natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā attiecīgo ANO un SDO konvenciju īstenošanu vajadzētu vērtēt, pamatojoties uz attiecīgo uzraudzības iestāžu secinājumiem, tostarp SDO ikgadējo "Ekspertu komitejas ziņojumu par konvenciju un ieteikumu piemērošanu", un pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokli;
whereas the effectiveness of the implementation of the relevant UN and ILO conventions should be assessed on the basis of the conclusions of relevant monitoring bodies, including the annual ILO "Report of the Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations", and with due regard to the opinion of the European Parliament,
tā kā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 16. pantu drošības klauzulas un pagaidu atcelšanu var piemērot valstīm, kuras nopietni un sistemātiski pārkāpj Regulas III pielikuma A daļā iekļauto starptautisko konvenciju principus;
whereas, under Article 16 of Regulation (EC) No 980/2005, safeguard clauses and temporary withdrawals can be applied to countries that commit serious and systematic violations of the principles laid down in the international conventions listed in Part A of Annex III to the Regulation,
atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu saskaņā ar VPS+ sistēmu piešķirt preferenču režīmu Komisijas Lēmumā 2005/924/EK minētajām valstīm;
Notes the decision by the Commission to grant preferences under the GSP+ scheme to the countries listed in Decision 2005/924/EC;
aicina Komisiju pastiprināt VPS+ saņēmējvalstu uzraudzību attiecībā uz SDO konvenciju, kā arī ar vides un pārvaldības jautājumiem saistīto konvenciju īstenošanu, un jo īpaši veikt regulas 18. pantā minētos pienākumus, t.i., informēt Vispārējo preferenču komiteju par novērotajiem darba tiesību pārkāpumiem un konsultēties par to, vai uzsākt izmeklēšanu saistībā ar nopietniem un sistemātiskiem SDO galveno darba tiesību konvenciju pārkāpumiem, jo īpaši attiecībā uz bērnu un piespiedu darbu;
Calls on the Commission to strengthen its monitoring of the implementation of ILO conventions in GSP+ beneficiary countries, as well as of the conventions related to the environment and governance principles, and, in particular, to carry out its obligations under Article 18 of the Regulation, namely to inform the Generalised Preferences Committee of reported infringements of labour rights and to consult on whether an investigation should be carried out into the existence of serious and systematic violations of the ILO's core labour rights conventions, particularly as regards child and forced labour;
īpaši uzsver nepieciešamību efektīvi sadarboties ar SDO un citām attiecīgām vietēja mēroga iestādēm šajā jomā; aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus saņēmējvalstu valdībām un uzsvērt to, ka nespēja uzrādīt progresu efektīvā īstenošanā var būt par pamatu VPS+ preferenču pagaidu atcelšanai;
Stresses particularly the need to cooperate effectively in this field with the ILO and other relevant local bodies; requests the Commission to make recommendations to the governments of beneficiary countries and to stress that their failure to demonstrate progress towards effective implementation should lead to the temporary withdrawal of GSP+ privileges;
aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par rezultātiem attiecībā uz ANO un SDO konvenciju īstenošanu un to, cik lielā mērā VPS+ saņēmējvalstis tās ievēro, jo īpaši biedrošanās brīvības, darba koplīgumu, nediskriminācijas darba vietā, kā arī bērnu darba un piespiedu darba aizliegumu jomā, un jo īpaši norādīt, vai kādā no pašreizējām VPS+ saņēmējvalstīm ir notikuši nopietni un sistemātiski cilvēktiesību un starptautisko darba konvenciju, kā arī vides nolīgumu principu pārkāpumi;
Asks the Commission to keep Parliament regularly informed of the results of its monitoring of the implementation of the UN and ILO conventions and of the level of compliance by GSP+ beneficiary countries, especially in the areas of freedom of association, collective bargaining, non-discrimination in employment and the elimination of child and forced labour, and, in particular, to specify whether there are cases of serious and systematic violation of the principles laid down in human rights and international labour conventions and environmental agreements in any of the current GSP+ beneficiary countries;
aicina Komisiju laicīgi informēt Parlamentu par ieteikumu piemērot preferenču pagaidu atcelšanu saskaņā ar regulas 16. pantu; uzsver, ka Komisijas lēmums piemērot preferenču pagaidu atcelšanu SDO konvenciju principu nopietnu pārkāpumu gadījumā ir jāpamato ar attiecīgo uzraudzības iestāžu atzinumiem, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokli;
Calls on the Commission to inform Parliament at an early stage of any recommendation for the temporary withdrawal of preferences in accordance with Article 16 of the Regulation; stresses that a Commission decision to apply a temporary withdrawal of preferences in the event of serious violations of principles laid down in the ILO conventions should be based on the findings of the appropriate monitoring institutions, and that due regard should be had to the opinion of the European Parliament;
aicina Komisiju veikt VPS instrumenta vidusposma pārskatu; uzsver, ka novērtējums par VPS+ prasību efektīvu īstenošanu ir jāveic, pirms tiek atjaunotas VPS+ preferences saistībā ar regulas darbības laika beigām 2008. gadā; aicina Komisiju un Padomi raudzīties, lai tiktu ņemts vērā Parlamenta viedoklis par VPS+ sistēmas paplašināšanu attiecībā uz konkrētām valstīm un pašreizējās VPS regulas atjaunošanu 2008. gadā;
Calls on the Commission to carry out a mid-term review of the GSP instrument; insists that an assessment of the effectiveness of implementation of the GSP+ requirements must be carried out before any renewal of GSP+ preferences is granted on the expiry of the current Regulation in 2008; calls on the Commission and the Council to ensure that Parliament's views on the extension of the GSP+ scheme to specific countries and on any renewal of the current Regulation in 2008 are taken into account;
aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu gada ziņojumu par katru valsti, ne tikai raksturojot situāciju saņēmējvalstīs, bet arī norādot Komisijas veiktās darbības;
Asks the Commission to produce a comprehensive, annual, country-by-country report not only detailing the situation in the beneficiary countries but also indicating the actions undertaken by the Commission;
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pakalpojumiem iekšējā tirgū (10003/4/2006 – C6-0270/2006 – 2004/0001(COD) )
European Parliament legislative resolution on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on services in the internal market (10003/4/2006 – C6-0270/2006 – 2004/0001(COD) )
ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10003/4/2006 – C6-0270/2006 ),
having regard to the Council common position (10003/4/2006 – C6-0270/2006 ),
attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2004)0002 ) OV vēl nav publicēts.
on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2004)0002 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu ( COM(2006)0160 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the amended Commission proposal ( COM(2006)0160 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A6-0375/2006 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0375/2006 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu un 55. pantu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the first and third sentence of Article 47(2) and Article 55 thereof,
saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. februāra
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty
2006. gada 24. jūlija
24 July 2006
2006. gada 15. novembra
15 November 2006
Eiropas Kopiena cenšas veidot arvien ciešāku sadarbību starp Eiropas valstīm un tautām, kā arī nodrošināt ekonomisko un sociālo attīstību.
The European Community is seeking to forge ever closer links between the States and peoples of Europe and to ensure economic and social progress.
Saskaņā ar Līguma 14. panta 2. punktu iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta pakalpojumu brīva aprite.
In accordance with Article 14(2) of the Treaty, the internal market comprises an area without internal frontiers in which the free movement of services is ensured.
Saskaņā ar Līguma 43. pantu ir nodrošināta brīvība veikt uzņēmējdarbību.
In accordance with Article 43 of the Treaty the freedom of establishment is ensured.
Līguma 49. pants paredz tiesības sniegt pakalpojumus Kopienā.
Article 49 of the Treaty establishes the right to provide services within the Community.
Ir svarīgi likvidēt šķēršļus pakalpojumu darbības attīstībai starp dalībvalstīm, lai stiprinātu Eiropas tautu integrāciju un veicinātu līdzsvarotu un stabilu ekonomisko un sociālo attīstību.
The elimination of barriers to the development of service activities between Member States is essential in order to strengthen the integration of the peoples of Europe and to promote balanced and sustainable economic and social progress.
Likvidējot šādus šķēršļus, ir svarīgi nodrošināt, lai pakalpojumu darbību attīstība dotu ieguldījumu Līguma 2. pantā izvirzītā uzdevuma sasniegšanā – visā Kopienā veicināt harmonisku, līdzsvarotu un stabilu saimnieciskās darbības attīstību, panākt augstu nodarbinātības un sociālās aizsardzības līmeni, vīriešu un sieviešu līdztiesību, ilgtspējīgu izaugsmi bez pārmērīgas inflācijas, augstu konkurētspējas un ekonomiskās konverģences pakāpi, augstu vides kvalitātes aizsardzības un uzlabošanas pakāpi, paaugstināt dzīves līmeni un dzīves kvalitāti, kā arī panākt ekonomisku un sociālu kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm.
In eliminating such barriers it is essential to ensure that the development of service activities contributes to the fulfilment of the task laid down in Article 2 of the Treaty of promoting throughout the Community a harmonious, balanced and sustainable development of economic activities, a high level of employment and of social protection, equality between men and women, sustainable and non-inflationary growth, a high degree of competitiveness and convergence of economic performance, a high level of protection and improvement of the quality of the environment, the raising of the standard of living and quality of life and economic and social cohesion and solidarity among Member States.
Konkurētspējīgs pakalpojumu tirgus ir svarīgs, lai veicinātu Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmi un radītu darbavietas.
A competitive market in services is essential in order to promote economic growth and create jobs in the European Union.
Pašlaik daudzi šķēršļi iekšējā tirgū neļauj pakalpojumu sniedzējiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), paplašināt darbību ārpus savu valstu robežām un pilnīgi izmantot visas iekšējā tirgus priekšrocības.
At present numerous barriers within the internal market prevent providers, particularly small and medium-sized enterprises (SMEs), from extending their operations beyond their national borders and from taking full advantage of the internal market.
Tādējādi pasaules līmenī Eiropas Savienības pakalpojumu sniedzēju konkurētspēja samazinās.
This weakens the worldwide competitiveness of European Union providers.
Brīvs tirgus, kas liek dalībvalstīm atcelt ierobežojumus pārrobežu pakalpojumu sniegšanai, tai pašā laikā palielinot pārskatāmību un informāciju patērētājiem, sniegtu patērētājiem plašāku izvēli un labākus pakalpojumus par zemākām cenām.
A free market which compels the Member States to eliminate restrictions on cross-border provision of services while at the same time increasing transparency and information for consumers would give consumers wider choice and better services at lower prices.
Komisijas ziņojumā par "Stāvokli pakalpojumu iekšējā tirgū" ir norādīti daudzi šķēršļi, kas traucē vai palēnina pakalpojumu attīstību starp dalībvalstīm, jo īpaši to pakalpojumu, kurus sniedz MVU, kas dominē pakalpojumu jomā.
The report from the Commission on "The State of the Internal Market for Services" drew up an inventory of a large number of barriers which are preventing or slowing down the development of services between Member States, in particular those provided by SMEs, which are predominant in the field of services.
Ziņojumā secināts, ka desmit gadus pēc paredzētās iekšējā tirgus izveides pabeigšanas joprojām pastāv dziļa plaisa starp redzējumu par integrētu Eiropas Savienības ekonomiku un realitāti, ar kuru saskaras Eiropas pilsoņi un pakalpojumu sniedzēji.
The report concludes that a decade after the envisaged completion of the internal market, there is still a huge gap between the vision of an integrated European Union economy and the reality as experienced by European citizens and providers.
Šķēršļi attiecas uz visdažādākajām pakalpojumu darbībām visos pakalpojumu sniedzēju darbības posmos, un tiem piemīt vairākas kopējas iezīmes, tostarp tas, ka tie bieži rodas no administratīvā sloga, juridiskās nenoteiktības, kas saistās ar pārrobežu darbību, kā arī no tā, ka starp dalībvalstīm trūkst savstarpējas uzticības.
The barriers affect a wide variety of service activities across all stages of the provider's activity and have a number of common features, including the fact that they often arise from administrative burdens, the legal uncertainty associated with cross-border activity and the lack of mutual trust between Member States.
Tā kā pakalpojumi ir ekonomikas izaugsmes dzinējspēks un to īpatsvars IKP un darbavietu radīšanā vairumā dalībvalstu ir 70%, šai iekšējā tirgus sadrumstalotībai ir negatīva ietekme uz Eiropas ekonomiku kopumā, sevišķi uz MVU konkurētspēju un darba ņēmēju apriti, un tā liedz patērētājiem pieeju plašākam pakalpojumu klāstam par konkurētspējīgu cenu.
Since services constitute the engine of economic growth and account for 70% of GDP and employment in most Member States, this fragmentation of the internal market has a negative impact on the entire European economy, in particular on the competitiveness of SMEs and the movement of workers, and prevents consumers from gaining access to a greater variety of competitively priced services.
Ir svarīgi atzīmēt, ka pakalpojumu nozare ir viena no svarīgākajām nozarēm tieši sieviešu nodarbinātībā un tādēļ viņas var gūt ievērojamu labumu no jaunajām iespējām, ko piedāvā pakalpojumu iekšējā tirgus izveide.
It is important to point out that the services sector is a key employment sector for women in particular, and that they therefore stand to benefit greatly from new opportunities offered by the completion of the internal market for services.
Tādēļ ir svarīgi iekšējo pakalpojumu tirgu izveidot, līdzsvarojot tirgus atvēršanu ar sabiedrisko pakalpojumu un sociālo un patērētāju tiesību saglabāšanu.
It is therefore important to achieve an internal market for services, with the right balance between market opening and preserving public services and social and consumer rights.
Tādēļ ir jālikvidē šķēršļi pakalpojumu sniedzēju brīvībai veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs un šķēršļi pakalpojumu brīvai apritei starp dalībvalstīm, kā arī jāgarantē pakalpojumu saņēmējiem un pakalpojumu sniedzējiem tiesiskā drošība, kas vajadzīga šo divu Līgumā paredzēto pamatbrīvību īstenošanai praksē.
It is therefore necessary to remove barriers to the freedom of establishment for providers in Member States and barriers to the free movement of services as between Member States and to guarantee recipients and providers the legal certainty necessary for the exercise in practice of those two fundamental freedoms of the Treaty.
Tā kā šķēršļi pakalpojumu iekšējā tirgū skar uzņēmējus, kas vēlas veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, kā arī tos uzņēmējus, kuri sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, neveikdami tajā uzņēmējdarbību, ir jāļauj pakalpojumu sniedzējiem izvērst savas pakalpojumu darbības iekšējā tirgū, vai nu sākot veikt uzņēmējdarbību dalībvalstī, vai arī izmantojot pakalpojumu brīvu apriti.
Since the barriers in the internal market for services affect operators who wish to become established in other Member States as well as those who provide a service in another Member State without being established there, it is necessary to enable providers to develop their service activities within the internal market either by becoming established in a Member State or by making use of the free movement of services.
Pakalpojumu sniedzējiem būtu jāvar izvēlēties vienu no šīm brīvībām atkarībā no savas izaugsmes stratēģijas katrā dalībvalstī.
Providers should be able to choose between those two freedoms, depending on their strategy for growth in each Member State.
Šos šķēršļus nevar likvidēt, tikai paļaujoties uz Līguma 43. un 49. panta tiešo piemērošanu, jo, no vienas puses, tos izskatīt katrā gadījumā atsevišķi ar pārkāpumu novēršanas procedūru pret attiecīgajām dalībvalstīm, jo īpaši pēc paplašināšanās, valsts un Kopienas iestādēm būtu ļoti sarežģīti, un, no otras puses, daudzu šķēršļu likvidācijai ir nepieciešama valstu tiesisko shēmu iepriekšēja koordinācija, tostarp administratīvās sadarbības izveidošana.
Those barriers cannot be removed solely by relying on direct application of Articles 43 and 49 of the Treaty, since, on the one hand, addressing them on a case-by-case basis through infringement procedures against the Member States concerned would, especially following enlargement, be extremely complicated for national and Community institutions, and, on the other hand, the lifting of many barriers requires prior coordination of national legal schemes, including the setting up of administrative cooperation.
Kā atzinuši Eiropas Parlaments un Padome, Kopienas tiesību instruments ļauj panākt reālu pakalpojumu iekšējo tirgu.
As the European Parliament and the Council have recognised, a Community legislative instrument makes it possible to achieve a genuine internal market for services.
Ar šo direktīvu izveido vispārēju tiesisku pamatu, kas attiecas uz plašu pakalpojumu klāstu, ņemot vērā katra darbības veida vai profesijas un tās reglamentējošās sistēmas īpatnības.
This Directive establishes a general legal framework which benefits a wide variety of services while taking into account the distinctive features of each type of activity or profession and its system of regulation.
Būtu jāparedz līdzsvarotu pasākumu klāsts, kas ietver mērķētu saskaņošanu, administratīvu sadarbību, noteikumus par pakalpojumu sniegšanas brīvību un mudinājumu dažos jautājumos izstrādāt rīcības kodeksus.
Provision should be made for a balanced mix of measures involving targeted harmonisation, administrative cooperation, the provision on the freedom to provide services and encouragement of the development of codes of conduct on certain issues.
Šajā direktīvā arī ņemti vērā citi vispārējas intereses mērķi, tostarp vides aizsardzība, valsts drošība un veselības aizsardzība, kā arī nepieciešamība ievērot darba tiesību aktus.
This Directive also takes into account other general interest objectives, including the protection of the environment, public security and public health as well as the need to comply with labour law.
Ir lietderīgi tos šīs direktīvas noteikumus, kas attiecas uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu brīvu apriti, piemērot tikai tiktāl, ciktāl attiecīgās darbības ir atvērtas konkurencei, lai tie neliktu dalībvalstīm vai nu liberalizēt vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumus vai privatizēt publiskās struktūras, kas sniedz šādus pakalpojumus, vai atcelt pastāvošos monopolus attiecībā uz citām darbībām vai noteiktiem izplatīšanas pakalpojumiem.
It is appropriate that the provisions of this Directive concerning the freedom of establishment and the free movement of services should apply only to the extent that the activities in question are open to competition, so that they do not oblige Member States either to liberalise services of general economic interest or to privatise public entities which provide such services or to abolish existing monopolies for other activities or certain distribution services.
Šī direktīva attiecas vienīgi uz tām prasībām, kuras ietekmē piekļuvi pakalpojumu sniegšanas darbībai vai tās veikšanu.
This Directive applies only to requirements which affect the access to, or the exercise of, a service activity.
Tādēļ tā neattiecas uz tādām prasībām kā ceļu satiksmes noteikumiem, zemes apstrādes un izmantošanas noteikumiem, pilsētu un lauku plānošanai, būvniecības standartiem, kā arī administratīvām sankcijām, kuras piemēro par neatbilstību šādiem noteikumiem, – kas konkrēti nereglamentē vai konkrēti neietekmē pakalpojumu sniegšanas darbību, taču kas pakalpojuma sniedzējiem jāievēro, veicot saimniecisku darbību, tāpat kā personām, kuras veic privātus darījumus.
Therefore, it does not apply to requirements, such as road traffic rules, rules concerning the development or use of land, town and country planning, building standards as well as administrative penalties imposed for non-compliance with such rules which do not specifically regulate or specifically affect the service activity but have to be respected by providers in the course of carrying out their economic activity in the same way as by individuals acting in their private capacity.
Starp šādām prasībām ir sevišķi tās prasības, kurās minēti nosacījumi, saskaņā ar ko pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības saņemt valsts finansējumu, tostarp konkrēti līgumnosacījumi, un jo īpaši kvalitātes standarti, kuri jāievēro, lai saņemtu valsts finansējumu, piemēram, par sociālo pakalpojumu sniegšanu.
Such requirements include notably those laying down conditions under which providers are entitled to receive public funding, including specific contractual conditions, and in particular quality standards which need to be observed as a condition for receiving public funds, for example for social services.
Šī direktīva neskar pasākumus, ko saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem dalībvalstis veic saistībā ar kultūras vai valodas daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzību un veicināšanu, ietverot arī finansēšanu.
This Directive does not interfere with measures taken by Member States, in accordance with Community law, in relation to the protection or promotion of cultural and linguistic diversity and media pluralism, including the funding thereof.
Šī direktīva neliedz dalībvalstīm piemērot pamatnoteikumus un pamatprincipus saistībā ar preses brīvību un vārda brīvību.
This Directive does not prevent Member States from applying their fundamental rules and principles relating to the freedom of press and freedom of expression.
Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas aizliedz diskrimināciju uz valstspiederības pamata vai uz tāda pamata, kas izklāstīts Līguma 13. pantā.
This Directive does not affect Member State laws prohibiting discrimination on grounds of nationality or on grounds such as those set out in Article 13 of the Treaty.
Šīs direktīvas mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu brīvu apriti starp dalībvalstīm, un tā nesaskaņo un neskar krimināltiesību normas.
This Directive aims at creating a legal framework to ensure the freedom of establishment and the free movement of services between the Member States and does not harmonise or prejudice criminal law.
Tomēr dalībvalstīm nedrīkstētu būt iespēja, apejot šajā direktīvā paredzētos noteikumus, ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību, piemērojot krimināltiesību normas, kas īpaši ietekmē piekļuvi kādai pakalpojumu darbībai vai tās veikšanu.
However, Member States should not be able to restrict the freedom to provide services by applying criminal law provisions which specifically affect the access to or the exercise of a service activity in circumvention of the rules laid down in this Directive.