natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka pētījumiem enerģētikas jomā ne tikai būtu jāveicina siltumnīcefekta gāzu samazināšanās un piegādes drošība, bet arī jāuzlabo Eiropas uzņēmumu konkurētspēja; šajā sakarībā uzskata, ka standartizācijas centieni, kurā iesaistīti ES stratēģiskie partneri (piemēram, Ķīna, Japāna, Indija, Krievija un ASV), saistībā ar jaunām zemas oglekļa emisijas energotehnoloģijām, tostarp elektriskajiem transportlīdzekļiem, ir vitāli svarīgi, lai nodrošinātu, kas Eiropas inovācijas var pilnībā tirgot starptautiskajā tirgū; lai nodrošinātu efektīvu un godīgu tehnoloģijas pārnesi, mudina ES un tās starptautiskos tirdzniecības partnerus strādāt pie tā, lai varētu sākt tirdzniecību ar ilgtspējīgām tehnoloģijām ar ilgtermiņa mērķi videi saudzīgām tehnoloģijām panākt nulles tarifa barjeras;
Points out that research in the field of energy should contribute not only to greenhouse gas emissions reductions and to guaranteeing security of supply, but also to improving the competitiveness of European industry; in this regard, believes that standardisation efforts involving the EU's strategic partners (such as China, Japan, India, Russia and the US) as regards new low-carbon energy technologies, including electric vehicles, are vital to ensure that European innovations are fully tradable on the international market; with a view to ensuring the efficient and fair transfer of technology, encourages the EU and its international trade partners to work towards opening up trade in sustainable technologies, the long-term aim being zero tariff barriers on green technology;
uzskata, ka efektīvs enerģijas patēriņa samazināšanas veids būtu veikt pētījumus par tādiem tradicionālo izejvielu un celtniecības materiālu aizstājējiem, kuru ražošana nav tik energoietilpīga;
Considers that an effective way of reducing energy consumption would be to undertake research into substitutes for conventional raw materials and construction materials whose production is less-energy intensive;
uzsver, ka viedie skaitītāji palīdz patērētājiem efektīvāk sekot līdzi patēriņam laikā, kad elektroenerģijas tarifs ir vislielākais, un uzlabot energoefektivitāti savos mājokļos; uzskata, ka vajadzīgas izpratnes veidošanas kampaņas un izglītojošas programmas par energoefektivitāti, lai iedzīvotājiem izskaidrotu ieguvumus no viedo skaitītāju un enerģētikas projektiem; uzsver, ka sabiedrības informēšana par viedo skaitītāju radītajiem ieguvumiem ir būtiski svarīga to veiksmīgai ieviešanai; norāda, ka Parlaments ir aicinājis kā politisko mērķi noteikt, ka līdz 2015. gadam viedajiem skaitītājiem vajadzētu būt ierīkotiem 50 % mājokļu Eiropā, un paredzēt, ka dalībvalstu pienākums ir garantēt, ka līdz 2020. gadam vismaz 80 % patērētāju ir intelektiskās skaitīšanas sistēmas 2010. gada 25. marta patstāvīgais ziņojums par jaunu Eiropas digitālo programmu ‐ 2015.eu ( 2009/2225(INI) ) un 2010. gada 14. aprīļa patstāvīgais ziņojums par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas ( 2009/2228(INI) ).
Underlines the importance of smart meters as a means of helping consumers to monitor more effectively their peak-rate consumption and improve energy efficiency within their homes; believes that smart metering and energy projects in general call for awareness- raising campaigns and educational programmes on energy efficiency in order to explain their benefits to the public; stresses that informing society about the benefits of smart metering is crucial to its success; points out that Parliament has called as a policy goal for 50% of homes in Europe to be fitted with smart meters by 2015 and an obligation on the part of the Member States to guarantee that at least 80% of consumers are equipped with intelligent metering systems by 2020 Own-initiative report of 25 March 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu ( 2009/2225(INI) ) and own-initiative report of 14 April 2010 on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy ( 2009/2228(INI) ).
uzskata, ka informēti patērētāji un sabiedrības locekļi vai ietekmēt tirgu, pieņemot konstruktīvus lēmumus; tādēļ atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Eiropas Kodolenerģijas forums, kurā plašs ieinteresēto personu loks var apspriest kopīgi interesējošus jautājumus;
Considers that informed customers and members of the public can influence the market by taking conscious decisions; welcomes, therefore, initiatives such as the European Nuclear Energy Forum (ENEF), in which a wide range of stakeholders can discuss matters of shared interest;
uzskata, ka ēku termoizolācijas uzlabošana un sadzīves un rūpniecības atkritumu otrreizējā pārstrāde materiālos un enerģijā var sniegt ievērojamu labumu patērētājiem;
Considers that the thermal upgrading of buildings and the material and energy recycling of urban and industrial waste could produce considerable benefits for consumers;
atbalsta iniciatīvas, kas palīdzētu cilvēkresursu vajadzības pielāgot pārejai uz zemu CO2 energoavotu sadalījumu;
Supports initiatives to facilitate the adaptation of human resources needs to the move towards a low-CO2 energy mix;
aicina Komisiju uzraudzīt un ziņot Parlamentam, kā tiek īstenota Trešā iekšējā tirgus pakete par dalībvalstu pasākumiem enerģētiskās nabadzības novēršanai, un atgādina dalībvalstīm par to pienākumiem saistībā ar spēkā esošajām tiesību normām;
Asks the Commission to monitor and report to Parliament on the implementation of the third internal market package as regards national measures to prevent energy poverty, and reminds the Member States of their obligations under existing legal provisions;
norāda, ka ikgadējie piegādātāja maiņas rādītāji dalībvalstīs svārstās 0 un 20 % robežās; uzsver, ka grūtības salīdzināt piedāvājumus tirgū informācijas trūkums rada šķēršļus piegādātāja maiņai un efektīvai konkurencei mazumtirdzniecībā; atgādina, ka saskaņā ar Trešo enerģētikas paketi valsts pārvaldes iestāžu pienākums ir nodrošināt direktīvās paredzēto patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti un piemērošanu;
Notes that annual consumer switching rates vary among the Member States between zero and 20%; stresses that difficulties in comparing offers on the market and the lack of information constitute barriers to switching and effective retail market competition; recalls that under the third energy package it is the duty of national regulatory authorities to ensure that the consumer protection measures in the directives are effective and enforced;
atgādina enerģētikas nozares pārstāvjiem par to pienākumiem saistībā ar Trešo enerģētikas paketi ieviest skaidrus un saprotamus enerģijas rēķinus; uzskata, ka Komisijas Iedzīvotāju enerģētikas foruma rēķinu paraugveidlapās ir minimālā standartinformācija, kas vajadzīga visiem enerģijas rēķiniem, un tās būtu jāizmanto par pamatu pārredzamiem enerģijas rēķiniem visā Eiropas Savienībā;
Reminds the energy industry of its obligations under the third energy package to introduce clear and understandable energy invoices; believes that the Commission's Citizens' Energy Forum templates for invoices contain the minimum standard information required for each energy invoice and should be used as a basis for transparent energy invoices across the Union;
lai ilgtermiņa mērķu sasniegšana būtu vieglāka un rentablāka, mudina Komisiju un dalībvalstis nopietni apsvērt pāreju uz mērķi līdz 2020. gadam par 30 % samazināt CO2 emisijas, tādējādi nodrošinot, ka emisijas kvotu tirdzniecības sistēma darbosies kā katalizators ieguldījumiem ekoloģiski tīrākos rūpniecības procesos un enerģijas avotos;
Encourages the Commission and the Member States, in order to make the achievement of the long-term goals easier and more cost-effective, seriously to consider moving to the 30% CO2 reduction target for 2020 so as to ensure that the ETS market will function as a catalyst for investment in cleaner production processes and cleaner energy sources;
atkārto, ka ar jauno enerģētikas politiku jāatbalsta ilgtermiņa mērķis līdz 2050. gadam par 80–95 % samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas;
Reiterates that the new energy policy must support the long-term objective of reducing the EU's greenhouse gas emissions by 80-95% by 2050;
šajā sakarībā mudina Komisiju analizēt ilgtermiņa darbības, tostarp piedāvājuma un pieprasījuma jomā, kā arī patiesos riskus un izdevumus, ko radītu nepietiekams piedāvājums, salīdzinājumā ar uzglabāšanas jaudu, piedāvājuma dažādību un ar to saistītajām izmaksām; analīzē būtu jāiekļauj arī ilgtermiņa stratēģiskā un enerģētikas politikas notikumu attīstība Eiropas Savienībā, kā arī jāanalizē tas, kā ES varētu izvairīties no piedāvājuma nepietiekamības;
Urges the Commission, in this regard, to compile analyses of long-term activities, including in the area of supply and demand, as well as the real risks and costs of supply failure compared with storage capacity, supply diversity and the costs thereof; the analyses should also cover long-term strategic and energy policy developments in the EU and, not least, assessments of how the EU can avoid supply failure;
uzskata, ka gaidāmajā Kankunas augstākā līmeņa sanāksmē ES būtu jāieņem vadošā loma, lai panāktu visaptverošu, juridiski saistošu un vērienīgu vienošanos, pierādot, ka tā spēj pieņemt vienprātīgu lēmumu un apstiprināt šo vadošo lomu; šajā sakarībā mudina Komisiju un dalībvalstis pārdomāt savu iepriekšējo priekšlikumu kā daļu no starptautiskās vienošanās par CO2 emisiju samazināšanas mērķiem, lai ai ilgtermiņa mērķu sasniegšana būtu vieglāka un rentablāka;
Believes, looking ahead to the Cancun Summit, that the ΕU should be at the forefront of efforts to achieve a comprehensive, legally binding and ambitious agreement, demonstrating that it is able to speak with one voice and confirm its leading role; in this context, encourages the Commission and the Member States to rethink their earlier proposal as part of an international agreement on CO2 emissions reduction targets, in order to make the achievement of the long-term goals easier and more cost-efficient;
ņemot vērā 2008. gada decembra ES tiesību aktu kopumu klimata un enerģētikas jomā,
having regard to the EU climate and energy package of December 2008,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu COM(2010)0265 , kurā sniegta dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisijas pārvirzes riska analīze, un Komisijas paziņojumu COM(2010)0086 “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences ‐ tūlītēja rīcība, lai dotu jaunu sparu globālai cīņai ar klimata pārmaiņām”,
having regard to Commission Communication COM(2010)0265 presenting an analysis of the options to move beyond 20% greenhouse gas emissions reductions and assessing the risk of carbon leakage, and to Commission Communication COM(2010)0086 on international climate policy post-Copenhagen: Acting now to reinvigorate global action on climate change,
ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2005. gada 20. decembra kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss attīstības jomā” OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.
having regard to the joint statement of 20 December 2005 by the Council and the representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’, and in particular points 22, 38, 75, 76 and 105 thereof OJ C 46, 24.2.2006, p.
ņemot vērā ES Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus un Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju par attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu “oficiālā attīstības palīdzība plus” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0174 .
having regard to the EU Council conclusions of 17 November 2009 and to its resolution of 18 May 2010 on Policy Coherence for Development and the ‘Official Development Assistance plus’ concept Texts adopted, P7_TA(2010)0174 .
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which set out the Millennium Development Goals (MDGs) as objectives established jointly by the international community for the elimination of poverty,
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām un jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: Nākotne sākas jau šodien ‐ ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042 .
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 4 February 2009 on 2050: The future begins today – recommendations for the EU's future integrated policy on climate change Texts adopted, P6_TA(2009)0042 .
ņemot vērā mutisko jautājumu .., ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja iesniedza saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, un ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus,
having regard to Oral Question ..... by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety tabled pursuant to Rule 115 of its Rules of Procedure, and having regard to the statements by the Council and the Commission,
tā kā zinātniskie pierādījumi par klimata pārmaiņām un to ietekmi ir neapstrīdami un tālab ir nepieciešama strauja, koordinēta un vērienīga starptautiska mēroga rīcība, lai risinātu šo globālo problēmu;
whereas the scientific evidence of climate change and its impacts is unequivocal, making fast, coordinated and ambitious action at international level an imperative in order to meet this global challenge,
tā kā, lai gan jaunattīstības valstu ietekme uz klimata pārmaiņām ir bijusi vismazākā, tās visskaudrāk izjūt klimata pārmaiņu ietekmi; un tā kā klimata pārmaiņu dēļ ir apdraudēti ieguldījumi starptautiskās nabadzības mazināšanai, tādējādi apdraudot arī tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;
whereas developing countries have contributed least to climate change but are facing its most severe consequences; and whereas climate change is placing international poverty-reduction investment at risk, thus calling into question the achievement of the MDGs,
tā kā pēc Kopenhāgenā notikušās klimata konferences neapmierinošajiem rezultātiem ir jāatjauno uzticēšanās starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām;
whereas trust in the international negotiations on climate change needs to be restored after the disappointing outcome of the climate conference in Copenhagen,
tā kā attīstītās valstis, jaunās tirgus ekonomikas valstis un jaunattīstības valstis, kuras kopā rada vairāk nekā 80 % siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē, ar Kopenhāgenas vienošanos ir apņēmušās/solījušās samazināt emisijas līmeni;
whereas developed, emerging and developed countries, which together account for over 80% of global greenhouse gas emissions, have made commitments/pledges to cut emissions under the Copenhagen Accord,
tā kā šāda apņemšanās/solījumi nebūs pietiekami, lai īstenotu vispārējo mērķi ‐ ierobežot ikgadējo zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniegtu 2°C (“2°C mērķis”);
whereas these commitments/pledges will be insufficient to meet the overall objective of limiting the overall global annual mean surface temperature increase to 2ºC (‘the 2ºC objective’),
tā kā šie solījumi netika doti tādā sistēmā, kas nodrošinātu tiesiskus pasākumus attiecībā uz to pildīšanu vai nodrošinātu pietiekamu “izmērīšanu, ziņošanu vai pārbaudi”;
whereas these pledges have not been made under a system that incorporates any legal measures to enforce compliance or sufficient ‘measurement, reporting or verification’,
tā kā oficiālā ziņojumā Nīderlandes Vides novērtējuma aģentūras ziņojums.
whereas an official report Drawn up by the Netherlands Environmental Assessment Agency.
tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome lēš, ka 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas rodas no mežu izciršanas un citiem zemes izmantošanas maiņas veidiem;
whereas the IPCC estimates that 20% of greenhouse gas emissions come from deforestation and other forms of land use change,
tā kā būtu jānodrošina, lai viens no ES galvenajiem mērķiem ir izskaidrot, ka ir nepieciešama globāla tehnoloģijas pārveidošana un tehnoloģiskā sadarbība, lai pasteidzinātu inovāciju gaitu un palielinātu demonstrējumu un izmantošanas mērogu, tā lai visām valstīm būtu pieejamas ilgtspējīgas tehnoloģijas, kuras tās var atļauties no finansiālā viedokļa un kuras arī ļautu sasniegt augstāku dzīves līmeni plašai pasaules iedzīvotāju daļai;
whereas one of the key objectives of the EU should be to make it clear that a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to speed up the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies which would also guarantee a higher standard of living for a broader share of the world's population,
ņemot vērā to, cik nozīmīgi ES starptautiskajiem partneriem klimata jomā ir jautājumi par energoefektivitāti, ņemot vērā sarežģījumus attiecībā uz starptautisku, ar emisiju saistītu mērķu noteikšanu un energoefektivitātes ekonomiskās priekšrocības,
taking into account the emphasis the EU's international climate partners place on energy efficiency, the difficulties in establishing international emissions targets and the economic advantages of energy efficiency targets,
aicina valstu un valdību vadītājus visā pasaulē sarunu laikā demonstrēt patiesu politisko vadību un gatavību un piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti; pauž nožēlu par to, ka līdzšinējais darbs saistībā ar gatavošanos Kankunas konferencei nav bijis rezultatīvāks;
Calls on Heads of State and Government worldwide to demonstrate real political leadership and willingness during the negotiations and give this issue the highest priority; deplores the fact that there has not been more progress to date in preparing for Cancun;
uzsver, ka Kankunā ir jāvienojas par konkrētiem pasākumiem, lai sagatavotu pamatu tāda laikposmam pēc 2012. gada paredzēta visaptveroša starptautiska nolīguma noslēgšanai Dienvidāfrikā 2011. gadā, kuram būtu jāatbilst jaunākajiem zinātnes sasniegumiem un jābūt saskaņā ar 2°C mērķi;
Emphasises that substantive steps need to be agreed in Cancun to pave the way for the conclusion of a comprehensive international post-2012 agreement in South Africa in 2011, which should be in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
aicina ES un tās dalībvalstis noteikt un ieviest klimata taisnīguma principu; tādēļ atbalsta taisnīguma klauzulas apspriešanu turpmākajās starptautiskajās sarunās klimata jomā; uzstāj, ka tā būtu milzīga netaisnība, ja mēs nevarētu ierobežot klimata pārmaiņas, jo no tā īpaši ciestu nabadzīgo valstu trūcīgie iedzīvotāji;
Calls on the EU and its Member States to define and implement a principle of ‘climate justice’; advocates, therefore, an equity clause in future international climate negotiations; insists that the biggest injustice would occur if the world were unable to limit climate change, because poor people in poor countries in particular would suffer;
tā kā klimata pārmaiņas jaunattīstības valstis ietekmē atšķirīgi, ierosina ‐ ar klimata jomu saistītie pasākumi un finansējums prioritārā kārtā būtu jāorientē uz valstīm, kuras visvairāk apdraud klimata pārmaiņas un kurām nav veiktspējas risināt ar šīm pārmaiņām saistītās problēmas;
As climate change has a different impact on developing countries, suggests that climate action and financing should be targeted as a matter of priority on the countries which are most vulnerable to climate change and which do not have the capacities to cope with it;
uzsver, ka jautājumu risināšana sarunās par klimata pārmaiņām ir ārkārtīgi steidzama, tomēr norāda, ka ir svarīgi, lai Kankunā tiktu pieņemti konkrēti lēmumi attiecībā uz finansējumu (apmērs, avoti un pārvaldība) un jo īpaši ‐ papildināmības pakāpi pielāgošanās finansēšanā, mežsaimniecību, resursu efektivitāti, tehnoloģijas nodošanu (vienlaicīgi ievērojot attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām noteiktos principus) un uzraudzību, ziņošanu un pārbaudi un lai tiktu nodrošināta cieša politiska apņemšanās sniegt tūlītēju finansējumu un tā pilnīga pārredzamība;
While stressing the serious urgency of the climate negotiations, emphasises the importance of taking substantive decisions in Cancun, as regards as financing (scale, sources and governance), and especially the degree of additionality in financing for adaptation, forestry, resource efficiency, technology transfer (while respecting existing principles relating to intellectual property rights), monitoring, reporting and verification, and the importance of guaranteeing full transparency on and strong political commitment to the implementation of the fast-start financing;
saistībā ar Kioto protokolu uzsver, cik svarīgi ir panākt vienošanos par zemes izmantojuma, zemes izmantojuma maiņas un mežsaimniecības noteikumiem, elastīgo mehānismu un to, kādas jaunas nozares un gāzes tiek iekļautas;
As regards the Kyoto Protocol track, emphasises the importance of reaching agreement on the rules on LULUCF, the flexible mechanism and the coverage of new sectors and gases;
tā kā AAU un LULUCF var ietekmēt Kioto protokola vides integritāti, ja šie jautājumi netiek pienācīgi risināti, aicina pārējās puses izvērtēt īstenojamās iespējas;
Given that AAUs and LULUCF could affect the environmental integrity of the Kyoto Protocol if these issues are not addressed properly, calls on the other Parties to explore possible options;
uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ekosistēmu pieejas ievērošana ir visefektīvākā un rentablākā klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģija; vēlreiz apstiprina savu nostāju, ka mazināšanas un pielāgošanās problēmas risināšana nav tikai tehnoloģiju jautājums;
Emphasises that biodiversity conservation and the application of the ecosystem approach constitute the most efficient and cost-effective climate change mitigation and adaptation strategies; reaffirms its position that mitigation and adaptation responses cannot be purely technological;
Emisijas samazināšanas saistības
Reduction commitments
mudina visus starptautiskos partnerus, tostarp ASV un Ķīnu, lai sasniegtu 2°C mērķi, ierosināt vērienīgākas saistības attiecībā uz emisijas līmeņa samazināšanu, pamatojoties uz kopējas, bet diferencētas atbildības principu;
Urges all international partners, including the USA and China, to come up with more ambitious commitments for emissions reductions based on the principle of a ‘common but differentiated responsibility’, in order to ensure consistency with the 2ºC objective;
atkārtoti uzsver, ka 2020. gadam Eiropas Savienībai ir nepieciešams pieņemt iekšēju mērķi, kas paredz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu par 30 % Eiropas Savienības turpmākās ekonomiskās izaugsmes interesēs;
Reiterates the need to adopt a domestic greenhouse gas emissions reduction target for the European Union of 30% by 2020 as compared with the 1990 level, in the interests of the future economic growth of the European Union;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un sniegto analīzi, kurā norādīts, kas nepieciešams, lai panāktu 30 % samazinājumu; atbalsta paziņojumā pausto domu, ka neatkarīgi no starptautisko sarunu rezultātiem pati ES ir ieinteresēta tiekties uz mērķi panākt samazinājumu par vairāk nekā 20 %, jo tas vienlaikus nostiprinās “zaļās darbavietas”, izaugsmi un drošību;
Welcomes the Commission's communication and its analyses of what is needed to achieve a 30% reduction; supports the idea expressed in the communication that, irrespective of the outcome of international negotiations, it is in the EU's interest to pursue an emissions reduction goal of more than 20% because it will promote green jobs, growth and security at the same time;