natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka dalībvalstīs reģistrētām mātes bankām arī jāuzņemas daļa atbildības par meitas banku bezatbildīgo aizdevumu izsniegšanas praksi citās ES dalībvalstīs, kas cita starpā sekmēja nekustamā īpašuma burbuļu veidošanos Spānijā, Īrijā un Latvijā un izraisīja budžeta grūtības, ko minētās dalībvalstis izjūt šobrīd; tādēļ norāda, ka finansiālas palīdzības sniegšana dalībvalstīm ar parādsaistībām, ja tāda kļūst nepieciešama, būtu ne tikai šo dalībvalstu interesēs, bet arī to dalībvalstu interesēs, kurās reģistrētām mātes bankām jau pašā sākumā neizdevās izveidot atbildīgu aizdevumu izsniegšanas praksi savās meitas bankās;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;
uzsver, ka visas dalībvalstis ir sistēmiski svarīgas; prasa izstrādāt visaptverošu, sociāli integrējošu un saskaņotu reformu kopumu finanšu sistēmas trūkumu novēršanai; prasa izstrādāt Eiropas Kases koncepciju, lai stiprinātu EMS ekonomikas pīlāru; turklāt prasa veikt pasākumus, lai novērstu pašreizējo konkurētspējas trūkumu, vajadzības gadījumā izmantojot atbilstošas strukturālas reformas, kuras vērstas uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un valstu parādu krīzes pamatiemeslu novēršanu; norāda, ka dalībvalstīm atkal jānodrošina valsts finanšu un izaugsmes rādītāju ilgtspējība, kas pamatotos uz saprātīgu politiku attiecībā uz valsts izdevumu kvalitāti un taisnīgu un efektīvu ieņēmumu iekasēšanu;
Underlines that all Member States have systemic importance; calls for a comprehensive, socially inclusive and cohesive reform package addressing the weaknesses of the financial system; calls for the development of the concept of a European Treasury to strengthen the economic pillar of EMU; calls, moreover, for measures to overcome the current lack of competitiveness through appropriate structural reforms, addressing the objectives of the Europe 2020 strategy and the fundamental causes underlying the public debt crisis wherever necessary; points out that the Member States need to return to sustainable public finances and growth rates, based on sound policies for quality public expenditure and fair and efficient revenue collection;
tāpēc uzsver ‐ ja tiek emitētas euroobligācijas, to apjoms nedrīkst pārsniegt 60 % no IKP saskaņā ar solidāru atbildību par pirmās kārtas valsts parādu un tā būtu jāpapildina ar iniciatīvām valsts parāda samazināšanai līdz minētajam līmenim; iesaka par euroobligāciju galveno mērķi izvirzīt valsts parāda mazināšanu, kā arī morālā kaitējuma un spekulāciju ar euro novēršanu; norāda, ka šādu euroobligāciju izmantošanai būtu nepieciešama vienošanās par tādām parāda samazināšanas programmām, kuru rezultātu iespējams novērtēt, un šo programmu īstenošana;
Stresses, therefore, that when Eurobonds are to be issued, their issuance should be limited to a debt ratio of 60% of GDP under joint and several liability as senior sovereign debt, and should be linked to incentives to reduce sovereign debt to that level; suggests that the overarching aim of Eurobonds should be to reduce sovereign debt and to avoid moral hazard and prevent speculation against the euro; notes that access to such Eurobonds would require agreement on, and implementation of, measurable programmes of debt reduction;
norāda, ka pastāv politiska vienošanās par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 125. panta pārskatīšanu, lai līdz 2013. gadam EFSI pagaidu sistēmu pārveidotu par pastāvīgu ESM; prasa vēlāk pārveidot ESM par Eiropas Parādu aģentūru un Parlamentam paredzēt svarīgu lomu šajā Līguma grozīšanā;
Notes that there is political agreement on revising Article 125 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) in order to transform the temporary EFSF system into a permanent ESM by 2013; calls for the ESM to be converted into a European Debt Agency at a later stage and for Parliament to be given a consistent role in this modification of the Treaty;
pauž nožēlu par sociālās atbildības trūkumu, ko parādījuši finanšu nozares profesionāļi, vismaz par vienu gadu neatsakoties no prēmijas daļas par labu kādam sociālam projektam, piemēram, jauniešu bezdarba mazināšanai Savienībā;
Regrets the lack of social responsibility demonstrated by financial sector professionals by not forfeiting part of their bonuses for at least one year and instead donating them to a social project, such as the alleviation of youth unemployment in the Union;
atgādina, ka gan dažas attīstītās valstis, gan vairākas jaunās tirgus ekonomikas valstis, piemēram, ASV un Ķīna veicina globālo nelīdzsvarotību; atzinīgi vērtē Ķīnas aktīvu līdzdalību un turpmāku integrāciju globālās ekonomikas pārvaldības sistēmā;
Recalls that both some developed and emerging economies, such as the US and China, contribute to global imbalances; welcomes active participation and further integration of China into the global economic governance system;
norāda, ka tā ekonomikas daļa, kas neietver ES, ASV un Japānu, veido vairāk nekā pusi no pasaules ekonomikas un tas atspoguļo nesen notikušas un agrāk nepiedzīvotas izmaiņas;
Notes that over half of the global economy is located outside the EU, the USA and Japan, this being a recent and unprecedented reversal of the situation previously prevailing;
uzsver, ka globālā pieprasījuma līdzsvara atjaunošanai vajadzīga asimetriska pieeja: valstīm ar lielu ārējo pārpalikumu (piemēram, Ķīnai) jādažādo izaugsmes virzītājspēki un jāveicina iekšējais pieprasījums, bet valstīm ar lielu deficītu (piemēram, ASV) jāpalielina iekšējie ietaupījumi un jāpabeidz strukturālās reformas;
Stresses that rebalancing global demand requires an asymmetric approach: countries with large external surpluses (e.g. China) need to diversify the drivers of growth and boost internal demand, whereas countries with large deficits (e.g. the USA) need to increase domestic savings and complete structural reforms;
uzsver, ka finanšu tirgiem ir jāveicina reālās ekonomikas ilgtspējīga attīstība;
Stresses that the financial markets must serve sustainable development of the real economy;
atgādina par izejvielu nozīmi Eiropas Savienībai, kā arī nodrošinātības ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitātes nozīmi visai pasaulei, īpaši jaunattīstības valstīm, un inflācijas spiedienu, kuru pārtikas trūkums un cenu svārstības rada visā pasaulē; tādēļ aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus mazināt atkarību no izejvielām, steidzami uzlabojot efektivitātes standartus, kā arī veicināt vairākkārt izmantojamu materiālu ražošanu un izmantošanu; norāda ‐ lai veicinātu nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitāti, plaši jāievieš ilgtspējīgi ražošanas veidi un no jauna jāievieš pieprasījuma pārvaldības mehānismi; šajā nolūkā prasa palielināt tirdzniecības pārredzamību un savstarpīgumu; turklāt brīdina par protekcionisma tendenču bīstamību stratēģisko izejvielu jomā;
Recalls the importance of raw materials for the European Union, as well as food security and price stability worldwide, especially for developing countries, and the inflationary pressures which food scarcity and price instability cause globally; accordingly, calls on the European Union to step up efforts to reduce dependency on raw materials by speedily improving efficiency standards, as well as to enhance the production and use of renewable materials; notes that, in order to contribute to food security and price stability, sustainable modes of production need to be generalised while supply side-management mechanisms need to be re-introduced; to that end, calls for further transparency and reciprocity in trade; warns, moreover, against protectionist tendencies in the field of strategic raw materials;
prasa labāk reglamentēt kredītriska mijmaiņas darījumus;
Calls for better regulation of credit default swaps;
; aicina SVF izveidot sistēmu, lai novērstu spekulatīvu burbuļu veidošanos, uzraugot globālās kapitāla plūsmas, un veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu nevēlamu notikumu attīstību; atzīst, ka kapitāla kontrole nevar aizvietot pienācīgu ekonomikas politiku un būtu jāizmanto vienīgi kā pēdējais līdzeklis; uzsver, ka vienlaikus valstīm jāveic pasākumi, lai novērstu minēto burbuļu veidošanos;
; calls on the IMF to develop a framework to prevent the formation of speculative bubbles by supervising global capital flows and to take appropriate measures in order to prevent harmful developments; recognises that capital controls are no substitute for appropriate economic policies and should be employed only as a last resort; stresses the need for countries to take steps in parallel to counter the formation of such bubbles;
norāda uz finanšu tirgus dalībnieku, tostarp finanšu iestāžu un biržu, koncentrācijas radītajiem eventuālajiem riskiem, proti, mazāk labvēlīgiem reālās ekonomikas ilgtermiņa finansēšanas nosacījumiem; ņemot to vērā, aicina ESRK cieši uzraudzīt jebkādu tādu sistēmisku risku veidošanos, ko rada koncentrācija finanšu tirgos;
Notes the possible risks, in terms of non-optimal conditions for long-term financing of the real economy, of the ongoing concentration of financial market actors, including financial institutions and exchanges; calls in this respect on the European Systemic Risk Board to closely monitor the development of any systemic risks resulting from concentration in the financial markets;
uzsver ‐ lai gan ES tekošo norēķinu konts ir sabalansēts un neveicina globālo nelīdzsvarotību, to spēcīgi ietekmētu nepiemērota nelīdzsvarotības korekcija, samazinot ASV dolāra vērtību; norāda, ka ES jākoordinē politika tirdzniecības un valūtas nelīdzsvarotības jomā, cieši sadarbojoties ar ASV, lai izvairītos no dolāra vērtības straujas samazināšanas; mudina ASV, kā arī nozīmīgākos pasaules tirgus dalībniekus, nodrošināt, ka valūtas pārvaldība kļūst par daudzpusēju darbību, kas ietver visas nozīmīgākās pasaules valūtas; atzinīgi vērtē globālās nelīdzsvarotības rādītāju paziņošanu un prasa šos rādītājus ņemt vērā makroekonomikas politikas izstrādē;
Underlines the fact that, whilst the EU has a balanced current account and does not contribute to global imbalances, it would be strongly affected by a disorderly correction of imbalances through a depreciation of the US dollar; notes that the EU must coordinate its polices on trade and currency imbalances closely with the USA with a view to avoiding a rapid depreciation of the dollar; urges the USA, as well as major world actors, to ensure that currency management becomes a multilateral endeavour involving all major world currencies; welcomes the fact that indicators for global imbalances have been announced, and calls for such indicators to be taken fully into account in the formulation of macro-economic policies;
atgādina, ka ES jābūt vienotai, ka vidējā termiņā tai jābūt vienam pārstāvim SVF valdē, jo īpaši pārstāvot euro zonu, ka vajadzības gadījumā tai pilnībā jāpārstāv dalībvalstis un pasaules mērogā jāaizstāv demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, pienācīgi darba un dzīves apstākļi, laba pārvaldība, ilgtspējīga attīstība, brīva un taisnīga tirdzniecība un klimata jomā izvirzītie mērķi, īstenojot savu iekšējo programmu un cīnoties pret korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm;
Recalls that the EU must speak with one voice, have a single representative on the IMF board in the mid-term, notably for the eurozone, and, where appropriate, fully represent Member States and globally advocate democracy, human rights, the rule of law, decent work and living conditions, good governance, sustainable development, free and fair trade, and climate goals in keeping with its internal agenda, as well as fighting against corruption, tax fraud, tax evasion and tax havens;
uzskata, ka Eiropai būtu jācenšas panākt vienošanos par sabalansētu, brīvu un taisnīgu pasaules tirdzniecības nolīgumu, lai mazinātu atšķirības starp jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un attīstītajām tirgus ekonomikas valstīm; prasa likvidēt tirdzniecības šķēršļus; uzskata, ka pasaules tirdzniecības nolīguma neesamība ir nozīmīgs trūkums, jo attīstītās valstis bloķē jaunās tirgus ekonomikas valstis lauksaimniecības eksporta projektos, savukārt jaunās tirgus ekonomikas valstis bloķē pakalpojumus no attīstītajām valstīm;
Considers that Europe should aim at achieving a balanced, free and fair global trade agreement in order to reduce contrasts between emerging economies and developed ones; calls for the dismantling of trade barriers; regards the absence of a global trade agreement as a major handicap, since emerging economies are blocked by developed ones on agricultural exports projects and emerging ones block services from the advanced economies;
uzsver, ka ir jāatver publiskā iepirkuma tirgi, nodrošinot pārredzamību un savstarpīgumu;
Stresses the need to open up public procurement markets, on a transparent and reciprocal basis;
uzsver savstarpīguma un abpusēja izdevīguma nozīmību ES attiecībās ar tās galvenajiem stratēģiskajiem partneriem; šajā sakarībā uzskata, ka ES vajadzētu apsvērt, vai nebūtu jānodrošinās ar rīkiem, kas ļautu pārbaudīt ar valsts atbalstu saistīto ekonomisko praksi trešajās valstīs un izvērtēt jebkādu rīcību, kuras mērķis varētu būt svarīgāko tehnoloģiju nodošana ārpus ES teritorijas;
Stresses the importance of the spirit of reciprocity, and the mutual benefits to be gained, in the EU's relations with its main strategic partners; considers in this regard that the EU should ask itself whether it might not be expedient to equip itself with tools with which to examine the state aid-related economic practices of third countries and to assess any behaviour which might have the aim of transferring key technologies outside EU territory;
atgādina par tālejošas globālās ekonomikas un finanšu pārvaldības reformas nepieciešamību, lai veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošinātu starptautisko ekonomikas un finanšu iestāžu politiku saskaņotību; prasa Bretonvudsas iestādes un citas pašreizējās ekonomikas pārvaldības struktūras, tostarp G20, integrēt ANO sistēmā, tādējādi uzsākot pasaules ekonomikas pārvaldības struktūras izveidi, lai šīs sistēmas ietvaros tās sadarbotos ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), ILO un pasaules klimata organizāciju, kura vēl jāizveido;
Recalls its insistence on a far-reaching reform of global economic and financial governance, in order to promote transparency and accountability and to ensure coherence between the policies of the international economic and financial institutions; calls for the Bretton Woods institutions and other existing economic governance bodies, including the G20, to be integrated, as a first step towards a global economic governance structure, into the UN system, where they should engage with the World Trade Organisation (WTO), with the ILO and with a world climate organisation that needs to be created;
aicina veikt jaunus finansiālās palīdzības pasākumus, piemēram:
Calls for new financial assistance arrangements to be introduced, as follows:
pārveidotais SVF varētu darboties kā globāls pēdējās instances aizdevējs un cīnīties pret atsevišķu valstu vajadzību uzkrāt valūtas rezerves, ja tiktu pastiprināta tā spēja nodrošināt īstermiņa likviditāti un stingrākus finanšu drošības tīklus;
a reformed IMF could act as a global lender of last resort and could counteract the need of individual countries to accumulate currency reserves if its ability to deliver short-term liquidity and stronger financial safety nets were strengthened;
TAM: pašreizējā krīze ir saasinājusi vajadzību pēc iniciatīvām, kas stimulētu finanšu tirgu interesi veicināt ilgtermiņa ieguldījumus un ilgtspējīgu attīstību; reaģējot uz jaunattīstības valstu pieaugošo pieprasījumu pēc finansējuma, būtu jāatjaunina un jāuzlabo daudzpusēju un divpusēju attīstības banku un organizāciju finansiālā nozīme; daļu ieņēmumu no finanšu darījumu nodevas varētu izmantot, lai finansētu TAM sasniegšanu un izpildītu saistības klimata pārmaiņu jomā; pastāvīgi būtu jāpēta cita finansējuma nozīme attīstības instrumentiem, īpaši parādu restrukturizācija, nabadzīgāko valstu parādu atcelšana un naudas pārvedumu plūsmas veicināšana; būtu atkārtoti jāuzsver apņemšanās nodrošināt to oficiālo attīstības palīdzību, kuras nepieciešamību iespējams paredzēt, un jāpēta papildu novatoriski finansējuma avoti, lai novērstu finansējuma trūkumu, ko izraisīja ekonomikas sarukšana jaunattīstības valstīs; dalībvalstīm būtu atkārtoti jāapstiprina apņemšanās 0,7 % no sava NKI atvēlēt attīstības palīdzībai, lai finansētu TAM sasniegšanu;
MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
ES ir jānosaka politiskās prioritātes un jāvienojas par finansējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ciešākai sadarbībai pēc satricinājumiem un ar tiem saistītajiem notikumiem Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstīs; ņemot to vērā, Eiropas projektu obligāciju izmantošana ir jāpaplašina, ietverot arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu projektus ilgtspējīga transporta un enerģētikas, digitalizācijas programmas un izglītības jomā, tādējādi radot pievienoto vērtību partneriem abās Vidusjūras pusēs;
the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of sustainable transport and energy, the digital agenda and education, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
Ierosinājums jaunai monetārai sistēmai
The case for a new monetary system
atgādina, ka neviena valsts vai valstu bloks nebūs ieguvējs “valūtas kara” gadījumā, bet tas varētu iznīcināt visu, ko ES pilsoņi darījuši, lai mazinātu valstu parādu un veiktu strukturālās reformas; norāda, ka euro ir novērsis tādas valūtas krīzes uzliesmojumu, ko vēsturiski bieži saista ar finanšu krīzi; atgādina, ka daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (PTO) noteikumi neattiecas uz kapitāla plūsmām un nav izveidota daudzpusēja monetārā sistēma;
Recalls that no country or block of countries would benefit from a ‘currency war’, which could reverse any efforts made by EU citizens in response to the need to reduce sovereign debt and to carry out structural reforms; notes that the euro has prevented the onset of a currency crisis of the kind historically often associated with financial crises; recalls that the multilateral trade system (WTO) rules do not cover capital flows and are not matched by a multilateral monetary system;
valūtas maiņas kursi: pirmais solis būtu īstenot tādus politikas virzienus, kas ļautu pakāpeniski un pietiekami pielāgot valūtas maiņas kursus mainīgajam makroekonomikas pamatam;
exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
kapitāla plūsmas: būtu jāpieņem daudzpusēja noteikumu sistēma, lai veicinātu kapitāla ilgtermiņa kustību, sekmētu nespekulatīva kapitāla aizplūdi, izvairītos no negatīvas ietekmes sadrumstalotos vērtspapīru tirgos un nodrošinātu pārredzamu, atklātu un netraucētu valsts kases obligāciju tirgus darbību, vienlaikus novēršot to izmantošanu merkantīlas politikas veicināšanai un peļņas gūšanai uz tirdzniecības partneru rēķina;
capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
prasa arī ilgtermiņā apsvērt iespēju izveidot globālu rezerves valūtu, kuras pamatā sākotnēji būtu īpašo aizņēmumu tiesību un SVF attīstība un pārveide;
Furthermore, calls for thought to be given – in the long term – to the possibility of creating a global reserve currency initially based on the development and transformation of SDRs and of the IMF;
ES konkurētspējas un ilgtspējības palielināšana un stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana, veicinot jauninājumus un ilgtermiņa ieguldījumus nodarbinātībai un izaugsmei
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the Europe 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
Konkurētspēja, konverģence un stratēģija “Eiropa 2020”
Competitiveness, convergence and the Europe 2020 strategy
prasa pilnīgi un konsekventi ņemt vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un nepieciešamību pārvarēt visu iekšējo nelīdzsvarotību ES, nosakot Eiropas pusgada saturu;
Calls for full and consistent account to be taken of the Europe 2020 strategy objectives and the need to overcome all EU internal imbalances when defining the content of the European semester;
uzsver, ka stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējības elements ir jānoteic kā galvenais virziens visās attiecīgajās politikas jomās, lai ES atgūtu vadošo lomu pasaulē; uzsver ‐ ja Eiropa vēlas saglabāt konkurētspēju pasaules ekonomikā, tai jāieņem vadošā loma videi saudzīgā pārejā uz resursefektīvu ilgtspējīgu sabiedrību; uzsver, ka liela mēroga ieguldījumi vidi saudzējošās infrastruktūrās, atjaunojamos enerģijas avotos un energoefektivitātē ir lielisks veids, kā stimulēt atveseļošanos un veicināt ilgtermiņa izaugsmi un darbavietu radīšanu;
Stresses that the sustainability element of the Europe 2020 strategy needs to be mainstreamed across all relevant policy fields in order for the EU to regain world leadership; underlines that, if Europe is to remain competitive in the global economy, it must take the lead in the eco-friendly transformation towards a resource-efficient, sustainable society; emphasises that large-scale investment in eco-friendly infrastructures, renewable energies and energy efficiency is an excellent way of stimulating the recovery and promoting long-term growth and job creation;
atgādina, ka vēl nav īstenots viss vienotā tirgus potenciāls un ka visa tā ilgtspējīgas un sociāli ietverošas izaugsmes un nodarbinātības potenciāla atbrīvošanai ir vajadzīga jauna politiska apņēmība un izlēmīga rīcība; uzsver, ka vēl vairāk jāattīsta Eiropas pakalpojumu nozare un jāveicina pakalpojumu tirdzniecība;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;