natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā tā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju Zaļo grāmatu: Zaudējumu atlīdzināšanas prasības par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu OV C 74 E., 20.3.2008, 653. lpp.
having regard to its resolutions of 25 April 2007 on the Green Paper on Damages actions for breach of the EC antitrust rules OJ C 74 E, 20.3.2008, p.
un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas 2011. gada 20. oktobra atzinumu “Virzība uz saskaņotu pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai”,
and to the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs of 20 October 2011 on ‘Towards a Coherent Approach on Collective Redress’,
ņemot vērā tā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0494 . lpp.
having regard to its resolution of 15 November 2011 on reform of the EU state aid rules on Services of General Economic Interest Texts adopted, P7_TA(2011)0494 .
ņemot vērā tā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Komisijas XXXIII ziņojumu par konkurences politiku 2003. g.
having regard to its resolutions of 22 February 2005 on the Commission's XXXIIIrd Report on Competition Policy 2003 OJ C 304 E, 1.12.2005, p.
, 2009. gada 10. marta rezolūciju par ziņojumiem par konkurences politiku 2006. un 2007. gadā OV C 87 E., 1.4.2010, 43. lpp.
, of 10 March 2009 on the Reports on Competition Policy 2006 and 2007 OJ C 87 E, 1.4.2010, p.
un 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par konkurences politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0023 .
and of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009 Texts adopted, P7_TA(2011)0023 .
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2010. gada ziņojumu par konkurences politiku (INT/594 – CESE 1461/2011),
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee on the Commission Report on Competition Policy 2010 (INT/594 - CESE 1461/2011),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6-0424/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0424/2011 ),
tā kā finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gada rudenī, vēl nav pārvarēta; tā kā pēdējos mēnešos atkal saasinājušies finanšu satricinājumi un recesijas draudi;
whereas the financial and economic crisis which broke out in autumn 2008 has not yet been overcome; whereas financial turmoil and recessionary fears have become once again acute over the last months;
tā kā Komisija uz krīzes sākšanos reaģēja ātri un saprātīgi, pieņemot īpašus noteikumus par valsts atbalstu un izmantojot konkurences politiku kā krīzes pārvaldības instrumentu; tā kā šāda prakse bija iecerēta un joprojām tiek īstenota kā pagaidu režīms, lai gan ir pārsniegts tam sākotnēji paredzētais piemērošanas laiks;
whereas the Commission responded to the eruption of the crisis in a prompt and reasonable manner by adopting special State aid rules and using competition policy as a crisis management tool; whereas this was, and still is, meant to be a temporary regime although its timeframe has exceeded what was originally expected;
tā kā Komisija ieviesa no 2011. gada 1. janvāra piemērojamu prasību katram rekapitalizācijas vai aktīvu glābšanas atbalsta saņēmējam iesniegt pārstrukturēšanas plānu neatkarīgi no tā, vai banka ir uzskatāma par pilnīgi drošu vai nonākušu grūtībās;
whereas the Commission introduced a requirement applicable from 1 January 2011 onwards to submit a restructuring plan for every beneficiary of a recapitalisation or an impaired assets measure, irrespective of whether the bank is considered to be fundamentally sound or distressed;
tā kā krīzes laikā piešķirtais prāvais valsts atbalsts, piemēram, garantijas shēmu un rekapitalizācijas shēmu veidā un kā papildu finansiāls atbalsts banku līdzekļu likviditātes nodrošināšanai, ir krasi veicinājis publisko finanšu nelīdzsvarotību; tā kā joprojām nav zināms, cik tālejošas sekas šim valsts atbalstam un jo īpaši bankām sniegtajām garantijām var būt nākotnē, ja dažas no šīm garantijām patiešām tiks atprasītas;
whereas sizable amounts of State aid given during the crisis in the form of, for example, guarantee schemes, recapitalisation schemes and complementary forms of liquidity support on bank funding have contributed to severe imbalances in public finances; whereas it is still unknown how far-reaching the impact this State aid, in particular of the guarantees provided to banks, may be in the future if some of those guarantees are actually called in;
tā kā protekcionisms un konkurences noteikumu neievērošana tikai vēl vairāk padziļinātu un paildzinātu šo krīzi; tā kā konkurences politika ir būtiski svarīgs instruments dinamiska, efektīva un novatoriska ES iekšējā tirgus izveidei un tā konkurētspējas nodrošināšanai pasaulē;
whereas protectionism and non-enforcement of competition rules would only deepen and prolong the crisis; whereas competition policy is an essential tool to enable the EU to have a dynamic, efficient and innovative internal market and to be competitive on the global stage;
tā kā, neraugoties uz visiem centieniem pārvarēt ekonomikas krīzi, visnopietnāko apdraudējumu konkurencei, patērētāju labklājībai un pareizai tirgu darbībai joprojām rada karteļi un tādēļ tos nevar pieļaut pat ekonomikas krīzes laikā;
whereas, notwithstanding all the efforts to cope with the economic crisis, cartels remain the most serious threat to competition, consumer welfare and the proper functioning of markets, and consequently cannot be accepted even during an economic crisis;
norāda, ka stingru principu un elastīgu procedūru savienošana ir ļāvusi konkurences politikai būt par konstruktīvu un stabilizējošu faktoru ES finanšu sistēmā un reālajā ekonomikā kopumā;
Notes that the combined effect of robust principles and flexible procedures has enabled competition policy to be a constructive and stabilising factor in the EU's financial system and in the real economy in general;
uzskata ‐ lai veicinātu konkurenci iekšējā tirgū un piedāvātu patērētājiem reālas izvēles iespējas, ļoti svarīgi ir uzlabot cenu pārredzamību;
Believes that improved price transparency is essential in stimulating competition in the single market and offering real choice to consumers;
atzinīgi vērtē pašreizējo Komisijas un patērētāju organizāciju informācijas apmaiņu Eiropas konkurences tiesību jomā un aicina Komisiju turpināt sekmēt šo apmaiņu, attiecīgā gadījumā iesaistot vēl citas ieinteresētās personas;
Welcomes the existing exchange between the Commission and consumer associations in the field of European competition law and encourages the Commission to further promote these exchanges, including other stakeholders if appropriate;
Valsts atbalsta kontrole
Control of State aid
atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu “Tādu valsts atbalsta pagaidu noteikumu ietekme, kas pieņemti saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi”; ņem vērā Komisijas novērtējumu, ka valsts atbalsts pasaulē ir efektīvi mazinājis finanšu nestabilitāti, uzlabojis finanšu tirgu darbību un mazinājis krīzes ietekmi uz reālo ekonomiku; tomēr pauž šaubas, vai šādi optimistiski secinājumi atbilst pašreizējai situācijai;
Welcomes the Commission Staff Working Paper drafted to evaluate the effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis; takes note of the Commission's assessment that globally State aid ‘has been effective in reducing financial instability, improving the functioning of financial markets and cushioning the effects of the crisis on the real economy’; wonders, however, whether such an optimistic analysis can be sustained;
uzsver, ka valsts atbalstam piemērojamais pagaidu režīms bija pozitīvi vērtējams kā sākotnēja reakcija uz krīzi, taču to nevar nepamatoti pagarināt; uzsver nepieciešamību iespējami drīz un, līdzko to ļauj ekonomiskā situācija, atcelt pagaidu pasākumus un atbrīvojumus;
Stresses that the temporary regime applicable to State aid has been positive as an initial reaction to the crisis, but that it cannot be prolonged unduly; emphasises the need to discontinue temporary measures and exemptions as soon as possible and as soon as the economic situation allows it;
norāda, ka ir vajadzīga jauna, pastāvīga regulatīva sistēma un jauni valsts atbalsta noteikumi, lai risinātu pirmskrīzes tiesību sistēmā konstatētos trūkumus, jo īpaši attiecībā uz finanšu sektoru, kā arī novērstu traucējumus, kas radušies finanšu un ekonomikas krīzes laikā;
Notes that a new permanent regulatory system for the application of State aid rules is necessary in order to tackle the flaws found in the pre-crisis legal system, in particular as regards the financial sector, as well as to remedy distortions created during the financial and economic crisis;
pieņem zināšanai paziņojumu par banku sektoram domātām īpašām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm; ierosina Komisijai ņemt vērā to, kāda ietekme, kropļojot konkurenci, ir bijusi centrālo banku sniegtajam likviditātes atbalstam banku glābšanas posmā, un pirms publiska kapitāla iepludināšanas nodrošināt pienācīgu banku pārstrukturēšanu, iesaistot akcionārus un obligāciju īpašniekus;
Notes the announcement of specific rescue and restructuring guidelines for the banking sector; suggests to the Commission that it takes into account the impact, in terms of distortion of competition, of the liquidity support provided by central banks during the rescue stage, and provides for the orderly restructuring of banks, with shareholder and bondholder involvement, prior to the injection of public capital;
pieņem zināšanai līdz šim noteiktos Komisijas pasākumus, lai samazinātu atsevišķu tādu finanšu iestāžu bilanci, kuras bija “pārāk lielas vai savstarpēji saistītas, lai tām ļautu bankrotēt” un kuras tādēļ saņēma valsts atbalstu; uzskata, ka šim nolūkam vajadzīgi papildu pasākumi;
Takes note of the measures adopted so far by the Commission in order to reduce the balance sheet size of certain ‘too big or interconnected to fail’ institutions which have received State aid over the crisis; deems that more measures are required with that purpose;
tomēr uzsver, ka pašreizējā konsolidācija banku nozarē patiesībā ir palielinājusi vairāku nozīmīgu finanšu iestāžu tirgus daļu, un tādēļ mudina Komisiju arī turpmāk cieši uzraudzīt šo nozari, lai veicinātu konkurenci Eiropas banku pakalpojumu tirgos, tostarp pārstrukturēšanas plānus, kas paredz banku darbības nošķiršanu gadījumos, kad privāto klientu noguldījumi dod iespēju šīm iestādēm tos izmantot, lai finansētu tādas investīciju banku darbības, kuras pakļautas lielākam riskam;
Stresses however that the ongoing consolidation in the banking sector has actually increased the market share of several major financial institutions and, therefore, urges the Commission to maintain a close watch on the sector in order to enhance competition in European banking markets, including by imposing restructuring plans that imply the separation of banking activities where retail deposits allow these institutions to fund riskier investment banking activities;
norāda, ka ECB krīzes laikā vairākkārt veikusi nestandarta likvīdu līdzekļu ieplūdinājumus; ņem vērā Komisijas novērtējumu, ka šāda veida pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, kā Komisija norādījusi savā pētījumā; tomēr uzsver, ka politiskās nostādnes ES mērogā ir jāsaskaņo un ka Komisijai, izvērtējot valsts atbalstu, kas piešķirts bankām, kuras saņem atbalstu arī no ECB vai citām centrālajām bankām, ir jāņem vērā ietekme, kāda ir bijusi ECB un citu centrālo banku sniegtajam atbalstam un citiem līdzīgiem valstu mēroga pasākumiem;
Notes that the ECB performed several non standard liquidity injections over the crisis; takes note of the Commission's assessment that this type of measure does not constitute State aid strictly speaking, as the Commission mentions in its study; stresses, however, that policy action at EU level must be coordinated and that the Commission should take the effects of support from the ECB or other central banks and of other public interventions into account when evaluating State aid given to banks which are also the beneficiaries of support from the ECB or other central banks;
aicina Komisiju steidzami nākt klajā ar paredzēto likumdošanas priekšlikumu, lai Eiropas mērogā risinātu grūtībās nonākušu banku problēmas, garantējot vienotus noteikumus, kā arī vienotu iejaukšanās un stimulēšanas mehānismu kopumu un līdz minimumam ierobežojot nodokļu maksātāju iesaistīšanu, proti, izveidojot saskaņotus un pašfinansētus (uz risku balstīta pieeja) nozares noregulējuma fondus;
Calls on the Commission to quickly come forward with the foreseen legislative proposal to address in a true European framework the resolution of failing banks, guaranteeing a common rulebook as well as a common set of intervention tools and triggers, and limiting taxpayers' involvement to a minimum, namely through the creation of harmonised self-financed (on a risk based approach) industry resolution funds;
uzsver, ka valsts atbalsts ir jāpiešķir tā, lai neradītu konkurences kropļojumus vai priekšrocības jau agrāk izveidotiem uzņēmumiem uz jaundibināmu uzņēmumu rēķina;
Stresses that State aid must be allocated in a way that does not distort competition or favour established companies at the expense of emerging ones;
uzskata, ka valsts atbalsts jāpiešķir jauninājumu un pētniecības apvienībām, tādējādi sekmējot uzņēmējdarbību;
Is of the opinion that State aid should support innovation and research clusters and thereby support entrepreneurship;
aicina Komisiju nodrošināt, ka paredzētā valsts atbalsta noteikumu vienkāršošana attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) nepasliktinās pārmērīgas kompensācijas uzraudzību;
Calls on the Commission to ensure that the intended simplification of State aid rules for SGEI will not lead to a deterioration in the monitoring of overcompensation;
uzstāj, ka ikviens ierosinājums principā nepiemērot vēl citām VTNP kategorijām prasību par ziņošanu ir jāpamato ar pierādījumiem, ka šāds atbrīvojums no noteikumiem ir pamatots un vajadzīgs, kā arī nerada nevēlamus konkurences kropļojumus;
Insists that any proposal to exempt in principle further categories of SGEI from the notification requirement must be based on evidence that such an exemption from the rules is justified and necessary, and does not unduly distort competition;
uzsver, ka ir svarīgi veicināt konkurenci visās nozarēs un vēl jo vairāk pakalpojumu nozarē, kas Eiropas ekonomikā veido 70 %; turklāt pievērš uzmanību tiesībām veidot jaunus uzņēmumus un pakalpojumus;
Underlines the importance of fostering competition in all sectors and not least in the service sector, which constitutes 70 % of the European economy; further highlights the right to establish new companies and services;
ierosina ‐ ja Komisija iesniedz horizontāla regulējuma priekšlikumu, kurā reglamentēta kolektīva tiesiskā aizsardzība, attiecīgos gadījumos varētu piemērot secīgas prasības principu, saskaņā ar kuru privātpersona var īstenot tiesību piemērošanu, izmantojot kolektīvu tiesisko aizsardzību, ja Komisija vai valsts konkurences iestāde pirms tam ir pieņēmusi lēmumu par pārkāpumu; pieņem zināšanai, ka secīgas prasības princips parasti neizslēdz iespēju noteikt gan patstāvīgu, gan secīgu prasību;
Suggests, should the Commission submit a proposal for a horizontal framework governing collective redress, that where appropriate a principle governing follow-on action could be adopted whereby private enforcement under collective redress may be implemented if there has been a prior infringement decision by the Commission or a national competition authority; notes that establishing the principle of follow-on action does not in general preclude the possibility of providing for both stand-alone and follow-on actions;
norāda, ka ASI mehānismi bieži ir atkarīgi no tirgotāja vēlmes sadarboties, un uzskata, ka efektīvas tiesas ceļā panāktas tiesiskās aizsardzības sistēmas pieejamība būtu īpašs pamudinājums iesaistītajām pusēm vienoties par strīdu izšķiršanu ārpus tiesas, kā rezultātā, ļoti iespējams, lielu skaitu lietu nevajadzētu ierosināt, tādējādi samazinātos tiesvedības apjoms; atbalsta alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas ieviešanu ES līmenī, lai nodrošinātu ātras un lētas strīdu izšķiršanas iespēju, kas ir pievilcīgāka alternatīva nekā tiesāšanās; tomēr uzsver, ka šiem mehānismiem arī turpmāk vajadzētu būt tiesvedības ceļā nodrošināmas tiesiskās aizsardzības alternatīvai (kā liecina nosaukums), nevis priekšnoteikumam;
Notes that ADR mechanisms often depend on the trader's willingness to cooperate, and believes that the availability of an effective judicial redress system would act as a strong incentive for parties to agree to out-of-court settlements, which is likely to obviate the need for a considerable number of cases, thereby reducing the volume of litigation; encourages the setting-up of ADR schemes at European level so as to make for fast and cheap settlement of disputes as a more attractive option to court proceedings; stresses however, that these mechanisms should remain, as the name indicates, merely an alternative to, not a precondition for, judicial redress;
uzsver, ka saskaņā ar tiesas spriedumu Lietā C-360/09,
Emphasises that following the Court judgments in Cases 360/09,
, un Lietā T-437/08,
, and 437/08,
, Komisijai ir jānodrošina, lai kolektīva tiesiskā aizsardzība nemazinātu konkurences tiesībās pastāvošās iecietības sistēmas un izlīguma procedūras efektivitāti;
, the Commission must ensure that collective redress does not compromise the effectiveness of the competition law leniency system and settlement procedure;
uzskata, ka ir pienācīgi jārisina tie īpašie jautājumi, kas rodas konkurences jomā, un ka ikvienā kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai piemērojamā tiesību aktā ir pilnībā un atbilstīgi jāņem vērā pretmonopola sektora specifika;
Believes that proper account should be taken of the specific issues arising in the competition field and that any instrument applicable to collective redress must take full and proper account of the specific nature of the antitrust sector;
valsts varasiestādes, piemēram, ombuds vai prokuratūra, kā arī pārstāvības institūcijas var celt prasību precīzi identificētas prasības iesniedzēju grupas vārdā;
public authorities, such as ombudsmen or prosecutors, as well as representative bodies, may bring an action on behalf of a clearly identified group of claimants;
kritēriji, pēc kuriem tiek noteiktas pārstāvības institūcijas, kas ir kompetentas celt kolektīvas prasības, ir jānosaka ES līmenī;
the criteria used to define the representative bodies qualified to bring representative actions need to be established at EU level;
kolektīvu tiesisko darbību sistēma ir jānoraida, jo tā veicinātu pārmērīgu tiesāšanos, būtu pretrunā dažu dalībvalstu konstitūcijām un tā var ietekmēt cietušā tiesības, kurš būtu iesaistīts procesā, pašam to nezinot, bet kuram tiesas nolēmums tomēr būtu saistošs;
a class-action system must be rejected on the grounds that it would promote excessive litigation, may be contrary to some Member States' constitutions and may affect the rights of any victim who might participate in the procedure unknowingly whilst being bound by the court's decision;
ir atļautas individuālas prasības:
individual actions allowed:
prasības iesniedzēji jebkurā gadījumā ir tiesīgi brīvi izvēlēties alternatīvu risinājumu, proti, celt kompetentajā tiesā individuālu prasību par zaudējumu atlīdzināšanu;
claimants must in all circumstances be free to make use of the alternative of individual compensatory redress before a competent court;
kolektīvas prasības iesniedzēji nedrīkst būt izdevīgākā stāvoklī nekā individuāli prasības iesniedzēji;
collective claimants must not be in a better position than individual claimants;
atlīdzība par nelielu un izkliedētu kaitējumu:
compensation for minor and diffuse damages:
tiem, kuri prasa atlīdzību par nelielu un izkliedētu kaitējumu, būtu jānodrošina atbilstošas iespējas vērsties tiesā, izmantojot kolektīvu tiesisko aizsardzību, un jāgarantē tiem taisnīga atlīdzība;
claimants seeking minor and diffuse damages should have appropriate means of access to justice through collective redress and should secure fair compensation;
atlīdzība tikai par faktiski nodarītu kaitējumu:
compensation for actual damage only:
atlīdzību var piešķirt tikai par faktiski nodarīto kaitējumu ‐ zaudējumu atlīdzība, kas noteikta sodīšanas nolūkā, un negodīga iedzīvošanās ir jāaizliedz;
compensation may be awarded only for the actual damage sustained; punitive damages and unfair enrichment must be prohibited;
katram prasības iesniedzējam sava prasība ir jāpamato ar pierādījumiem;
each claimant must provide evidence for his or her claim;
piešķirtā zaudējumu atlīdzība ir jāsadala atsevišķiem prasības iesniedzējiem proporcionāli katrai personai nodarītajam kaitējumam;
the damages awarded must be distributed to individual claimants in proportion to the harm they sustained individually;
visumā līdzdalības honorāri Eiropā netiek piemēroti, un tie ir jānoraida;
by and large, contingency fees are unknown in Europe and must be rejected;
princips “maksā zaudētājs”:
loser-pays principle:
prasību nevar celt, ja prasības iesniedzējs ir neaizsargāts finanšu līdzekļu trūkuma dēļ; turklāt ar tiesisku darbību saistītās tiesvedības izmaksas un līdz ar to arī risks ir jāuzņemas pusei, kura zaudējusi prāvu; dalībvalstīm ir jāpieņem noteikumi par izmaksu sadali šajā kontekstā;
no action may be brought if the claimant is defenceless as a result of a lack of financial means; moreover, the procedural costs, and hence the risk, involved in legal action are to be borne by the party which loses the case; it is a matter for the Member States to lay down rules on the allocation of costs in this context;
netiek pieņemts trešo personu finansējums:
no third-party funding:
nedrīkst pieļaut, ka trešās personas nodrošina tiesvedības priekšapmaksu apmaiņā pret, piemēram, prasības iesniedzēju piekrišanu iespējamas vēlākas tiesības saņemt zaudējumu atlīdzību nodot trešām personām;
proceedings should not be pre-financed by third parties, in return, for example, for claimants agreeing to surrender to third parties possible subsequent entitlements to compensation;
uzsver, ka jebkuram horizontālam regulējumam ir jānodrošina atbilstība diviem galvenajiem priekšnoteikumiem:
Stresses that any horizontal framework must ensure compliance with two basic premises:
kolektīvas tiesiskās aizsardzības lietām, kas radušās ES tiesību aktu pārkāpuma rezultātā, dalībvalstis nepiemēros stingrākus nosacījumus par tiem, kurus tās piemēro ar valsts tiesību aktu pārkāpumiem saistītās lietās;
Member States will not apply more restrictive conditions to the collective redress cases arising out of the infringement of EU law than those applied to cases arising out of the infringement of national law;
neviens no horizontālajā regulējumā noteiktajiem principiem neliegs veikt turpmākus pasākumus, kas nodrošinātu ES tiesību aktu pilnīgu efektivitāti;
none of the principles laid out in the horizontal framework will prevent the adoption of further measures to ensure that EU law is fully effective;
atzinīgi vērtē Komisijas 2012. gada darba programmā norādīto likumdošanas instrumentu attiecībā uz prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu pretmonopola tiesību pārkāpumu gadījumos; uzsver, ka tajā vajadzētu ņemt vērā agrāk pieņemtās Parlamenta rezolūcijas šajā jomā un ka tas būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;
Welcomes the legislative instrument announced by the Commission in its 2012 Work Programme covering actions for damages for breaches of antitrust law; stresses that it should take account of earlier Parliament resolutions on the topic, and emphasises that it should be adopted under the ordinary legislative procedure;
uzskata, ka sodanaudu noteikšanas politika ir svarīgs valstiskas īstenošanas un atturēšanas instruments;
Believes that the fining policy is an important tool for public enforcement and deterrence;