natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumus uzsvērt ES atbalstu dažādiem īstenošanas partneriem, it īpaši NVO, ANO un Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustībai, kā arī atbalsta Komisijas ieteiktos kritērijus partneru izvēlē; aicina Komisiju palīdzēt īstenošanas aģentūrām jaunajās dalībvalstīs (ES–12, proti, 10 jaunās dalībvalstis, kas ES pievienojās 2004. gadā, kā arī Bulgārija un Rumānija, kuras ES iestājās 2007. gadā), lai tās varētu pilnībā iesaistīties humānās palīdzības pasākumos; uzskata, ka konsensā ir jāatzīst un jāturpina definēt dažādu humānās palīdzības organizāciju atšķirīgie uzdevumi, pilnvaras un salīdzinošās priekšrocības, lai izvairītos no šo organizāciju pilnvaru konflikta un konkurences par resursiem, un ka ES ir jāatbalsta humānās palīdzības sniedzēju veiktspējas palielināšana, īpašu uzmanību pievēršot vietējai un reģionālai veiktspējai; uzskata, ka īpaša vērība jāvelta gan ziemeļu, gan dienvidu puslodes NVO, valstu Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmei, ne tikai piegādājot palīdzību, bet arī pilnveidojot politikas virzienus, kas atspoguļo dienvidu puslodes vietējo partneru patiesās vajadzības un rūpes, un gūstot Eiropas pilsoņu atbalstu;
Welcomes the Commission's proposals to underline the EU's support for a plurality of implementing partners, in particular NGOs, the UN and the Red Cross and Red Crescent Movement, and supports its proposed criteria for partner selection; calls on the Commission to help implementing agencies from the new Member States (the EU-12, i.e., the ten new Member States, which acceded to the EU in 2004, and Bulgaria and Romania, which acceded to the EU in 2007) become fully integrated into humanitarian aid activities; considers that the Consensus should recognise and further define the different roles, mandates and comparative advantages of the various humanitarian actors, in order to avoid a conflict of mandates and competition for resources among them, and that the EU should support capacity-building within the humanitarian community, with particular attention to local and regional capacity; believes that special attention should be given to the role of NGOs, the National Red Cross and Red Crescent Societies and civil society actors, both from the South and the North, not only in the delivery of aid, but also in developing policies that reflect the real needs and concerns of local partners in the South and in gaining the support of European citizens;
uzskata, ka Eiropas Savienībai, lai veicinātu vajadzībām atbilstīgu palīdzības modeli, starptautisko humanitāro tiesību principus un partnerības koncepciju, ir jāizstrādā stratēģijas par to, kā dibināt kontaktus ar netradicionālajiem palīdzības sniedzējiem, kuru finansējums bieži ir piešķirts īpašam mērķim un/vai saistīts ar kādiem nosacījumiem; tomēr uzsver, ka šo jauno finansējuma avotu dēļ nedrīkst samazināt ES dalībvalstu un Komisijas piešķirtos līdzekļus;
Believes that the EU should develop strategies to reach out to non-traditional donors whose funding is often earmarked and/or conditional, with the aim of promoting a model of needs-based aid, the principles of IHL and the concept of partnership; stresses however that these new sources of funding must not result in a reduction in the funds coming from the EU Member States and the Commission;
uzskata, ka ES humānā palīdzība ir jāsniedz ar tādu humānās palīdzības organizāciju starpniecību, kuras pilnībā ievēro labu praksi un ir apņēmušās humānās palīdzības pasākumu īstenošanā veicināt pārskatatbildību, efektivitāti un lietderīgumu;
Considers that EU humanitarian aid should be implemented via humanitarian organisations which fully adhere to good practice and are committed to promoting accountability, efficiency and effectiveness in implementing humanitarian action;
Efektivitāte, kvalitāte un pārskatatbildība
Effectiveness, quality and accountability
uzskata, ka pārskatatbildība par katastrofu skartajām kopienām kā primārajiem palīdzības saņēmējiem ir jebkura humānās palīdzības efektivitātes vērtējuma pamatā un ka šis princips pietiekami jāatspoguļo konsensā; īpaši uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina brīvprātīgas pārskatatbildības iniciatīvas, ko ierosina NVO;
Believes that accountability to disaster-affected communities as primary beneficiaries lies at the heart of any evaluation of humanitarian aid effectiveness, and that the Consensus should duly reflect this principle; considers in particular that the EU should encourage voluntary accountability initiatives carried out by NGOs;
Civilās aizsardzības un militāro resursu un iespēju izmantošana ārpus ES teritorijas
Use of civil protection and military assets and capabilities outside the territory of the EU
vēlreiz apstiprina, ka ES civilās aizsardzības un militārie resursi un iespējas ir jāizmanto tādā veidā, kas papildina un atbalsta humānās palīdzības organizāciju darbu, un ka tie jāizmanto ierobežoti situācijās vai jomās, kur tie var sniegt patiesu pievienoto vērtību, un iepriekš rūpīgi izanalizējot situāciju;
Reaffirms that EU civil protection and military assets and capabilities must be deployed in a way which complements and supports the work of humanitarian organisations and limited to those cases or areas where they can provide real added value, and after a thorough prior analysis of the situation;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir skaidri jādefinē civilās aizsardzības un militāro spēku uzdevumi un pilnvaras humānās palīdzības pasākumos, it īpaši konfliktu situācijās, kad objektivitātei un neatkarībai ir izšķiroša nozīme, lai garantētu drošu piekļuvi katastrofu upuriem un humānās palīdzības efektīvu piegādi;
Considers that the EU should clearly define and ensure respect for the roles and mandates of the civil protection and military actors in humanitarian operations, particularly in conflict situations where impartiality and independence are crucial to guarantee safe access to disaster victims and the efficient delivery of humanitarian aid;
uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas saistības aktīvi atbalstīt to, ka visas humānās palīdzības sniegšanā iesaistītās organizācijas piemēro MCDA un Oslo pamatnostādnes, un nodrošināt, ka netiek pieļautas atkāpes no tajās ietvertajiem galvenajiem principiem;
Believes that the EU should commit itself to actively advocate the application of the MCDA and Oslo Guidelines by all actors involved in humanitarian operations and to ensure that the main principles contained therein are not weakened;
uzskata, ka saskaņā ar starptautiskajām pamatnostādnēm valsts civilās aizsardzības resursu izmantošana sarežģītās ārkārtas situācijās ir pieļaujama kā izņēmums, turpretim militāros resursus un iespējas humānās palīdzības pasākumu atbalstam var izmantot tikai kā galējo līdzekli un abos gadījumos tam vienmēr jānotiek saskaņā ar ANO humānās palīdzības organizāciju norādījumiem un saskaņā ar konflikta riska pakāpes principu;
Considers that, in accordance with international guidelines, recourse to State-owned civil protection assets in complex emergencies should be the exception, while military assets and capabilities in support of humanitarian operations should be used only as a 'last resort', and, in both cases, always under the guidance of UN humanitarian organisations and according to the principle of conflict sensitivity;
Veicināt katastrofu riska mazināšanu un gatavības palielināšanu
Promoting disaster risk reduction and disaster preparedness
atzīmē, ka palielinās dabas katastrofu skaits un biežums, kā arī to postošās sekas; atzīst arī to, ka aizvien grūtāk ir nošķirt dabas katastrofas no tādām, kas radušās cilvēku rīcības rezultātā; atzīst, ka par riska faktoriem pamatoti tiek atzīta gan cilvēku darbība un plānošanas trūkums, gan dabas radītie apdraudējumi; aicina izstrādāt stratēģiju ar konkrētu termiņu, lai visos ES attīstības palīdzības un humānās palīdzības pasākumos, kuru pamatā ir Hjogo Rīcības pamatplāns, iekļautu katastrofu riska mazināšanas principu; atzīst, ka tad, ja katastrofu riska mazināšanas princips netiek iekļauts, pasākumi attīstības jomā ir saistīti ar risku, ka netīši tiek palielināta neaizsargātība katastrofu gadījumā;
Notes the growing number and frequency of natural disasters and their devastating impact; recognises as well the increasing difficulty of distinguishing natural from man-made disasters; acknowledges that risks are determined just as much by human activity and lack of planning as by natural hazards; calls for a time-bound strategy to mainstream Disaster Risk Reduction (DRR) into all EU development and humanitarian aid, guided by the HFA; recognises that without DRR mainstreaming, development interventions bear the risk of inadvertently increasing vulnerability to disasters;
atzīmē, ka ir gaidāmas milzīgas ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas, kuras izpaužas kā ārkārtīgi slikti laikapstākļi un izsīkstoši dabas resursi, kuras var nopietni ietekmēt drošību un attīstību un kurām ir plašs spektrs ‐ gan lielāka neauglīgu, varmācīgu konfliktu iespējamība izsīkstošo dabas resursu dēļ, gan plaša mēroga migrācijas plūsmas; uzsver, ka klimata pārmaiņas apdraud nabadzības samazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī aicina iekļaut katastrofu riska mazināšanas principu un pielāgot pasākumus nabadzības samazināšanas stratēģijās (nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti); uzsver, ka katastrofu riska mazināšanas pasākumi, kuru mērķis ir samazināt neaizsargātības cēloņus, būs efektīvi tad, ja tie lielā mērā sakritīs ar klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem;
Notes the immense future challenge of climate change, in the form of extreme weather conditions and dwindling natural resources, with serious security and development implications, ranging from increased vulnerability of the poor, violent conflicts over diminishing natural resources, as well as large-scale migration flows; underlines the threats imposed by climate change to poverty reduction and the attainment of the Millennium Development Goals and calls for the integration of DRR and adaptation measures into poverty reduction strategies (PRSPs or Poverty Reduction Strategy Papers); emphasises that in order to be effective, DRR interventions aimed at reducing the causes of vulnerability must have significant overlaps with climate change mitigation and adaptation;
aicina Es piešķirt vismaz 10 procentus jauna papildu finansējuma humānās palīdzības budžetiem, kas paredzēti katastrofu risku samazināšanai, un būtiski palielināt resursus katastrofu riska samazināšanai attīstības palīdzības budžetos; uzstāj, ka starptautiskās humānās palīdzības koncepcija vidējā termiņā un ilgtermiņā ir jāaizstāj ar ievērojami pastiprinātu koncepciju par katastrofu risku samazināšanu;
Calls on the EU to allocate at least 10 per cent of additional new funding to humanitarian assistance budgets for reducing disaster risks and to significantly increase resources for DRR within development aid budgets; insists on the need to change in the medium and long term the approach of international humanitarian aid to a marked reinforcement of DRR;
Stiprināt saikni ar citiem palīdzības instrumentiem
Reinforcing the link to other aid instruments
aicina Eiropas Savienību sadarbībā ar starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām pilnveidot pamatnostādnes, kuru mērķis ir pastiprināt neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības saikni (LRDD), lai, pamatojoties uz labāko praksi un iegūto pieredzi, izvairītos no iespējamās neatbilstības starp neatliekamās palīdzības sniegšanas un rehabilitācijas/attīstības fāzēm; uzskata, ka Eiropas Savienībai šīs koncepcijas pamatā jāliek principi "nekaitēt" un 10 principi "atjaunot labāk, nekā bija iepriekš"; uzsver, ka mērķis ir novērst atšķirību starp humāno palīdzību un attīstības palīdzību, labāk izmantojot visus ES finansējuma instrumentus;
Calls on the EU, in collaboration with the international humanitarian actors, to develop guidelines aimed at reinforcing the link between emergency relief, rehabilitation and development (LRRD), in order to avoid potential gaps between the emergency relief response and the rehabilitation and development phases, taking as a basis best practice and lessons learnt; considers that the EU should base this approach on the 'do no harm' principles and the 10 'build back better' principles; stresses the objective of filling the gap between humanitarian aid and development assistance by making best use of the full range of EU funding instruments;
turklāt atzīst, ka gan attīstības jomas darbiniekiem, gan humānās palīdzības organizāciju personālam trūkst zināšanu un izpratnes par humānās palīdzības un attīstības saikni; aicina Eiropas Savienību piešķirt prioritāti personāla mācību programmām šajā jomā;
Recognises further that knowledge and awareness of the links between humanitarian aid and development is lacking both among development workers and among humanitarian aid staff; calls on the EU to prioritise staff training programmes in this area;
Konsensa par ES humāno palīdzību īstenošana
Implementation of the Consensus on Humanitarian Aid
aicina konsensā iekļaut izvērstu un konkrētu īstenošanas ceļvedi, tostarp īstenošanas grafikus galvenajiem projektiem un iniciatīvām, kas nākamo piecu gadu laikā jāuzņemas visiem ES humānās palīdzības sniedzējiem;
Calls for the inclusion in the Consensus of a broad and concrete road map for its implementation, including timelines for major projects and initiatives to be undertaken by all EU donors over the next five years;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK ( COM(2006)0232 – C6-0307/2006 – 2006/0086(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 November 2007 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC ( COM(2006)0232 – C6-0307/2006 – 2006/0086(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0232 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0232 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedz priekšlikumu ( C6-0307/2006 ),
having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0307/2006 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6-0410/2007 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Legal Affairs ( A6-0410/2007 ),
aicina Komisiju apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredzējusi priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend the proposal substantially or replace it with another text;
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu║,
Having regard to the proposal from the Commission
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. novembra Nostāja.
Position of the European Parliament of 14 November 2007.
Augsne būtībā ir neatjaunojams resurss tādā nozīmē, ka degradācijas procesi var notikt ļoti ātri, turpretim augsnes veidošanās un atjaunošanās procesi notiek ļoti lēni.
Soil is essentially a non-renewable resource in that the degradation rates can be rapid whereas the formation and regeneration processes are extremely slow.
Tā ir ļoti dinamiska sistēma, kura veic daudzas funkcijas un nodrošina iespējas, kas ir ļoti svarīgas cilvēku darbībai un ekosistēmu saglabāšanai.
It is a very dynamic system which performs many functions and delivers services vital to human activities and to the survival of ecosystems.
Šādas funkcijas ir biomasas ražošana, uzkrāšana, barības vielu un ūdens filtrēšana un transformēšana, bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu apstākļu nodrošināšana, augsnei funkcionējot kā platformai cilvēku darbībām, nodrošinot ar izejvielām, esot oglekļa avotam un saglabājot ģeoloģisko un arheoloģisko mantojumu.
These functions are biomass production, storing, filtering and transforming nutrients and water, hosting the biodiversity pool, acting as a platform for most human activities, providing raw materials, acting as a carbon pool and storing the geological and archeological heritage.
Augsnes degradācija vai augsnes uzlabošana ievērojami ietekmē Kopienas vispārējas intereses citas jomas, piemēram, virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu
Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater
, cilvēku veselību
, human health
un dzīvību
and life
, klimata pārmaiņas, dabas un bioloģiskās daudzveidības
, climate change,
degradāciju vai
degradation or
aizsardzību un pārtikas nekaitīgumu.
protection of nature and biodiversity, and food safety.
Augsne ir Kopienas resurss, kura saglabāšana ir Kopienas interesēs un kuru aizvien vairāk skar ietekme uz vidi, tādēļ tā ir jāaizsargā no degradācijas.
Soil is a natural resource of common interest which is under increasing environmental pressure and is to be protected from degradation in its own right.
, ietverts mērķis aizsargāt dabas resursus un veicināt ilgtspējīgu augsnes izmantojumu.
includes the objective of protecting natural resources and promoting a sustainable use of soil.
Komisijas Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei "Par tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai" COM(2002)0179 .
The Communication of the Commission to the European Parliament and the Council "Towards a Thematic Strategy on Soil Protection" COM(2002)0179 .
nogruvumi un plūdi.▐
landslides and flooding. ▐
Augsnes mainīgums Kopienā ir ļoti izplatīts un ļoti lielas atšķirības ir ne vien tās struktūrā, fiziskajā, ķīmiskajā un bioloģiskajā stāvoklī, bet arī starp atsevišķiem augsnes tipiem.
Soil variability is very high in the Community and enormous differences exist in its structural, physical, chemical and biological state both within individual profiles and between soils.
Ir jāievēro šie dažādie stāvokļi un vajadzības Kopienā, jo ir vajadzīgi dažādi īpaši
These diverse conditions and needs in the Community should be taken into account as they require different specific solutions for
augsnes degradācijas problēmas
addressing soil degradation
Kopienas tiesību akti, piemēram, atkritumu, ķīmisko vielu, rūpniecības radītā piesārņojuma novēršanas un kontroles, klimata pārmaiņu, ūdens, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā
Community legislation, for instance in the fields of waste, chemicals, industrial pollution prevention and control, climate change, water, and agriculture and rural development,
jau sekmē augsnes aizsardzību un var papildināt tiesisko pamatu,
is already contributing to soil protection and can complement this framework
kas paredz kopējus principus un mērķus, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantojumu Kopienā.
, providing for common principles and objectives aiming at protection and sustainable use of soil in the Community.
Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augsnes aizsardzību, pamatojoties uz
The aim of this Directive is to ensure the protection of soil, based on
kopējiem principiem un ievērojot spēkā esošos dalībvalstu un Kopienas tiesību aktus, lai augsnes izmantošana būtu ilgtspējīga ‐ tāda, kas ļautu gan mūsdienu, gan nākamajām paaudzēm apmierināt ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās vajadzības.
common objectives and respecting the existing national and Community legislation, in order to use the soil in a sustainable manner so that both current and future generations can satisfy their ecological, economic and social needs.
dos iespēju dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm aizsargāt augsni to teritorijā, nepieļaujot
and the regional and local authorities to protect their soils without
konkurences kropļojumu starp ekonomiskās darbības veicējiem.
distortion of competition between economic operators.
saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā.
in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Atsevišķu nozaru politika var vai nu saasināt vai mazināt augsnes degradācijas procesus, tādēļ ir nepieciešama augsnes aizsardzības aspektu turpmāka integrācija šādā politikā.
As some sectoral policies may either exacerbate or mitigate soil degradation processes, further integration of soil protection aspects into such policies is necessary.
Šajā direktīvā jāparedz nosacījumi dalībvalstīm noteikt un novērtēt šo politikas jomu ietekmi attiecībā uz augsnes degradācijas procesu novēršanu un augsnes funkciju aizsardzību.
This Directive should make provision for Member States to identify and assess the impact of these policies on the prevention of soil degradation processes and the protection of soil functions.
Lauksaimniecība vienmēr ir labvēlīgi ietekmējusi augsnes struktūras un īpašību saglabāšanos, un tas ir būtiski nepieciešams mehānisms, lai saglabātu augsnes bioloģisko kvalitāti un palīdzētu nodrošināt augu segumu un nepieļaut pārtuksnešošanos.
Agriculture has always contributed positively to maintaining the structure of soil and its characteristics, and is an indispensable mechanism for conserving the organic quality of the soil and for helping to preserve the vegetal layer and avoid desertification.
Kopējās lauksaimniecības politikas vidusposma pārskatā jānosaka mērķpasākumi, lai saglabātu un uzlabotu augsnes auglību, organisko vielu saturu un spēju piesaistīt oglekli.
The mid-term review of the common agricultural policy should establish target measures for maintaining and improving soil fertility, organic matter content and carbon sequestration capacity.
Lai izvairītos no šīs direktīvas dublēšanās ar spēkā esošajiem tiesību aktiem lauksaimniecības un vides jomā, un ņemot vērā subsidiaritātes principu saistībā ar ekoloģiskās nosacītības īstenošanu, katrai dalībvalstij ir jābūt tiesīgai izlemt, kā ieviest ekoloģisko nosacītību, ievērojot attiecīgos klimata apstākļus, lauksaimniecību un augsnes īpašības.
In order to avoid any overlap with existing agricultural and environmental legislation, and given the subsidiarity principle related to the implementation of ecoconditionality, each Member State should be able to decide to implement ecoconditionality taking into account its own climate, agriculture and soil characteristics.
Pretstatā gaisam un ūdenim augsne Kopienā ir galvenokārt privātīpašums.
In contrast to air and water, soil is mainly privately owned in the Community.
Tādēļ sabiedrības interesēs zemes
In the public interest, therefore, land users should be
Augsnes auglība ir dzīvības pamats.
Fertility of the soil is the basis of life.
nopietnāku problēmu, jo tā kavē tādas augsnes funkcijas, kas ir būtiski svarīgas cilvēku darbībai un ekosistēmu eksistencei, kā arī traucē ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar atjaunoto ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas pieņemta Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 15.- 16. jūnijā.
increasingly of concern because it can inhibit those soil functions that deliver services vital to human activities and to the survival of ecosystems without contributing to sustainable development in accordance with the Renewed EU Sustainable Development Strategy as adopted by the European Council of 15/16 June 2006.
jāveic attiecīgi pasākumi, lai ierobežotu augsnes sablīvēšanos
needed to limit soil sealing
, kas notikusi tādu attīstības projektu rezultātā, kuri, iespējams, nopietni kavējuši augsnes funkcijas un nav veicinājuši ilgtspējīgu attīstību.
arising from development projects which are likely to significantly impede soil functions and which do not contribute to the achievement of sustainable development.