natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis prasīt, lai ziņojumos, kas sniedzami pēc konkrētu tiesību aktu ieviešanas, tiktu iekļauts vairāk informācijas, tā risinot tiesību aktu “uzlabošanas” problēmu; uzskata, ka minētās pretrunas ir iespējams ievērojami mazināt, izvirzot dalībvalstīm prasību sniegt pamatotu atzinumu ar paskaidrojumu, kāpēc pieņemts lēmums noteikt augstākus standartus, nekā paredzēts ieviešamajās direktīvās;
Calls on the Commission and Member States to introduce more information in reporting requirements after implementing specific legislation to tackle the problem of ‘gold-plating’; considers that discrepancies can be significantly reduced if Member States are required to provide reasoned opinions explaining their decision to go beyond the standards set in the directives being implemented;
mudina Komisiju turpināt īstenot nozaru plānos ierosinātos administratīvā sloga mazināšanas pasākumus;
Urges the Commission to continue to implement sectoral plan measures to reduce administrative burdens;
uzskata, ka līdz ar administratīvā sloga samazināšanu un tiesību aktu vienkāršošanu nedrīkstētu pazemināties standarti, kas noteikti pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos;
Considers that the process of reducing administrative burden and simplifying legislation should not lead to a lowering of the standards laid down in the current legislation;
aicina Komisiju, izvirzot apspriešanai likumdošanas priekšlikumu projektus, labāk izmantot baltās grāmatas; uzskata, ka, rīkojoties šādi, tiesību aktu priekšlikumi likumdošanas procesā būs retāk jāpārstrādā būtiski vai pat pilnībā; turklāt uzskata, ka tas palīdzētu novērtēt ierosināto tiesību aktu proporcionalitāti, kas bieži vien ir sarežģīti, ja priekšlikumi sākotnēji tiek iesniegti zaļās grāmatas formātā, kur ieskicēti vienīgi to galvenie elementi;
Calls on the Commission to make better use of White Papers presenting draft legislative proposals for consideration; considers that this would reduce the frequency with which proposals have to undergo substantial, if not wholesale, revision during the legislative process; further considers that this would aid evaluation of the proportionality of suggested legislation, which is often difficult when only outline proposals are presented initially in Green Paper form;
uzskata ‐ lai Eiropas tiesību akti būtu efektīvāki, jāuzlabo informēšana par likumdošanas procesu un likumdošanas priekšlikumiem, jo no iestāžu publikācijām uzņēmumiem un pilsoņiem ne vienmēr ir skaidrs, tieši kādas tiesību normas galu galā ir pieņemtas;
Considers that, in order for European legislation to function better, communication about the legislative process and legislative proposals should be improved, because the reports emanating from the institutions often make it unclear to businesses and the public exactly what legislation has ultimately been adopted;
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt apspriežu procedūru un atbalsta lēmumu pagarināt minimālo apspriešanas termiņu līdz 12 nedēļām; tomēr uzsver, ka ir labāk jāiesaista visas ieinteresētās personas, un uzskata, ka Komisijai vajadzētu izpētīt integrējošu izpratnes veicināšanas procedūru ieviešanas metodes; uzskata, ka šādas procedūras ietvaros varētu apzināt attiecīgajā politikas jomā un priekšlikumos ieinteresētās personas dalībvalstu un Eiropas līmenī un mēģināt tās nepastarpināti iesaistīt apspriešanas procesā;
Welcomes the Commission's commitment to review its consultation procedure, and endorses the decision taken to extend the minimum period of consultation to 12 weeks; stresses, however, that there is a need to better involve all stakeholders and considers that the Commission could explore methods of introducing inclusive awareness-raising procedures; considers that such a procedure could include identifying national and European stakeholders of interest to relevant policy fields and proposals and seeking to involve them directly in the consultation process;
uzsver, ka atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ir galvenais priekšnoteikums pilsoniskās sabiedrības intensīvākai iesaistīšanai tiesību normu izstrādāšanā un pārvaldībā;
Stresses that open, transparent and regular dialogue is a basic precondition for greater involvement of civil society in the process of shaping legislation and governance;
uzskata, ka tāda sistemātiska metode kā šī visām ieinteresētajām pusēm un attiecīgajiem dalībniekiem ļautu atbilstīgi integrētās pieejas principiem politikas izstrādes nolūkā plaši analizēt ierosināto tiesību aktu iespējamo ietekmi uz sociālo jomu, ekonomiku un vidi;
Suggests that a systematic method such as this would allow all interested parties and relevant stakeholders to provide a broad analysis of possible social, economic and environmental impacts of proposed legislation, to the benefit of policy formulation, adhering to the principles of an integrated approach;
uzskata, ka asimetriskās metodes un veidi, kā pašreiz norisinās apspriešana, nerosina visas ieinteresētās personas sniegt atbildes; norāda, ka respondenti bieži pauduši neapmierinātību par tiešsaistē aizpildāmo anketu formu un saturu; izsaka pieņēmumu, ka ar vienotu pieeju atbilžu sniegšanu varētu padarīt vienkāršāku, ieviešot standartizētu veidu, kā apspriešanas procedūrā sniedzamas atbildes, un šādi arī varētu iegūt detalizētākas un pamatotākas atbildes, kas aptvertu plašu apspriešanai izvirzīto iespējamo politisko jautājumu un variantu spektru;
Considers that the current asymmetric methods and forms of consultation do not encourage responses from all interested stakeholders; notes the dissatisfaction often expressed by respondents regarding the form and content of online questionnaires; suggests that a common approach involving a standard form for responses to consultations would simplify matters for respondents and encourage receipt of a more detailed and reasoned selection of responses, covering the variety of potential policy issues and options consulted upon;
īpaši aicina Komisiju sabiedriskās apspriešanas gaitā un rezultātu publikācijās efektīvi veicināt daudzvalodības principa izmantošanu, jo tas ir priekšnoteikums plašai visu Eiropas ieinteresēto personu līdzdalībai;
In particular, calls on the Commission to effectively mainstream multilingualism in the running and publication of the results of public consultations, as a prerequisite for extensive involvement of all the European stakeholders;
pauž bažas par to, ka apspriežamie dokumenti kļūst arvien sarežģītāki, un uzskata, ka būtu jācenšas tos vienkāršot, tostarp pastiprināti izmantot baltās grāmatas, lai rosinātu attiecīgo ieinteresēto personu reakciju un palīdzētu sniegt atbildes, vienlaikus uzlabojot šo dokumentu pieejamību iedzīvotājiem; ierosina Komisijai izpētīt iespējas ieviest “saprotamības testu”, lai nodrošinātu, ka apspriežamie dokumenti ir viegli saprotami un ka uz tiem nav grūti atbildēt;
Expresses concern at the increasing complexity of consultation documents, and considers that efforts should be made, including the increased use of White Papers, to simplify them so as to aid and encourage responses from the relevant stakeholders, while increasing their accessibility for citizens; suggests that the Commission should investigate whether a ‘clarity test’ could be introduced, to ensure that consultation documents are easy to understand and reply to;
pauž nožēlu, ka, pēc aptaujāto respondentu domām, pašreiz Komisijas atbildes un reakcija uz sabiedriskajām apspriešanām bieži vien nav apmierinoša; mudina Komisiju pēc apspriešanai atvēlētā laikposma beigām uzlabot saziņu ar sabiedrību un sniegt atbildes uz galvenajiem respondentu izvirzītajiem jautājumiem;
Regrets that currently the response and feedback given by the Commission to consultations is frequently seen as unsatisfactory by respondents; urges the Commission to improve its communication after the consultation period has closed, and to provide feedback on the main issues raised by all respondents;
uzsver ‐ lai nodrošinātu lietpratīga regulējuma programmas vispārīgo mērķu sasniegšanu, ir svarīgi garantēt, ka Komisijas ietekmes novērtējumos veiktā analīze ir neatkarīga un ticama, un atkārtoti uzsver, ka Parlamenta nostāja attiecībā uz šo jautājumu ir izklāstīta 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā;
Underlines the importance of guaranteeing the independence and credibility of the analyses carried out in the Commission's impact assessments so as to secure the overall goals of the smart regulation agenda, and reiterates Parliament's position on the issue as set out in its resolution of 8 June 2011;
domājot par Eiropas konkurētspējas stiprināšanu, ierosina, ka, izstrādājot ietekmes novērtējumus, vajadzētu konstatēt gan pozitīvo, gan negatīvo ietekmi, kāda attiecīgajiem pasākumiem būtu uz konkurētspēju un izaugsmi Eiropas Savienībā; uzskata, ka, ciktāl iespējams, šī ietekme būtu pilnībā jāraksturo ar kvantitatīviem rādītājiem;
Suggests in the context of strengthening European competitiveness that impact assessments should identify the particular effects – both positive and negative – that measures will have on competitiveness and growth within the European Union; considers that these effects should as far as possible be fully quantified;
stingri atbalsta ierosinājumu, ka tajos gadījumos, kad jauni tiesību akti uzņēmumiem rada izmaksas, būtu jānosaka līdzvērtīga kompensācija, pēc iespējas samazinot normatīvo slogu citviet; uzskata, ka turpmākajās programmās tam jābūt vienam no svarīgākajiem aspektiem, tā kopumā mazinot uzņēmumiem uzlikto slogu un uzlabojot tiesisko regulējumu;
Strongly endorses the proposal that, where new laws impose a cost on businesses, equivalent cost offsets should be identified, which would reduce as far as possible the regulatory burden elsewhere; considers this to be a key aspect of future programmes which will reduce burdens and improve the regulatory framework for businesses as a whole;
norāda, ka aplēstās administratīvā un regulatīvā sloga izmaksas drīzāk vajadzētu norādīt neto nevis bruto skaitļos;
Points out that the assessed weight of administrative and regulatory burdens should be expressed in net rather than gross figures;
mudina Komisiju, lai tā, izstrādājot jaunus tiesību aktus, vislielāko uzmanību pievērš to iespējamai ietekmei uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina Komisiju censties atbrīvot MVU no regulējuma, ja attiecīgie noteikumi šos uzņēmumus skartu nesamērīgi un ja nav pārliecinoša iemesla, kādēļ šie uzņēmumi būtu jāiekļauj tiesību akta darbības jomā; ar lielu pārliecību uzskata, ka šādi atviegloti noteikumi labvēlīgi ietekmētu regulējuma īstenošanu un izmantojamību, it īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; aicina ES iestādes ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kurā tiem noteikta prasība censties nenoteikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucētu MVU izveidei un attīstībai;
Urges the Commission, when formulating new legislation, to place the utmost importance on its possible impact on small and medium-sized enterprises; calls on the Commission to seek to exempt SMEs from regulation where provisions would disproportionately affect them and there is no robust reason for including them in the scope of the legislation; strongly believes that such mitigation provisions would have a positive effect on the implementation and usability of regulation, particularly for small and micro-sized enterprises; calls on all EU institutions to abide by Article 153(2b) of the TFEU, which requires them to avoid passing laws which impose administrative, financial and legal constraints that hold back the creation and development of SMEs;
šajā sakarībā uzskata, ka līdz ar Mazās uzņēmējdarbības aktu pieņemtajam MVU testam ir ļoti svarīga nozīme, un sagaida, ka Komisija pilnībā izmantos šo testu; uzsver, ka Komisijai tās direktorātos jānodrošina konsekvents MVU testa piemērojums, un mudina dalībvalstis paredzēt līdzīgu pieeju valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procedūrās; aicina parlamentārās komitejas pēc tam, kad par normatīvajiem ziņojumiem attiecīgajā komitejā ir noticis balsojums un tie ir iesniegti apstiprināšanai plenārsēdē, šiem ziņojumiem piemērot principus, ko piemēro pārbaudēm par ietekmi uz MVU;
Takes the view in this regard that the SME test adopted in the Small Business Act has a key role to play, and expects the Commission to make full use of the test; stresses the need for the Commission to ensure consistent application of the SME test across Directorates within the Commission, and encourages the Member States to include similar considerations in their national decision-making processes; calls on all the parliamentary committees to apply the principles of the SME test to legislative reports when they have been voted on by the relevant committee and are being submitted to plenary for approval;
pieņem zināšanai, ka Komisija ir paredzējusi vēl 2011. gadā iesniegt priekšlikumu par alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu piemērošanu, lai nodrošinātu ātru un efektīvu piekļuvi strīdu ārpustiesas izšķiršanas procedūrai;
Notes the Commission's intention to submit later in 2011 a legislative proposal on the use of alternative dispute settlement mechanisms, with a view to securing rapid and effective access to the out-of-court settlement of disputes.
prasa, lai Padome seko pašas izteikumiem Iestāžu nolīguma 34. punktā par tiesību aktu labāku izstrādi un lai dalībvalstis sagatavo un publisko tabulas, kuras atspoguļo saikni starp direktīvām un dalībvalstu transponēšanas pasākumiem; uzsver, ka šādām atbilstības tabulām ir būtiska nozīme, lai radītu pārredzamu priekšstatu par to, kā ES direktīvās iekļautās prasības tiek transponētas dalībvalstu tiesību aktos; uzsver, ka atbilstības tabulu izmantošana var būt noderīgs līdzeklis, lai konstatētu pretrunas un tiesību aktu “uzlabošanas” gadījumus;
Demands that the Council, in accordance with its own statement in point 34 of the Interinstitutional Agreement on better law-making, require Member States to draw up and publish tables illustrating the correlation between directives and national transposition measures; stresses that such correlation tables are essential in order to provide transparency on how national law transposes the obligations in EU directives; emphasises that the use of correlation tables can play a useful role in identifying discrepancies and cases of gold-plating;
aicina Komisiju par pamatu izmantot veiksmīgās labākas tiesību aktu izstrādes un dalībvalstu pārvaldības vienkāršošanas programmas, kā arī plaši piemērot elektroniskās procedūras;
Calls on the Commission to build on the successful programmes of better lawmaking and of administrative simplification in the Member States, including the extensive use of electronic procedures;
uzsver, ka, grozot tiesību aktus, vienmēr būtu jāizmanto pārstrādāšanas metode; tajā pašā laikā atzīst un respektē Komisijas tiesības likumdošanas procesā;
Stresses that the recasting technique should always be used when amending legislation; at the same time recognises and respects the Commission's rights in the legislative process;
aicina Padomi un Komisiju konstruktīvi sadarboties ar Parlamentu, lai nodrošinātu jaunās deleģēto un īstenošanas aktu sistēmas nevainojamu darbību praksē;
Calls on the Council and the Commission to work together with Parliament in a constructive manner in order to ensure that the new system of delegated and implementing acts works smoothly in practice;
prasa Komisijai jo īpaši pārskatīt visus finansējuma noteikumus, lai samazinātu administratīvo slogu personām, kas pieprasa ES subsīdijas, lai visu pieteikuma iesniegšanas procedūru tādējādi padarītu efektīvāku;
Asks the Commission to review, in particular, all the funding regulations in order to reduce the administrative burden for applicants for EU subsidies with a view to making the whole application procedure more efficient;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja personīgo atbalstu lietpratīga regulējuma programmai; uzskata, ka jautājums ir pietiekami svarīgs, lai prasītu no Komisijas patiesu politisko vadību, šim jautājumam arī turpmāk atvēlot nozīmīgu vietu politiskā darba kārtībā, un šajā sakarībā ierosina nodot lietpratīga regulējuma programmu kāda komisāra pārziņā, nosakot to par attiecīgā komisāra kompetences jomas svarīgāko aspektu; uzskata, ka Parlamentam savukārt būtu jāizpēta, ar kādām metodēm panākt, lai komitejas piešķir lielāku nozīmi labākai tiesību aktu izstrādei, un uzskata, ka būtu jāturpina apsvērt iespēju šā jautājuma izskatīšanai rīkot kopīgas komiteju sanāksmes;
Welcomes the personal support the President of the Commission has given to the Smart Regulation agenda; considers the issue to be of sufficient importance that real political leadership is required from the Commission to keep this issue high on the political agenda, and in this regard suggests that the agenda be brought forward as a key part of the portfolio for one of the College of Commissioners; notes that, for its part, Parliament should investigate methods to increase the importance attached to better law-making within its committees, and considers that the use of inter-committee meetings to address this issue requires further consideration;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija, balstoties uz atsevišķiem svarīgākajiem gadījumiem, turpina izskatīt subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu Savienības iestādēs un valstu parlamentos, tādējādi ziņojumu par tiesību aktu labāku izstrādi padarot saprotamāku;
Appreciates the Commission's continuation of its practice of examining the application of the principles of subsidiarity and proportionality by the Union institutions and the national parliaments on the basis of individual ‘key cases’, thus improving the clarity of the ‘Better Lawmaking’ report;
apņemas arī turpmāk modri uzraudzīt, kā Komisija īsteno lietpratīga regulējuma programmu, un ar nepacietību gaida 2012. gada otrajā pusē paredzamo progresa ziņojumu;
Undertakes to remain vigilant in monitoring the Commission's implementation of the smart regulation agenda, and looks forward to the progress report scheduled for the second half of 2012;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. septembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2010. gadā ( 2010/2295(INI) )
European Parliament resolution of 14 September 2011 on the activities of the Committee on Petitions in 2010 ( 2010/2295(INI) )
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,
having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 24., 227., 258. un 260. pantu,
having regard to Articles 24, 227, 258 and 260 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,
having regard to Articles 10 and 11 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A7-0232/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Petitions ( A7-0232/2011 ),
atzīstot lūgumrakstu procedūras nozīmi un īpašās pilnvaras, kurām atbildīgajai komitejai būtu jādod iespēja noskaidrot un sniegt risinājumus ES pilsoņiem, kas Parlamentam iesnieguši lūgumrakstus, un aizstāvēt viņus,
bearing in mind the importance of the petitions process and its specific attributes, which should enable the committee responsible to seek and provide solutions and to defend EU citizens who petition Parliament,
tā kā ir jāveicina pilsoņu līdzdalība Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā, lai pastiprinātu tā leģitimitāti un atbildības līmeni;
whereas it is necessary to increase citizen participation in the EU decision-making process, with a view to reinforcing its legitimacy and accountability,
tā kā Parlaments tieši pārstāv ES iedzīvotājus un tiesības iesniegt lūgumrakstus ir līdzeklis, kā iedzīvotājiem vērsties pie saviem pārstāvjiem gadījumos, ja viņi uzskata, ka ir aizskartas viņu tiesības, un ja viņu lūgumraksta tēma ir Eiropas Savienības kompetences jomā;
whereas citizens of the EU are directly represented by Parliament, and the right of petition offers them the means to address their representatives if they consider that their rights have been infringed and if the subject of their petition comes within the field of activity of the European Union,
tā kā Eiropas tiesību aktu piemērošana tieši ietekmē ES pilsoņus un iedzīvotājus un tā kā tieši viņi var labāk novērtēt šo aktu efektivitāti un trūkumus, kā arī ziņot par pamanītajām nepilnībām, kas jānovērš, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu labāku piemērošanu dalībvalstīs, un tā kā Lūgumrakstu komitejai būtu jākļūst par primāro kontaktpunktu;
whereas the implementation of European legislation has a direct impact on EU citizens and residents, who are the best placed to assess its effectiveness and its shortcomings and to signal remaining loopholes that need to be closed to ensure better implementation of EU legislation by the Member States, and whereas the Committee on Petitions should become a priority contact,
tā kā ar Lūgumrakstu komitejas starpniecību Parlamentam ir jāizpēta šie jautājumi un jāsniedz iedzīvotājiem paši piemērotākie risinājumi, tādēļ tas pastiprina sadarbību ar Komisiju, Ombudu, citām Parlamenta komitejām, Eiropas iestādēm, aģentūrām, tīkliem un dalībvalstīm;
whereas Parliament, through its Committee on Petitions, is obliged to investigate such issues and offer citizens the most appropriate remedies, and is therefore stepping up cooperation with the Commission, the European Ombudsman, other parliamentary committees, European bodies, agencies and networks and Member States,
tā kā dalībvalstis dažkārt tomēr izrāda nevēlēšanos aktīvi sadarboties ar atbildīgo komiteju, neapmeklējot komitejas sanāksmes vai neatbildot uz izsūtītajām vēstulēm; tā kā tas norāda uz lojālas sadarbības trūkumu ar šo institūciju;
whereas, however, in some cases Member States remain reluctant to cooperate actively with the responsible committee, and fail, for example, to attend meetings of the committee or to reply to letters sent to them; whereas this denotes a failure to cooperate with the institution in good faith,
tā kā sadarbība ar daudzām dalībvalstīm tomēr ir labā līmenī un tās sadarbojas ar Parlamentu, lai reaģētu uz pilsoņu bažām, kas izteiktas, izmantojot lūgumrakstu procedūru;
recognising, however, that many Member States demonstrate a good level of cooperation and work with Parliament in an effort to respond to the concerns of citizens as expressed through the petitions process,
atzīstot Komisijas dienestu sniegto ieguldījumu lūgumrakstu izskatīšanas procesā, veicot daudzu saņemto lūgumrakstu iepriekšēju novērtējumu;
recognising the contribution made to the petitions process by the services of the Commission, which provide preliminary assessments of many petitions received,
tā kā lūgumrakstu specializācijas līmeņa un izskatīto tēmu daudzveidības dēļ būtu jāpastiprina sadarbība ar citām parlamentārajām komitejām, lai uzklausītu šo komiteju viedokli, jo tas nepieciešams lūgumrakstu sekmīgai izskatīšanai;
whereas the degree of specialisation of petitions and the wide variety of issues addressed necessitates closer cooperation with the other parliamentary committees, so that their opinions – which are indispensible in dealing with petitions properly – may be requested,
tā kā Parlamentā saņemto lūgumrakstu skaits 2010. gadā bija nedaudz mazāks nekā 2009. gadā (attiecīgi 1655 un 1924 lūgumraksti; 14 % samazinājums);
whereas the number of petitions received by Parliament in 2010 was slightly lower than that recorded in 2009 (i.e. 1 655 as compared with 1 924 – a drop of 14 %),
tā kā ir izveidojusies laba sadarbība ar Parlamenta atbildīgajiem dienestiem ‐ 2010. gadā netika reģistrēta 91 pilsoņu iesniegtā sūdzība (4,7 %), jo tās neatbilda minimālajām prasībām, kas noteiktas lūgumrakstam, šādā veidā ievērojot 2009. gada ziņojumā minētos ieteikumus par to, ka lūgumraksti, kas neatbilst minimālajām prasībām, nebūtu jāreģistrē;
whereas successful cooperation with the relevant services at Parliament in 2010 meant that 91 complaints (4.7 %) filed by citizens were rejected for failing to meet the minimum criteria to qualify as petitions, as per the recommendations in the 2009 annual report, which stated that petitions not meeting the necessary conditions should not be recorded,