natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē ar viedajiem tīkliem un viedajām mērierīcēm saistīto Komisijas darbu; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt ilgtermiņa, stabilu un saskaņotu normatīvo vidi viedajiem tīkliem un viedajām mērierīcēm; mudina Komisiju atbalstīt un stimulēt viedo tīklu un viedo mērierīču izveidi, nosakot kopējus standartus, kuros jāiekļauj prasības attiecībā uz privātumu, datiem un biežumu; iesaka Komisijas darba grupai viedo tīklu jautājumos pienācīgi ņemt vērā visu ieinteresēto personu viedokli; aicina Komisiju regulāri iesniegt Parlamentam progresa ziņojumus par šīs grupas darbību;
Welcomes the Commission's ongoing work on smart grids and smart meters; considers it important to ensure a long-term and stable harmonised regulatory environment for smart grids and smart meters; urges the Commission to support and incentivize the development of smart grids and smart meters by setting common standards, which have to include requirements on privacy, data and frequencies; recommends that Smart Grids task force within the Commission, takes due account of the opinions of all stakeholders; asks the Commission to provide Parliament with regular progress reports on its work;
atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar vienota energotīkla izveidi un šajā sakarībā aicina Komisiju iesniegt praktiskus priekšlikumus, lai vienkāršotu un paātrinātu atļaujas izsniegšanas procedūras prioritāriem infrastruktūras projektiem;
Welcomes the Commission's work ‘towards a single energy network’ and, in that connection, calls on the Commission to submit practical proposals to simplify and speed up authorisation procedures for priority infrastructure projects;
aicina Komisiju pastiprināt ES un enerģijas tīklu uzņēmumu sadarbību (paplašinātu EPSOT lomu), lai uzlabotu pārrobežu tīkla savienojumus un darbību;
Calls on the Commission to step up cooperation between the EU and energy grid operators (expanded role for ENTSO) with the aim of improving cross-border grid connections and performance;
aicina Komisiju atbalstīt un veicināt Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas tīkla izveidi un attīstību, lai uzlabotu atjaunojamo energoresursu, jo īpaši vēja enerģijas un hidroenerģijas, izmantošanu.
Asks the Commission to support and promote the setting up and development of a European high-voltage direct current (HVDC) grid able to optimise the harnessing of renewable energy sources, particularly wind and hydropower.
atbalsta daudzlīmeņu, decentralizētu pieeju enerģētikas politikai un energoefektivitātei; uzsver, ka energoefektivitātei var būt izšķiroša nozīme pilsētu un lauku teritoriju attīstībā; atbalsta tādas iniciatīvas kā Pilsētas mēru pakts un Viedo pilsētu iniciatīva, kuru mērķis ir vietējā un reģionālā līmenī palielināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; uzsver potenciālu, kas būtu izmantojams, pašvaldības un reģionālo iestāžu līmenī veicinot un ieviešot paraugpraksi energoefektivitātes jomā; turklāt kohēzijas politikas saskaņošana ar stratēģiju “Eiropa 2020” varētu atbalstīt dalībvalstu un reģionu viedu un ilgtspējīgu attīstību;
Supports a multi-level, decentralised approach to energy efficiency policy; highlights that energy efficiency can play a decisive role in the development of urban and rural areas; underlines the need to increase support for initiatives which focus on the local and regional level to enhance energy efficiency and lower greenhouse gas emissions such as the Covenant of Mayors and the Smart Cities initiative; stresses the potential of encouragement and implementation of best practices with regard to Energy Efficiency at the level of municipal and regional agencies; furthermore, aligning Cohesion policy with the EU2020 strategy can contribute to smart and sustainable growth in Member States and regions;
aicina Komisiju, pamatojoties uz primārās enerģijas ietaupījumu, izvērtēt vispirms jau sabiedrisko ēku, tostarp skolu, energoefektivitātes potenciālu, un ierosināt rentablu mērķi dalībvalstīs samazināt energopatēriņu sabiedriskajās ēkās; aicina dalībvalstis izstrādāt un īstenot praktiski izmantojamas valstu programmas pamatīgas renovācijas atbalstam, kuru rezultātā enerģijas pieprasījums atkarībā no ēkas stāvokļa tiks samazināts par vairāk nekā 50 % salīdzinājumā ar pieprasījumu pirms renovācijas un šai renovācijai piešķirtās finansiālā, fiskālā vai cita veida atbalsta apmērus proporcionāli stingri saistīt ar uzlabošanas līmeni; prasa, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu iekļaut valsts energoefektivitātes rīcības plānā ikgadējus renovācijas mērķus un aicina Komisiju ierosināt politikas nostādnes attiecībā uz to, kā sasniegt gandrīz nulles līmeņa emisiju ēku fondu saistībā ar 2050. gada enerģētikas ceļakarti;
Calls on the Commission to assess the potential for efficiency in existing buildings starting with public administration buildings including schools and propose a cost-efficient target for the reduction of the primary energy consumption of buildings; calls on the Member States to implement practicable programmes to support deep renovations by which the energy demand will initially be reduced by more than 50% over pre-renovation performance and where the level of financial and/or fiscal and other, support is proportionally linked to the level of improvement; asks that Member States should be required to include set annual refurbishment targets in their national action plans on Energy Efficiency and calls on the Commission to propose policy options on how to achieve a nearly zero level building stock in the context of the 2050 energy roadmap;
aicina Komisiju paplašināt būvniecības politikas darbības jomu, iekļaujot tajā ekorajonus, lai nodrošinātu, ka, vietējā līmenī optimizējot resursu izmantošanu, samazinātos primārās enerģijas patēriņš un patērētāju izmaksas;
Calls on the Commission to broaden the scope of buildings policy to encompass eco-districts, with a view to ensuring that resource optimisation at local level results in lower primary energy consumption in buildings and reduced costs for consumers;
uzskata, ka ir būtiski uzlabot enerģētikas nabadzībā nonākušu mājsaimniecību mājokļus atbilstīgi pēc iespējas augstākiem energoefektivitātes standartiem un nepalielinot enerģētikas nabadzībā nonākušo iedzīvotāju ikdienas izmaksas; uzsver, ka šajā nolūkā mājokļos bieži vien būs jāiegulda ievērojami līdzekļi, bet vienlaikus tie radīs daudz ieguvumu, kas nav saistīti ar enerģētikas jomu, piemēram, zemāku mirstības līmeni, augstāku vispārējās labklājības līmeni, mazākas parādsaistības un veselības aprūpes izmaksu samazināšanos, mazinot iekštelpās piesārņojumu un termālo stresu;
Believes it is essential that the homes of energy poor households are improved to the highest possible energy efficiency standards and without raising the daily costs for the energy poor; Stresses that this will often require substantial investment in homes but will on the same time generate a lot of non energy benefits, e.g. by reduced mortality, improved general wellbeing, lower levels of indebtedness and reducing healthcare costs by reducing indoor pollution and thermal stress;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot ieguldījumu novērtējuma revīzijas, lai noteiktu energoefektivitātes sertifikātu kvalitāti; aicina Komisiju, pamatojoties uz šiem novērtējumiem, sniegt dalībvalstīm vadlīnijas, lai nodrošinātu dalībvalstu energoefektivitātes sertifikātu kvalitāti un tādu pasākumu energoefektivitātes uzlabošanas kvalitāti, kurus veic, pamatojoties uz ieteikumiem, kas izstrādāti, ņemot vērā šos sertifikātus;
Calls on the Commission and Member States to use investment grade audits in order to assess the quality of Energy Performance Certificates; based on these assessments, calls on the Commission to provide guidelines for Member States to ensure the quality of their Energy Performance Certificates and of the energy efficiency improvement of the measures undertaken as a result of recommendations from these certificates;
ir pārliecināts, ka energotaupības mērķa sasniegšanai ir izšķiroši svarīgi, lai vadošo lomu uzņemtos valsts iestādes; aicina valsts iestādes darīt daudz vairāk, nekā paredzēts Ēku energoefektivitātes direktīvā noteiktajās prasībās, jo īpaši pēc iespējas drīzāk atjaunot visas ekspluatācijā esošās ēkas tā, lai gadījumos, kad tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, to energoefektivitātes līmenis būtu pielīdzināms tādu ēku standartam, kurās gandrīz neizmanto enerģiju; tomēr atzīst, ka pašreizējo budžeta ierobežojumu dēļ jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī valsts iestādes bieži vien nevar pilnībā veikt sākotnējus ieguldījumus; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un sekmēt novatorisku risinājumu rašanu šai problēmai, piemēram, izmantot tādus instrumentus kā energoefektivitātes līgumus vai tirgus līdzekļus, kā arī aicināt valsts varas iestādes apsvērt izmaksu ietaupījumu panākšanu, izstrādājot daudzgadu budžeta sistēmas, ja tas jau nav izdarīts;
Is convinced that it is key for achieving the energy savings target that public authorities at national, regional and local level lead the way; calls on public authorities to go well beyond the requirements set in the Energy Performance of Buildings Directive, in particular by renovating their existing stock as early as possible to a level comparable to nearly zero energy standard, where technically and economically feasible; acknowledges on the other hand that existing budgetary restrictions in particular at regional and local level often limit the capability of public entities to invest up front; calls on the Commission and the Member States to facilitate and promote the emergence of innovative solutions to address this problem including Energy Performance Contracting or market-based instruments, as well as inviting public authorities to consider cost-savings through multi-annual budget frameworks where this is not being done already;
atzīst Eiropas Savienības vadošo lomu; uzskata, ka ES iestādēm un aģentūrām būtu jārāda piemērs, rentabli atjaunojot savas ēkas, it īpaši tās, kurām ir noteikts augsts energoefektivitātes potenciāls, tā, lai līdz 2019. gadam tiktu novērsti praktiski jebkādi enerģijas zudumi un emisijas, veicot šo atjaunošanu kā daļu no plašāka iestāžu enerģijas patēriņa audita;
Acknowledges the pioneering role of the European Union; believes that the EU institutions and agencies should set an example, in particular in those buildings that have been identified as having an energy efficiency potential, by refurbishing these buildings in a cost-efficient manner to nearly zero level by 2019 as part of a wider audit of energy use by the institutions;
atzīst, ka ēkām gan pilsētās, gan lauku rajonos ir liels energotaupības potenciāls; norāda, ka sevišķi mājokļu nozarē, energoefektivitātes projektu īstenošanā pastāv dažādi šķēršļi, piemēram, finansiāli izdevumi un ilgi atmaksāšanas periodi, atšķirīgie stimuli īrniekiem un īpašniekiem vai sarežģītais sarunu process, kas īstenojams daudzdzīvokļu mājās; pieprasa novatoriskus risinājumus šo šķēršļu novēršanai, piemēram, izstrādāt dzīvojamo rajonu renovācijas plānus, nodrošināt finansiālus stimulus un tehnisko palīdzību; uzsver, ka ES sistēmām ir jānodrošina stimuli tādai ēku renovācijai, kura pārsniedz minimuma tiesiskās prasības par energoefektivitātes modernizēšanu, un šīm sistēmām jāatbalsta tikai tādu ēku modernizēšana, kurām ir augsts energoefektivitātes potenciāls; prasa veicināt tādu renovācijas metožu izmantošanu, kas nav dārgas, bet tajā pašā laikā nodrošina lielus energoietaupījumus;
Acknowledges the potential of energy savings in buildings, both in cities and rural areas; notes that various barriers exist for energy refurbishments in particular in the residential sector, such as upfront costs, split incentives or complex negotiations in multi-apartment buildings; asks for innovative solutions to removing these barriers, such as district refurbishment plans, financial incentives and technical assistance; stresses that EU schemes should provide incentives for retrofitting buildings to go beyond the minimum legal requirements and address only buildings with an energy efficiency potential; asks to promote refurbishment techniques which are more economical while ensuring a high level of savings;
uzsver to, cik svarīgi ir samazināt augstas kurināmā izmaksas nabadzīgākām mājsaimniecībām, atbalstot pamatīgu renovāciju, kuras rezultātā samazinātos enerģijas patēriņš un izdevumi; aicina kompetentās vietējās, reģionālās, dalībvalstu un Eiropas iestādes īpašu uzmanību pievērst sociālajiem namiem, nodrošinot, ka neaizsargātus īrniekus nepiespiež segt papildu izmaksas, kas radušās, investējot energotaupības pasākumos;
Stresses the importance of reducing high fuel costs to poorer households by supporting deep refurbishment to drive down energy consumption and expenses; asks the competent authorities at local, regional, national and EU level to pay particular attention to the social housing by ensuring that additional costs of energy savings investments are not passed to vulnerable tenants;
prasa Komisijai saistībā ar gaidāmo inovāciju stratēģiju veicināt jaunas iniciatīvas ēku atjaunošanas atbalstam, piemēram, inovāciju partnerību energoefektivitātes jomā energoefektīvās / emisijas neradošās pilsētās;
Asks the Commission to promote new initiatives in support of building refurbishments in the context of the forthcoming innovation strategy, such as an innovation partnership on energy efficiency in energy-efficient/zero-emissions cities;
mudina dalībvalstis veicināt atsevišķu vēstures un kultūras ziņā nesvarīgu energoneefektīvu ēku aizstāšanu, ja to renovācija nebūtu ilgtspējīga vai rentabla;
Encourages Member States to promote the replacement of certain non-heritage inefficient buildings, where refurbishment would not be sustainable or cost-effective;
aicina dalībvalstis paātrināt energoefektivitātes sertifikātu ieviešanu, kurus neatkarīgi izsniedz kvalificēti un/vai akreditēti eksperti, kā arī paātrināt vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmas izveidošanu, kas nodrošinātu tehniskas konsultācijas un atbalstu, un veicināt reģionālā, valsts un Eiropas līmenī pieejamus finansiālos stimulus;
Calls on the Member States to accelerate the introduction of Energy Performance Certificates which are issued in an independent manner by qualified and/or accredited experts, as well as to create one-stop shops providing access to technical advice and support as well as financial incentives available at regional, national and European level;
prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt energoauditu un strukturētu energopārvaldības procedūru plašāku izmantošanu uzņēmumos un rūpnieciskās ēkās, kā arī izveidot attiecīgus mehānismus MVU atbalstam; tā atbalstot dalībvalstu esošo shēmu un brīvprātīgu nolīgumu nostiprināšanu vai jaunu shēmu izveidi;
Asks the Commission and the Member States to ensure the wider use of energy audits and structured processes for energy management in companies and industrial buildings and to devise mechanisms for assisting SMEs; thereby supporting the enhancement or establishment of national schemes or voluntary agreements;
aicina Komisiju apkopot visus vajadzīgos resursus, lai rīkotu plašu apspriešanos, tādējādi izvairoties no negatīvas dalībvalstu reakcijas, pirms tā 2011. gada 30. jūnijā nāk klajā ar salīdzinošās metodikas sistēmu, kas paredzēta izmaksu ziņā optimālu minimālā enerģijas patēriņa līmeņu prasību noteikšanai atbilstīgi Ēku energoefektivitātes direktīvai; uzskata, ka, tiklīdz salīdzinošās metodes tiks ieviestas, tās motivēs tirgus dalībniekus ieguldīt energoefektivitātes risinājumos;
Calls on the Commission to pull in all the resources necessary in order to consult widely, so as to avoid a backlash with Member States, before coming forward by 30 June 2011 with its comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements under the Energy Performance of Buildings Directive; believes that once in place, the comparative methodology will motivate market players to invest in energy-efficient solutions;
prasa, lai Komisija ierosinātu iekārtu enerģijas prasības vai standartus attiecībā uz ielu apgaismošanu, kas jāīsteno pašvaldībām, tostarp prasību līdz 2012. gadam sākt izmantot viedākas kontroles pasākumus un energoefektīvus paņēmienus; mudina panākt, lai starp šiem pasākumiem būtu arī prasība apgaismojuma iekārtu publiskā iepirkuma noteikumos iekļaut dzīves cikla izmaksu specifikācijas;
Asks the Commission to propose energy benchmarks or requirements with regard to the installation of street lighting by public authorities including the use of smarter controls and energy saving use patterns by 2012; urges that these measures include specification on total lifetime costs for all public procurement of lighting installations;
mudina dalībvalstis sistemātiski izmantot energoefektīvas publiskā iepirkuma prakses; uzskata, ka šīs politikas īstenošanu varētu ievērojami veicināt, ja sistemātiski noteiktu, ka energoefektivitāte ir publiskā iepirkuma piešķiršanas kritērijs un nosacījums valsts finansētiem projektiem;
Urges Member States to systematically use energy efficient public procurement practices; takes the view that defining energy efficiency systematically as an award criterion in public procurement and making it a condition for publicly funded projects would give this policy a major push;
aicina Komisiju izveidot tādu ražojumu politiku, ar kuru tiek nodrošināta lielāka videi nekaitīgu ražojumu politikas virzienu konsekvence, ko panāk ar labāku dažādu politikas instrumentu formulēšanas, pārskatīšanas un īstenošanas koordināciju, kā arī veicināt dinamiskāku tirgus pārveidi un nodrošināt patērētājiem saturīgāku informāciju par energotaupību; tādēļ aicina Komisiju pārskatīt Ekodizaina un Enerģijas patēriņa marķējuma direktīvas vienlaicīgi (t.i., sākt ātrāk pārskatīt Enerģijas patēriņa marķējuma direktīvu);vislabāk būtu, ja arī ekodizaina un zaļā publiskā iepirkuma noteikumi tiktu pārskatīti vienlaikus un īstenoti atbilstīgi ekodizaina un enerģijas patēriņa marķējuma pasākumiem;
Calls on the Commission to develop a Product Policy that ensures greater consistency between environmental product policies by better coordinating the articulation, revision and implementation of the different policy instruments, to foster greater dynamism in market transformation and more meaningful consumer information on energy savings; calls therefore on the Commission to revise the Ecodesign and Energy Labelling directives together (i.e. advancing the revision date of the energy labelling directive); ideally Ecolabel and Green Public Procurement rules should also be revised at the same time and implemented in coordination with Ecodesign and Energy Labelling measures;
prasa nekavējoties un pienācīgi īstenot direktīvas par ekodizainu un enerģijas patēriņa marķēšanu un pauž nožēlu par ilgstošo kavēšanos; ierosina noteikt skaidrākus un stingrākus pieņemšanas termiņus, ierosinot īstenošanas vai attiecīgi deleģētus aktus attiecībā uz jauniem ar enerģiju saistītiem produktiem; pauž nožēlu, ka līdz šim Komisija nav pilnībā izmantojusi ekodizaina direktīvas potenciālu un ir pilnīgi pārliecināts, ka tai jāattiecas uz vēl vairāk produktiem, tostarp, attiecīgos gadījumos, uz jaunām mājsaimniecības precēm, IST, ar enerģiju saistītiem produktiem, ko izmanto ēkās (piemēram, rūpnieciskajiem elektromotoriem, iekārtām, gaisa kondicionēšanas iekārtām, siltummaiņiem, apkures un apgaismojuma iekārtām un sūkņiem), rūpniecības un lauksaimniecības iekārtām, būvmateriāliem un produktiem, kas saistīti ar ūdens efektīvu izmantošanu; aicina Komisiju, pieņemot īstenošanas aktus, ņemt vērā atšķirības starp patēriņa precēm un ražošanas līdzekļiem, kā arī pirms īstenošanas aktu izdošanas pierādīt energotaupības potenciālu un praktisko lietderību; prasa, lai saistībā ar Ekodizaina direktīvu obligātajās prasībās elektroenerģijas jomā attiecībā uz visiem produktiem tiktu iekļautas arī dzīves cikla izmaksu un emisiju specifikācijas, tostarp otrreizējās pārstrādes izmaksu specifikācijas;
Calls for the rapid and proper implementation of the Directives on Ecodesign and Energy Labelling and regrets current long delays; suggests clearer and stricter deadlines for adoption, by proposing implementing or respectively delegated acts covering new energy-related products; regrets that the Commission up until now has not exploited the full potential of the Ecodesign Directive and strongly believes that it should cover more products including, if appropriate, new household appliances, ICT, energy-related products for use in buildings (such as industrial electrical motors, machinery, air conditioning, heat exchangers, heating and lighting equipment and pumps), industrial and agricultural equipment, building materials, and products for the efficient use of water; calls on the Commission to take into account the differences between consumer goods and investment goods when adopting implementing acts, and to prove the energy saving potential and practicability before issuing implementing acts; urges that energy efficiency minimum requirements within the eco-design directive include specification of total lifetime costs and emissions for all products including the recycling process;
lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti tiek maksimāli efektīvi īstenoti un jo īpaši patērētāju interesēs tiek izmantota sinerģija, aicina Komisiju apvienot spēkā esošos ES tiesību aktus, piemēram, Ekodizaina direktīvu un Enerģijas marķējuma direktīvu;
Calls on the Commission to combine existing European legislation such as the Eco-Design-Directive and the Energy Labelling Directive, in order to implement EU legislation most efficiently and make use of synergies, especially for the consumer;
aicina Komisiju uzņemties konkrētas iniciatīvas, piemēram, normatīvo aktu veidā, lai uzlabotu produktu resursu efektivitāti; atzīmē, ka energoefektivitāti ievērojami veicinātu arī resursu efektivitātes uzlabojumi;
Calls on the Commission to take concrete initiatives to improve the resource efficiency of products such as through legislative measures; (+ENVI paragraph 35)notes that improving resource efficiency would also lead to significant energy efficiency gains.
uzstāj, lai lielāka uzmanība tiktu veltīta energoefektivitātes standartu ietekmes novērtēšanai, tostarp izvērtējot saikni starp galaproduktu cenu un kvalitāti, ietekmi uz energoefektivitāti un patērētājiem radīto labumu; atzīst, ka Komisija izvērtē šo ietekmi, tomēr uzstāj, lai Komisija un dalībvalstis vairāk censtos sniegt informāciju un veikt kontroli attiecībā uz visiem produktiem, tostarp importētiem produktiem, piemēram, energoefektīvajām elektrospuldzēm;
Insists that more emphasis should be given to an analysis of the consequences of energy efficiency standards including the link between price and the quality of the end products, the effects of energy efficiency and the benefits for consumers; recognises that the Commission analyses all these effects but insists that the Commission and Member States must put much more effort on communication and control of all products including imports, such as for example energy efficient light bulbs;
šajā sakarībā uzskata, ka vienoti tehniskie standarti ir piemērots veids, kā panākt energoefektīvu ražojumu ‐ pumpju, motoru u.c. ‐ nozīmīgu ienākšanu tirgū;
Finds in this context that uniform technical standards are the appropriate means of achieving higher market penetration for energy efficient products, pumps and engines, etc.;
aicina Komisiju nodrošināt, ka tiesību akti attiecas uz ražojumiem, sistēmām un to energopatēriņu, un uzskata, ka ir jāveicina ES iedzīvotāju, tostarp tirdzniecības darbinieku izpratne par enerģijas un resursu efektīvu izmantošanu patēriņa precēs un ar enerģiju saistītos ražojumos; uzskata, ka, vērtējot energopatēriņu, atsevišķi ražojumi un to detaļas ir jāvērtē kopumā, nevis atsevišķi;
Calls on the Commission to make sure that legislation addresses products, systems and their energy use and considers it necessary to increase the awareness of EU citizens including relevant sales professionals, regarding the energy and resource efficiency of consumer and energy-related products; considers that when evaluating energy consumption, single products and components should be considered as a whole rather than individually;