natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir jānodrošina, lai kopējā tirdzniecības politika nav pretrunā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, tādējādi nodrošinot to, ka jaunas ES koncesijas (daudzpusējas, reģionālas vai divpusējas) attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktu ārēju tarifu un ārpustarifu aizsardzību neizslēdz vai neapdraud pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu Kopienas ražojumu noietu par pienācīgām cenām;
Stresses the need to ensure that the common commercial policy is consistent with the objectives pursued under the CFP, so as to ensure that new EU concessions (multilateral, regional or bilateral) as regards external tariff and non-tariff protection for fisheries and aquaculture products do not cancel out or jeopardise the efforts made to secure sufficiently profitable outlets for Community products;
uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai novērstu to, ka palielinās jau tā lielā ES atkarība no trešo valstu zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa;
Believes that everything possible should be done to avoid increasing the EU's already very heavy dependence on third-country imports for its supplies of fisheries and aquaculture products;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina Kopienas zvejniecības produktu, piemēram, zivju konservu un akvakultūras produktu, popularizēšana ārpus Kopienas robežām, veicinot minēto produktu sertifikāciju un finansējot to demonstrēšanu starptautiskos konkursos un izstādēs;
Considers it necessary for the EU to ensure the external promotion of Community fishery products, such as canned fish and aquaculture products, in particular by promoting their certification and financing their presentation at international competitions and fairs;
uzskata, ka KZP ārējo darbību mērķim jābūt Kopienas interešu aizstāvēšanai zivsaimniecības jomā atbilstīgi ES ārpolitikai;
Considers that CFP external action should be guided by the objective of defending Community fisheries interests in line with EU external policy;
uzskata, ka Kopienai jābūt vairāk pārstāvētai RZPO, Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas, ANO un citās starptautiskās organizācijās, lai veicinātu starptautiskās zivsaimniecības pienācīgu pārvaldību un cīnītos pret nelegālo zvejniecību, nodrošinātu jūras ekosistēmu labāku aizsardzību un garantētu zivsaimniecības turpmāko ilgtspējību;
Maintains that the Community should establish a stronger presence in RFMOs, the FAO, the UN and other international organisations, with a view to promoting sustainable management of international fisheries, combating illegal fishing, ensuring greater protection of marine ecosystems and safeguarding the future of fisheries activities;
uzskata, ka ir jāizstrādā shēmas, lai ES un ārpus tās robežām popularizētu zivsaimniecības produktus, kuri ražoti, izmantojot ekoloģiski ilgstpējīgus un sociāli taisnīgus avotus;
Maintains that schemes need to be devised for promoting fishery products coming from environmentally sustainable and socially fair sources within and outside the EU;
uzsver, ka saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju Eiropas Savienībai piekļuves iespējas zivju krājumiem trešo valstu ūdeņos jāizmanto tikai tad, ja ir zinātniski pierādīts, ka šajos ūdeņos ir zivju krājumu pārpalikums, ko nevar noķert trešo valstu zvejnieki, un ka zveju iespējams veikt ilgstpējīgā veidā, ievērojot vismaz tādus pašus standartus (selektīva zvejas rīku izvēle utt.), kādi tiek piemēroti Eiropas Savienībā;
Insists that, as stipulated in the UN Convention on the Law of the Sea, the EU should accept access to fish stocks in third-country waters only when it has been scientifically demonstrated that there is a surplus that cannot be caught by the third country's fishermen and that that surplus can be harvested sustainably, in keeping with at least the same standards as apply in the EU (gear selectivity, etc.);
uzskata, ka jāveic vispārējs novērtējums par jaunu zivsaimniecības nolīgumu slēgšanu ar trešām valstīm, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta definētiem kritērijiem; uzskata, ka ar šiem kritērijiem jānodrošina līdzsvars starp ekonomiskajām interesēm un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu, jāstiprina mūsu partneru spēja nodrošināt ilgtspējīgu zvejniecību savos ūdeņos, tādējādi veicinot zivsaimniecības nozares pārvaldības uzlabošanu ārpuskopienas valstīs, jāsekmē darbavietas nozarē vietējā līmenī un jāsaglabā uzticēšanās Eiropas Savienības centieniem aizstāvēt cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē atbilstoši ES ārpolitikai;
Maintains that new fisheries agreements with third countries should be given an overall assessment, against criteria, as laid down by the European Parliament; considers that the purpose of these criteria should be to strike a balance between economic interests and the promotion of sustainable fisheries, strengthening the capacity of our partners to guarantee sustainable fishing in their own waters and thus contributing to improving governance in the fisheries sector outside the EU, enhancing local employment in the sector and maintaining the credibility of the European Union as a global defender of human rights and democracy, in coherence with EU external policy;
turklāt attiecībā uz zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem finansiālo kompensāciju noteikumiem prasa skaidri nodalīt ar tirdzniecību saistītos aspektus no aspektiem, kas labākas budžeta pārredzamības nolūkā attiecas uz attīstības sadarbību zivsaimniecības jomā ar trešām valstīm;
Calls, in addition, for the financial compensation arrangements in the fisheries partnership agreements to make a clear distinction between the part relating to the commercial component and that relating to fisheries development cooperation with third countries, in the interests of greater budgetary transparency;
uzskata, ka partnerattiecību nolīgumiem ir jāveicina darbavietu izveide trešās valstīs, jāmazina nabadzība, jāpalīdz attīstīt nozares atbalsta struktūras (zvejas ostas, zivju uzglabāšanas un apstrādes struktūras utt.) un tādējādi jāmazina imigrantu skaits ES;
Considers that partnership agreements should boost job creation in third countries, reduce poverty levels, develop support structures for the sector (fishing ports, fish storage and processing structures, etc.) and hence reduce the numbers of immigrants to the EU;
uzskata, ka zivsaimniecības nolīgumos ar trešām valstīm paredzētās finansiālās kompensācijas ir jāizmanto zivsaimniecības nozares veicināšanai un attīstīšanai šajās valstīs ‐ vai nu paredzot, ka piešķirtais finansējums obligāti izmantojams infrastruktūras (zvejas ostu, zivju uzglabāšanas un pārstrādes struktūru utt.) būvniecībai, vai arī sniedzot operatīvos resursus (kuģus, zvejas rīkus utt.), lai zvejot varētu atbildīgi un ilgtspējīgi;
Believes that the financial compensation granted under fisheries agreements with third countries should be used to promote and develop the fisheries sector in those countries, either through the mandatory targeting of funding for the construction of infrastructure (fishing ports, storage, fish processing facilities, etc.) or through the provision of operational resources (vessels, gear, etc.) so that fishing activity can be carried out responsibly and sustainably;
pauž pārliecību, ka, risinot sarunas par zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, ir jāpamatojas uz ticamiem zinātniskiem apsvērumiem, un uzskata, ka nepieciešamā progresa nodrošināšanai sarunu procesā jāiekļauj visi tehniskie pasākumi un būtiski jāuzlabo mehānismi nolīgumā paredzēto noteikumu īstenošanai;
Is convinced that the fisheries partnership agreements should be negotiated on a sound scientific basis, and considers that other necessary advances require the inclusion of all technical measures in the negotiating process and substantial improvements in the mechanisms for implementing the provisions contained in the agreement;
prasa sarunu procesā paredzēt konsultācijas ar attiecīgās nozares pārstāvjiem un nodrošināt, ka nolīgumos paredzētajās apvienotajās komitejās novērotāja statusā piedalās Tāljūras flotes reģionālajām konsultatīvajām padomēm;
Calls for the sector affected to be consulted during the negotiating process and for the Long Distance RAC to participate as an observer in the joint committees provided for in the agreements;
uzskata, ka KZP nepieciešama vispārēja pieeja zivju krājumu pārvaldībai un tā ir jāsaskaņo ar vides un attīstības politiku un integrēto jūrniecības politiku;
Considers that the CFP requires a global approach to the management of fish stocks and must be coordinated with environmental and development policies and the IMP;
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu noteikt integrēto jūrniecības politiku par vienu no prioritātēm un uzsver, ka jaunā ekosistēmu pieeja KZP tieši un prioritāri saista ar integrēto jūrniecības politiku;
Considers it a good decision for the European Commission to have made the IMP one of its priorities, and emphasises that the new ecosystem approach establishes a direct priority link between the CFP and the IMP;
uzskata, ka zvejas darbībām jābūt pienācīgi integrētām un strukturētām plašākā ar jūru saistītu darbību kontekstā, kuru veido jūras transports, jūras tūrisms, jūras vēja enerģijas parki un akvakultūra, un tās jāiekļauj ar jūru saistīto darbību kopumā;
Believes that fishing activity should be suitably integrated and structured within a wider context of maritime activities such as maritime transport, marine tourism, offshore wind farms and aquaculture, and that it should be included in clusters of maritime activities;
norāda, ka zvejniecība ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kam ir vislielākā ietekme uz ekosistēmām, jo tā no šīm sistēmām gūst ievērojamus resursus, un ka zvejniecību visvairāk skar citas šajās ekosistēmās notiekošās darbības, piemēram, tūrisms, jūras transports un piekrastes apvidu urbanizācija;
Points out that fishing is one of the economic activities that has the greatest impact on ecosystems, in that it obtains significant resources from them, and that it is the one most affected by other activities in these ecosystems, such as tourism, maritime transport and coastal urban development;
pauž pārliecību, ka ir nepieciešama politiskā griba, lai KZP patiesi iekļautu integrētajā jūrniecības politikā, un ka dalībvalstu, reģionālās un vietējas zivsaimniecības organizācijas ir gatavas uzņemties nepieciešamās saistības; uzsver, ka, ņemot vērā KZP mērķus un vienlaikus ievērojot nepieciešamību pienācīgi saistīt dažādos politikas virzienus, kas ietekmē jūras vidi, KZP nedrīkst būt pakārtota citiem jau definētiem Kopienas politikas virzieniem; gluži pretēji ‐ uzskata, ka pārējiem politikas virzieniem ir jāaizsargā un jāintegrē zivsaimniecības politikas mērķi;
Is convinced that real integration of the CFP into the IMP requires political will and that national, regional and local fishing entities are willing to enter into the necessary commitments; stresses that, taking account of its own objectives whilst acknowledging the need for suitable linkage between different policies that have an impact on the marine environment, a CFP must not be subordinate to other Community policies that have since been defined; considers, on the contrary, that the latter policies must safeguard and incorporate the objectives of fisheries policy;
norāda, ka ir nepieciešams noteikt pienācīgus finanšu resursus integrētajai jūrniecības politikai, un atkārtoti norāda uz principu, ka jaunām prioritātēm ir vajadzīgs jauns finansējums; noraida integrētās jūrniecības politikas finansēšanu no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem;
Highlights the need to earmark adequate financial resources for the IMP and reiterates the principle that new priorities must be matched by new funding; rejects the notion that the IMP should be financed from the EFF;
uzskata, ka sistemātiski jāievieš pienācīga Eiropas jūrniecības telpas plānošana ar mērķi izveidot bioģeogrāfiskās zonas, lai aizsargātu visapdraudētākās jūras ekosistēmas; šajā sakarībā norāda, ka mazapjoma zveja, jūras akvakultūra un čaulgliemju vākšana pārsvarā tiek īstenota visapdraudētākajās ekosistēmās krasta tuvumā, un tādēļ rodas tūlītēja un vēl tiešāka mijiedarbība;
Maintains that proper European maritime spatial planning needs to be systematically implemented, with the aim of establishing bio-geographical zones in order to protect the most sensitive marine ecosystems; points out, in this respect, that small-scale fisheries, marine aquaculture and shellfishing are mainly conducted in the most vulnerable ecosystems close to the coast, which means that the interaction is even more direct and immediate;
konstatē, ka saskaņā ar Zaļajā grāmatā iekļauto Komisijas atzinumu 12 jūras jūdžu režīms kopumā ir darbojies labi, un tādējādi secina, ka viena no nedaudzajām jomām, kurās KZP ir bijusi relatīvi veiksmīga, ir joma, kuru kontrolē dalībvalstis; tādēļ prasa šā principa pastāvīgu piemērošanu;
Notes that in the Green Paper the Commission acknowledges that the 12-nautical-mile regime has generally worked well, and thus that one of the few areas in which the CFP has been relatively successful is that where the Member States have had control; calls, therefore, for this principle to be permanent in nature;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai, reģionālajām konsultatīvajām padomēm, Zivsaimniecības zinātniskajai, tehnikas un ekonomikas komitejai, Jūras zvejniecības nozaru sociālā dialoga komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee, the Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture, the Regional Advisory Councils, the Scientific, Technical and Economic Committee, the Sectoral Social Dialogue Committee for Sea Fisheries and the governments and parliaments of the Member States.
ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,
having regard to Rule 123 of its Rules of Procedure,
tā kā katru gadu apmēram 100 000 zirgu tiek nehumānos apstākļos transportēti nevajadzīgi lielos attālumos nokaušanai uz Eiropas Savienību un pa Eiropas Savienību;
whereas every year approximately 100 000 horses are transported unnecessarily long distances under inhumane conditions into and across the European Union for slaughter,
tā kā ir dokumentāli pierādījumi, ka, transportējot zirgus lielos attālumos, pašreizējo tiesību aktu neatbilstības rezultātā rodas dažādas dzīvnieku labturības problēmas, piemēram, nopietnas traumas, slimības, novārgums un dehidratācija;
whereas there is well-documented evidence showing that horses are being transported over long distances, causing a variety of welfare problems such as serious injury, disease, exhaustion and dehydration, because of the inadequacies of the existing legislation,
tā kā ir pārliecinoši pieradījumi, ka nav korekti piemērota Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā;
whereas there is strong evidence to suggest that Council Regulation (EC) No 1/2005 of 22 December 2004 on the protection of animals during transport and related operations has not been robustly enforced,
tā kā Komisija pašlaik pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005,
whereas a review of Council Regulation (EC) 1/2005 is being carried out by the Commission,
aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi izskatīt Pasaules zirgu labturības organizācijas savāktos pierādījumus, ņemot vērā, ka Komisija pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005;
Calls on the Commission and Member States effectively to scrutinise World Horse Welfare's dossier of evidence in the context of the Commission's review of Council Regulation (EC) 1/2005;
mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju korekti piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005;
Urges the Member States and the European Commission to robustly enforce Council Regulation (EC) 1/2005;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Parakstītāju saraksts publicēts 2010. gada 25. februāra protokola 1. pielikumā ( P7_PV(2010)02-25(ANN1) ).
Instructs its President to forward this declaration, together with the names of the signatories The list of signatories is published in Annex 1 to the Minutes of 25 February 2010 ( P7_PV(2010)02-25(ANN1) ).
Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
, to the Council, the Commission, and the parliaments and government of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 9. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) iedalīšanu nacionālā kopienākuma (NKI) noteikšanai Eiropas Savienības budžeta un pašu resursu nolūkos ( COM(2009)0238 – C7-0049/2009 – 2009/0068(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 9 March 2010 on the proposal for a Council decision on the allocation of financial intermediation services indirectly measured (FISIM) for the establishment of the gross national income (GNI) used for the purposes of the European Union's budget and its own resources ( COM(2009)0238 – C7-0049/2009 – 2009/0068(CNS) )
(Īpaša likumdošanas procedūra ‐ apspriešanās)
(Special legislative procedure – Consultation)
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0238 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0238 ),
2. panta 7. punkta otro daļu un Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.
and Article 2(7), second subparagraph, of Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 7 June 2007 on the system of the European Communities‘ own resources OJ L 163, 23.6.2007, p.
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0022/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0022/2010 ),
aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union;
2010. gada 1. janvāri
1 January 2010
Eiropas Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ( COM(2010)0007 – C7-0011/2010 – 2010/0005(BUD) )
European Parliament resolution of 9 March 2010 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management ( COM(2010)0007 – C7-0011/2010 – 2010/0005(BUD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0007 – C7-0011/2010 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0007 – C7-0011/2010 ),
un jo īpaši tā 28. punktu,
(IIA of 17 May 2006), and in particular point 28 thereof,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (EGF regula) OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 1927/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing the European Globalisation Adjustment Fund OJ L 406, 30.12.2006, p.
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0020/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0020/2010 ),
tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skārušas pasaules tirdzniecības modeļu lielas strukturālās pārmaiņas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;
whereas the European Union has set up the appropriate legislative and budgetary instruments to provide additional support to workers who suffer from the consequences of major structural changes in world trade patterns and to assist their reintegration into the labour market,
tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;
whereas the Union's financial assistance to workers made redundant should be dynamic and made available as quickly and efficiently as possible, in accordance with the Joint Declaration of the European Parliament, the Council and the Commission adopted during the conciliation meeting on 17 July 2008, and having due regard for the IIA of 17 May 2006 in respect of the adoption of decisions to mobilise the EGF,
tā kā pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,
whereas the application fulfils the eligibility criteria set up by the EGF Regulation,
prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF izmantošanu;
Requests the institutions involved to make the necessary efforts to accelerate the mobilisation of the EGF;
atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ;
Recalls the institutions‘ commitment to ensure a smooth and rapid procedure for the adoption of the decisions on the mobilisation of the EGF, providing one-off, time-limited individual support geared to helping workers who have suffered redundancies as a result of globalisation;
uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas; uzsver to nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;
Stresses that the European Union should use all its means to face the consequences of the global economic and financial crisis; emphasises the role that the EGF can play in the reintegration of the workers made redundant into the labour market;
uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;
Stresses that, in accordance with Article 6 of the EGF Regulation, it should be ensured that the EGF supports the reintegration of the individual redundant workers into employment; reiterates that assistance from the EGF shall not replace actions which are the responsibility of companies by virtue of national law or collective agreements, nor measures restructuring companies or sectors;
aicina Komisiju priekšlikumos par EGF izmantošanu un Komisijas gada ziņojumos iekļaut precīzu informāciju par papildu finansējumu, kas saņemts no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un citiem struktūrfondiem;
Calls on the Commission to include, in proposals for the mobilisation of the EGF, as well as in its annual reports, precise information on the complementary funding received from the European Social Fund (ESF) and other Structural Funds;
saistībā ar EGF izmantošanu atgādina Komisijai, lai tā sistemātiski nepārvieto maksājumu apropriācijas no ESF, jo EGF izveidoja kā atsevišķu īpašam mērķim paredzētu instrumentu, nosakot tā uzdevumus un termiņus;
Reminds the Commission, in the context of mobilising the EGF, not to systematically transfer payment appropriations from the ESF, since the EGF was created as a separate specific instrument with its own objectives and deadlines;