natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumu, kurā uzsvērta apņemšanās “īstenot mērķus Eiropas augstākās izglītības telpā ‐ telpā, kur augstākā izglītība ir sabiedrības pienākums un kur visas augstākās izglītības iestādes ņem vērā sabiedrības vajadzības, daudzveidīgi īstenojot savus uzdevumus”;
Welcomes the communiqué of the Conference of European Ministers Responsible for Higher Education of 28-29 April 2009, which stresses their commitment to ‘the goals of the European Higher Education Area, which is an area where higher education is a public responsibility, and where all higher education institutions are responsive to the wider needs of society through the diversity of their missions’;
atbalsta viedokli, ka uzņēmējdarbības un augstākās izglītības iestāžu dialogam un sadarbībai tuvākajā nākotnē joprojām vajadzētu būt prioritātēm tāpat kā dialogam un sadarbībai ar visām pārējām sabiedrības jomām, lai visas ieinteresētās personas varētu lietderīgi izmantot kultūras, zinātnes un tehnikas atziņas, kas iegūtas un nodotas tālāk augstākajās mācību iestādēs; uzsver, ka jāsaglabā augstāko mācību iestāžu intelektuāla un finansiāla neatkarība no uzņēmējdarbības un augstākā izglītība nedrīkst kļūt no uzņēmējdarbības atkarīga; uzsver, ka universitātēm visos apstākļos jāsaglabā autonomija lēmumos par studiju programmu saturu un administratīvo struktūru;
Endorses the view that dialogue and cooperation between business and higher education institutions should remain one of the priorities for the near future, along with dialogue and cooperation with all other sectors of society, so that all stakeholders can benefit from the cultural, scientific and technical knowledge produced and disseminated by higher education institutions; stresses that the intellectual and financial independence of higher education institutions vis-à-vis business must be maintained and no relations of dependency on business must arise on the part of higher education; underlines that universities should in all circumstances maintain the autonomy to decide over their curricula and governance structures;
aicina tās dalībvalstis, kurās tiesiskā un finanšu sistēma joprojām neatbalsta vai pat kavē universitāšu centienus sadarbībā ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, izprast šo problēmu un konkrēti rīkoties;
Calls for awareness and concrete action by Member States where legal and financial framework still fail to reward or even inhibit the efforts of universities to cooperate with the business sector;
uzsver, ka dialogam starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem nevajadzētu būt vērstam tikai uz matemātiku, zinātni un tehnoloģijām (MZT), bet gan tam būtu jāaptver visas studiju jomas, piemēram, humanitārās zinātnes;
Emphasises that university-business dialogue should not be targeted only at the mathematics, science and technology (MST) education but should cover all fields of study, e.g. humanities;
uzskata, ka jāstiprina izglītības un pētniecības programmu starpdisciplinaritāte un transdisciplinaritāte, kā arī universitāšu sadarbība un ka šajā ziņā svarīgs līdzeklis ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST);
Considers it necessary to strengthen the interdisciplinary and transdisciplinary nature of education and research programmes as well as cooperation among universities, and that ICT are an essential tool in this respect;
aicina uzlabot Eiropas universitāšu sniegumu, īstenojot zinību triādes principu “pētniecība–izglītība–jauninājumi”, neaizmirstot, ka ir jāuzlabo saikne starp uzņēmumiem un universitātēm; kā to ar savu piemēru ilustrē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), un tajā pašā laikā mudina universitātes savās pētniecības un jauninājumu programmās ņemt vērā sociālos un ekonomiskos apstākļus to galvenajā ietekmes telpā;
Calls for improvements in the performance of European universities through the implementation of the principle of the ‘research-education-innovation’ knowledge triangle, bearing in mind the need for better business-university links, as exemplified by the Knowledge and Innovation Communities (KICs) of the European Institute of Innovation and Technology (EIT), and at the same, encourages universities to take into account the social and economical environment within their main area of influence in their research and innovation programme;
uzsver, ka kvalitatīvāks dialogs un sadarbība starp universitātēm un uzņēmumiem dos lielākas iespējas gūt tādu savstarpēju labumu, kas ne tikai sekmē ekonomikas izaugsmi, bet arī plašākā izpratnē ir noderīgs cilvēkiem, jo veicina pastāvīgā izaugsmē esošās un uz zināšanām balstītās sabiedrības tālāku attīstību;
Emphasises that improved dialogue and collaboration between universities and business will offer increased opportunities to gain mutual benefits that not only stimulate economic growth, but are also useful in a wider social sense in that they contribute to an ever-improving knowledge-based society;
uzsver, ka ieguvumi no uzlabota universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības šajā ziņā būs tikpat svarīgi arī dialoga un sadarbības starp universitātēm un dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināšanai, kā arī palīdzēs uzlabot sadarbību starp universitātēm un sabiedrību kopumā;
Emphasises that the benefits of improved dialogue and collaboration between universities and business in this context would be equally relevant in terms of enhancing dialogue and collaboration between universities and national, European and international institutions and civil society organisations, as well as improving the interaction between universities and society at large;
aicina valsts, reģionālās un pašvaldību iestādes sadarbībā ar privāto sektoru turpināt pētīt un finansēt procesus, kas veicina universitāšu un uzņēmumu sadarbību, un novērst šādu sadarbību traucējošos administratīvos šķēršļus; norāda, ka struktūrfondu regula piedāvā iespēju finansēt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalsta pasākumus, izmantojot šobrīd jau dažās dalībvalstīs ieviesto zināšanu kuponu sistēmu;
Calls on national, regional and local authorities to continue, in association with the private sector, to explore and fund processes that enhance the interaction between universities and business, and to remove the administrative obstacles that impede them; points out that the Structural Fund regulation offers the possibility of funding support measures for SMEs along the lines of the system of knowledge vouchers currently in use in a number of Member States;
ierosina, ka īpaši būtu jānodrošina MVU piekļuve universitātes izglītībai un pētījumiem, gan palielinot valsts finansējumu, gan samazinot birokrātiju;
Suggests that a special focus should be placed at securing SMEs (Small and Medium-sized Enterprises) access to university education and research both by increasing public funding and by simplifying bureaucracy;
uzsver, ka jāgodina un jāstimulē teorētiskā un lietišķā pētniecība ne tikai dabaszinātnēs un tehniskajās zinātnēs, bet arī sociālo un humanitāro zinātņu nozarēs, kuras sniedz mūsdienīgai uzņēmējdarbībai vērtīgas zināšanas;
Underlines the need to dignify and give an incentive to investigation and research, not only in scientific and technologic areas but also in social and human areas where valuable knowledge for state-of-the-art business is provided;
atbalsta mazu un vidēja mēroga izpētes projektu nozīmi, sagatavojot augsni izcilības tīkliem, kuru pamatā ir lieli integrēti projekti;
Supports the role of small and medium-sized research projects ahead of networks of excellence based on large integrated projects;
aicina uzņēmumus un universitātes kopīgi rīkoties, lai panāktu vienlīdzīgāku abu dzimumu pārstāvniecību dažās universitāšu fakultātēs;
Calls on businesses and universities to act together in order to balance the unequal gender distribution present in some university departments;
atgādina, cik svarīga ir mūžizglītības definīcija un daudzie tajā ietvertie jēdzieni, no vispārīgās izglītības līdz pat neformālām un informālām mācībām, kas noder ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un pilsoniskajā dzīvē un profesionālai izglītībai un apmācībai;
Recalls the importance of the definition of lifelong learning and the many concepts it covers, ranging from general education to non-formal and informal learning useful for economic, social, cultural and civic life and vocational education and training;
uzsver ‐ tā kā mūžizglītība ir nepārtraukta saskare ne tikai ar izglītību un apmācību, bet arī ar kultūru, tad ES ir ļoti svarīgi mudināt, dalībvalstīm ir svarīgi atbalstīt un valsts universitātēm ir svarīgi saglabāt un veicināt humanitāro zinātņu iekļaušanu mācību programmās;
Stresses that since lifelong learning is a continuous contact not only with education and training but also with culture, it is of crucial importance for the EU to encourage, for the national states to support and for the public universities to preserve and promote the inclusion of the humanities in their educational curricula;
atgādina, ka viens no svarīgākajiem norādījumiem ir palielināt ieguldījumus Eiropas cilvēkresursos, lai prioritāti piešķirtu ES galvenajai bagātībai ‐ tās cilvēkiem, kas ir spējīgi pielāgoties nepārtrauktajai mainībai darba tirgus vidē;
Recalls that one of the key messages is to raise the level of investment in Europe's human resources in order to give priority to the EU's most important asset – its people, who can adapt to the constantly changing circumstances of the labour market;
norāda, ka mūžizglītības iespējas ļoti cieši jāsaskaņo ar indivīdu, mazaizsargātu sociālo grupu un darba tirgus vajadzībām, un uzsver, ka šo vajadzību nepārtraukti mainīgais raksturs nozīmē, ka tālākizglītība ir neizbēgama nepieciešamība, un šajā sakarībā īpaši uzsver attiecīgās sociālās un finansiālās problēmas; atgādina, ka nekur vairs netiek garantēts darbs mūža garumā un ka mācības un pārkvalificēšanās ir būtiskas; atgādina, ka jau no bērnības jāveido apstākļi, kas veicinātu pozitīvu attieksmi pret mācīšanos;
Points out the need to match lifelong learning opportunities as closely as possible to the needs of individuals, of vulnerable social groups and of the labour market, and emphasises that the constantly changing nature of those needs makes continuing education an inevitable necessity and, in this connection, lays particular stress on the social and financial challenges involved; recalls that there is no longer any such thing as a ‘job for life’ and that training and retraining are essential; reiterates that conditions suitable for promoting a positive attitude to learning need to be created from childhood;
uzsver, ka mūžizglītība, informācija un apmācība ne vien nodrošina darba tirgū īpaši svarīgas prasmes, bet ir arī cilvēka intelektuālās attīstības un personības izaugsmes priekšnoteikums;
Emphasises that lifelong learning, information and training, as well as providing particularly important skills for the labour market, are also a precondition for man's intellectual development and personal growth;
uzsver, cik svarīgi ir radīt modernas mūžizglītības metodes un tās popularizēt ar interneta starpniecību, lai piekļuve izglītībai būtu tiešāka un (jo īpaši uzņēmumu darbinieki) to varētu iegūt īsākā laikā;
Emphasises the importance of creating and promoting modern techniques for lifelong learning through the internet, so that education can become more direct and less time-consuming, especially for workers in businesses;
ņemot vērā izmaiņas Eiropas demogrāfiskajā ainā ‐ sabiedrības novecošanu un ar ekonomisko, sociālo un darba tirgus krīzi saistīto apstākļu mainību darba tirgū, aicina universitātes padarīt mācīšanos pieejamāku un modernizēt izglītības programmas, ņemot vērā jaunos uzdevumus Eiropas darbaspēka kvalifikācijas uzlabošanā;
Bearing in mind the demographic transformation of Europe (into an ageing society) and also the changing conditions of the labour market due to the economic, social and employment crisis, calls on universities to widen access to learning and to modernise curricula addressing the new challenges in order to upgrade the skills of the European workforce;
ņemot vērā arī to, ka izglītība ir viens no vissvarīgākajiem un efektīvākajiem līdzekļiem sociālās integrācijas nodrošināšanai un cīņai pret nabadzību un nevienlīdzību, mudina universitātes padarīt studijas un starptautiskās apmaiņas programmas plašāk pieejamas arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām;
Bearing in mind also that education is one of the most important and effective means of social inclusion and of combating poverty and inequalities, urges universities to widen access to learning and international exchange programmes also for people with disabilities;
atkārtoti norāda, ka pieaugušo iedzīvotāju dalīšanās ar gūtajām zināšanām, prasmēm un pieredzi un to nodošana tālāk ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību (piemēram, ar darbaudzināšanas sistēmu starpniecību) jaunākās paaudzes tiek ievadītas darba tirgū;
Reiterates the importance of transmitting and exchanging the knowledge, skills and experience gained by adults, as a mean of guiding younger generations into the labour market (for example through mentoring schemes);
ierosina turpināt izmantot jaunas pedagoģiskās metodes, kurās galvenā uzmanība pievērsta pieredzes izglītībai, tālmācībai, e-mācībām un jauktām mācību formām;
Suggests the further use of new educational methods, focused on experimental learning, distance learning, e-learning, and mixed forms of learning;
uzsver, ka jāiedibina, jāveicina un jāstiprina spēcīgāka izglītības kultūra un ka turpināt mācības un pārkvalificēties jebkurā dzīves posmā ir ļoti svarīgi, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju un lai Eiropā veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu;
Emphasises that a stronger learning culture must be established, promoted and reinforced, and that continuing training and retraining at all stages of life are critical to increase Europe's competitiveness and foster growth and jobs in Europe;
uzsver, ka jāpaplašina iespējas stimulēt pastāvīgu pielāgošanos mainīgajam darba tirgum, kas īpaši šajā ekonomiskās lejupslīdes laikā ir Eiropas Savienības prioritāte, un ko var panākt, veicinot mūžizglītību, īpaši veidojot speciāli jaunajām tehnoloģijām pielāgotus tālmācības kursus un kursus cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem un ir mazāk aizsargāti un vairāk pakļauti sociālās izolācijas riskam;
Stresses the need to provide more scope for stimulating continuous adaptation to the changing labour market – which is a priority for the European Union, especially in the current recession – by fostering lifelong learning, particularly through the development of distance learning courses specially adapted to the new technologies and courses for the over-45s, who are more vulnerable and at greater risk of social exclusion;
mudina uzņēmumus vairāk stimulēt darbiniekus piedalīties apmācībā, piemēram, rīkojot tālākizglītības seminārus vai finansējot pēcdiploma kvalifikācijas iegūšanu;
Encourages businesses to give their employees more incentives for training, for example through continuing seminars and through financing post-graduate qualifications;
ierosina jaunu pieeju “profesionālā orientācija mūža garumā”, kas universitātēm, studentiem un visdažādākajām sociālajām un ekonomiskajām interešu grupām dotu iespēju ciešāk sekot augstskolu absolventu karjerai, lai izvērtētu izglītības programmu sociālo un ekonomisko noderību;
Suggests a new approach of guidance through life, whereby universities, students and the whole range of economic and social sectors would benefit from following up young graduates more closely in order to assess the economic and social usefulness of education programmes;
atgādina par nepieciešamību vēl vairāk palielināt virtuālo mācību pievilcību un pieejamību;
Recalls the necessity to further increase the attractiveness and availability of virtual learning;
Mobilitāte, partnerība un mācību programmas
Mobility, partnerships and curricula
atkārtoti norāda, ka mobilitāte ir Eiropas augstākās izglītības telpas stūrakmens un ka Eiropas universitātes tiek aicinātas veikt novatorisku, tālejošu un metodisku mācību satura reformu; apstiprina, ka tai vajadzētu būt politiskai prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu atjaunināšanā pēc 2010. gada;
Reiterates that mobility is a cornerstone of the European higher education area, in which European universities are invited to undertake innovative, far-reaching and methodical curricular reform; affirms that this should be a political priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010;
uzsver, ka valstu, universitāšu un uzņēmumu mobilitāte ir abu šo jomu ciešākas sadarbības priekšnosacījums;
Emphasises that mobility between countries and between universities and business is a key to achieving closer cooperation between the two worlds;
prasa Komisijai ierosināt tiesisku regulējumu, kas būtu izstrādāts, lai atbalstītu un atvieglotu universitāšu un uzņēmumu savstarpējo mobilitāti, kā arī universitāšu studentu un pasniedzēju mobilitāti un lai uzsvērtu, ka šāda veida izglītība un apmācība būtu jāatzīst un jāsertificē;
Asks the Commission to propose a legal framework designed to support and facilitate mobility between universities and business, and among students and university lecturers, and to emphasise the need to recognise and certify this form of learning and teaching;
uzsver, ka augstākajām mācību iestādēm jānodrošina vairāk ārpusprogrammas iespēju citu valodu apguvē, ņemot vērā, ka jaunu valodu apgūšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu un atbalstītu mobilitāti un studentu, pētnieku, skolotāju un uzņēmumu darbinieku apmaiņu;
Stresses the need for higher education institutions to provide more extra-curricular opportunities to learn other languages, bearing in mind that the acquisition of new languages is vital in order to promote and encourage mobility and exchanges of students, researchers, teachers and business employees;
mudina universitātes pētīt jaunas metodes sadarbībai starp valsts iestādēm un privāto sektoru, it īpaši ar kopīgu valsts un privāto inovāciju fondu starpniecību, lai visās jomās uzlabotu mobilitāti;
Encourages universities to explore new methods of cooperation between public institutions and the private sector, especially through joint public and private innovation funds in order to improve mobility in all areas;
uzsver, ka ir svarīgi, lai studenti apgūtu jauno tehnoloģiju lietošanas prasmes, kas uzlabotu viņu izredzes atrast darbu;
Stresses the importance of students acquiring skills in the new technologies, to improve their chances of finding employment;
ņemot vērā citās valstīs uzkrāto un izmantoto labo praksi izglītības jomā, ierosina aicināt ārpuskopienas valstis piedalīties ES forumā, lai dalītos pieredzē un problēmās un tās apspriestu, ņemot vērā, ka šādas diskusijas pamatā vajadzētu būt noteiktiem mērķiem, terminoloģijai un jēdzieniem un galvenā uzmanība tajā būtu jāpievērš konkrētām darbības jomām;
Having regard to good educational practices in other countries, suggests that countries from outside the European Union be invited to participate in the EU Forum in order to share and debate their experiences and concerns, bearing in mind that such debates should be based on defined targets, terminology and concepts and focus on specific fields of activity;
uzsver, ka pienācīgi jāsagatavo un jāapmāca uzņēmējdarbības priekšmetu pasniedzēji; atbalsta ideju uzņēmējdarbības kultūru integrēt mācību programmā (sākot jau ar sākumskolu);
Stresses the need for proper preparation and training of teachers of subjects in the field of entrepreneurship; supports the idea of integrating a culture of entrepreneurship into curricula (beginning early with primary curricula);
mudina uzņēmēju aprindas aktīvi piedalīties izglītojošu, ikvienā izglītības līmenī pieejamu materiālu izstrādē par uzņēmējdarbības funkcionēšanas sistēmu, ļaujot izglītības iestādēm neatkarīgi izvēlēties, vai tās vēlas vai nevēlas tos izmantot, un regulāri iepazīstināt mācību iestādes ar darba iespējām, ko uzņēmumi var piedāvāt studentiem;
Encourages the business world to participate actively in the design of educational material on the functioning of entrepreneurial commerce to be made available at all levels of education, while leaving educational institutions to decide autonomously on the use of such material, and to present on a regular basis the employment opportunities they can offer to students;
mudina uzņēmēju aprindas palīdzēt pielāgot universitāšu studiju programmu saturu, ieviešot un finansējot īpašus kursus studentu iepazīstināšanai ar uzņēmējdarbības izaicinājumiem;
Encourages the business world to help adapt the university curriculum, by initiating and financing specific courses, with the aim of familiarising students with the challenges of entrepreneurship;
aicina pētīt un veicināt universitāšu pasniedzēju iesaistīšanos uzņēmumos un uzņēmēju iesaistīšanos universitātēs;
Calls for the study and promotion of the integration of university lecturers in businesses and of entrepreneurs in universities;
uzsver, cik svarīgas ir jaunās tehnoloģijas, kas paātrina mobilitāti un sadarbību starp uzņēmumiem, studentiem, pasniedzējiem un pētniekiem;
Stresses the importance of the new technologies, which make mobility and cooperation between businesses, students, teachers and researchers more immediate;
atgādina, ka tirgus uzņēmējdarbība tās dažādajās izpausmēs ir jāparedz kā viena no profesionālām alternatīvām augstskolu absolventiem un ka augstākās izglītības iestādēm ir jānodrošina, lai tiktu sagatavoti studenti ar padziļinātām zināšanām par uzņēmējdarbības veidu kopumu, tostarp sociālo un solidāro ekonomiku, kā arī padziļinātu izpratni par atbildīgu un ētisku pārvaldību;
Recalls that commercial entrepreneurship in its various forms should be envisaged as one of the possible professions for young graduates and that it is essential for higher education institutions to provide students with detailed knowledge of all forms of entrepreneurship, including the social and charitable economy, encouraging them, for instance, to establish their own spin-off firms;
uzsver, ka universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības pamatā jābūt savstarpīguma, uzticēšanās, savstarpēja respekta un pārredzamības principiem, proti, jāsekmē uzņēmējdarbības principu ievērošana universitātēs un zināšanu izmantošana uzņēmumos; atkārtoti pauž viedokli, ka to iespējams panākt, ieviešot, piemēram, tādu zināšanu kuponu sistēmu, kāda pašlaik jau darbojas dažās dalībvalstīs, lai dotu iespēju jo īpaši MVU palielināt savu pētniecības kapacitāti, nekompromitējot universitāšu neatkarīgumu, autonomiju un publisko raksturu;
Stresses that dialogue and collaboration between universities and business should be based on reciprocity, trust, mutual respect and transparency, encouraging more entrepreneurial universities and more knowledge-driven companies; reiterates that this can be achieved, for example, through the introduction of a system of knowledge vouchers such as that currently in use in a number of Member States, enabling SMEs in particular to improve their research capacity without compromising the independence, autonomy and public character of universities;