natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā šķiet, ka gan KDR armija, gan Ruandas Demokrātisko atbrīvošanas spēku ( FDLR ) kaujinieki ir iesaistīti noziedzīgos grupējumos, kas nodarbojas ar zelta un derīgo izrakteņu ieguvi un tirdzniecību apmaiņā pret ieročiem KDR austrumu daļā;
D. whereas it appears that DRC troops and fighters belonging to the Democratic Forces for the Liberation of Rwanda (FDLR) are reported to be involved in criminal networks involved in the exploitation and sale of gold and minerals in exchange for guns in the eastern region of the DRC,
E. tā kā nemiernieku grupējumiem, kurus vada FDLR , ir plašs un sarežģīts politisko un finansiālo atbalstītāju tīkls gan šajā reģionā, gan visā pasaulē;
E. whereas rebel groups led by the FDLR have a vast, sophisticated network of political and financial supporters in the region and around the world,
F. tā kā, saasinoties konfliktam, KDR austrumos ir ievērojami pastiprinājusies bērnu kareivju iesaistīšana karadarbībā;
F. whereas the recruitment of child soldiers in the eastern region of the DRC has increased significantly as the conflict has escalated,
G. tā kā ANO miera uzturēšanas misija KDR ( MONUC ) ir pasaulē vislielākā miera uzturēšanas misija, kuras izmaksas ir aptuveni 1,4 miljardi USD gadā un kurā ir pavisam 20 000 karavīru, kas pārsvarā atrodas Ziemeļkivu un Dienvidkivu;
G. whereas the United Nations peacekeeping mission in the DRC (MONUC) is the world's largest, costing around USD 1.4 billion a year, and with a total of 20 000 soldiers, predominantly present in North and South Kivu,
H. tā kā atbilstoši ANO Statūtu VII nodaļai MONUC ir pilnvarota prioritāri aizsargāt civiliedzīvotājus, bet tai nav izdevies izpildīt savu uzdevumu;
H. whereas, although it has a mandate by virtue of Chapter VII of the United Nations Charter to protect civilians on a priority basis, the MONUC has not succeeded in its mission,
I. tā kā ANO nesen apturēja materiāltehnisko palīdzību un operatīvo atbalstu Kongo armijai sakarā ar sūdzībām, ka tās karaspēks laikā no 2009. gada maija līdz septembrim ir nogalinājis Ziemeļkivu desmitiem civiliedzīvotāju, ieskaitot sievietes un bērnus;
I. whereas the United Nations has recently suspended logistical assistance and operational support to the Congolese army amid allegations that its troops killed dozens of civilians, including women and children, in the North Kivu district between May and September 2009,
J. tā kā nesenās militārās operācijas FDLR neitralizēšanai bija neveiksmīgas un saasināja humanitāro krīzi, kas noveda pie masveida slepkavošanas un cilvēktiesību pārkāpumiem;
J. whereas recent military operations have failed to neutralise the FDLR and have exacerbated the humanitarian crisis, leading to widespread massacres and human rights abuses,
K. tā kā pašreizējā situācija reģionā ir katastrofāla,
K. whereas the situation on the ground is currently catastrophic,
4. nosoda vardarbības aktus un cilvēktiesību pārkāpumus, kas notikuši Kivu, jo īpaši seksuālo vardarbību un bērnu kareivju iesaistīšanu bruņotajos grupējumos, un uzsver, cik svarīgi ir saukt pie atbildības visus vainīgos;
Condemns the acts of violence, human rights violations, and abuses committed in Kivu, in particular sexual violence and the recruitment by the militia of child soldiers, and stresses the importance of bringing all perpetrators to justice;
9. atzīmē, ka liels skaits reģiona iedzīvotāju kauju rezultātā tika pārvietoti savas valsts ietvaros, un aicina attiecīgās valstis sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām, lai pārtrauktu civiliedzīvotāju ciešanas;
Notes that a large number of the inhabitants of the region have been displaced within their own country as a result of the fighting, and calls on the countries concerned to cooperate with humanitarian and aid organisations to stop civilian suffering;
9.12.2009 B7-0196/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0232/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
9.12.2009 B7-0196/2009 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0232/2009
PE432.818v01-00 B7‑0196/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Dohas attīstības programmas perspektīvām pēc PTO Septītās ministru konferences
PE432.818v01-00 B7‑0196/2009 European Parliament resolution on the prospects for the Doha Development Agenda (DDA) following the Seventh WTO Ministerial Conference
– ņemot vērā PTO 2005. gada 18. decembra Honkongas ministru deklarāciju,
– having regard to the Hong Kong Ministerial Declaration of the World Trade Organisation (WTO) of 18 December 2005,
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 5. septembra rezolūciju par PTO Dohas sarunu kārtas apturēšanu Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0350 .
– having regard to its resolutions of 5 September 2006 Texts adopted of that date, P6_TA(2006)0350 .
un 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par PTO Dohas attīstības programmas nākotni Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0471 .
on the suspension of the Doha negotiations, and of 9 October 2008 Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0471 .
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences ( UNCTAD ) sagatavotajā ziņojumā par tirdzniecību un attīstību 2007. gadā un Kārnegī fonda 2006. gada marta ziņojumā „Dohas sarunu kārtas ieguvēji un zaudētāji” dotos provizoriskos aprēķinus attiecībā uz paredzamo IKP pieaugumu jaunattīstības valstīs pēc Dohas sarunu kārtas pabeigšanas, kā arī UNCTAD dažādās publikācijas par starptautiskās tirdzniecības ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā,
– having regard to estimations by UNCTAD in its 2007 Trade and Development Report and in the Carnegie Endowment report ‘Winners and Losers of the Doha Round’ of March 2006 with regard to projected GDP growth of developing countries as result of the conclusion of the Doha Round, as well as various UNCTAD publications on the contribution of international trade in reaching the Millennium Development Goals,
– ņemot vērā 2009. gada 2. decembrī notikušās PTO Septītās ministru konferences priekšsēdētāja kopsavilkumu,
– having regard to the chairman’s summary of the Seventh WTO ministerial Conference of 2 December 2009,
A. tā kā Dohas Attīstības programmu (DAP) uzsāka 2001. gadā, lai radītu jaunas tirdzniecības iespējas, stiprinātu daudzpusējās tirdzniecības noteikumus, novērstu pastāvošo nelīdzsvarotību tirdzniecības sistēmā un tirdzniecību padarītu par ilgtspējīgas attīstības veicinātāju, koncentrējoties uz jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu (VAV), ekonomisko integrāciju;
A. whereas the Doha Development Round (DDA) was launched in 2001 with the objectives of creating new trading opportunities, strengthening multilateral trade rules, addressing current imbalances in the trading system and putting trade at the service of sustainable development, with an emphasis on the economic integration of developing countries, especially the least developed countries (LDCs),
B. tā kā DAP uzsāka 2001. gadā, nenodrošinot jaunattīstības valstu pilnīgu piekrišanu visām šīs programmas sadaļām; tā kā galīgo lēmumu par DAP saturu pieņēma PTO Piektajā ministru konferencē 2003. gadā Kankūnā, pēc dramatiskās situācijas, kad sēžu zāli atstāja PTO pārstāvēto Āfrikas valstu delegācijas; tā kā DAP sarunas divreiz tika pārtrauktas — 2006. un 2008. gadā — un jau veselu gadu tās atrodas strupceļā;
B. whereas the DDA was launched in 2001 without the full consent of the developing countries on all its content; whereas the final decision on the content of the DDA was taken at the Fifth WTO Ministerial Conference 2003 in Cancun after a dramatic walk-out by African WTO member states; whereas the DDA negotiations have been interrupted twice, in 2006 and 2008, and have been in a continuous stalemate for one year,
C. tā kā pēdējo piecu gadu laikā DAP attīstības jomai lēnām, bet nemitīgi pievērš arvien mazāk uzmanības, un no tā jo īpaši cieš vismazāk attīstītās valstis, arī tādēļ, ka tiek samazināti jaunattīstības valstīm paredzētie īpašas un diferencētas pieejas pasākumi, saglabājot tikai dažus neefektīvus pasākumus;
C. whereas over the last five years the development content of the DDA has been slowly but continuously sidelined to the disadvantage of the least developed countries in particular, among other things through the reduction of the Special and Differential Treatment (SDT) measures for developing countries to just a few ineffective measures,
D. tā kā pētījumos, tostarp UNCTAD , Pasaules Bankas, Aizjūras attīstības institūta un Kārnegī fonda pētījumos, par DAP iespējamo ietekmi uz jaunattīstības valstīm veiktie aprēķini liecina, ka šīs programmas ietekme uz jaunattīstības valstu ĪKP pieaugumu būs visai niecīga, gandrīz visām VAV tā nepārsniegs 0,5 %, pozitīvi ietekmējot galvenokārt tikai trīs jaunās tirgus ekonomikas valstis — Ķīnu, Brazīliju un Indiju bet dažās vismazāk attīstītajās valstīs IKP pat samazināsies;
D. whereas prognostic studies about the results of the DDA for developing countries by bodies including UNCTAD, the World Bank, the Overseas Development Institute and the Carnegie Endowment, concur in their estimations that the GDP growth-effect for developing countries will be marginal, resulting in almost all LDCs in less than one half of one percent, and accruing mainly to the three emerging economies of China, Brazil and India, while some least developed countries will even experience a negative growth effect,
E. tā kā pieņēmumiem par DAP ietekmi uz sociālo un apkārtējo vidi trūkst nopietna ilgtspējības ietekmes novērtējuma, ko, gatavojot jaunus priekšlikumus, būtu atjauninājušas DAP darba grupas, kuras nodarbojas ar jautājumiem saistībā ar lauksaimniecības un nelauksaimnieciskajām precēm un pakalpojumiem;
E. whereas assumptions about the social and environmental effects of the DDA suffer from the lack of a serious Sustainability Impact Assessment (SIA), updated for new proposals in the DDA working groups on Agricultural, Non-Agricultural Manufactured Goods, and Services,
F. tā kā stāvoklis pasaulē pēc DAP uzsākšanas 2001. gadā ir ārkārtīgi mainījies, radot jaunus izaicinājumus un izvirzot jaunus vispārējus politiskos mērķus, piemēram, pretoties arvien straujākajām klimata pārmaiņām, satriecošajam pārtikas trūkumam daudzās nabadzīgajās valstīs, krīzes radītajam lielajam vērtības zudumam finanšu nozarē un ekonomikas krīzes izraisītajiem jaunajiem sociālo problēmu viļņiem visā pasaulē;
F. whereas the global situation since the launch of the DDA in 2001 has shifted dramatically, posing new challenges and setting new global political goals, for example in confronting accelerating climate change, devastating food shortages in many poor countries, major value losses in the financial crisis, and new global waves of social hardships in the economic crisis,
G. tā kā pēdējos desmit gados arvien vairāk tiek noslēgti divpusēji tirdzniecības nolīgumi, ar kuriem neatlaidīgi cenšas pilnībā liberalizēt tirgus, iznīcinot līdzvērtīgus daudzpusējas konkurences apstākļus un noliedzot DAP paredzēto pazemināto tarifu nozīmi, kā arī daudzpusējas tirdzniecības nolīgumu nozīmi kopumā; tā kā ES kopš 2006. gada, kad tika pieņemta Globālās Eiropas stratēģija, ir uzsākusi īstenot intensīvu divpusējās tirdzniecības politiku;
G. whereas the last ten years have seen the proliferation of bilateral trade agreements which are aggressively pursuing the complete deregulation of markets, destroying the multilateral level playing field and cancelling out the significance of tariff reductions through the DDA and the importance of multilateral trade rules in general; whereas the EU has embarked on an aggressive bilateral trade policy since its 2006 ‘Global Europe’ strategy,
H. tā kā klimata pārmaiņu, sociālās atstumtības, arvien pieaugošā trūkuma un smagās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās vispārējās problēmas prasa radikāli mainīt PTO noteikumus, kuru dēļ bieži vien šīs problēmas tikai saasinājās, un izveidot jaunu globālās ekonomikas pārvaldības sistēmu, atbilstīgi kurai PTO un daudzpusēju tirdzniecības noteikumu izstrāde tiek cieši iekļauta ANO sistēmā un saskaņota ar citiem vispārējiem publiskās politikas mērķiem,
H. whereas the manifest global challenges with regard to climate change, social exclusion, extended famines and the depth of the financial and economic crises call for a reversal of WTO rules, which often have exacerbated these problems, and for a new system of global economic governance in which the WTO and the setting of multilateral trade rules are firmly anchored in the system of the United Nations, and made coherent with other global public policy goals,
8. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PTO ģenerāldirektoram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Director-General of the WTO.
9.12.2009 B7-0197/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0230/2009 un B7‑0231/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
9.12.2009 B7-0197/2009 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0230/2009 and B7‑0231/2009
PE432.819v01-00 B7‑0197/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par nepieciešamajiem juridiskā pamata uzlabojumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Regula (EK) Nr. 1049/2001
PE432.819v01-00 B7‑0197/2009 European Parliament resolution on improvements needed to the legal framework for access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) 1049/2001
F. tā kā saskaņā ar jauno LES un Eiropas Kopienu Tiesas praksi Saskaņā ar EKT spriedumu M. Turco lietā (apvienotās lietas C-39/05 P un C-52/05 P) ņem vērā „priekšrocības, kuras (...) izriet no pieaugošās pārskatāmības, proti, labākas pilsoņu piedalīšanās lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī lielākas pārvaldes sistēmas leģitimitātes, efektivitātes un atbildības pilsoņu priekšā demokrātiskā iekārtā”.
F. whereas according to the new TEU and the case law of the Court of Justice As stated by the ECJ in the 'Turco' Judgment (joined cases C-39/05 P and C-52/05 P), 'openness (…) enables citizens to participate more closely in the decision-making process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is more effective and more accountable to the citizen in a democratic system' .
I. tā kā atklātības un pārskatāmības principiem ir jāvalda ne tikai lēmumu pieņemšanas procesā, bet tiem ir jānosaka arī veids, kādā dokumentu izstrādā un papildina ar visu informāciju, kas vajadzīga, lai ES iedzīvotāju un dalībvalstu parlamentu interesēs nodrošinātu atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes kritērijiem, un tā kā tam ir jāattiecas arī uz tiesu iestādēm; tā kā pārskatāmība un dokumentu pieejamība ir jānodrošina saistībā ar to, kā visos līmeņos tiek īstenota ES politika un kā tiek izmantoti ES līdzekļi;
I. whereas openness and transparency principles should govern not only the decision-making process but also the way in which a text is drafted and accompanied by all the information needed to meet the criteria of proportionality and subsidiarity, in the interests of EU citizens and national parliaments, and whereas this should also be the case for the judiciary; whereas transparency and access to documents should also be guaranteed in relation to how EU policies are implemented at all levels and how EU funds are used,
J. tā kā ir jāīsteno ilgi gaidītie tiesiskie, finanšu un rīcības pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi gan iekšējo dienestu, gan ārējo interešu grupu dokumenti, kas saistīti ar noteiktu likumdošanas procedūru, ir precīzi un savlaicīgi pieejami, un tā kā šai informācijai jābūt pieejamai iestāžu tīmekļa vietnē, kurā apvienoti iestāžu iekšējie reģistri (piemēram, OPOCE nesen uzlabotā EUR-LEX tīmekļa vietne); tā kā atbilstīgi tam ir jāgroza iekšējie noteikumi un drīz jāvienojas par saistošiem iestāžu nolīgumiem, ņemot vērā LESD 295. pantu;
J. whereas long-awaited legal, financial and operational measures should be taken in order to make accessible, in a clear and timely manner, all the relevant documents relating to a specific legislative procedure, whether originating from internal departments or from outside interest groups, and this information should be made available on an inter-institutional Internet site interconnecting the Institutions' internal databases (such as OPOCE's newly improved EUR-LEX site); whereas internal regulations should be amended accordingly and binding interinstitutional agreements should soon be negotiated on the basis of Article 295 of the TFEU,
e) pilnīgā saskaņā ar demokrātijas principiem un tiesiskumu nosakot vispārējos principus un ierobežojumus, kas, pamatojoties uz sabiedrības vai privātajām interesēm, reglamentē piekļuvi dokumentiem, kuri ārkārtas gadījumos klasificēti kā sevišķi slepeni, slepeni vai konfidenciāli, lai aizsargātu ES būtiskās intereses (jo īpaši sabiedrības drošības, aizsardzības un militārajos jautājumos);
(e) establishing, in full compliance with the principles of democracy and the rule of law, the general principles and restrictions on grounds of public or private interest limiting access to documents to be classified, exceptionally, as 'Top Secret', 'Secret' or 'Confidential' in order to protect the EU's essential interests (in particular public security, defence and military matters);
g) nodrošinot, ka ES pārskatāmības principus atklāti piemēro dokumentiem, kas saistīti ar starptautiskām sarunām;
(g) ensuring that EU standards of transparency apply unreservedly to documents relating to international negotiations;
h) nodrošinot, ka Eiropas Parlaments Eiropas Savienībā rāda piemēru, nodrošinot pēc iespējas lielāku atklātību, pārskatāmību un dokumentu, informācijas un datu pieejamību visās jomās;
(h) ensuring that the EP leads by example in the EU by maintaining the greatest possible openness, transparency and access to documents, information and data in all fields;
9.12.2009 B7-0198/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0230/2009 un B7‑0231/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
9.12.2009 B7-0198/2009 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0230/2009 and B7‑0231/2009
PE432.820v01-00 B7‑0198/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par nepieciešamajiem juridiskā pamata uzlabojumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Regula (EK) Nr. 1049/2001
PE432.820v01-00 B7‑0198/2009 European Parliament resolution on improvements needed to the legal framework for access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) No 1049/2001
D. tā kā pilnīgu Eiropas Kopienas integrēšanos Eiropas Savienībā, kā arī tā starpvaldību režīma atcelšanu, kuru joprojām piemēroja tiesu iestāžu un policijas sadarbībai krimināllietās, veicināja dalībvalstu vēlme „turpināt uzlabot iestāžu demokrātisku un efektīvu darbību” (LES preambula);
D. whereas the full integration of the European Community into the EU, as well as the abolition of the intergovernmental regime still applied to judicial and police cooperation in criminal matters, was driven by the Member States' willingness 'to enhance further the democratic and efficient functioning of the institutions' (Preamble to the TEU) ,
b) saskaņā ar jaunajām Līgumos iekļautajām definīcijām grozot noteikumus, kas saistīti ar likumdošanas un neleģislatīvajām procedūrām;
(b) amending the provisions dealing with legislative and non-legislative procedures in accordance with the new definitions contained in the Treaties;
c) atbilstīgi nesenajai EKT praksei atjauninot noteikumus, ar ko it īpaši nosaka, kā likumdošanas procesā tiek apstrādāti iestāžu iekšējie dokumenti, tostarp Juridiskā dienesta atzinumi, dokumenti un informācija, kas saistīta ar dalībvalstu pārstāvju darbu, kad viņi darbojas Padomē, ar personas datu un saimniecisko interešu aizsardzību un iestāžu reģistru saturu;
(c) updating, on the basis of the recent ECJ case law, the rules which deal in particular with the treatment of internal documents, including Legal Service opinions, in the legislative process, documents and information relating to the work of Member State representatives acting as members of the Council, the protection of personal data and commercial interests, the content of the institutions' registers, etc.;
e) tikai izņēmuma kārtā un pilnīgā saskaņā ar demokrātijas principiem un tiesiskumu nosakot vispārējos principus un ierobežojumus, kas, pamatojoties uz sabiedrības vai privātajām interesēm, reglamentē piekļuvi dokumentiem, kuri klasificēti kā sevišķi slepeni, slepeni vai konfidenciāli, lai aizsargātu ES sabiedrības intereses un katra indivīda tiesības uz privātumu un neaizskaramību;
(e) establishing, on a purely exceptional basis and in full compliance with democratic principles and the rule of law, the general principles and restrictions on grounds of public or private interest limiting access to documents to be classified as 'Top Secret', 'Secret' or 'Confidential' in order to protect the EU's interests and the privacy and integrity of individual persons;
f) definējot principus, ko saskaņā ar LESD 295. pantu varētu noteikt iestāžu nolīgumos, lai saskaņoti īstenotu arī jauno regulējumu par labāku likumdošanu;
(f) defining the principles which could be developed by means of interinstitutional agreements under Article 295 TFEU with a view also to implementing in a coordinated way the new regulation on better lawmaking;
g) veicinot ES dokumentu pieejamību ar lietotājam piemērotāku sistēmu palīdzību;
(g) making EU documents more accessible by creating more user-friendly systems;
9.12.2009 B7-0199/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumu B7‑0232/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
9.12.2009 B7-0199/2009 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0232/2009
PE432.821v01-00 B7‑0199/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Dohas attīstības programmas perspektīvām pēc PTO Septītās ministru konferences
PE432.821v01-00 B7‑0199/2009 European Parliament resolution on the prospects for the Doha Development Agenda (DDA) following the Seventh WTO Ministerial Conference
– ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2009. gada janvāra ziņojumu par pasaules nodarbinātības tendencēm,
– having regards to the ILO report on Global Employment Trends of January 2009,
A. tā kā Dohas sarunu kārta tika sākta, par mērķi nosakot to pašreizējo nepilnību novēršanu starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kuras radās pārliecības dēļ, ka uz taisnīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem balstīta daudzpusēja sistēma var veicināt taisnīgu tirdzniecību, stimulējot visu kontinentu attīstību;
A. whereas the Doha Round was launched with the declared objective of rectifying the existing imbalances in the international trade system, arising from the conviction that a multilateral system, based on more just and equitable rules, can contribute to fair trade at the service of the development of all continents,
B. tā kā realitātē sarunas ļoti atšķīrās, jo par svarīgāku mērķi rūpnieciski visattīstītāko valstu vadībā bija izvirzīta kompetence attiecībā uz piekļuvi tirgiem; tā kā Globālās Eiropas direktīvas pieņemšana ir devusi ieguldījumu šīs ievirzes akcentēšanā, kas nāk par labu uzņēmumu interesēm, neievērojot visus pārējos ES mērķus, pilsoņu un jaunattīstības valstu intereses;
B. whereas the reality of the negotiation has been very different because, under the leadership of the main industrialised countries, the competence for market access has dominated all other objectives; whereas the adoption of the Global Europe directive has contributed to accentuating this orientation, to the advantage of corporate interests, ignoring all other objectives of the EU, the interests of its citizens and those of developing countries,