natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta 2010. gada priekšizpēti par pārtikas izšķērdēšanu 27 ES valstīs,
having regard to the preparatory study on food waste across EU 27 – DG Environment, European Commission (2010),
ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0430/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Internal Market and Consumer Protection ( A7-0430/2011 ),
tā kā katru gadu Eiropā arvien lielāks veselīgas un uzturā lietojamas pārtikas daudzums ‐ saskaņā ar dažiem pētījumiem līdz 50 % ‐ tiek zaudēts visos pārtikas piegādes ķēdes posmos un dažos gadījumos visā ceļā līdz patērētājam, kļūst par atkritumiem;
whereas every year in Europe a growing amount of healthy, edible food – some estimates say up to 50% – is lost along the entire food supply chain, in some cases all the way up to the consumer, and becomes waste;
tā kā vienā no Komisijas publicētajiem pētījumiem minēts, ka pārtikas atkritumu apjoms gadā 27 dalībvalstīs ir aptuveni 89 miljoni tonnu jeb 179 kg uz vienu iedzīvotāju ar atšķirīgiem rādītājiem dažādās valstīs un nozarēs, nemaz neņemot vērā zudumus lauksaimnieciskajā ražošanā vai jūrā atpakaļ izmesto zivju daudzumu; tā kā kopējie pārtikas zudumi līdz 2020. gadam palielināsies aptuveni līdz 126 miljoniem tonnu (40 % palielinājums), ja vien netiks veiktas papildu preventīvas darbības vai pasākumi;
whereas a study published by the Commission estimates annual food waste generation in the 27 Member States at approximately 89 million tonnes, or 179 kg per capita, varying considerably between individual countries and the various sectors, without even considering agricultural food waste or fish catches returned to the sea; whereas total food waste will have risen to approximately 126 million tonnes (a 40% increase) by 2020 unless additional preventive actions or measures are taken;
tā kā Eiropas Savienībā joprojām dzīvo 79 miljoni cilvēku, kuru iztikas līmenis ir zem nabadzības sliekšņa, jeb vairāk nekā 15 % iedzīvotāju ienākumi ir zemāki par 60 % no vidējā rādītāja dzīvesvietas valstī; tā kā 16 miljoni no tiem ir saņēmuši palīdzību pārtikas veidā no labdarības iestādēm;
whereas 79 million people are still living below the poverty line in the European Union – in other words, more than 15% of EU citizens earn less than 60% of average earnings in their country of residence; whereas, of these, 16 million have received food aid from charitable institutions;
tā kā labības ražošana pasaulē ir pieaugusi no 824 miljoniem tonnu 1960. gadā līdz aptuveni 2,2 miljardiem tonnu 2010. gadā, katru gadu ražošanai palielinoties par 27 miljoniem tonnu; tā kā ‐ ja lauksaimnieciskā ražošana pasaulē turpinās šo tendenci, labības ražošanas pieaugums līdz 2050. gadam, salīdzinot ar pašreizējiem rādītājiem, būs pietiekams, lai pabarotu pasaules iedzīvotājus; tā kā patlaban zaudējumi pēc ražas novākšanas ir aptuveni 14 % no kopējās ražošanas un vēl 15 % ir ar izplatīšanu un mājsaimniecības atkritumiem saistītie zaudējumi, trīs piektdaļas no kopējā līdz 2050. gadam nepieciešamā ražošanas palielinājuma varētu iegūt, vienkārši izbeidzot pārtikas izšķērdēšanu;
whereas world grain production has risen from 824 million tonnes in 1960 to around 2.2 billion tonnes in 2010, 27 million tonnes being added to production every year; whereas, if global agro-production continues to follow this trend, the increase in grain production by 2050 compared with today's figures will be sufficient to feed the world's population; whereas, in the meantime, as post-harvest losses amount to about 14% of total production and another 15% is lost in distribution and in household waste, three-fifths of the total supply increase needed by 2050 could be achieved if we simply stopped wasting food;
tā kā mazāka pārtikas izšķērdēšana nozīmētu efektīvāku zemes izmantošanu, labāku ūdens resursu pārvaldību un pozitīvu atbalstu visai lauksaimniecības nozarei pasaulē, kā arī atbalstu cīņā pret nepietiekamu uzturu jaunattīstības valstīs;
whereas less food waste would mean more efficient land use, better water resource management, and positive repercussions for the whole agricultural sector worldwide, as well as boosting the fight against undernourishment in the developing world;
tā kā pārtikas izšķērdēšana ietekmē ne tikai ētikas, ekonomikas, sociālo un uztura, bet arī veselības un vides jomu, jo neizlietotās pārtikas kalni lielā mērā veicina globālo sasilšanu un pārtikas atkritumi rada metānu, kas kā siltumnīcefekta gāze ir 21 reizi spēcīgāka par oglekļa dioksīdu;
whereas food waste has not just ethical, economic, social and nutritional but also health and environmental implications, since unconsumed food mountains make a major contribution to global warming and food waste produces methane, which as a greenhouse gas is 21 times more powerful than carbon dioxide;
tā kā patērētāji jaunattīstības valstīs pārtiku izšķērdē minimāli; un tā kā pārtikas izšķērdēšana šajās valstīs galvenokārt ir saistīta ar finansiāliem un tehniskiem ierobežojumiem visā pārtikas piegādes ķēdē;
whereas there is minimal wastage of food by consumers in developing countries; and whereas any food waste in those countries is mainly due to financial and technical limitations along the entire food production chain;
tā kā Eiropā un Ziemeļamerikā iepriekšējās desmitgadēs, notiekot aktīvai pārtikas ražošanai, pārtikas atkritumu problēma nav bijusi politikas prioritāte, tādējādi radot pārtikas atkritumu daudzuma vispārēju palielināšanos pārtikas piegādes ķēdē; tā kā Eiropā un Ziemeļamerikā pārtikas atkritumi rodas galvenokārt mazumtirdzniecības un patēriņa posmā pretēji jaunattīstības valstīm, kur ražošana, ražas novākšana, apstrāde un transports ir posmi, kuros rodas lielākie zaudējumi;
whereas in Europe and North America, in the previous decades, when food production was abundant, food waste was not a policy priority, which led to an overall increase in food waste along the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses are most common;
tā kā saskaņā ar nesenajiem pētījumiem no katra saražotās pārtikas kilograma atmosfērā nokļūst 4,5 kg CO2; tā kā Eiropā aptuveni 89 Mt atkritumos izmestās pārtikas rada 170 Mt CO2 ekvivalenta gadā, kas iedalās šādi: pārtikas rūpniecība ― 59 Mt CO2 ekvivalenta gadā, iekšzemes patēriņš ― 78 Mt CO2 ekvivalenta gadā, citi ― 33 Mt CO2 ekvivalenta gadā; tā kā 30 % no saražotās pārtikas netiek izlietoti, taču to ražošanā izmanto papildu 50 % ūdens resursu apūdeņošanai, savukārt kilograma liellopu gaļas ražošanai vajadzīgas 5–10 tonnas ūdens;
whereas, according to recent studies, for every kilogram of food produced, 4,5 kg of CO2 are released into the atmosphere; whereas in Europe the approximately 89 Mt of food wasted produce 170 Mt CO2 eq./yr, broken down thus: food industry 59 Mt CO2 eq./yr, domestic consumption 78 Mt CO2 eq./yr, other 33 Mt CO2 eq./yr; whereas the production of the 30% of food which ends up not being consumed accounts for an additional 50% of use of water resources for irrigation, while producing a kilogram of beef requires 5-10 tonnes of water;
tā kā iepretī draudiem pārtikas nodrošinājumam ir jāsaskaras ar bagātās pasaules nelaimēm, piemēram, aptaukošanos, sirds un asinsvadu slimībām un vēzi, ko izraisa pārmērīgi trekna un olbaltumvielām pārbagāta pārtika, kā rezultātā pārēdušos iedzīvotāju skaits pasaulē ir tikpat liels kā to cilvēku skaits, kuru uzturs ir nepietiekams un nelīdzsvarots;
whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
tā kā nesenais ražošanas rādītāju kritums ir pretrunā ar nepieciešamību palielināt pārtikas ražošanu ES;
whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
tā kā atbalsts jaunattīstības valstīm, lai uzlabotu to pārtikas piegādes ķēžu efektivitāti, var ne tikai tieši uzlabot vietējo ekonomiku un šo teritoriju ilgtspējīgu attīstību, bet arī netieši uzlabot pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecības un dabas resursu sadales līdzsvaru;
whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
tā kā labas prakses apmaiņa Eiropas un starptautiskajā līmenī, kā arī palīdzība jaunattīstības valstīm ir ļoti svarīga, lai cīnītos pret pārtikas izšķērdēšanu visā pasaulē;
whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
tā kā arvien lielāks skaits dalībvalstu uzsāk sabiedrības izpratnes veicināšanas iniciatīvas par pārtikas izšķērdēšanas iemesliem un sekām, iespējām to samazināt un veicināt zinātnisku un pilsonisku kultūru, kas balstīta uz ilgtspējības un solidaritātes principiem;
whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
tā kā pārtikas zudumi atkritumos rodas visā pārtikas ražošanās ķēdē no lauksaimnieciskās ražošanas posma līdz uzglabāšanas, pārstrādes, izplatīšanas, pārvaldības un patēriņa posmam;
whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
tā kā pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki ir galvenokārt atbildīgi par nodrošinātību ar pārtiku un, pēc iespējas, par pārtikas izšķērdēšanas novēršanas risinājumiem;
whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
tā kā dažas dalībvalstis aizliedz pārtikas pārdošanu par cenām, kas ir zem pašizmaksas, atņemot mazumtirgotājiem iespēju dienas beigās pārdot patērētājiem nerealizēto svaigo pārtiku par lētāku cenu, un tādējādi turpinot veicināt izšķērdēšanu pārtikas ķēdē;
whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
tā kā nesen pieņemtajā regulā par pārtikas produktu informāciju patērētājiem ir precizēts, ka pārtikas produkti ar marķējumu “izlietot līdz” pēc minētā termiņa beigām būtu jāuzskata par nedrošiem;
whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
tā kā Augsta līmeņa forums par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu un Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļais galds strādā pie tā, lai uzlabotu pārtikas piegādes ķēdes efektivitāti un ilgtspējību;
whereas the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable are working towards improving efficiency and sustainability along the food supply chain;
uzskata, ka nodrošinātība ar pārtiku ir viena no cilvēces pamattiesībām, kuras ievērošanu var panākt, nodrošinot veselīgas, pietiekamas, pienācīgas un uzturvielām bagātas pārtikas pieejamību, tās izmantošanas un piegāžu stabilitāti; uzsver, ka pārtikas ražošanu pasaulē nosaka vairāki faktori, tostarp dabas resursu ierobežotība attiecībā pret pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu un ierobežotā piekļuve pārtikai visneaizsargātākajos sabiedrības slāņos;
Believes food security to be a basic human right that is achieved through the availability, accessibility, use and temporal stability of healthy, sufficient, adequate and nutritious food; stresses that world food production is conditioned by a number of factors, including the finite nature of natural resources vis-à-vis the rising global population and the limited access to food of the most vulnerable strata;
aicina Padomi, Komisiju, dalībvalstis un pārtikas piegādes ķēdes dalībniekus steidzami risināt pārtikas izšķērdēšanas problēmu visā piegādes un patēriņa ķēdē un sagatavot pamatnostādnes un atbalsta veidus, lai uzlabotu pārtikas piegādes ķēdes efektivitāti katrā nozarē, kā arī aicina uzskatīt to par Eiropas politikas prioritāti; šajā sakarā aicina Komisiju veicināt informētību par notiekošo darbu gan Augsta līmeņa forumā par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu, gan Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļajā galdā, arī attiecībā uz ieteikumiem par to, kā cīnīties pret pārtikas izšķērdēšanu;
Calls on the Council, the Commission, the Member States and players in the food supply chain to address as a matter of urgency the problem of food waste along the entire supply and consumption chain and to devise guidelines for and support ways of improving the efficiency of the food supply chain sector by sector, and urges them to prioritise this within the European policy agenda; calls on the Commission, in this context, to raise awareness of the ongoing work in both the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable, including with regard to recommendations on how to tackle food waste;
pauž bažas par to, ka ik dienu ievērojams pārtikas daudzums, lai arī tas ir pilnībā lietojams uzturā, tiek izmests atkritumos, un par to, ka pārtikas izšķērdēšana rada gan vides, gan ētikas problēmas, kā arī ekonomiskās un sociālās izmaksas, kā rezultātā rodas sarežģījumi iekšējā tirgū gan uzņēmumiem, gan patērētājiem; aicina Komisiju analizēt iemeslus un sekas tam, ka Eiropā katru gadu aptuveni 50 % saražotās pārtikas tiek izmesta atkritumos, izšķērdēta un apglabāta poligonos, kā arī aicina nodrošināt sīki izstrādātu situācijas analīzi attiecībā uz izšķērdēšanu, kā arī ietekmes uz ekonomiku, vidi, uzturu un sociālo jomu novērtējumu; turklāt aicina Komisiju veikt praktiskus pasākumus ar mērķi līdz 2025. gadam uz pusi samazināt pārtikas izšķērdēšanu un vienlaicīgi novērst bioloģisko atkritumu veidošanos;
Is concerned about the fact that a considerable amount of food is being discarded on a daily basis, despite being perfectly edible and that food waste gives rise to both environmental and ethical problems and economic and social costs, which pose internal market challenges for both business and consumers; calls on the Commission, therefore, to analyse the causes and effects of the disposal, wastage and landfilling annually in Europe of approximately 50% of the food produced and to ensure that this includes a detailed analysis of the waste as well as an assessment of the economic, environmental, nutritional and social impacts; asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste;
norāda, ka pārtikas izšķērdēšanai ir vairāki iemesli: pārprodukcija, nepārdomāta produktu virzīšana tirgū (nepiemērots izmērs vai forma), produkta vai tā iepakojuma bojājumi, tirdzniecības noteikumi (izskata problēmas vai bojāts iepakojums) un neatbilstoša krājumu pārvaldība vai neatbilstošas tirdzniecības stratēģijas;
Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
aicina Komisiju novērtēt īstenošanas politikas ietekmi uz pārtikas atkritumu problēmu; pauž cerību, ka atkritumu apsaimniekošanas īstenošanas politika visā pārtikas ķēdē tiks pieņemta, piemērojot “piesārņotājs maksā” principu;
Calls on the Commission to assess the impact of a policy of enforcement with regard to food waste; hopes that a waste treatment enforcement policy right along the food chain will be adopted by applying the ‘polluter pays’ principle;
uzskata ― lai, cik vien iespējams, samazinātu pārtikas izmešanu atkritumos, ir jāiesaista visi pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki un jārisina dažādie izšķērdēšanas iemesli katrā nozarē; tādēļ aicina Komisiju veikt visas pārtikas ķēdes analīzi, lai noteiktu, kurās pārtikas nozarēs tiek radīts visvairāk pārtikas atkritumu un kādi būtu risinājumi, lai novērstu pārtikas izmešanu atkritumos;
Considers that, in order to reduce food waste as much as possible, it is necessary to involve all participants in the food supply chain and to target the various causes of waste sector by sector;calls on the Commission, therefore, to make an analysis of the whole food chain in order to identify in which food sectors food waste is occurring most, and which solutions can be used to prevent food waste;
atzīmē, ka jautājums par pārtikas izmešanu atkritumos ir jārisina saistībā ar resursu efektivitātes jautājumu; un aicina Komisiju izstrādāt īpašas iniciatīvas attiecībā uz pārtikas atkritumiem pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” ietvaros, lai nodrošinātu, ka pārtikas efektīvas izmantošanas jautājumam tiek pievērsta tikpat liela uzmanība un tiek vairota tikpat liela izpratne par to, kā par energoefektivitāti, jo šie abi aspekti ir vienlīdz svarīgi vides jomai un mūsu nākotnei;
Notes that the issue of food waste should be addressed from the standpoint of resource efficiency and calls on the Commission to deliver specific initiatives targeting food waste under the Resource-Efficient Europe flagship initiativein order to ensure that this issue receives as much attention and is the subject of as much awareness raising as the issue of energy efficiency, since both are equally important for the environment and our future;
aicina Komisiju noteikt dalībvalstīm īpašus mērķus attiecībā uz pārtikas atkritumu novēršanu, tos ietverot dalībvalstu mērķos līdz 2014. gadam samazināt atkritumu daudzumu, kā ieteikts 2008. gadā pieņemtajā Atkritumu pamatdirektīvā;
Calls on the Commission to create specific food waste prevention targets for Member States, as part of the waste prevention targets to be reached by Member States by 2014, as recommended by the 2008 Waste Framework Directive;
uzskata, ka jāsamazina pārtikas izmešana atkritumos visā pārtikas ķēdē no lauksaimniecības uzņēmuma līdz patērētāja galdam; uzsver, ka nepieciešams pieņemt saskaņotu stratēģiju, kurai sekotu konkrēta rīcība, tostarp labākās prakses apmaiņa Eiropas un valstu līmenī, lai uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm ar mērķi nepieļaut pārtikas izšķērdēšanu un uzlabot pārtikas piegādes ķēdes efektivitāti; uzskata, ka to varētu panākt, veicinot tiešus sakarus starp ražotājiem un patērētājiem un saīsinot pārtikas piegādes ķēdi, kā arī aicinot visas ieinteresētās personas uzņemties lielāku savstarpēji dalītu atbildību, un mudinot tās nostiprināt savstarpēju koordināciju, lai uzlabotu loģistiku, transportu, krājumu pārvaldību un iepakošanu;
Considers it vital to reduce food waste along the entire food chain, from farm to fork; stresses the need to adopt a coordinated strategy followed by practical action, including an exchange of best practice, at European and national level, in order to improve coordination between Member States with a view to avoiding food waste and in order to improve the efficiency of the food supply chain; believes that this could be achieved by promoting direct relations between producers and consumers and shortening the food supply chain, as well as by calling on all stakeholders to take greater shared responsibility and encouraging them to step up coordination in order to further improve logistics, transport, stock management and packaging;
aicina Komisiju, izstrādājot attīstības politiku, atbalstīt darbības, kuru mērķis ir samazināt pārtikas izšķērdēšanu visā pārtikas piegādes ķēdē jaunattīstības valstīs, kurās ražošanas metodes, ražas apstrāde pēc novākšanas, pārstrādes un iepakošanas infrastruktūra un procesi ir problemātiski vai nepiemēroti; iesaka veicināt šāda lauksaimniecības aprīkojuma un infrastruktūras modernizāciju, lai samazinātu zaudējumus pēc ražas novākšanas un palielinātu pārtikas glabāšanas laiku; turklāt uzskata, ka pārtikas piegādes ķēdes efektivitātes uzlabošana var palīdzēt attiecīgajām valstīm panākt saimniecisko patstāvību pārtikas nodrošinājuma ziņā;
Calls on the Commission, when drawing up development policies, to support measures aimed at reducing waste along the entire food supply chain in developing countries where production methods, post-harvest management, processing and packaging infrastructure and processes are problematic and inadequate; suggests encouraging the modernisation of this agricultural equipment and infrastructure in order to reduce post-harvest losses and extend the shelf-life of food; believes, further, that improving the efficiency of the food supply chain can help the countries concerned achieve food self-sufficiency;
aicina no jauna noteikt mērķus attiecībā uz atbalsta pasākumiem ES līmenī par pārtikas produktu izdalīšanu Savienības visnelabvēlīgākajā situācijā esošajiem pilsoņiem, attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un piena produktu piegādei skolēniem un attiecībā uz programmu augļu patēriņa veicināšanai skolās, lai novērstu pārtikas izšķērdēšanu;
Calls for the retargeting of support measures at EU level regarding the distribution of food products to the Union's least-favoured citizens, Community aid for the supply of milk and dairy products to schoolchildren, and the programme for encouraging the consumption of fruit in schools, with a view to preventing food waste;
ņem vērā to, ka pastāv neskaidrības attiecībā uz jēdzieniem “pārtikas atkritumi” un “bioatkritumi”; uzskata, ka kopumā jēdziens “pārtikas atkritumi” ir attiecināms uz visiem izmestajiem pārtikas produktiem pārtikas piegādes ķēdē ekonomisku vai estētisku iemeslu dēļ, vai tādēļ, ka tuvojas “izlietot līdz” termiņš, bet kas vēl ir pilnībā ēdami un lietojami cilvēka uzturā, bet bez alternatīvas izmantošanas iespējām tiek izmesti un pārstrādāti atkritumos, negatīvi ietekmējot vidi, palielinot ekonomikas izmaksas un radot zaudējumus uzņēmumiem;
Notes that there is confusion around the definition of the expressions ‘food waste’ and ‘bio-waste’; believes that ‘food waste’ is generally understood to mean all the foodstuffs discarded from the food supply chain for economic or aesthetic reasons or owing to the nearness of the ‘use by’ date, but which are still perfectly edible and fit for human consumption and, in the absence of any alternative use, are ultimately eliminated and disposed of, generating negative externalities from an environmental point of view, economic costs and a loss of revenue for businesses;
ņem vērā to, ka Eiropā nav izveidota saskaņota pārtikas atkritumu definīcija; tāpēc aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu definēta “pārtikas atkritumu” tipoloģija un šajā sakarā noteiktu atšķirīgas definīcijas “ēdienu atliekām” vai bioatkritumiem, kas ir atšķirīgi no parastiem pārtikas atkritumiem, jo tie tiek atkārtoti izmantoti enerģijas ieguvē;
Notes that there is no harmonised definition of food waste in Europe; calls on the Commission, therefore, to put forward a legislative proposal defining the typology of ‘food waste’ and in this context also to establish a separate definition of food residuals for biofuels or biowaste, which are separate from ordinary food waste since they are reutilised for energy purposes;