regard to its many previous resolutions on democracy and respect for fundamental rights and freedoms, including that of 12 May 2005 on the future of Europe sixty years after the Second World War Texts adopted: P6_TA(2005)0180 . , that of 23 October 2008on commemorating the victims of the Holodomor Texts adopted: P6_TA(2008)0523 . , and that of 15 January 2009 on Srebrenica Texts adopted: P6_TA(2009)0028 . ,
tā kā nedrīkst aizmirst Eiropas traģiskos pagātnes notikumus, lai varētu godināt upuru piemiņu, nosodīt noziegumu izdarītājus un, pamatojoties uz patiesības atzīšanu un šo notikumu atceri, panākt samierināšanos;
whereas the memories of Europe’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations of reconciliation based on truth and remembrance,
tā kā Eiropas integrācija ir noritējusi sekmīgi un ir izveidota Eiropas Savienība, kas pašlaik ietver Viduseiropas un Austrumeiropas valstis, kurās no Otrā pasaules kara beigām līdz pat pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumam valdīja komunistiskais režīms, un tā kā Grieķijas, Spānijas un Portugāles pievienošanās pirms minēto valstu iestāšanās ES sekmēja demokrātijas nostiprināšanu Dienvideiropā,
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
atgādina, ka pavisam nesen, 1995. gada jūlijā, Eiropā, konkrētāk Srebreņicā, bija vērojamas genocīda izpausmes un ka ir nepieciešama nepārtraukta modrība, lai apkarotu nedemokrātiskas, ksenofobiskas, autoritāras un totalitāras idejas un tendences;
Recalls that the most recent act of genocide in placeEurope took place in Srebrenica as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk censties nostiprināt Eiropas vēstures mācīšanu un uzsvērt gan Eiropas integrāciju kā vēsturiskas nozīmes sasniegumu, gan spēcīgo kontrastu starp traģisko pagātni un mūsdienu Eiropas Savienību, ko raksturo miers un demokrātiska sabiedriskā kārtība;
Calls on the Commission and the placePlaceNameMemberPlaceType States to make further efforts to strengthen the teaching of European history and to underline the historical achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
atkārtoti apliecina atbalstu starptautiskās tiesu sistēmas nostiprināšanai, veidojot Starptautisko Krimināltiesu un citas specializētas tiesu iestādes;
Reiterates its consistent support for a strengthened international justice system, through the establishment of the International Criminal Court and other specialised courts;
prasa visā Eiropā pasludināt 23. augustu par Visu totalitāro un nedemokrātisko režīmu upuru atceres dienu, kurā ar cieņu un taisnīgi piemin upurus;
Calls for the proclamation of 23 August as a Europe-wide Remembrance Day for victims of all totalitarian and authoritarian regimes, to be commemorated with dignity and impartiality;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, to valstu valdībām un parlamentiem, kas saistītas ar Eiropas Savienību, kā arī Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to placethe Council, the Commission, the parliaments of the PlaceNameMemberPlaceType States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe.
iesniedza José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Laima Liucija Andrikienė, John Bowis, Tunne Kelam un Eija-Riitta Korhola
by José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Laima Liucija Andrikienė, John Bowis, Tunne Kelam and Eija-Riitta Korhola
par starptautisku nolīgumu Arktikas aizsardzībai
on the international treaty for the protection of the Arctic
Eiropas Parlamenta rezolūcija par starptautisku nolīgumu Arktikas aizsardzībai
European Parliament resolution on the international treaty for the protection of the Arctic
ņemot vērā Starptautisko Polāro gadu, kas ir Pasaules Meteoroloģijas organizācijas un Starptautiskās Zinātnes padomes kopējā iniciatīva, kuras mērķis ir nodrošināt labāku uzraudzību Zemes polārajos reģionos un labāku izpratni par tiem,
having regard to the International Polar Year (IPY), a joint initiative of the World Meteorological Organisation and the International Council for Science aimed at providing better observation and understanding of the Earth's polar regions,
ņemot vērā 2009. gada 5. martā Briselē notikušo konferenci par izmaiņām Arktikā („ Arctic Transform ”),
having regard to the 'Arctic Transform' Conference held in Brussels on 5 March 2009,
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību,
having regard to its resolution of 9 October 2008 on Arctic governance,
tā kā Arktikas reģionu šobrīd neaizsargā nekādas daudzpusējas normas vai noteikumi, jo īpaši tāpēc, ka nevarēja paredzēt, ka šis reģions kļūs par kuģojamu ūdensceļu un vēl jo mazāk — par komerciāli izmantojamu teritoriju;
whereas the Arctic region is currently not protected by any multilateral norms and regulations, in particular because it was never expected to become a navigable waterway, much less an area open to commercial exploitation,
tā kā pēdējos gados jūras satiksme arktiskajos ūdeņos ir ievērojami palielinājusies, kas saistīts ar pieaugušo interesi par urbumiem atklātā jūrā šajā rajonā, aizvien biežāku pasažieru kuģu satiksmi un iespējām, ko piedāvā ziemeļrietumu kuģošanas ceļš;
whereas maritime traffic in Arctic waters has increased exponentially in recent years owing to increased interest in offshore drilling and the ever more frequent passage of cruise ships, as well as the prospects offered by the North-West Passage,
tā kā Arktikas reģionā varētu atrasties aptuveni 20 % pasaules neizpētīto gāzes un naftas krājumu un tas nozīmē, ka Arktikas unikālā vide tiks ietekmēta, ja šos krājumus izmantos komercnolūkos;
whereas the Arctic region may contain some 20% of the world's undiscovered oil and gas reserves, with all that this implies for the unique Arctic environment should these reserves be commercially exploited,
tā kā klimatisko apstākļu pārmaiņas Arktikas reģionā jau ir tādas, ka inuīti, piemēram, vairs nevar medīt tradicionālā veidā, jo ledus ir pārāk plāns, lai noturētu ragavas, turklāt pastāv risks, ka savvaļas dzīvnieku, piemērām leduslāču, valzirgu un lapsu, dzīvotnes lielā mērā izzudīs;
whereas the changes in climatic conditions in the Arctic are already such that the Inuit people, for example, can no longer hunt in the traditional manner, as the ice is too thin to hold their sleds, while wildlife such as polar bears, walruses and foxes are in danger of seeing much of their habitats disappear,
tā kā Arktikas reģionā pastāvošās atšķirīgās jurisdikcijas var izraisīt nopietnus konfliktus starp valstīm, kuras vēlas aizstāvēt (tostarp izmantojot militārus līdzekļus) to, ko tās uzskata par savas valsts interesēm;
whereas the existence of different jurisdictions in the Arctic region risks triggering off major conflicts between countries wanting to protect (including by military means) what they consider to be their national interests,
tā kā reģiona ģeopolitiskā neitralizācija ļautu palielināt ap polu atrodošos valstu sadarbību,
whereas the geopolitical neutralisation of the region would allow an increase in cooperation between the circumpolar nations,
tā kā ES dalībvalstis un Eiropas Ekonomikas zonas asociētās valstis veido vairāk nekā pusi no Arktikas padomes loceklēm,
whereas EU Member States and EEA associated countries comprise more than half the membership of the Arctic Council,
aicina Padomi un Komisiju uzsākt starptautiskas sarunas ar mērķi pieņemt starptautisku nolīgumu Arktikas reģiona aizsardzībai, pamatojoties uz jau pastāvošo Antarktikas nolīgumu, lai ar tā palīdzību padarītu Arktiku par miera un sadarbības zonu, kurā var veikt tikai miermīlīgas darbības un kurā nepastāv ar suverenitāti saistīti strīdi;
Calls on the Council and Commission to initiate international negotiations for the adoption of an international treaty for the protection of the Arctic, along the lines of the existing Antarctic Treaty, in order to make the Arctic a zone of peace and cooperation reserved solely for peaceful activities and free of disputes over sovereignty;
uzsver, ka ir jāpieliek pūliņi, lai nepieļautu aizvien pieaugošo militāro klātbūtni Arktikas reģionā un lai nodibinātu sadarbību drošības jomā tajā, tādējādi nodrošinot, ka Arktika arī turpmāk ir zema saspīlējuma teritorija, un garantējot šī reģiona aizsardzību, jo tas kļūs par enerģijas piegādātāju, kas jāattīsta, pilnībā ievērojot ilgtspējīgas vides principus;
Stresses that efforts must be made to avoid an increased military presence in the Arctic and to develop security cooperation in the area so as to maintain the Arctic as a region of low tension and to allow its protection as a future energy supplier region to be fully developed within a sustainable environmental framework;
mudina Komisiju nodrošināt, ka tiek stiprināti starptautiskie noteikumi par jūras satiksmes drošību šī reģiona īpaši jutīgajos rajonos, ieviešot atbilstīgus grozījumus Starptautiskās jūrniecības organizācijas noteikumos un izstrādājot Arktiskās kuģošanas polāro kodeksu;
Urges the Commission to ensure that international rules on maritime traffic safety in the particularly sensitive parts of the region are tightened up, by making appropriate amendments to the International Maritime Organisation (IMO) regulations and working towards establishing an 'Arctic Navigation Polar Code';
aicina Komisiju uzsākt sarunas ar Krievijas iestādēm, lai nodrošinātu kuģošanas brīvību un šķērsošanas tiesības un garantētu, ka netiek izmantotas diskriminējošas metodes, jo īpaši saistībā ar maksām, pienākumiem, kā arī nosacījumiem un noteikumiem, tādējādi nodrošinot jauno kuģošanas ceļu dzīvotspēju;
Calls on the Commission to initiate negotiations with the Russian authorities to guarantee freedom of navigation and right of passage and ensure that no discriminatory practices are followed, especially as regards charges, compulsory services and rules and regulations, so as to ensure the viability of new shipping routes;
aicina Padomi gaidāmās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā iekļaut jautājumu par Arktikas reģionu;
Calls on the Council to include the Arctic on the agenda for the forthcoming EU-Russia summit;
pauž nopietnas bažas par klimata pārmaiņu ietekmi uz šā reģiona pamatiedzīvotāju izdzīvošanas iespējām gan no vispārējā vides stāvokļa viedokļa (polārā ledus slāņa un mūžīgā sasaluma atkušana, jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās un plūdi), gan no dabisko biotopu viedokļa (polārā ledus slāņa sarukšana rada barības atrašanas problēmas leduslāčiem), un uzsver, ka, pieņemot jebkādus starptautiskus lēmumus par šīm problēmām, ir pilnībā jāiesaista un jāņem vērā visas Arktikas reģiona tautas;
Is deeply concerned about the effects of climate change on the sustainability of the lives of the indigenous peoples in the region, in terms of both the general environment (melting icecap and permafrost, rising sea levels and flooding) and the natural habitat (the retreating icecap poses problems for polar bears' feeding habits), and stresses that any international decisions relating to these issues must fully involve and take account of all Arctic peoples and nations;