natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju strikti ievērot no Padomes saņemtās sarunu pilnvaras, kurās kā rīcības robeža noteikta jaunākā kopējās lauksaimniecības politikas reforma, ja vien Komisija saņem līdzvērtīgas koncesijas no saviem tirdzniecības partneriem; lūdz neiesniegt priekšlikumus, kas varētu iepriekš noteikt lēmumus par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada;
Calls on the Commission to comply strictly with its negotiating mandate from the Council, which sets the most recent reform of the CAP as the limit of its action, provided that equivalent concessions are obtained from its trading partners; asks it to refrain from making any proposals that would predetermine the decisions to be made on the future of the CAP post-2013;
uzsver ar tirdzniecību nesaistīto jautājumu lomu Dohas attīstības programmā; uzskata, ka lauksaimniecības nozares sarunās tirdzniecības ekonomiskā dimensija ir jālīdzsvaro ar nekomerciālām vērtībām, piemēram, sociālajām vērtībām, vides aizsardzību, cilvēku veselību un dzīvnieku veselību un labturību;
Emphasises the role of non-trade concerns (NTC) in the Doha Development Agenda; takes the view that, in the agriculture sector negotiations, a balance needs to be struck between the economic dimension of trade and non-economic values, such as social values, environmental concerns, human health and animal health and welfare;
atgādina, ka ES jau ir ievērojami samazinājusi tirdzniecību traucējošo vietējo atbalstu, un aicina citus tirdzniecības partnerus cieši apņemties rīkoties tāpat;
Recalls that the EU has already significantly reduced its trade-distorting domestic support and asks for firm commitments to do the same from other trading partners;
atgādina par saistībām, kuras PTO dalībnieki uzņēmās 2005. gada ministru konferencē Honkongā, ‐ panāktu visu veidu eksporta subsīdiju likvidēšanu, vienlaikus nodrošinot to, ka tiek īstenoti visi līdzvērtīgas iedarbības eksporta pasākumi, jo īpaši attiecībā uz eksporta kredītiem, valsts tirdzniecības uzņēmumiem lauksaimniecības nozarē un pārtikas palīdzības noteikumiem;
Recalls the commitment made by the WTO members during the 2005 Hong Kong Ministerial Conference to achieving the elimination of all forms of export subsidies in full parallelism with the imposition of disciplines on all export measures with equivalent effect, notably export credits, agricultural state trading enterprises and the regulation of food aid;
uzskata, ka muitas tarifu vispārēja samazināšana ir jāizvērtē saistībā ar ES piedāvājumu par vietējo atbalstu un eksporta konkurences pīlāriem, un tai jābūt atkarīgai no iespējas saglabāt īpašo aizsargpasākumu klauzulu, no specifiska atbrīvojuma no tarifu vienkāršošanas disciplīnām un no piemērotas elastības attiecībā uz tarifu samazinājuma aprēķināšanas formulām, kā arī attiecībā uz paaugstināta riska ražojumu apzīmēšanu; uzskata, ka paaugstināta riska ražojumu apzīmēšanai ierosināto mehānismu pārāk lielā mērā ierobežo pienākums panākt ievērojamu tarifu kvotu paplašināšanu;
Considers that the general reduction in customs tariffs should be assessed in the light of the EU offer concerning the domestic support and export competition pillars, and should depend on the possibility of keeping the Special Safeguard clause, on a specific exemption from tariff simplification disciplines and on adequate flexibility in the formula for tariff cuts and in the designation of sensitive products; is of the opinion that the proposed mechanism for designating sensitive products is fatally undermined by the obligation to achieve a significant tariff quota expansion;
uzsver, ka PTO DAP sarunās ir jāsaglabā vienotas darbības princips; norāda, ka jau labu laiku vērojama tendence sarunās koncentrēties tikai uz noteiktām jomām, tostarp lauksaimniecību, kurā ES ir būtiskas pasīvās intereses, relatīvi mazāku progresu sasniedzot citās sarunu jomās, un tas var kaitēt ES sarunu pozīcijai; turklāt norāda, ka tas apgrūtina šīs kārtas izvērtēšanu kopumā;
Stresses the need for the ‘single undertaking’ principle to be upheld in the WTO's DDA negotiations; points out that, for some time now, there has been a tendency for the negotiations to focus on a limited range of negotiating areas, including agriculture, in which the EU has major defensive interests, with relatively less progress being made in other negotiating areas, and this is threatening to undermine the EU's negotiating position; points out, in addition, that this is making it difficult to take stock of the Round as a whole;
atkārto, ka jaunattīstības valstīm būtu pamatoti jāļauj īstenot tādu politiku, ar ko rada vietējo pievienoto vērtību;
Reaffirms that developing countries should legitimately be allowed to enact policies which create domestic added value;
uzsver, ka cenu nepastāvība pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas novērojumiem ir vairojusi nepietiekama uztura problēmas visā pasaulē un ka lielāka lauksaimniecības produktu pasaules tirdzniecības liberalizācija, ko sekmējuši PTO nolīgumi, līdz šim nav devusi iespēju ierobežot bada apdraudējumu pasaulē; uzsver, ka Eiropas Savienībai arī ir pienākums sekmēt pasaules nodrošinātību ar pārtiku;
Stresses that the volatility of prices has aggravated malnutrition problems worldwide, as the FAO observes, and that greater liberalisation of world trade in agricultural products, which has been encouraged by WTO agreements, has not so far made it possible to curb the threat of hunger in the world; stresses that the EU also has a duty to contribute to world food security;
norāda uz to, ka ar nolīgumu par banānu tirdzniecību ir atrisināts 20 gadus ieildzis tehniski sarežģīts, politiski jutīgs un nozīmīgs PTO strīds un tas ir uzskatāms par nozīmīgu soli uz noteikumiem balstītas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas konsolidācijā, un tas vienlaikus varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu to PTO sarunu jautājumu risināšanā, kas saistīti ar tropu produktiem un attiecīgajām preferencēm;
Notes the fact that the agreement on trade in bananas settles 20 years of the most technically complex, politically sensitive and significant WTO-dispute, constitutes an important step towards the consolidation of a rule-based multilateral trading system, and at the same time could make a decisive contribution to the resolution of issues relating to tropical products and preferences in WTO negotiations;
aicina Komisiju pārliecināties, ka strīda par “liellopu gaļas hormoniem” atrisinājums ļaus apturēt ES produktiem piemērotās sankcijas, vienlaikus nodrošinot Eiropas Savienībā importētās liellopu gaļas atbilstību ES prasībām;
Calls on the Commission to ensure that the settlement of the ‘beef hormones’ dispute will allow for the suspension of the sanctions on EU products, while guaranteeing that beef imports to the EU will be in line with EU requirements;
saistībā ar strīdu par “hlorētu mājputnu gaļu” uzskata, ka šādu produktu importēšana Eiropas Savienībā ir pretrunā ES sabiedrības pieprasījumam pēc drošiem produktiem un Eiropas pārtikas modeļa pamatprincipiem;
Considers, with regard to the ‘chlorinated poultry’ dispute, that the importation of such products into the EU would be contrary to the public demand in the EU for safe products and to the principles underpinning the European food model;
aicina Komisiju aktīvi aizstāvēt ES režīmu ĢMO apstiprināšanai un tirdzniecībai pret PTO iniciatīvām šajā jautājumā;
Asks the Commission vigorously to defend the EU regime for authorising and marketing GMOs against challenges in the WTO;
uzskata, ka daudzpusējo sarunu pabeigšana ir prioritārs mērķis, kuru ES vajadzētu censties sasniegt; uzskata, ka divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem ir sekmīgi jāpapildina daudzpusējie procesi, nodrošinot vienlīdzīgus nodarbinātības apstākļus, vienotus vides aizsardzības noteikumus un pārtikas drošības standartus, kuri jau ir spēkā Eiropas Savienībā, un izvairoties atbalstīt tikai ilgtspējīgas attīstības programmas; atgādina, ka ES ir būtiskas un aktīvas intereses lauksaimniecības jomā, jo īpaši attiecībā uz augstas kvalitātes pārstrādes produktiem; uzskata, ka divpusēji tirdzniecības nolīgumi ar svarīgākajiem tirdzniecības partneriem var veiksmīgi sekmēt ES lauksaimniecības un pārtikas nozares eksporta intereses, nodrošinot būtiskus saimnieciskos labumus;
Believes that the conclusion of multilateral negotiations is a priority to be pursued by the EU; believes that bilateral trade agreements must complement multilateral processes in the form of respect for equal working conditions, common environmental rules and food safety standards already in force in the European Union and avoid the fostering solely of sustainable development programmes; recalls that the EU has substantial offensive interests in agriculture, in particular as regards high- quality processed products; believes that bilateral trade agreements with major trade partners can successfully promote the export interests of the EU agro-food industry, providing substantial economic benefits;
aicina ar Eiropas Savienībā importētajām lauksaimniecības precēm sniegt Eiropas patērētājiem tādas pašas garantijas attiecībā uz patērētāju aizsardzību, dzīvnieku labturību, vides aizsardzību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas sniedz Eiropas ražošanas metodes, un vērš uzmanību uz Parlamenta stingro nostāju šajā jautājumā; aicina Komisiju divpusējos tirdzniecības nolīgumos iekļaut klauzulas, kas trešām valstīm paredz pienākumu ievērot tos pašus sanitāros un fitosanitāros nosacījumus, kurus piemēro Eiropas ražotājiem; uzskata, ka ar šiem nolīgumiem jānodrošina vismaz atbilstība starptautiskajām saistībām un standartiem;
Calls for agricultural imports into the EU to provide European consumers with the same guarantees in terms of consumer protection, animal welfare, environmental protection and minimum social standards as those provided by European production methods, and draws attention to Parliament's firm position on this matter; calls on the Commission to include clauses in bilateral trade agreements that oblige third countries to comply with the same sanitary and phytosanitary conditions that are imposed on European producers; considers that such agreements must provide at least for compliance with international obligations and standards;
uzsver, ka ar nolūku izvairīties no pārmaksāšanas ‐ vispirms divpusējā un pēc tam daudzpusējā līmenī ‐ ir jāatbalsta “viena maka nolīgums”, saskaņā ar kuru divpusējos nolīgumos ietvertās koncesijas būs atkarīgas no Dohas sarunu iznākuma;
Stresses that in order to avoid ‘paying twice'– first at bilateral and then at multilateral level – the concept of a ’single pocket agreement' must be supported, under which concessions in bilateral agreements will be linked to the final outcome of the Doha negotiations;
uzsver, ka ir svarīgi stingri piemērot preferenciālas izcelsmes noteikumus; aicina pārskatīt visas tirdzniecības preferences, ko Eiropas Savienība piešķīrusi tām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kuras ietilpst G-20 valstu grupā;
Emphasises the importance of strict implementation of the preferential rules of origin; calls for a review of all trade preferences given to emerging countries which are members of the G-20 by the European Union;
uzskata, ka ir jānosaka robežas, lai lauksaimniecības pārtikas nozarē nepieļautu nelikumīgu praksi, piemēram, trīsstūrveida tirdzniecību, kad valsts eksportē savu produkciju uz ES, izmantojot ES tirgus pieejas preferences, un tad produktus savām vajadzībām importē no citām valstīm; uzskata ‐ lai nepieļautu šādus pārkāpumus, tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm ES sniegtās ES tirgus pieejas koncesijas nedrīkst pārsniegt attiecīgo valstu pašreizējo ražošanas un eksporta apjomu;
Takes the view that curbs should be put in place to prevent irregular practices in agri-food trade, such as triangular trade, when a country exports its production to the EU, taking advantage of EU market access preferences, and then meets its own needs by importing the products from abroad; considers that, in order to prevent such irregularities, EU market access concessions offered by the EU in trade agreements concluded with third countries should not exceed the actual production and export capabilities of the countries concerned;
atgādina, ka Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju ļāva panākt daudzu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšanu; aicina pielikt turpmākus pūliņus, lai to nodrošinātu nākamajos tirdzniecības nolīgumos; norāda, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība un atzīšana ir potenciāli ļoti vērtīga ES lauksaimniecības pārtikas nozarei;
Recalls that the Free Trade Agreement with South Korea allowed significant numbers of GIs to be recognised; calls for further efforts to be made to provide for this in future trade agreements; notes that the protection and recognition of GIs in third countries is potentially of great value to the EU's agri-food sector;
norāda, ka saskaņā ar Komisijas informāciju ES un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīgums samazinās ES eksportētāju nodokļu slogu par EUR 380 miljoniem gadā, atceļot nodokļus 99 % ES lauksaimniecības produktu eksporta;
Notes that, according to the Commission, the EU-South Korea Free Trade Agreement (FTA) would relieve EU exporters of the burden of €380 million in duties annually, by eliminating duties on 99% of EU agricultural exports;
aicina Komisiju nodrošināt, ka tirdzniecības nolīgumi nekaitē ES sistēmai attiecībā uz augļu un dārzeņu iekļuves cenām, vienlaikus saglabājot pašreizējos importa režīmus; tomēr mudina Komisiju veikt vajadzīgās izmaiņas, lai pēc iespējas drīzāk uzlabotu sistēmas darbību;
Asks the Commission to ensure that trade agreements do not undermine the EU system of entry prices for fruit and vegetables, while maintaining the current import schedules; urges the Commission, nevertheless, to make the changes necessary to improve the system's functioning as soon as possible;
īpaši uzsver, ka problēmas rada sarežģītā iekļuves cenu sistēma, kuru piemēro no Marokas importētajiem tomātiem; tāpēc aicina Komisiju nekavējoties veikt attiecīgās izmaiņas;
Stresses, in particular, that the complex system of entry prices that applies to tomato imports from Morocco is causing problems; calls, therefore, on the Commission to make the relevant changes without delay;
pauž lielas bažas par ES un Marokas nolīgumu; uzsver ‐ lai arī Eiropas tirgi ir gandrīz pilnīgi atvērti no Marokas importētajiem produktiem, noteiktiem ES eksportētajiem lauksaimniecības produktiem, tostarp tādiem svarīgiem produktiem kā sēklaugļiem, joprojām piemēro kvotas;
Expresses its strong concern about the EU-Morocco agreement; points out that, while European markets have opened up almost completely to imports from Morocco, some agricultural products are still subject to quotas on exports from the EU, including important products such as pomaceous fruits;
pauž nožēlu, ka sarunās par lauksaimniecības sadaļu asociācijas nolīgumā ar Maroku netika dotas garantijas, ka tiks ievērotas preferenciālās importa kvotas vai Marokas eksportam piemērojamās iekļuves cenas;
Regrets that, in the negotiations on the agricultural chapter of the association agreement with Morocco, no guarantees were given in respect of compliance with the preferential import quotas or the entry prices applying to Moroccan exports;
aicina Komisiju pildīt tās saistības attiecībā uz ES cukura nozari un divpusējās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās izbeigt piemērot cukuram sistemātiskas koncesijas; šajā kontekstā norāda uz iniciatīvām cukura nozarē, kura ir palielinājusi savu konkurētspēju, vienlaikus uzlabojot vides ilgtspējības rādītājus un sniedzot ieguldījumu ES attīstības programmā ‐ piešķirot preferences ĀKK valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm;
Calls on the Commission to abide by its commitments regarding the EU sugar sector and to end systematic concessions on sugar in bilateral and multilateral trade negotiations; notes in this context the initiatives of the sugar sector, which have increased its competiveness while improving its environmental sustainability and contributing to the EU development agenda via the preferences granted to ACP countries and LDCs;
norāda, ka trešām valstīm (piemēram, Latīņamerikas valstīm un Ukrainai) nodrošinātās papildu divpusējās koncesijas pieejai ES cukura tirgum destabilizēs ES cukura tirgu un izraisīs preferences samazinājumu vismazāk attīstītajām valstīm un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm; pauž lielas bažas par to, ka, piešķirot šādas koncesijas neto importētājvalstīm, tiks sekmēti apmaiņas mehānismi; aicina Komisiju arī turpmāk divpusējās sarunās neietvert jautājumu par cukuru un no cukura atvasinātiem produktiem, tostarp etanolu;
Points out that any additional bilateral EU sugar market access concessions granted to third countries (for example Latin American countries and Ukraine) will be destabilising for the EU sugar market and will cause preference erosion for LDCs and ACP countries; is all the more concerned by the fact that such concessions, when granted to net importing countries, encourage swap mechanisms; calls on the Commission to continue to exclude sugar and sugar-derived products, including ethanol, from the scope of bilateral negotiations;
aicina Komisiju nodrošināties pret etanola ievedmuitas nodokļu apiešanu, jo pašlaik Eiropas Savienībā maisījumu veidā tiek ievests arvien lielāks daudzums etanola ar ļoti zemu ievedmuitas nodokli;
Calls on the Commission to guard against the circumvention of import duties on ethanol, since growing quantities of ethanol are now entering the EU in the form of mixtures with a very low import duty;
uzsver, ka vairākos Pārtikas un veterinārā biroja ziņojumos ir norādīts, ka no Brazīlijas importētā liellopu gaļa joprojām neatbilst ES ražotāju un patērētāju standartiem attiecībā uz pārtikas drošību, dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību, dzīvnieku veselību un slimību kontroli;
Underlines the fact that a series of reports from the Food and Veterinary Office highlights the ongoing failure of Brazilian beef to meet EU producer and consumer standards on food safety, animal identification and traceability, animal health and disease controls;
pauž bažas par koncesijām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos attiecībā uz augļiem un dārzeņiem; šajā sakarībā paliek pie nostājas, ka Savienības lauksaimniecības preču tirdzniecības liberalizācijā ar Vidusjūras reģiona valstīm joprojām ir jāvadās pēc principa par Vidusjūras reģiona dienvidu un ziemeļu valstu veģetācijas sezonu savstarpējo papildināmību;
Is concerned about concessions made on fruit and vegetables within the Euro-Mediterranean agreements; maintains, in this connection, that the complementarity between the growing seasons in southern and northern Mediterranean countries should continue to be a guiding factor in the liberalisation of agricultural trade within the Union for the Mediterranean;
uzsver, ka, lai arī tabakas izstrādājumiem ir jāpiemēro stingrs regulējums, Eiropas Savienības un starptautiskajos noteikumos par tabakas izstrādājumu sastāvdaļām ir jāizmanto proporcionāla, uz risku balstīta pieeja, kurā ņemti vērā zinātniski atzinumi; brīdina par jebkādas sastāvdaļas zinātniski nepamatotu aizliegumu, kas būtībā novestu pie Eiropas tradicionālo jauktas tabakas izstrādājumu aizlieguma, kurš radītu smagas sociālekonomiskas sekas ES tabakas (Austrumu un Bērlija tipa) audzētājiem, nesniedzot labumu sabiedrības veselībai;
Stresses that, while tobacco products must be governed by a strict regulatory framework, the regulation of ingredients in tobacco products at EU and international level must follow a proportionate, risk-based approach reflecting scientific evidence; warns against any non-science-based ban on any ingredient, which would effectively lead to the banning of European traditional blended tobacco products, as this would have severe socio-economic repercussions for EU tobacco growers (of oriental and burley varieties) without yielding any public health benefits;
aicina Komisiju sarunās par ES tirdzniecības nolīgumiem, tostarp ar Kanādu un Ukrainu, ņemt vērā ES iedzīvotāju intereses, saglabāt atklātību un regulāri informēt Parlamentu par sarunu attīstību; pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav informējusi Parlamentu par to, kā norit sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Kanādu, lai arī tās tika uzsāktas 2009. gada oktobrī; aicina Komisiju detalizēti informēt Parlamentu un attiecīgās atbildīgās komitejas par katru turpmāko sarunu kārtu; turklāt pauž bažas, ka Komisija sarunās varētu piekrist koncesijām, jo īpaši attiecībā uz tirgu atvēršanu, ĢMO, pienu, intelektuālā īpašuma aizsardzību un izcelsmes norādēm, un aicina Komisiju nepiešķirt tādas koncesijas, kuras varētu negatīvi ietekmēt Eiropas lauksaimniecību;
Calls on the Commission, in negotiations on EU trade agreements, including those with Canada and Ukraine, to take account of the interests of EU citizens, to maintain openness and to inform Parliament regularly about the progress of the negotiations; regrets that the Commission has not yet informed Parliament about the negotiations for a free trade agreement between the EU and Canada, even though these negotiations commenced in October 2009; calls on the Commission to provide Parliament and the committees responsible with detailed information on each further round of negotiations; is also concerned at possible concessions by the Commission in the negotiations, particularly in the areas of the opening up of markets, GMOs, milk, protection of intellectual property and origin labelling, and calls on the Commission not to make any concessions that might have a negative impact on European agriculture;
pauž bažas par labības koncesiju izredzēm sarunās ar Ukrainu, ņemot vērā to, ka Ukrainas ražošana ir ļoti konkurētspējīga un ka Ukraina jau tagad ir galvenais to graudu kvotu izmantotājs (kvieši un mieži), kuras ar samazinātiem tarifiem piedāvā trešām valstīm; tāpēc aicina Komisiju ierobežot savu piedāvājumu šajā jomā;
Is concerned at the prospect of concessions on cereals in the negotiations with Ukraine, in view of the fact that Ukrainian production is highly competitive and that Ukraine is already the main user of reduced-tariff cereal quotas (wheat and barley) offered to third countries; calls, therefore, on the Commission to limit its offer in this sector;
atkārtoti atzīmē, ka lauksaimniecības preču tirdzniecība ir ļoti svarīga jaunattīstības valstu ekonomikas attīstības sekmēšanai un nabadzības novēršanai; aicina ES palīdzēt ĀKK valstīm pielāgoties aizvien lielākai pasaules mēroga konkurencei;
Reaffirms the importance of agricultural trade for economic development and poverty alleviation in developing countries; calls on the EU to help ACP countries to adapt to the increasing global competition;
aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā šo rezolūciju, izstrādājot un īstenojot turpmāko tirdzniecības stratēģiju;
Calls on the Commission to take due account of this resolution when drafting and implementing its future trade strategy;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcija par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā ( 2010/2111(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on the EU protein deficit: what solution for a long-standing problem? ( 2010/2111(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. novembra paziņojumu “KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” ( COM(2010)0672 ),
having regard to the Commission communication of 18 November 2010 entitled ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future ( COM(2010)0672 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu “Otrā TSE ceļa karte.
having regard to the Commission communication of 16 July 2010 entitled ‘The TSE Road map 2.
, ar kurām noteikti īpaši pasākumi proteīnaugu nozarē un ieviesta maksimālā garantētā platība Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0191 .
, which laid down special measures in the protein crop sector and introduced the maximum guaranteed area Texts adopted, P6_TA(2009)0191 .
un Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 76. līdz 78. pantu OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.
and Articles 76 to 78 of Council Regulation (EC) No 73/2009 OJ L 30, 31.1.2009, p.