natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina Komisijai par tās ziņošanas pienākumu saskaņā ar Enerģijas atjaunošanas plāna regulu un par tās apņemšanos sagatavot papildu priekšlikumus, kas dotu iespēju rast finansējumu projektiem energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, ja ir atlikusi nauda pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus; sagaida, ka 116.19 miljoni eiro neizmantotās naudas būs pieejami šādiem projektiem;
Reminds the Commission of its reporting obligations under the Energy Recovery Plan Regulation and its undertaking to make additional proposals that would allow funding for projects in the areas of energy efficiency and renewable energy sources if money remains after the call for proposals; notes that EUR 50 million are uncommitted; expects EUR 116.19 million of uncommitted money to be available for such projects;
aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk pētīt un izplatīt novatoriskas pieejas pilsētu plānošanai un attīstībai, jo īpaši integrētai pilsētu plānošanai, kurā ņemta vērā nepieciešamība pēc lielākas sociālās integrācijas, teritoriālās kohēzijas un kurā liela vieta paredzēta ilgtspējīgas enerģijas un tīra transporta izmantošanai, lai izveidotu dzīvotspējīgas pilsētu sistēmas;
Invites the Commission and the Member States to further explore and disseminate innovative approaches to urban planning and development, especially integrated urban planning that meets the needs for strengthened social inclusion, territorial cohesion, and strong deployment of sustainable energy and clean transport in order to build resilient urban systems;
mudina Komisiju iesniegt papildu iniciatīvas, lai izmantotu to lielo potenciālu, ko piedāvā citas tehnoloģiskās iespējas, kas pieminētas 2009. gada 7. oktobra paziņojumā “Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)”, kā arī sāļuma gradienti un ģeotermiskā enerģija; uzsver, ka to finansēšanai nepieciešams piešķirt papildu līdzekļus no ES budžeta;
Urges the Commission to come forward with complementary initiatives to exploit the great potential of other technological avenues mentioned in its Communication on Investing in the Development of Low-Carbon Technologies (SET-Plan) of 7 October 2009, as well as of salinity gradients and geothermal energy; stresses the need to make additional resources available from the EU budget in order to finance these;
atzinīgi vērtē sešu rūpniecības iniciatīvu atlasi un 2010.-2020.gada tehnoloģiju ceļvežus, kas nodrošina konkrētus mērķus padarīt katru zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju konkurētspējīgu izmaksu ziņā, un aicina Komisiju attīstīt rūpniecības iniciatīvas, nodrošinot, ka to pārvaldība ir vienkārša, nebirokrātiska un pārredzama, un galvenā kopīgā iezīme ir regulāri kontakti ar SET plāna vadības grupu un EIB;
Welcomes the selection of the six EIIs and the drawing up of the 2010-2020 technology roadmaps providing concrete objectives for making each sustainable low carbon technology cost-competitive, and invites the Commission to launch mature EIIs, ensuring that their governance structure is light, non-bureaucratic and transparent and that a central common feature is regular contact with the SET-Plan Steering Group and the EIB;
aicina SET plāna vadības grupu ziņot Eiropas Parlamentam reizi gadā un paredzēt plašāku specializēto zināšanu struktūru, izveidojot tehniskās darba grupas interešu jomās, lai apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītu plašu ieinteresēto personu loku;
Invites the SET-Plan Steering Group to report to the European Parliament once a year and to envisage a wider structure of expertise by creating technical working groups in the areas of interest in order to involve a larger number of stakeholders in the discussion and decision process;
aicina Komisiju atbalstīt starptautisko sadarbību ar citiem svarīgiem stratēģiskiem partneriem attīstītajās, jaunajās tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīs ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādes, ieviešanas un izplatīšanas jomā, jo īpaši ar tādu fondu starpniecību kā Starptautiskais energoefektivitātes un neizsīkstošās enerģijas fonds, kura galvenā uzmanība ir pievērsta nelieliem projektiem;
Invites the Commission to foster international cooperation with other key strategic partners in developed, emerging and developing countries in the field of the development, deployment and diffusion of sustainable low carbon energy technologies, notably through funds such as GEEREF, which focuses on small-scale projects;
atzinīgi vērtē centienus atbalstīt sadarbību enerģijas tehnoloģiju jomā, piemēram, nesen izveidoto ES-ASV Enerģijas padomi; šajā sakarā aicina Enerģijas padomi izmantot sinerģijas SET plāna īstenošanai;
Welcomes moves to foster cooperation in the field of energy technologies, such as the one initiated by the recent establishment of the EU-US Energy Council; calls, in this context, on the Energy Council to exploit synergies for implementing the SET-Plan;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt starptautisku oglekļa emisiju kvotu sistēmu, lai radītu stabilus un taisnīgus konkurences apstākļus ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai;
Calls on the Commission and the Member States to promote world-wide carbon emission trading to create a stable and fair competitive environment for the development and deployment of sustainable low carbon technologies;
aicina Komisiju uzraudzīt SET plāna efektīvu īstenošanu, ieviest šim mērķim piemērotu novērtēšanas sistēmu, izvērtēt jebkādus šķēršļus, kas traucē ceļvežu īstenošanai un regulāri informēt Parlamentu par sasniegto SET plāna un tā ceļvežu īstenošanā;
Asks the Commission to monitor the effective implementation of the SET-Plan, to introduce an accompanying evaluation system for this purpose, to assess any obstacles encountered in implementing the roadmaps and to inform Parliament regularly on the progress made on implementing the SET-Plan and its roadmaps;
B7-0139 , 0156 , 0164 un 0166/2010
B7-0139 , 0156 , 0164 and 0166/2010
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. un 349. pantu,
having regard to Article 3 of the Treaty of the EU and Articles 191 and 349 of the Treaty on the Functioning of the EU,
, 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) Eiropā OV C 193
, of 8 September 2005 on natural disasters (fires and floods) in Europe OJ C 193 E, 17.8.2006, p.
, 2006. gada 7. septembra rezolūciju par mežu ugunsgrēkiem un plūdiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0349 .
, of 7 September 2006 on forest fires and floods Texts adopted, P6_TA(2006)0349 .
un 2006. gada 18. maija rezolūcijas par dabas katastrofām (mežu ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) ‐ lauksaimniecības aspektiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0222 .
and its resolutions of 18 May 2006 on natural disasters (forest fires, droughts and floods) – agricultural aspects Texts adopted, P6_TA(2006)0222 .
, reģionālās attīstības aspektiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0223 .
, regional development aspects Texts adopted, P6_TA(2006)0223 .
un vides aspektiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0224 .
and environmental aspects Texts adopted, P6_TA(2006)0224 .
ņemot vērā Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām ‐ iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( COM(2009)0147 ) un Komisijas paziņojumu “Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” ( COM(2009)0082 ),
having regard to the White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ) and to the Communication from the Commission on a Community approach on the prevention of natural and man made disasters ( COM(2009)0082 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 24. februāra paziņojumu par lielo dabas katastrofu Madeiras autonomajā apgabalā,
having regard to the statement by the Commission on the major natural disaster in the autonomous region of Madeira of 24 February 2010,
tā kā 2010. gada 20. februārī Madeirā notika liela dabas katastrofa, kura izpaudās kā pārmērīgas un nepieredzēti spēcīgas lietusgāzes, stipras vēja brāzmas un augsti jūras viļņi un kuras dēļ Madeirā gājuši bojā vismaz 42 cilvēki, vairāki cilvēki pazuduši, simtiem cilvēku palikuši bez pajumtes un desmitiem cilvēku ievainoti;
whereas a major natural disaster took place on 20 February 2010 in Madeira, with excessive and unprecedented rainfall, strong winds and very high waves causing the deaths of at least 42 people in Madeira, with several people missing, hundreds of people displaced and dozens of people wounded,
tā kā 2010. gada 27. un 28. februārī Rietumfrancijā, jo īpaši Puatū-Šarantā, Luāras reģionā un Bretaņā, plosījās spēcīga un ārkārtīgi postoša vētra “Ksintija”, kuras dēļ bojā gājuši aptuveni 60 cilvēki, vairāki cilvēki pazuduši un tūkstošiem cilvēku palikuši bez pajumtes;
whereas, on 27 and 28 February 2010, a massive, highly destructive storm called Xynthia hit western France, in particular the regions of Poitou-Charentes, Pays-de-la-Loire and Brittany, causing the deaths of almost 60 people, with several people missing and thousands left homeless,
tā kā vairākas meteoroloģiskas parādības, jo īpaši vētra “Ksintija”, ir skārušas arī dažādus Spānijas reģionus, jo īpaši Kanāriju salas un Andalūzija, kā arī Beļģiju, Vāciju, Nīderlandi un Portugāli un ir izraisījušas vairāku cilvēku bojāeju un lielus materiālos zaudējumus;
whereas a number of meteorological phenomena, especially the storm ‘Xynthia’, have also hit different regions in Spain, particularly the Canary Islands and the region of Andalucía, as well as Belgium, Germany, the Netherlands and Portugal, and have caused several deaths and serious material damage,
tā kā šī dabas katastrofa ir nodarījusi lielas ciešanas upuru ģimenes locekļiem un tajā cietušajiem iedzīvotājiem;
whereas the disaster caused great human suffering to the families of the victims and to the affected population,
tā kā katastrofa nodarīja vērienīgus postījumus, ievērojami bojājot ne tikai valsts infrastruktūru, tostarp ceļus, ostas, ūdensapgādi, elektroapgādi, kanalizācijas un telesakaru sistēmas, bet arī dzīvojamās ēkas, komerciestādes, rūpnieciskās apbūves un lauksaimniecības zemi, un ir arī nodarīts kaitējums dabas un kultūrvēsturiskajam mantojumam; tā kā jo īpaši ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmas bojājumi var apdraudēt sabiedrības veselību;
whereas the disaster caused destruction on a large scale, with considerable damage to public infrastructure – including roads, harbours, water supply, electricity, sanitation and telecommunications – as well to private buildings, commercial establishments, industry and agricultural land, and also damaged the natural and cultural patrimony; whereas in particular the damage to the water supply and sanitation may become a public-health threat,
tā kā pašreiz katastrofas seku dēļ cilvēki nevar atsākt normālu ikdienas dzīvi un šķiet, ka katastrofai būs ilgstoša ietekme uz ekonomiku un sociālo jomu;
whereas the disaster is currently preventing people from resuming their normal lives and is likely to have a long-term economic and social impact,
tā kā ir nepieciešams sakopt un atjaunot katastrofas izpostītos rajonus, atveseļot to ražošanas potenciālu un kompensēt katastrofas radītās sociālās izmaksas;
whereas there is a need to clean up and reconstruct the disaster-stricken areas as well as to recover their productive potential and to compensate for the social costs inflicted by the disaster,
tā kā pēdējos gados ir kļuvis skaidrs, ka, visticamāk, arvien biežāk būs jāsaskaras ar problēmām, ko rada plūdi, vētras un citas ekstremālas dabas parādības; tā kā ieguldījums cīņā pret klimata pārmaiņām ir svarīgs arī tādēļ, lai novērstu katastrofas;
whereas it has become clear in recent years that problems with floods, storms and other extreme weather phenomena are likely to be increasingly frequent; whereas investment in mitigating climate change is also important in order to prevent catastrophes,
tā kā dabas katastrofas izraisa ekonomiskas un sociālas sekas, kas nelabvēlīgi ietekmē reģiona tautsaimniecību, ražošanu, akvakultūru audzēšanu, tūrismu, vidi un bioloģisko daudzveidību,
whereas natural disasters have damaging economic and social consequences for regional economies, productive activity, aquaculture, tourism, the environment and biodiversity,
pauž visdziļāko līdzjūtību un solidarizējas ar izpostītajiem reģioniem, pauž nožēlu par šo dabas katastrofu izraisītajām smagajām sekām tautsaimniecībā un jo īpaši izsaka līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm;
Expresses its deepest sympathy and solidarity with the affected regions, regrets the serious economic consequences of these natural disasters and sends in particular its condolences to the families of the victims;
apliecina cieņu meklēšanas un glābšanas komandām, kas strādājušas bez pārtraukuma, lai glābtu cilvēkus un mazinātu tiem nodarīto kaitējumu un materiālos zaudējumus;
Pays tribute to the search and rescue teams that have worked uninterruptedly to save people and limit the human and material damage;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt tos, kurus skar šīs katastrofas ekonomiskās un sociālās sekas;
Calls on the Commission and the Member States to support those affected by the economic and social consequences of the disaster;
uzskata, ka valsts, reģionālām un vietējām iestādēm būtu jāpievēršas jautājumam par efektīviem preventīviem darbības plāniem un jāvelta vairāk uzmanības piemērotiem tiesību aktiem un praksei, kas saistīta ar apmežošanas programmām, zemes izmantojumu, ūdens apsaimniekošanu un efektīvu riska pārvaldību, tostarp attiecībā uz piejūras pilsētu apbūvi un aizsprostu celtniecību, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības jomās;
Considers that the national, regional and local authorities should focus on effective prevention policies and pay more attention to adequate legislation and practices relating to reforestation programmes, land use, water management and efficient risk management, with respect, inter alia, to urban sea-front construction and the building of dykes, and in the areas of agriculture and forestry;
aicina Komisiju nekavējoties, tiklīdz attiecīgo valstu valdības būs iesniegušas pienācīgus pieprasījumus, īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk un elastīgāk nodrošinātu Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļus iespējami lielākā apjomā;
Calls on the Commission, as soon as the governments of the countries concerned submit their respective requests, promptly to take all the action necessary to mobilise the European Union Solidarity Fund in the most urgent and flexible way and to the greatest possible extent;
aicina Komisiju ņemt vērā atsevišķu katastrofās cietušo reģionu īpatnības, jo īpaši salu un attālo reģionu vārīgumu, lai pēc iespējas labāk sniegtu palīdzību katastrofā cietušajiem;
Calls on the Commission to take into account the specific nature of the individual regions affected, in particular the fragility of insular and outermost regions, with the aim of helping the victims of this disaster in the best possible way;
atgādina, ka jaunā regula par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kuras pamatā ir Komisijas priekšlikums ( COM(2005)0108 ), ir obligāta, lai elastīgāk un iedarbīgāk risinātu dabas katastrofu izraisītās problēmas; kritizē to, ka Padome bloķēja šo dokumentu, lai gan Parlaments bija pieņēmis savu nostāju ar pārliecinošu balsu vairākumu pirmajā lasījumā 2006. gada maijā; prasa Spānijas prezidentūrai un Komisijai nekavējoties rast risinājumu, lai atsāktu regulas pārskatīšanu ar mērķi izveidot stingrāku un elastīgāku instrumentu, ar kuru efektīvi varētu risināt jaunās klimata pārmaiņu radītās problēmas;
Reiterates that a new EUSF Regulation, based on a Commission proposal ( COM(2005)0108 ), is imperative in order to address the problems caused by natural disasters in a more flexible and effective way; criticises the fact that the Council has blocked the dossier, in spite of the fact that Parliament adopted its position by an overwhelming majority at first reading in May 2006; urges the Spanish Presidency and the Commission to seek a solution without delay in order to reactivate the revision of this Regulation, with a view to creating a stronger and more flexible instrument which will be able to respond effectively to the new challenges of climate change;
aicina dalībvalstis, īstenojot integrētu pieeju visās katastrofas skartajās teritorijās, pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, ievērojot spēkā esošos tiesību aktus;
Calls on the Member States to adapt to the consequences of climate change by complying with existing legislation through an integrated approach in all areas concerned;
uzstāj, ka Baltajā grāmatā par klimata pārmaiņām ietvertie ieteikumi ir jāpārvērš konkrētos pasākumos un ir jārīkojas, lai nodrošinātu, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām Eiropas Savienībā kļūst par realitāti;
Insists on the need to translate the recommendations of the White Paper on adapting to climate change into concrete measures and to take steps to ensure that adapting to climate change becomes a reality within the European Union;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Madeiras autonomā apgabala valdībai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States and the Government of the Autonomous Region of Madeira.
B7-0171 , 0172 , 0183 , 0184 un 0185/2010
B7-0171 , 0172 , 0183 , 0184 and 0185/2010
ņemot vērā 1949. gada Trešo Ženēvas konvenciju un 1949. gada Ženēvas konvenciju kopējo 3. pantu,
having regard to the Third 1949 Geneva Convention and to Common Article 3 of the 1949 Geneva Conventions,
ņemot vērā 1979. gada Starptautisko konvenciju pret ķīlnieku sagrābšanu,
having regard to the 1979 International Convention Against the Taking of Hostages,
ņemot vērā ASV Kongresa 2006. gada 18. jūlija rezolūciju Nr. 921,
having regard to US Congress Resolution 921 of 18 July 2006,
tā kā visām Tuvo Austrumu konflikta pusēm jebkādos apstākļos jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā;
whereas international humanitarian law and international human rights law must be respected by all parties to the Middle East conflict and in all circumstances,
tā kā uzticības veidošana starp izraēliešiem un palestīniešiem ir būtiski svarīga miera procesā, kura mērķis ir radīt situāciju, kad abas valstis var pastāvēt līdzās mierā un drošībā;
whereas trust-building between Israelis and Palestinians is an essential part of a peace process leading to a situation where two states can live side by side in peace and security,
uzsver, cik svarīgi ir gūt panākumus ceļā uz divu valstu risinājumu, un atzinīgi vērtē netiešo sarunu atsākšanu starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi;
Stresses the importance of progress towards a two-state solution and welcomes the relaunching of proximity negotiations between Israel and the Palestinian Authority;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstīm, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Izraēlas valdībai, Palestīniešu pašpārvaldei, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the Member States, the Vice-President of the Commission/ High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Israeli Government, the Palestinian Authority and the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly.
B7-0188 , 0189 , 0190 , 0192 un 0196/2010
B7-0188 , 0189 , 0190 , 0192 and 0196/2010
ņemot vērā Eiropas Savienības un Meksikas Savienoto Valstu ekonomisko partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu,
having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Union and the United Mexican States,
ņemot vērā 2009. gada 12. marta ieteikumu Padomei par ES un Meksikas stratēģisku partnerību,
having regard to its Recommendation to the Council of 12 March 2009 on an EU-Mexico Strategic Partnership,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. jūlija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Virzība uz ES un Meksikas stratēģisku partnerību” ( COM(2008)0447 ),
having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament of 15 July 2008 entitled ‘Towards an EU-Mexico Strategic Partnership’ ( COM(2008)0447 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” ( COM(2009)0495 ),
having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament of 30 September 2009 entitled ‘The European Union and Latin America: Global Players in Partnership’ ( COM(2009)0495 ),
ņemot vērā 2007. gada 11. oktobra rezolūciju par sieviešu slepkavībām (feminicīdu) Meksikā un Centrālamerikā un Eiropas Savienības lomu to apkarošanā,
having regard to its resolution of 11 October 2007 on the murder of women (‘feminicide’) in Mexico and Central America and the role of the European Union in fighting the phenomenon,
ņemot vērā Riodežaneiro 1999. gada 28. un 29. jūnijā, Madridē 2002. gada 17. un 18. maijā, Gvadalaharā 2004. gada 28. un 29. maijā, Vīnē 2006. gada 12. un 13. maijā un Limā 2008. gada 16. un 17.maijā notikušajos piecos Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un to valdību vadītāju sammitos pieņemtās deklarācijas,
having regard to the declarations of the five summits of heads of state and government of the European Union, Latin America and the Caribbean (EU-LAC), held in Rio de Janeiro (28 and 29 June 1999), Madrid (17 and 18 May 2002), Guadalajara (28 and 29 May 2004), Vienna (12 and 13 May 2006) and Lima (16 and 17 May 2008),
ņemot vērā 2008. gada 17. maijā Limā notikušā ES un Meksikas sammita kopīgo deklarāciju,
having regard to the joint statement of 17 May 2008 by the Fourth Mexico-EU summit held in Lima,
ņemot vērā 2009. gada novembrī Briselē notikušās ES un Meksikas apvienotās komitejas devītās tikšanās laikā pieņemto kopīgo deklarāciju,
having regard to the joint statement by the Ninth meeting of the EU-Mexico Joint Committee, held in Brussels in November 2009,
ņemot vērā Reglamenta 122. pantu,
having regard to Rule 122(5) of its Rules of Procedure,
tā kā Meksikai un Eiropas Savienībai ir kopīgas vērtības, kas izpaužas mūsu demokrātiskajās un plurālistiskajās sabiedrībās, atbalstot pamatbrīvības, cilvēktiesības, vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, kā arī apņemoties konsolidēt demokrātiju, tiesisko drošību un cīņu pret nabadzību un nodrošināt godīgu sociālo un ekonomisko attīstību;
whereas Mexico and the European Union share common values that find expression in our democratic, pluralist societies, defending fundamental freedoms, human rights, environmental protection and sustainable development, and the commitment to consolidating democracy, legal certainty, fighting poverty and equitable economic and social development,
tā kā mūsu demokrātisko režīmu uzdevums un pienākums ir nodrošināt tiesiskas valsts darbību un cilvēktiesību ievērošanu un tā kā tādēļ brīvību baudīšana un pilnīga īstenošana un tiesības uz fizisko neaizskaramību ir viens no galvenajiem tiesiskuma pīlāriem;
whereas our democratic systems have a duty and obligation to safeguard the operation of the rule of law and respect for human rights, and whereas the enjoyment and full exercise of freedoms and the right to the integrity of the human person are thus one of the basic pillars of the rule of law,
tā kā vardarbības un nedrošības iemeslus Meksikā nevar nošķirt no nabadzības, nevienlīdzības un marginalizācijas strukturālās problēmas, jo šajā ziņā kopš ekonomikas krīzes sākuma ir notikusi negatīva attīstība, un tā kā ir nepieciešams plašs, stratēģisks un ilgtermiņa skatījums uz attīstību, lai gūtu panākumus sociālās kohēzijas jomā;
whereas the causes of violence and insecurity in Mexico cannot be disconnected from the structural problem of poverty, inequality and marginalisation, areas in which progress has been reversed since the emergence of the world economic crisis, and whereas there is a need for an integrated strategic vision of inclusive development, including in the long-term, in order to move forward with social cohesion,