natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Komisija paziņojumā ’Kopienas inovāciju politikas pārskatīšana mainīgajā pasaulē’ norādījusi, ka ir sagatavojusi pārstrādātu inovāciju stratēģiju rīcības plāna veidā;
whereas the Commission has, in its Communication ’Reviewing Community innovation policy in a changing world’, announced a revised innovation strategy in the form of an action plan,
tā kā šai inovāciju stratēģijai turpmākajam laika posmam jābūt cieši saistītai ar stratēģiju ’ES 2020’;
whereas this future innovation strategy will have to be closely linked with the EU 2020 Strategy,
tā kā Komisija paziņojumā ’Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā’ pasludinājusi jaunu stratēģiju attiecībā uz nākotnes pētījumiem un jaunākajām tehnoloģijām, uzsākot vadošās iniciatīvas;
whereas in its Communication ’Moving the ICT frontiers - a strategy for research on future and emerging technologies in Europe’, the Commission announced a new strategy for research into future and emerging technologies (FET) with the launch of flagship initiatives,
tā kā, izstrādājot Eiropas inovāciju politiku, ir svarīgi ņemt vērā visus trīs zinību triādes principus, ko veido pētniecība, inovācija un izglītība;
whereas, in developing a European innovation policy, it is necessary to take into account all three sides of the knowledge triangle – research, innovation and education,
tā kā uzņēmumu inovācijas spēja lielā mērā ir atkarīga no pietiekamu finanšu līdzekļu pieejamības un tā kā nesenās krīzes rezultātā radušās kredītu saņemšanas grūtības draud ievērojami ierobežot uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), inovācijas spēju;
whereas companies’ ability to innovate depends to a great extent on access to adequate financial resources, and the credit crunch caused by the current economic crisis threatens drastically to curtail corporate capacity for innovation, in particular for small and medium- sized enterprises (SMEs),
tā kā inovācija ir galvenais elements ES tādu aktuālu nozīmīgu sabiedrības un vides problēmu veiksmīgā atrisināšanā un stratēģisko politikas mērķu sasniegšanā tādās jomās kā, piemēram, uzņēmumi, konkurētspēja, klimata pārmaiņas, nodarbinātība, demogrāfiskās pārmaiņas un integrējoša sabiedrība;
whereas innovation is the key to successfully meeting the EU's current grand societal and environmental challenges and realising its strategic political goals in areas including enterprise, competitiveness, climate change, employment, demographic change and an inclusive society,
tā kā Eiropas Savienība līdz 2020. gadam vēl nesasniegs noteiktos mērķus enerģētikas un klimata jomā un jo īpaši mērķi par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 20 % un par to, lai vismaz 20 % no ražojamās enerģijas tiktu iegūta no atjaunojamiem avotiem, ja tā nepaātrinās attīstību un nepaplašinās vidi nepiesārņojošas, noturīgas un efektīvas enerģijas izmantošanu; tā kā šī dimensija būtu pilnībā jāintegrē inovāciju stratēģijā turpmākajam laika posmam;
whereas the European Union will not meet its energy and climate goals for 2020, and in particular its target to reduce greenhouse gas emissions by 20%, increase energy efficiency by 20% and reach a share of at least 20% of energy produced from renewable sources, without accelerating the development and widespread application of clean, sustainable and efficient energy technologies; whereas future innovation strategy should fully integrate this dimension,
tā kā pētījumi attiecībā uz jaunākajām un nākotnes tehnoloģijām (piemēram, kvantu tehnoloģijas, IKT tehnoloģijas, kuras balstītas uz bioloģiskajām un nanotehnoloģijām) ir pamats inovācijām, jo tās ilgtermiņā ietekmē konkurētspēju, radot pilnīgi jaunas saimnieciskas darbības nozares un vienlaicīgi veicinot jaunas rūpniecības nozares un augsto tehnoloģiju MVU;
whereas research into emerging and future technologies (such as quantum technologies, ICT technologies inspired by biology and nanotechnologies) is a springboard for innovation through its impact on long-term competitiveness, and whereas it creates entirely new areas of economic activity, while encouraging new industries and high-technology SMEs,
tā kā noturīgu tehnoloģiju veicināšana un attīstīšana ir nepieciešama ne vien ES mērķu īstenošanai klimata un enerģētikas jomā, bet tādā veidā ES var ievērojami sekmēt arī ekonomikas izaugsmi un turpmāku darbavietu radīšanu;
whereas the promotion and development of sustainable technologies are not only essential for achieving the EU climate and energy targets but will also be of tremendous value to the Union in terms of future jobs and economic growth,
tā kā ierobežotu resursu nevienmērīga sadale var kavēt inovāciju; tā kā ES politikai attiecībā uz izejvielām jārisina galvenās problēmas, kas saistītas ar taisnīgas piekļuves nodrošināšanu;
whereas an uneven distribution of scarce resources can hinder innovation; whereas the EU's policy on raw materials should address the key challenges with regard to ensuring fair access,
tā kā laikmetā, kad arvien vairāk trūkst resursu, noturīgu un energoefektīvu tehnoloģiju veicināšana palielina ES energoapgādes drošību;
whereas, in times of increasingly scarce resources, promoting sustainable, energy-efficient technologies will improve the EU's energy supply security,
tā kā demogrāfisko pārmaiņu tēma ir viena no būtiskākajām nākotnes problēmām, kuru risināšanai nepieciešami jaunu tehnoloģiski risinājumi;
whereas demographic change will be one of the main challenges of the future, requiring, inter alia, new technological responses,
tā kā rūpniecības nozarēs, kurās ES pašlaik ir lielā mērā konkurētspējīga, tai jāapvieno savi spēki un jānostiprina priekšrocības, kā arī globālā mērogā jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi,
whereas the EU needs to pool its resources and reinforce its strengths in those sectors of industry in which it is well placed to compete and ensure a global level playing-field,
uzskata, ka ir iespējas, lai saikni starp pētniecību un inovāciju Eiropā padarītu ciešāku; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt integrētu pieeju zinātnes un inovāciju jautājumā;
Believes that opportunities exist for closer links between research and innovation in Europe; calls on the Commission and the Member States to adopt an integrated approach to science and innovation;
norāda ES Komisijai, ka turpmākā ES inovāciju politika jāveido, izmantojot plašu pieeju, un tai principiāli jāaptver ne tikai tehnoloģiskas inovācijas (produktu un ražošanas jauninājumi), bet arī administratīvas, organizatoriskas, kā arī sociālas un ar darba procesu saistītas inovācijas, tostarp jauni, inovatīvi komercdarbības modeļi, kā arī inovācijas pakalpojumu jomā, ņemot vērā arī pārējos divus zinību triādes principus (pētniecību un izglītību);
Advises the EU Commission that future EU innovation policy must be broad in scope, fundamentally embracing innovation in every form – not only technological innovation (affecting products and processes) but also administrative, organisational, social and work-related innovation, including innovative new business models and innovations in service provision, while taking account of the other two sides of the knowledge triangle (research and education);
uzsver, ka inovācija pirmām kārtām nozīmē jauninājumus, kuru mērķis ir apmierināt patērētāju un tirgus vajadzības; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt patērētāju vajadzību prioritāšu kā inovāciju virzītājspēka plašāku atzīšanu; norāda ‐ lai nepieļautu jaunu sociālo nevienlīdzību, jauninājumi turpmāk būtu jāvērtē ne tikai atkarībā no to ieguvuma ekoloģiskajā un ekonomiskajā jomā, bet arī no sociālajā jomā radītās pievienotās vērtības;
Stresses that innovation means first and foremost novelties that address consumers’ and market needs; asks the Commission, therefore, to ensure better recognition of the primacy of consumers’ demands as a driving force for innovation; points out that in order to counter the emergence of new forms of inequality in society, innovations should in future be measured not only in terms of their environmental and economic benefits but also by the yardstick of social added value;
uzsver to, ka uzņēmēju kā inovāciju virzītāju stiprināšana Eiropā ir obligāts priekšnosacījums tirdzniecības šķēršļu novēršanai un efektīvai konkurētspējīga iekšējā tirgus funkcionēšanai, pamatojoties uz patērētāju augsta līmeņa aizsardzību un sociālo kohēziju;
Underlines the fact that strengthening entrepreneurs as the drivers of innovation in Europe is a necessary prerequisite for the effective functioning of a competitive internal market based on the elimination of trade barriers and a high level of consumer protection and social cohesion;
aicina Komisiju attiecībā uz inovācijām noteikt vērienīgus kritērijus, koncentrējoties uz nopietnām sabiedriskām problēmām, un novērst dažādu Eiropas iniciatīvu pašreizējo sašķeltību;
Calls on the Commission to set ambitious innovation benchmarks focusing on grand societal challenges and to cut the current fragmentation of different European initiatives;
nešaubīgi atbalsta Komisijas konstatējumu, ka pamattehnoloģijas un nākotnes pētījumi, un jaunākās tehnoloģijas ir obligāts priekšnosacījums ES globālās konkurētspējas noturīgai nostiprināšanai; pievienojas Komisijas aicinājumam dalībvalstīm panākt vienošanos par pamattehnoloģiju izmantošanas nozīmi ES; šajā sakarībā uzsver, ka i) pamattehnoloģijas kā, piemēram, mikroelektronika un nanoelektronika, fotonika, biotehnoloģijas un nanotehnoloģijas, ii) jaunas izejvielas, kā arī iii) jaunas un nākotnes tehnoloģijas var piedāvāt lielu potenciālu inovācijām un var veicināt uz zināšanām balstītas un zemas oglekļa emisijas radošas ekonomikas attīstību;
Wholeheartedly supports the Commission's assertion that key enabling technologies and research on future and emerging technologies are vital prerequisites for enhancing the EU's global competitiveness in a sustainable way; joins the Commission in calling on the Member States to reach agreement on the importance of using key enabling technologies in the EU; stresses in that regard that (i) key enabling technologies, such as microelectronics and nanoelectronics, photonics, biotechnology and nanotechnology,(ii) new materials, and (iii) new and future technologies can offer considerable potential for innovation and can contribute to the transition to a knowledge-based, low carbon economy;
uzsver, ka inovācijām jākoncentrējas uz indivīdu, un atzinīgi vērtē centienus padarīt intensīvāku dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības pārstāvjiem, kas būtiski palīdz veicināt pētniecību un inovācijas, kā arī to zināšanu visefektīvāko izmantošanu, kuras universitātēs guvis privātais sektors, un akadēmisko studiju materiālu bagātināšanu, lai tie atbilstu pašreizējām sociālajām un uzņēmējdarbības prasībām;
Stresses that innovation must be centred on the individual and welcomes efforts to step up the dialogue between universities and the business world, which is substantially helping to promote research and innovation, as well as the more effective use of knowledge imparted by the private sector within the universities, and to enrich academic course material in line with present-day social and business requirements;
norāda, ka pamattehnoloģiju un jaunu nākotnes tehnoloģiju identificēšanai jānotiek, sadarbojoties ar rūpniecības uzņēmumiem vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, tostarp MVU, turklāt ņemot vērā arī reģionālus ekonomikas politikas mērķus; aicina ES nodrošināt, ka ierosinātās augsta līmeņa ekspertu grupas ieguldījums vislabākajā veidā veicinās konkrētu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumu identificēšanu, apstiprināšanu un īstenošanu, lai sekmētu šādas tehnoloģijas;
Points out that current key enabling technologies and new and future technologies must be identified in cooperation with the business world, at local, regional and national level, including SMEs, and that regional economic-policy objectives must also be taken into account; calls on the EU to ensure that the contribution of the proposed High Level Expert Group to the identification, ratification and implementation of concrete short, medium and long-term measures in support of those technologies are taken into account;
atzinīgi vērtē arī inovācijas politikas pasākumus kā papildinājumu valsts rūpniecības stratēģijām kopienas līmenī un starpnozaru mērogā, un stingri prasa, lai ES Komisija turpinātu īstenot šo pieeju;
Welcomes these innovation policy measures as complementing the national industrial strategies at Community level and in cross-sectoral terms, and urges the Commission to pursue that approach further;
aicina Komisiju un dalībvalstis apvienot nākamās paaudzes digitālo tīklu un viedo tīklu ieviešanu tirgū ar inovāciju pasākumiem, lai pilnībā izmantotu to priekšrocības; šajā sakarībā uzsver, ka jāparedz pietiekams finansējums, tostarp izmantojot struktūrfondus;
Calls on the Commission and the Member States to combine the roll-out of next generation digital networks and smart grids with innovation activities in order to fully reap their benefits; stresses in this context that sufficient funding needs to be provided, including from the Structural Funds;
uzsver, ka ieguldījumi ātrgaitas tiešsaistes tīklos un plašāka platjoslas savienojumu ieviešana ir pamatnosacījumi, lai lielākā mērā un efektīvāk izplatītos novatoriski sasniegumi un tādējādi starp ES reģioniem mazinātos atšķirības inovāciju jomā;
Stresses that investment in high-speed online networks and greater broadband penetration are basic conditions for increased and more effective dissemination of innovatory achievements and hence a narrowing of the innovation gap between EU regions;
aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt inovāciju konverģences politiku, lai mazinātu atšķirības starp dalībvalstīm;
Calls on the Commission and the Member States to strengthen innovation convergence policies in order to reduce the differences between Member States;
atbalsta to, ka Komisija gatavo Eiropas inovāciju aktu, lai izstrādātu saskaņotāku inovāciju stratēģiju;
Supports the fact that a ’European Innovation Act’ is currently being prepared by the Commission, in order to work towards a more coherent innovation strategy;
uzsver, cik nozīmīgi ir ekoloģiskie jauninājumi un videi nekaitīgi uzņēmumi, kam var būt galvenā loma, lai saistītu inovācijas ar ES nozīmīgākajām nozarēm, kā rezultātā Eiropas ekonomika gūtu salīdzinošas priekšrocības;
Stresses the importance of ecological innovation and green enterprise, which can play a major role in linking innovation policy with sectors of key importance for the EU, resulting in major comparative advantages for the European economy;
uzsver, cik nozīmīga loma ir ekoloģiskajām inovācijām, jo īpaši sakarā ar vajadzību palielināt resursu efektivitāti;
Stresses the important role played by eco-innovation, particularly in the context of raising resource efficiency;
uzsver, cik svarīga nozīme turpmākajā ES inovāciju politikā ir inovāciju klasteriem, kā arī vērš uzmanību uz to potenciālu, ko jo īpaši piedāvā zinību klasteri; atzinīgi vērtē īpašu inovāciju zonu izveidošanu ap universitātēm, pētniecības institūtiem un zinātnes un tehnoloģiju parkiem; aicina apsvērt iespējas izveidot vienotu vienkāršotas finansējuma piešķiršanas un darbības sistēmu jaunajām inovāciju zonām;
Emphasises the important role that innovation clusters will play in future EU innovation policy and stresses the potential offered in particular by knowledge clusters; welcomes the creation of special innovation and enterprise belts around universities, research institutes and scientific and technological parks; calls for consideration to be given to the possibilities of creating a uniform simplified funding and operational framework for the new innovation belts;
uzsver, ka pašreizējie klasteri jāturpina attīstīt ar ES, dalībvalstu un reģionu saskaņotas rīcības starpniecību, lai šie klasteri varētu saglabāt un paplašināt savu daļēji vadošo lomu visā pasaulē;
Stresses that existing clusters – including world leaders in some fields – must be further developed, through the concerted efforts of the EU, the Member States and the regions, so that they can sustain and build on their role;
šajā sakarībā uzsver, ka jebkuru politikas pasākumu pamatā klasteru jomā vajadzētu būt uzņēmumu, arī MVU un jo īpaši novatorisku MVU vajadzībām, ņemot vērā to, ka inovācijām ir galvenā loma uzņēmumu darbības veicināšanā;
Emphasises, in that regard, that any cluster-policy measures should be taken on a basis that takes account of companies’ needs, including those of SMEs, especially those of innovating SMEs, given that innovation has a key role to play in promoting enterprise;
prasa, lai attiecīgās dalībvalstis un tirgus dalībnieki Kopienas līmenī uzlabotu pamatnoteikumus, kas reglamentē apvienību pārrobežu sadarbību;
Calls on the bodies involved at Member State and EU level to improve the framework conditions for cross-border inter-cluster cooperation;
uzsver, ka VMU ir galvenā loma kā partneriem gan vērtību radīšanas ķēdēs, gan arī kā patstāvīgiem inovatīvu ražojumu piedāvātājiem;
Stresses the central role played by SMEs both as partners in value chains and as independent providers of innovative products;
aicina izstrādāt pārliecinošu Eiropas pieeju inovāciju finansēšanai, lai novērstu pašreiz vērojamo sašķelšanos un plānošanu tikai īstermiņā; uzskata, ka inovāciju attīstības obligāta sastāvdaļa ir finanšu līdzekļu nodrošināšana pietiekamā apmērā un ka tālab būtu ievērojami jāpalielina ES budžets, kas paredzēts inovācijām; aicina atspoguļot to, veicot pašreizējās finanšu shēmas paredzamo pārskatīšanu, kā arī gatavojot finanšu plānu laika periodam no 2014. gada līdz 2020. gadam; šajā sakarībā norāda, ka vienlaicīgi būtu jāpārskata noteikumi par tiesībām saņemt finansējumu pētniecības un izstrādes pasākumiem attiecībā uz pētniecību un izstrādi pirmsrūpniecības un/vai eksperimentālajā stadijā; aicina dalībvalstis palielināt savu finansējumu pētniecībai un attīstībai, lai panāktu Barselonā 2002. gadā noteikto mērķi līdz 2010. gadam pētniecībai un attīstībai izdot 3 % no IKP; uzsver pētniecības un attīstības finansējuma nozīmi ekonomikas krīzes laikā, jo tas ilgtermiņā uzlabos darbavietu radīšanu; uzsver, ka nepieciešams lielāku daļu no pētniecības un izstrādes programmu līdzekļiem paredzēt inovācijām;
Calls for a strengthened European approach to financing innovation and to prevent the current fragmentation and short-termism; considers that the provision of adequate financial resources is vital to the development of innovation and that the EU budget for innovation should therefore be substantially increased; calls for this to be reflected in the upcoming revision of the current financial framework and in the planning process in connection with the 2014-2020 Financial Perspective; points out in that regard that the rules for eligibility for R&D funding regarding preindustrial and/or experimental R&D should be reviewed at the same time; calls on the Member States to increase their R&D funding in order to achieve the goal set in Barcelona in 2002 of spending 3% of GDP on R&D by 2010; emphasises the importance of research and innovation funding in times of economic crisis, as this will enhance job creation in the long run; stresses the need to earmark an increased proportion of R & D programmes for innovation;
uzskata, ka ES izdevumiem pētniecības un inovāciju jomā jākoncentrējas uz mērķiem kā, piemēram, nodrošināt stimulus pētniecības rezultātu komerciālajam pielietojumam, kā arī uz vispusīgākas informācijas iegūšanu par finansēšanas avotiem un iespējām; uzsver, cik svarīgi ir saglabāt pārredzamību un iespēju vienlīdzību attiecībā uz piekļuvi finansējumam, kura pamatā ir atklāti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus pētījumu veikšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot struktūrfondus, lai stimulētu liela apjoma inovācijas; uzsver, ka nepieciešams izstrādāt sociālo inovāciju finansēšanas sistēmas, īpašu uzmanību pievēršot peļņai no sociālajiem noguldījumiem;
Takes the view that EU expenditure on research and innovation must focus on objectives such as providing incentives for the commercial application of research findings, as well as more comprehensive information concerning funding sources and possibilities; stresses the importance of keeping transparency and equal opportunities in accessing funds on the basis of open calls for research proposals; calls on the Commission and the Member States to use structural funds to incentivise large scale innovation; highlights the need to develop social innovation financing schemes with an increased focus on social returns;
atzinīgi vērtē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju (EIT) institūtu izveidošanu, lai stimulētu un radītu pasaulē vadošas inovācijas, kopējam mērķim apvienojot augstāko izglītību, pētniecību un uzņēmējdarbību; uzsver, ka galveno ieguldījumu, lai nodrošinātu stimulus inovāciju programmām, var sniegt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts, un to, cik nozīmīga loma tam šajā sakarībā var būt; mudina Komisiju izveidot Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta budžetu tādā veidā, lai nodrošinātu, ka piešķirtais finansējums kopā ar līdzekļiem no citiem avotiem var ar vismazākajiem ieguldījumiem nodrošināt vislabākos rezultātus to būtisko problēmu risināšanai un pilnīgai izpētei, ar kurām sastopas visas ES sabiedrības;
Welcomes the creation of the European Institute of Innovation and Technology (EIT) that has been established to stimulate and deliver world-leading innovation by bringing together higher education, research and business around a common goal; stresses the major contribution which can be made by the EIT in providing incentives for innovation programmes and the important role it can play in that respect; urges the Commission to draw up the budget of the EIT in such a way as to ensure that the funding allocated, together with funds from other sources, can achieve the critical mass necessary in order to meet and fully investigate the essential challenges facing EU societies;
uzsver nepieciešamību pieņemt vadlīnijas, lai garantētu finansējuma konkurētspējīgu piešķiršanu un tādas līdzekļu piešķiršanas sistēmas ieviešanu projektiem, kurai būtu nozīmīga tūlītēja iedarbība;
Stresses the need for guidelines to guarantee the competitive allocation and prompt utilisation of funding and the introduction of an award scheme for projects which have a major immediate economic impact;
uzsver, ka Eiropai jābūt vadošajās pozīcijas interneta tehnoloģiju attīstībā un zemas oglekļa emisijas IKT izmantošanā; ierosina nākamajā finanšu plānā dubultot ES IKT pētniecības budžetu;
Emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of internet technologies and ICT low-carbon applications; proposes that the EU ICT research budget be doubled in the next Financial Perspective;
uzsver to, ka inovāciju politika ir jāsaskaņo ar citām ES un valstu politikām (tostarp rūpniecības, vides un patērētāju aizsardzības politiku), ņemot vērā, ka iegūtajām pieejām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās pielāgotu dažādiem valstu un reģionālajiem apstākļiem;
Underlines the point that innovation policy should be coordinated with other EU and national policies (including industrial, environmental and consumer policy), bearing in mind that the approaches identified should be flexible enough to be adapted to different national and regional circumstances;
izsaka nožēlu par to, ka centieni vienkāršot ES tiesību aktus pētniecības un inovācijas jomā nav guvuši panākumus un ka procedūras vēl joprojām ir pārāk sarežģītas un laikietilpīgas, kas ir galvenais šķērslis, kas traucē MVU dalību šajās programmās;
Regrets that efforts to simplify EU research and innovation instruments have not been successful, and that procedures are still far too complex and time-consuming, which particularly hampers participation by SMEs in these programmes;