natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka galveno KLP struktūras moduļu atbalstam joprojām būtu vajadzīgs atbilstīgs drošības tīkls; uzskata, ka šim drošības tīklam jābūt pietiekami elastīgam, lai ņemtu vērā tirgus norises, un tajā jāiekļauj tādi risinājumi kā valsts un privātā uzglabāšana, intervence un tirgus pielaides kontrole, kas būtu attiecīgos gadījumos jāizmanto, lai novērstu lielu nestabilitāti un darbotos kā ātras reakcijas rīks krīžu novēršanai; uzskata, ka ES budžetā tādēļ vajadzētu atvēlēt īpašu rezerves budžeta pozīciju, kas dotu iespēju ātri rīkoties, reaģējot uz krīzi;
Believes that to underpin the key building blocks of the CAP, an adequate safety net should still be available; takes the view that this safety net should be sufficiently flexible to take account of market developments, and include tools such as public and private storage, intervention and market clearance, which should be activated when required to combat extreme volatility and as a rapid reaction tool in the event of crises; to that end, considers that a special reserve budget line should be made available in the EU budget which could be activated rapidly to respond to crises which arise;
šie pasākumi jāatbalsta ar instrumentiem, kas izstrādāti, lai ierobežotu nestabilitāti un nodrošinātu stabilus apstākļus lauksaimnieciskajai uzņēmējdarbībai un plānošanai; šajā saistībā uzskata, ka ārkārtējos tirgus apstākļos vai klimatiskajos apstākļos, neskarot pašreiz veidotās privātās shēmas, jāapsver arī tādu jaunu novatorisku ekonomikas un finanšu instrumentu kā ražas vispārējās apdrošināšanas polišu, standartizētu nākotnes līgumu tirgu un savstarpējās apdrošināšanas fondu izmantošana;
Calls for these measures to be backed by instruments designed to help reduce volatility and provide stable conditions for agricultural business and planning; in this context, takes the view that new innovative economic and financial tools such as across-the-board harvest risk insurance policies, futures markets and mutualisation funds should also be considered as a way of dealing with extreme market or climate conditions, without disturbing any private schemes that are being developed;
uzskata, ka ražotspējas paplašināšanas regulēšanai var būt būtiska nozīme, nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi vairākos lauksaimniecības nozares sektoros;
Takes the view that regulating the expansion in production capacity can play a vital role in securing sustainable growth in a number of farming sectors;
uzstāj, ka, papildinot tirgus pasākumus, ar vairākām darbībām pārredzamības, līgumattiecību un negodīgas komercprakses jomā steidzami jāstiprina primāro ražotāju stāvoklis pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka jāizpēta konkurences noteikumu pielāgošanas iespējas, lai primāro ražotāju organizācijas varētu kļūt efektīvākas un attiecīgos gadījumos lielākas, tām nodrošinot lielāku ietekmi sarunās, lai tās varētu kā līdzīgi partneri runāt ar lieliem mazumtirdzniecības un pārstrādes uzņēmumiem; šajā saistībā jāapsver valstu ombudu vai Eiropas ombuda iecelšana pārtikas piegādes ķēdes dalībnieku domstarpību risināšanai;
Insists that, to complement market measures, there is an urgent need to strengthen the position of primary producers within the food-supply chain through a range of actions to address transparency, contractual relationships and unfair commercial practices; takes the view that possible adjustments to competition rules should also be investigated to allow primary producer organisations to become more efficient and grow in size where needed, equipping them with improved negotiating power to stand up to major retailers and processors; in this context, believes that the appointment of national Ombudsmen and/or a European Ombudsman should be considered with a view to solving disputes within the food-supply chain;
atgādina ka saistībā ar PTO saistībām no pašreizējā tirgus rīku klāsta ES jāturpina izskaust eksporta kompensācijas, PTO partneriem vienlaicīgi veicot līdzīgus pasākumus;
Recalls that, amongst the current set of market tools and in the context of WTO commitments, export refunds should continue to be phased out in the EU, in parallel with similar measures being taken by WTO partners;
uzskata, ka jāveicina Eiropas lauksaimniecības konkurētspēja gan Kopienas teritorijā, gan ārpus tās, lai rastu risinājumus galvenajiem nākotnes uzdevumiem, tostarp panākt ES nodrošinātību ar pārtiku, nodrošināt pārtikas apgādi atbilstīgi pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumam, īstenot vidi saudzējošu pieeju, aizsargāt bioloģisko daudzveidību, kā arī risināt klimata pārmaiņu problēmas;
Believes that the competitiveness of European agriculture needs to be promoted within and beyond Community borders in order to find ways of meeting the main challenges of the future, including food security in the EU, supplying food to a growing world population, an environmentally sound approach, biodiversity and tackling climate change;
atgādina, ka ES var finansēt pasākumus Eiropā un trešās valstīs, kuras sniedz informāciju par Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu priekšrocībām Eiropā un visā pasaulē un šīs priekšrocības veicina; uzskata, ka vajadzētu pārskatīt šo darbību finansējumu, lai popularizētu ES lauksaimniecības un pārtikas produktus ES tirgos un trešās valstīs; uzskata, ka vajadzētu vairāk izmantot šādas veicinošas shēmas un saskaņā ar jauno KLP rast tām plašāku un efektīvāku pielietojumu;
Recalls that the EU can fund measures in European and third countries that provide information on, or promote the advantages of, European agricultural and food products in Europe and around the world; believes that the budget for these funds should be reviewed so as to enhance the visibility of EU agricultural and food products on the markets within the EU and in third countries; believes that these promotional schemes should be more widely implemented and have a greater and more effective application under the new CAP;
uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai jādod iespēja nodrošināt veselīgāku uztura režīmu visiem patērētājiem, it īpaši pašiem nabadzīgākajiem, galvenokārt izmantojot daudzveidīgāku produktu klāstu par pieejamām cenām; lai cīnītos pret nabadzību un uzlabotu veselību, ir jāturpina atbalsta programmas sabiedrības visnabadzīgākajiem slāņiem, kā arī programmas, kas paredzētas augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanai skolās;
Takes the view that the common agricultural policy must enable a healthier diet to be made available to all consumers, particularly the poorest among them, on the basis of a more varied, accessibly priced range of products; in order to combat poverty and improve health, aid programmes for the poorest in society must be continued, and programmes to boost consumption of fruit and vegetables in schools extended;
uzskata, ka jaunās KLP izstrādes un ieviešanas pamatā jābūt vienkāršībai, proporcionalitātei un birokrātijas mazināšanai;
Believes that the design and implementation of the new CAP should have simplicity, proportionality and the reduction of bureaucracy and of administrative costs at its heart;
uzsver, ka, ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas jaunos mērķus, jaunajā DFS ir jānodrošina pietiekams finansējums, lai šo politiku būtu iespējams labāk atbalstīt saskaņā ar galvenajiem uzdevumiem, ar kuriem šai ES nodrošinātībai ar pārtiku svarīgajai nozarei nāksies saskarties turpmākajos gados;
Stresses the need, given the new Common Agricultural Policy objectives, to provide adequate funding in the new MFF, in order to be able to better support the policy in accordance with the major challenges this crucial sector for EU food security will have to face in the coming years;
atgādina, ka pēdējos četrus gadus, kopš spēkā ir tagadējā DFS, par gada budžetu vienoties varēja, tikai vai nu izsmeļot līdzšinējās dažādu izdevumu kategoriju rezerves, vai arī veicot pārskatīšanu, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 23. pantā, un izmantojot 2. izdevumu kategorijā pieejamās rezerves citu ES prioritāšu finansēšanai; norāda, ka, sākot ar 2011. gada budžeta procedūru un līdz spēkā esošās DFS termiņa beigām (2013), 2. izdevumu kategorijas rezerves ir ļoti ierobežotas;
Recalls that over the last four years of the current MFF, it was only possible to agree the annual budgets either by using up the existing margins in the different headings of the MFF or through recourse to the revision provided for by paragraph 23 of the Interinstitutional Agreement (IIA) of 17 May 2006 by using the margins available below the ceilings of Heading 2 to finance other EU priorities; points out that, from the 2011 budget year until the expiry of the current MFF (2013), the margins below the ceiling of Heading 2 will be extremely limited;
uzsver, ka DFS ir tiesiski saistoša, un tādēļ ir jāievieš elastīgāki īstenošanas pasākumi, lai Eiropas Savienība pietiekami elastīgi un efektīvi varētu reaģēt uz neparedzētiem apstākļiem;
Emphasises that the legally binding nature of the MFF necessitates the introduction of more flexible implementing arrangements so that the Union can respond sufficiently flexibly and effectively to unforeseen events;
vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar LESD 314. panta 3. punktu Komisija savu budžeta projektu vairs nevar grozīt pēc Samierināšanas komitejas sasaukšanas; atgādina, ka Komisijai jāiesniedz grozījumu vēstule, lai rudenī atjauninātu lauksaimniecības prognozes; uzstājīgi prasa, lai grozījumu vēstule būtu pieejama pirms EP balsojuma; aicina kompetentās komitejas izstrādāt iekšējo procedūru, lai noteiktu Parlamenta pozīciju Samierināšanas komitejas sanāksmē;
Draws attention to the fact that, according to Article 314(3) TFEU, the Commission may no longer amend its draft budget once the Conciliation Committee has been convened; recalls that the Commission must present an Amending Letter to update the agriculture forecast in the autumn; insists that the Amending Letter should be available before the EP vote; invites its competent committees to set up an internal procedure in order to define Parliament's position with a view to the Conciliation Committee meeting;
atgādina, ka Eiropas Parlamenta ieviestie izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības ir kļuvušas par svarīgiem instrumentiem politikas prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas bieži pārtapušas par ES darbībām un programmām, tostarp lauksaimniecības un lauku attīstības jomā; uzskata, ka izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības arī nākotnē varētu būt platforma jaunu reformu ideju izmēģināšanai;
Recalls that Pilot Projects (PP) and Preparatory Actions (PA) introduced by the European Parliament have evolved into important tools for the formulation of political priorities and the introduction of new initiatives that often turned into EU activities and programmes, including in the field of agriculture and rural development; believes that pilot projects and preparatory actions could also in the future be a platform for testing new ideas for reforms.
aicina Komisiju darbā pie paziņojuma un tiesību aktu priekšlikumiem pilnībā ņemt vērā Eiropas Parlamenta ieteikumus;
Calls on the Commission to give full consideration to the European Parliament's recommendations when working on its communication and drawing up its legislative proposals;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. jūlija rezolūcija par zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa režīmu ES saistībā ar gaidāmo KZP reformu ( 2009/2238(INI) )
European Parliament resolution of 8 July 2010 on the arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP ( 2009/2238(INI) )
ņemot vērā 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (“Ņujorkas vienošanās”),
having regard to the Agreement for the Implementation of the Provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982 relating to the Conservation and Management of Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks (the ‘New York Agreement’), signed on 4 August 1995,
ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada 31. oktobrī pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejniecībai,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries, adopted on 31 October 1995,
ņemot vērā galīgo deklarāciju, kas pieņemta no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,
having regard to the final declaration issued at the World Summit on Sustainable Development held in Johannesburg from 26 August to 4 September 2002,
ņemot vērā 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” Šajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0039 .
having regard to its resolution of 25 February 2010 on the Green Paper on the reform of the Common Fisheries Policy Texts adopted, P6_TA(2010)0039 .
ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par jaunu impulsu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģijai Šajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0243 .
having regard to its resolution of 17 June 2010 on a new impetus for the Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture Texts adopted, P6_TA(2010)0243 .
ņemot vērā 1994. gada 15. aprīļa Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu,
having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), signed on 15 April 1994,
ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru deklarāciju,
having regard to the WTO ministerial declaration adopted in Doha on 14 November 2001,
ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0373 .
having regard to its resolution of 7 May 2009 on Parliament's new role and responsibilities in implementing the Treaty of Lisbon Texts adopted, P6_TA(2009)0373 .
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7-0207/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0207/2010 ),
tā kā zivsaimniecības un akvakultūras nozarei ir stratēģiska nozīme piedāvājuma nodrošināšanā un pārtikas piedāvājuma līdzsvarotībā dalībvalstīs un Eiropas Savienībā kopumā un tā kā šī nozare sniedz ievērojamu ieguldījumu piekrastes kopienu sociālajā un ekonomiskās labklājībā, vietējo kopienu attīstībā, nodarbinātībā un kultūras tradīciju saglabāšanā;
having regard to the strategic importance of the fisheries and aquaculture sector for supplying the population and for the food balance of both the Member States and the EU as a whole, as well as its considerable contribution to the social and economic wellbeing of coastal communities, local development, employment and the preservation of cultural traditions,
tā kā zivis ir dabas resurss, kurš, pienācīgi pārvaldīts, ir atjaunojams un var nodrošināt gan pārtiku, gan darba vietas ES un visā pasaulē, un šai pārvaldībai jābūt ilgtspējīgai, lai nepieļautu zivju krājumu samazināšanos un attiecīgi neapgrūtinātu piekrastes kopienu dzīvi Eiropas Savienībā un trešās valstīs; tā kā šajā ziņā ir jānostiprina efektīva zvejas pārvaldība, ietverot starptautiskās tirdzniecības aspektu un tās ietekmi uz zivju resursiem pasaulē;
whereas fish is a natural resource that, under proper management, can be renewable and provide both food and jobs within the EU and around the world, and needs to be sustained in order to avoid depletion of fish stocks and subsequent hardship in coastal communities in the EU and abroad; whereas, in this respect, there is a need to strengthen effective fisheries management, including the dimension and impact of international trade on fish resources worldwide,
tā kā Eiropas Komisija 2009. gada 22. aprīlī pieņēma Zaļo grāmatu, lai pārskatītu lielāko daļu zivsaimniecības politikas aspektu, tādējādi uzsākot vērienīgu šīs politikas reformu;
in the light of the ambitious reform of the Common Fisheries Policy launched by the Commission with the adoption of the Green Paper of 22 April 2009 with a view to reviewing most aspects of that policy,
tā kā Eiropas Komisija 2009. gada 8. aprīļa paziņojumā (COM (2009)0162) noteica jaunu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju;
also in the light of the new Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture set out by the Commission in its communication of 8 April 2009 ( COM(2009)0162 ),
tā kā 2002. gadā Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību tika izvirzīti konkrēti mērķi attiecībā uz zivsaimniecības pārvaldību, tostarp mērķi līdz 2015. gadam samazināt zivju krājumu izmantošanu līdz līmenim, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu,
having regard to the specific objectives set for fisheries management at the World Sustainable Development Summit held in Johannesburg in 2002, among them that of, by 2015, bringing down the exploitation of fish stocks to a level compatible with maximum sustainable yield (MSY),
tā kā pēdējo desmit gadu laikā Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras produktu (ZAP) ražošana ir sarukusi par aptuveni 30 %;
whereas EU fishery and aquaculture production has dropped by about 30% over the last 10 years,
tā kā ražošanas samazināšanās ir izskaidrojama gan ar zivju krājumu samazināšanos Eiropas ūdeņos, gan KZP (pareizi) īstenotajiem pasākumiem, lai ierobežotu nozveju un nodrošinātu krājumu ilgtspējīgu pārvaldību gan ES, gan ārvalstu ūdeņos, jo īpaši tur, kur zivsaimniecības darbības tiek veiktas saskaņā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem;
whereas this drop is a result of both declining fish stocks in EU waters and the measures (rightly) put in place to limit fishing and ensure sustainable management of fish stocks under the CFP, both within and outside EU waters, notably where EU fisheries are conducted by virtue of fisheries partnership agreements,
tā kā Eiropas Savienības zivsaimniecības produkcija ir mazāk par 6 % no pasaules nozvejas;
whereas EU fisheries represent less than 6% of world catches,
tā kā, pat ja Zaļā grāmata par KZP reformu paredz iespēju nozvejas apjoma samazināšanās tendenci ilgtermiņā mainīt, stingrie krājumu atjaunošanas pasākumi (flošu jaudas samazināšana, stingrāki pārvaldības pasākumi, pastiprinātas pārbaudes utt.) īsā un vidēji ilgā termiņā šo tendenci var tikai pastiprināt;
whereas, although the Green Paper on the reform of the CFP suggests that it may be possible to reverse the trend towards declining catches in the long term, the drastic measures envisaged to promote the regeneration of stocks (such as reduced fleet capacity, more stringent management measures and closer monitoring) will inevitably exacerbate the problem in the short and medium term,
tā kā turklāt, neraugoties uz jauno nozares stratēģiju, visticamāk nebūs iespējams īstermiņā vai vidēji ilgā termiņā būtiski kompensēt daudzos Kopienas akvakultūras attīstības ierobežojumus un apturēt vispārējo zivsaimniecības produkcijas samazināšanās tendenci;
whereas, furthermore, despite the new strategy defined for the area, the multiple constraints on the development of aquaculture in the Community are such that it is unlikely to be able to compensate significantly, in the short or medium term, for the general trend of lower production in the extractive sector,
tā kā šajā ziņā ir būtiski Eiropas Savienībā veicināt papildu ražošanu, jo īpaši jaunajās ES dalībvalstīs ar pierādītu akvakultūras potenciālu;
whereas this makes it essential to encourage additional European production, especially in the new EU Member States with proven aquaculture potential,
tā kā ‐ pretēji iepriekšminētajai tendencei ‐ visā Eiropas Savienībā aizvien pieaug pieprasījums pēc ZAP, kas ir īpaši izteikts jaunajās dalībvalstīs Centrāleiropā un Austrumeiropā, un paredzams, ka dažādu faktoru ietekmē tuvākajos divdesmit gados tas turpinās stabili pieaugt;
whereas, by contrast, demand for fishery and aquaculture products is generally rising in the European Union, with growth especially buoyant in the markets of the new Member States in central and eastern Europe, and whereas various factors are expected to lead to sustained growth in consumption over the next 20 years,
tā kā Eiropas Savienība, kurai seko Japāna un Amerikas Savienotās valstis, pašlaik ir lielākais ZAP noieta tirgus (12 miljoni tonnu un 55 miljardi EUR 2007. gadā), un tā kā šis tirgus ir ļoti atkarīgs no trešo valstu importa, kas apmierina 60 % pieprasījuma, un šī atkarība aizvien pieaugs;
whereas the European Union is now the world's largest market for fishery and aquaculture products (12 million tonnes in 2007, worth EUR 55 billion), ahead of Japan and the USA, whereas it depends very heavily on imports from non-EU countries to meet more than 60% of demand, and whereas its dependence on imports is likely to be further exacerbated,
tā kā visos Eiropas Savienības zivsaimniecības un akvakultūras politikas novērtējumos galvenā loma piešķirta ZAP importam Eiropas Savienībā un tā īstenošanas nosacījumiem un tā kā veicamajās reformās šiem jautājumiem vajadzētu pievērst īpašu uzmanību;
whereas it is now clear that the issue of fishery and aquaculture imports into the EU and the conditions under which such imports are produced is absolutely crucial to any analysis of EU policies on fisheries and aquaculture, and whereas particular consideration must be given to this issue in the light of the reforms under way,
tā kā šis jautājums būtu jāaplūko no visiem ‐ tirdzniecības, vides, sociālajiem, sanitārajiem un kvalitātes ‐ aspektiem;
whereas all aspects of this issue must be addressed, including commercial, environmental, social, health and quality considerations,
tā kā atsevišķas zivsaimniecības, kuras eksportē uz ES tirgu, veic neselektīvu zveju un tām ir augsts izmesto zivju apjoms, kas nozīmē, ka aiziet postā liels daudzums cilvēka uzturā derīgu zivju;
whereas unselective fishing and high levels of discards in some fisheries that export to the EU market mean that significant amounts of fish that would be suitable for human consumption is wasted,
tā kā jo īpaši būtu jāizvērtē ZAP tirgus kopīgā organizācija, kuras noteikumi vairākos aspektos ir novecojuši un steidzami jāpārskata;
whereas particular thought must be given to the common organisation of the market (COM) for fishery and aquaculture products, since the current rules are obsolete in a number of respects and must be revised as a matter of urgency,
tā kā šis apsvērums liek arī kritiski izvērtēt kopējo tirdzniecības politiku, jo īpaši tās piemērošanu šai nozarei, un to, cik konsekventi šajā jomā pieņemti lēmumi, lai saglabātu atbildīgu un dzīvotspējīgu Eiropas Savienības zivsaimniecības nozari;
whereas this reflection also calls for a critical examination of the common commercial policy as applied to this sector in particular, and also of the consistency of the decisions taken in that framework with the need to preserve a viable and responsible European fisheries sector,
tā kā, lai arī pēc Kopējā muitas tarifa (KMT) teorētiski ZAP joprojām ir stingrāka muitas aizsardzība par vidējo, jo tie nav lauksaimniecības produkti, faktiski šī aizsardzība ir ievērojami mazāka, jo spēkā ir dažādi atsevišķi vai tradicionāli atbrīvojumi un samazinājumi, un tādēļ vislielākās labvēlības režīma nodokļa likmi automātiski piemēro tikai 5 % no visa importa;
whereas, although fishery and aquaculture products continue to receive a level of theoretical customs protection under the Common Customs Tariff (CCT) which is slightly above average for non-agricultural products, in practice this protection is significantly diminished by various exemptions and reductions, applied autonomously or on the basis of agreements, meaning that imports actually subject to MFN tariffs (applicable by default) account for about 5% of the total,