natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tam nepieciešama efektīva paša izglītojamā mācību, karjeras un darba organizācijas shēmu vadība un jo īpaši spēja būt neatlaidīgam mācībās, ilgstoši koncentrēties un kritiski pārdomāt mācību nolūkus un mērķus.
This requires effective management of one's learning, career and work patterns, and, in particular, the ability to persevere with learning, to concentrate for extended periods and to reflect critically on the purposes and aims of learning.
Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem ne tikai patstāvīgi un pašdisciplinējoši veltīt laiku mācībām, bet arī strādāt kolaboratīvi, kas ir mācību procesa daļa, iegūt no darba neviendabīgā grupā un dalīties ar to, ko ir iemācījušies.
Individuals should be able to dedicate time to learning autonomously and with self-discipline, but also to work collaboratively as part of the learning process, draw the benefits from a heterogeneous group, and to share what they have learnt.
Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem organizēt savas mācības, novērtēt savu darbu un, ja nepieciešams, meklēt padomu, informāciju un atbalstu.
Individuals should be able to organise their own learning, evaluate their own work, and to seek advice, information and support when appropriate.
Pozitīva attieksme ietver motivāciju un ticību sev, lai ar panākumiem mācītos visas dzīves laikā.
A positive attitude includes the motivation and confidence to pursue and succeed at learning throughout one's life.
Uz problēmu risināšanu vērsta attieksme veicina gan pašu mācīšanās procesu, gan indivīda spēju pārvarēt šķēršļus un pielāgoties izmaiņām.
A problem-solving attitude supports both the learning process itself and an individual's ability to handle obstacles and change.
Vēlme likt lietā iepriekš apgūto un dzīves pieredzi un zinātkāre meklēt iespējas mācīties un likt lietā apgūto dažādās dzīves situācijās ir būtisks pozitīvas attieksmes elements.
The desire to apply prior learning and life experiences and the curiosity to look for opportunities to learn and apply learning in a variety of life contexts are essential elements of a positive attitude.
Sociālās un pilsoniskās prasmes
Social and civic competences
Šīs prasmes ietver personīgās, starppersonu un starpkultūru prasmes un attiecas uz visām uzvedības formām, kas sagatavo indivīdus efektīvai un lietišķai dalībai sabiedriskajā un darba dzīvē, un īpaši sabiedrībās, kas kļūst aizvien daudzveidīgākas, un, ja nepieciešams, konfliktu risināšanai.
These include personal, interpersonal and intercultural competence and cover all forms of behaviour that equip individuals to participate in an effective and constructive way in social and working life, and particularly in increasingly diverse societies, and to resolve conflict where necessary.
Pilsoniskā prasme sagatavo indivīdus pilnīgai līdzdalībai pilsoniskajā dzīvē, kas pamatojas uz zināšanām par sociāliem un politiskiem jēdzieniem, struktūru, gatavību aktīvai un demokrātiskai līdzdalībai.
Civic competence equips individuals to fully participate in civic life, based on knowledge of social and political concepts and structures and a commitment to active and democratic participation.
Sociālā prasme ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var veicināt to.
Social competence is linked to personal and social well-being which requires an understanding of how individuals can ensure optimum physical and mental health, including as a resource for oneself and one's family and one's immediate social environment, and knowledge of how a healthy lifestyle can contribute to this.
Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus.
For successful interpersonal and social participation it is essential to understand the codes of conduct and manners generally accepted in different societies and environments (e.g. at work).
Tikpat svarīgi ir apzināties pamatkoncepcijas saistībā ar indivīdiem, grupām, darba organizācijām, dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju, sabiedrību un kultūru.
It is equally important to be aware of basic concepts relating to individuals, groups, work organisations, gender equality and non-discrimination, society and culture.
Šīs prasmes būtiskās iemaņas ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju.
The core skills of this competence include the ability to communicate constructively in different environments, to show tolerance, express and understand different viewpoints, to negotiate with the ability to create confidence, and to feel empathy.
Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās.
Individuals should be capable of coping with stress and frustration and expressing them in a constructive way and should also distinguish between the personal and professional spheres.
Šī prasme pamatojas uz sadarbības, pašpārliecības un integritātes attieksmi.
The competence is based on an attitude of collaboration, assertiveness and integrity.
Indivīdiem vajadzētu būt interesei par sociāli ekonomisko attīstību un starpkultūru saziņu, un būtu jāciena daudzveidība un citi, kā arī vajadzētu būt gataviem gan pārvarēt aizspriedumus, gan atbalstīt kompromisu.
Individuals should have an interest in socio-economic developments and intercultural communication and should value diversity and respect others, and be prepared both to overcome prejudices and to compromise.
Pilsoniskā prasme balstās uz zināšanām par demokrātiju, tieslietām, līdztiesību, pilsonību un pilsoņu tiesībām, tostarp par to, kā tās ir izteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un starptautiskās deklarācijās un kā tās tiek piemērotas dažādās iestādēs vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī.
Civic competence is based on knowledge of the concepts of democracy, justice, equality, citizenship, and civil rights, including how they are expressed in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and international declarations and how they are applied by various institutions at the local, regional, national, European and international levels.
Tā ietver zināšanas par mūsdienu notikumiem, kā arī par galvenajiem notikumiem un tendencēm valsts vēsturē, Eiropas un pasaules vēsturē.
It includes knowledge of contemporary events, as well as the main events and trends in national, European and world history.
Papildus tam būtu jāattīsta izpratne par sociālo un politisko kustību mērķiem, vērtībām un politikām.
In addition, an awareness of the aims, values and policies of social and political movements should be developed.
Būtiska nozīme ir arī zināšanām par Eiropas integrāciju un ES struktūru, galvenajiem mērķiem un vērtībām, kā arī izpratnei par dažādību un kultūras identitātēm Eiropā.
Knowledge of European integration and of the EU's structures, main objectives and values is also essential, as well as an awareness of diversity and cultural identities in Europe.
Pilsoniskās prasmes iemaņas ir saistītas ar spēju kopā ar citiem efektīvi iesaistīties sabiedrības pārvaldē, izrādīt solidaritāti un interesi tādu problēmu risināšanā, kas ietekmē vietējo un plašāku sabiedrību.
Skills for civic competence relate to the ability to engage effectively with others in the public domain, and to display solidarity and interest in solving problems affecting the local and wider community.
Tas ietver kritisku un radošu domāšanu un lietišķu līdzdalību kopienas vai apkārtnes pasākumos un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, sākot no vietējā līdz valsts un Eiropas līmenim, jo īpaši ar balsošanu.
This involves critical and creative reflection and constructive participation in community or neighbourhood activities as well as decision-making at all levels, from local to national and European level, in particular through voting.
Cilvēktiesību, tostarp vienlīdzības, kā demokrātijas pamata, pilnīga ievērošana un dažādu reliģiju vai etnisko grupu vērtību sistēmu atšķirību novērtēšana un izpratne veido pozitīvas attieksmes pamatu.
Full respect for human rights including equality as a basis for democracy, appreciation and understanding of differences between value systems of different religious or ethnic groups lay the foundations for a positive attitude.
Tas nozīmē gan piederības sajūtu savai vietai, valstij, ES un Eiropai kopumā, un pasaulei, gan vēlmi piedalīties demokrātiskā lēmumu pieņemšanā visos līmeņos.
This means displaying both a sense of belonging to one's locality, country, the EU and Europe in general and to the world, and a willingness to participate in democratic decision-making at all levels.
Tas ietver arī atbildības sajūtu, kā arī sapratni un cieņu pret kopējām vērtībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu kopienas kohēziju un cieņu pret demokrātijas principiem.
It also includes demonstrating a sense of responsibility, as well as showing understanding of and respect for the shared values that are necessary to ensure community cohesion, such as respect for democratic principles.
Pašiniciatīva un uzņēmējdarbība attiecas uz indivīda spējām pārvērst idejas darbībā.
Sense of initiative and entrepreneurship refers to an individual's ability to turn ideas into action.
Tā ietver radošu pieeju, inovāciju un riska uzņemšanos, kā arī spēju plānot un vadīt projektus, lai sasniegtu mērķus.
It includes creativity, innovation and risk-taking, as well as the ability to plan and manage projects in order to achieve objectives.
Tā atbalsta indivīdus ne tikai ikdienas dzīvē mājās un sabiedrībā, bet arī darbavietā, palīdzot apzināties darba nozīmi un izmantot izdevības, un ir īpašu zināšanu un prasmju pamats, kas nepieciešamas tiem, kas veicina vai nodarbojas ar sociālo darbību vai komercdarbību.
This supports individuals, not only in their everyday lives at home and in society, but also in the workplace in being aware of the context of their work and being able to seize opportunities, and is a foundation for more specific skills and knowledge needed by those establishing or contributing to social or commercial activity.
Tam būtu jāietver ētisko vērtību apzināšanās un jāveicina laba pārvaldība.
This should include awareness of ethical values and promote good governance.
Nepieciešamās zināšanas ietver kritisku izpratni par pieejamām iespējām personiskai, profesionālai un/vai komercdarbībai, ietverot "plašākas ainas" jautājumus, kas nodrošina kontekstu, kurā cilvēki dzīvo un strādā, piemēram, plašāka izpratne par ekonomikas darbības principiem un iespējām vai izaicinājumiem, ar ko sastopas darba devējs vai organizācija.
Necessary knowledge includes the ability to identify available opportunities for personal, professional and/or business activities, including "bigger picture" issues that provide the context in which people live and work, such as a broad understanding of the workings of the economy, and the opportunities and challenges facing an employer or organisation.
Indivīdiem būtu arī jāapzinās uzņēmuma ētiskā nostāja un tas, kā viņi var būt labais spēks, piemēram, ar godīgu tirdzniecību vai sociālu organizāciju.
Individuals should also be aware of the ethical position of enterprises, and how they can be a force for good, for example through fair trade or through social enterprise.
Prasmes ir saistītas ar proaktīvu projektu vadību (ietverot, piemēram, prasmi plānot, organizēt, vadīt, uzņemties līdera lomu un deleģēt, analizēt, sazināties, sniegt norādījumus, novērtēt un uzskaitīt), efektīvu pārstāvēšanu un sarunu veikšanu, kā arī spēju strādā gan individuāli, gan sadarbojoties komandās.
Skills relate to proactive project management (involving, for example the ability to plan, organise, manage, lead and delegate, analyse, communicate, de-brief, evaluate and record), effective representation and negotiation, and the ability to work both as an individual and collaboratively in teams.
Būtiska ir spēja spriest par savām stiprajām un vājajām vietām un noteikt tās, un novērtēt un pieņemt risku tā un tad, kad tas nepieciešams.
The ability to judge and identify one's strengths and weaknesses, and to assess and take risks as and when warranted, is essential.
Tā ietver arī motivāciju un apņēmību sasniegt mērķus, vai tie būtu personiski nolūki vai mērķi, kas kopīgi ar citiem, tostarp darba mērķi.
It also includes motivation and determination to meet objectives, whether personal goals, or aims held in common with others, including at work.
ideju, pieredzes un emociju nozīmes novērtējums vairākos plašsaziņas līdzekļos, tostarp mūzikā, izpildītājmākslā, literatūrā un vizuālajā mākslā.
Appreciation of the importance of the creative expression of ideas, experiences and emotions in a range of media, including music, performing arts, literature, and the visual arts.
Kultūras zināšanas ietver izpratni par vietējā, valsts un Eiropas kultūras mantojumu un tā vietu pasaulē.
Cultural knowledge includes an awareness of local, national and European cultural heritage and their place in the world.
Tās ietver pamatzināšanas par lielākajiem kultūras darbiem, tostarp populāro mūsdienu kultūru.
It covers a basic knowledge of major cultural works, including popular contemporary culture.
Ir būtiski izprast Eiropas (un citu pasaules reģionu) kultūras un valodu daudzveidību, vajadzību saglabāt to un estētisko faktoru nozīmi ikdienas dzīvē.
It is essential to understand the cultural and linguistic diversity in Europe and other regions of the world, the need to preserve it and the importance of aesthetic factors in daily life.
Prasmes saistītas gan ar novērtējumu, gan izpausmi: indivīda iedzimto spēju pašizpausmi dažādos plašsaziņas līdzekļos un mākslas darbu un izpildītājmākslas novērtējumu un baudījumu.
Skills relate to both appreciation and expression: the appreciation and enjoyment of works of art and performances as well as self-expression through a variety of media using one' s innate capacities.
Prasmes ietver arī spēju saistīt savus radošos un izpausmes uzskatus ar citu atzinumiem un noteikt un realizēt sociālās un ekonomiskās iespējas kultūras pasākumos.
Skills include also the ability to relate one's own creative and expressive points of view to the opinions of others and to identify and realise social and economic opportunities in cultural activity.
Kultūras izpausme ir būtiska, lai attīstītu radošās iemaņas, kuras var daudzveidīgi izmantot profesionālajā saskarsmē.
Cultural expression is essential to the development of creative skills, which can be transferred to a variety of professional contexts.
Pilnīga savas kultūras izpratne un identitātes izjūta var būt pamats atklātai attieksmei un cieņai pret kultūras daudzveidības izpausmēm.
A solid understanding of one's own culture and a sense of identity can be the basis for an open attitude towards and respect for diversity of cultural expression.
Pozitīva attieksme ietver arī jaunradi un vēlmi attīstīt estētiskās spējas ar māksliniecisku pašizpausmi un līdzdarbību kultūras dzīvē.
A positive attitude also covers creativity, and the willingness to cultivate aesthetic capacity through artistic self-expression and participation in cultural life.
Eiropas Parlamenta rezolūcija attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu ( 2006/2060(INI) )
European Parliament resolution on the thematic strategy on air pollution ( 2006/2060(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu ( KOM(2005)0446 ),
having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the Thematic Strategy on air pollution ( COM(2005)0446 ),
ņemot vērā Lisabonas stratēģiju ( 2002. gada 15.–16. marta Barselonas Eiropadomes secinājumi),
having regard to the Lisbon Strategy (Barcelona European Council Conclusions 15-16 March 2002),
ņemot vērā ziņojumu par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu, kā izriet no PVO projekta "Sistemātisks pārskats par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu Eiropā (http://www.euro.who.int/document/E83080.pdf)
having regard to the report on Health Aspects of Air Pollution - Results from the WHO project "Systematic Review of Health Aspects of Air Pollution in Europe" http://www.euro.who.int/document/E83080.pdf
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropā ( KOM(2005)0447 ),
having regard to the Commission proposal for a new Directive on ambient air quality and cleaner air for Europe ( COM(2005)0447 ),
ņemot vērā spēkā esošo lielo tiesību aktu kopumu attiecībā uz gaisa kvalitātes un emisiju atmosfērā kontroli, tādu kā Gaisa kvalitātes pamatdirektīva Direktīva 96/62/EK (OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp.).
having regard to the large body of existing EU legislation controlling air quality and emissions to air, including: the Air Quality Framework Directive Directive 96/62/EC (OJ L 296, 21.11.1996, p.
ņemot vērā Vides Eiropadomes 2006. gada 9. marta secinājumus,
having regard to the European Environment Council conclusions of 9 March 2006,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6-0235/2006 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0235/2006 ),
tā kā gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem nāves un slimību cēloņiem Eiropā, un tā dēļ statistiskais paredzamais mūža ilgums ir samazinājies par vairāk nekā astoņiem mēnešiem; tā kā piesārņojums īpaši apdraud bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu, kas cieš no elpošanas orgānu un sirds un asinsvadu slimībām, kā arī to cilvēku veselību, kuri dzīvo teritorijās ar augstu piesārņojuma koncentrāciju, piemēram, pilsētās un galveno autoceļu tuvumā;
whereas air pollution is a major cause of death and factor for disease in Europe, leading to a loss of life expectancy of over eight months per individual on average; whereas children, elderly people, people suffering from respiratory and cardiovascular diseases, and those who live in high exposure areas, like urban areas (cities) and near main roads, face a particular health threat,
tā kā pēdējo gadu desmitu laikā jau ir gūti nozīmīgi panākumi veselībai viskaitīgāko piesārņojošo vielu emisiju samazināšanā gaisā;
whereas in recent decades considerable progress has already been made in reducing emissions into the air of the pollutants most inimical to health,
tā kā smalkās cietās daļiņas PM2,5 un piezemes ozons ir gaisa piesārņotāji, kas visbiežāk ir veselības problēmu cēloņi;
whereas fine particles PM2.5 and ground level ozone are the air pollutants that cause the most health problems,
tā kā gaisa piesārņojums rada zaudējumus 55 % Eiropas ekosistēmu;
whereas 55% of European ecosystems are damaged by air pollution,
tā kā gaisa piesārņojums ir visu dalībvalstu un pārrobežu problēma, jo daļiņas un citas piesārņojošās vielas pārvietojas simtiem kilometru lielos attālumos, un tādēļ ir nepieciešams risinājums Eiropas līmenī, kā arī ir jāveic stingrāki pārrobežu pasākumi; tā kā tas neatbrīvo noteiktas dalībvalstis no īpašām saistībām attiecībā uz atbilstības gaisa kvalitātes robežvērtībām sasniegšanu;
whereas air pollution occurs in all Member States and is a cross-border issue, as particulate matter and other pollutants travel many hundreds of kilometres, on account of which a European solution and stronger cross-border measures are required; whereas that fact does not absolve certain Member States from their particular responsibilities to comply with the limit values for air quality,
tā kā gaisa piesārņojumu var efektīvi samazināt tikai ar tāda koordinētu pasākumu kopuma palīdzību, kurš apvieno Eiropas, valstu un vietējā līmeņa pasākumus un kurš pirmkārt tiek vērsts uz piesārņojošo vielu emisiju novēršanu to rašanās vietā;
whereas air pollution can be effectively combated only by means of a coordinated package of measures which combines measures at European, national and local level and which is primarily geared to combating emissions of pollutants at source,
tā kā efektīva pašreizējo tiesību aktu īstenošana ir galvenais faktors gaisa kvalitātes uzlabojumu sasniegšanai 2020. gadā un tā kā daži no spēkā esošajiem tiesību aktiem vēl joprojām tiek īstenoti;
whereas effective implementation of existing legislation is key to delivering improvements in air quality in 2020, and whereas some existing legislation is still in the process of being implemented,
tā kā ambiciozos mērķus attiecībā uz gaisa kvalitāti var sasniegt tikai tad, ja visās dalībvalstīs konsekventi tiek īstenoti pašreizējie tiesību akti un ja jaunajos likumdošanas priekšlikumos uzmanība ir pievērsta piesārņojošo vielu emisiju ierobežošanai;
whereas ambitious air quality objectives can be attained only if the existing legislation is consistently implemented in all Member States and if new legislative proposals can concentrate on limiting emissions by polluters,
tā kā visos scenārijos gaisa piesārņojuma samazināšanas izmaksas ir zemākas nekā finansiālie ieguvumi; tā kā neviens no scenārijiem nemazina ES vispārējo konkurētspējīgo stāvokli un tā kā scenārijs, kurā ir izvirzīti augsti stratēģiski mērķi, sekmē darbavietu radīšanu;
whereas the costs of reducing air pollution levels in all scenarios are lower than the financial benefits; whereas none of the scenarios undermine the EU's overall competitive position and whereas an ambitious scenario leads to job creation,
tā kā gaisa kvalitātes uzlabošana dod labumu visai sabiedrībai, bet izdevumi ir jāsedz noteiktām nozarēm; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešams atrast veidus, kā segt šos izdevumus, ja, piemērojot principu "piesārņotājs maksā", noteiktai nozarei rodas nepieņemami izdevumi;
whereas improvements in air quality benefit society as a whole, while the costs are incurred by specific sectors; whereas, for that reason, it is necessary to find ways of meeting those costs when application of the "polluter pays" principle leads to unacceptable costs for a specific sector,
tā kā visām nozarēm ir jādod savs ieguldījums gaisa kvalitātes uzlabošanā, īpaši pievēršot uzmanību tām nozarēm, kuras līdz šim nav atbilstīgi rīkojušās gaisa tīrības saglabāšanā;
whereas all sectors must contribute to improvements in air quality, with particular emphasis on those sectors which hitherto have made only an inadequate contribution to keeping the air clean,
tā kā daudzās dalībvalstīs nav panākta atbilstība robežvērtībām, kādas paredzētas pašreizējos tiesību aktos par gaisa kvalitāti, proti, visvairāk problēmu ir Nīderlandē, Beļģijā, Vācijā, Ziemeļitālijā, Polijā, kā arī lielās pilsētās; tā kā līdz šim pieņemtie pasākumi attiecībā uz piesārņojuma avotiem ir nepietiekami, lai sasniegtu atbilstību robežvērtībām;
whereas many Member States do not meet the limit values under current air quality legislation - most problems occur in the Netherlands, Belgium, Germany, northern Italy, Poland and in large cities; whereas the measures adopted so far that are directed at the sources of pollution are insufficient to achieve the limit values,
tā kā cēlonis, kāpēc netiek sasniegta atbilstība robežvērtībām, ne vienmēr ir dalībvalstu veikto pasākumu nepietiekamība, bet dažkārt arī atbilstīgu Kopienas pasākumu trūkums;
whereas failures to comply with limit values are not always due to a lack of measures taken by the Member State but are sometimes also caused by a lack of adequate Community measures,
tā kā ir vajadzīga stratēģija ar ambicioziem mērķiem, kuri ir noteikti ambiciozos tiesību aktos attiecībā uz gaisa kvalitāti, un ar paredzētiem pasākumiem, kuros uzmanība pievērsta piesārņojuma avotiem, lai dotu iespēju dalībvalstīm sasniegt gaisa kvalitātes standartus, vienlaikus atvēlot ilgāku laiku tām dalībvalstīm, kas veikušas visus attiecīgos pasākumus, bet joprojām nav sasniegušas atbilstību robežvērtībām;
whereas a strategy is needed that contains ambitious targets that are translated into ambitious air quality legislation, accompanied by measures focusing on the sources of pollution, to enable Member States to meet air quality standards, while giving more time to Member States that have taken all appropriate measures but still face problems in meeting limit values,