natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā 2010. gada jūnijā Padome lūdza Komisiju līdz 2011. gada jūnijam izstrādāt stratēģiju Atlantijas reģionam un tā kā Komisijas paziņojuma publicēšana ir plānota 2011. gadā,
whereas in June 2010 the Council asked the Commission to develop a strategy for the Atlantic region by June 2011, and whereas the publication of a Commission communication is scheduled for 2011,
aicina Komisiju pēc iespējas drīz izstrādāt ES stratēģiju Atlantijas reģionam kā integrētu stratēģiju, kas veltīta ar jūru saistītiem un teritoriāliem jautājumiem;
Asks the Commission to shape as soon as possible the EU strategy for the Atlantic region as an integrated strategy dealing with maritime and territorial issues;
uzskata, ka stratēģija būtu jāizstrādā atbilstoši kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķim (3. mērķis) un ka tās pamatā jābūt integrētai un dažādas jomas un teritorijas aptverošai pieejai, orientējoties uz politikas nostādņu labāku koordinēšanu starp dažādiem attiecīgās teritorijas pārvaldības līmeņiem un galveno uzmanību pievēršot būtiskajiem jautājumiem; ir pārliecināts, ka Eiropas teritoriālā sadarbība var daudzos aspektos palīdzēt Atlantijas reģiona integrācijas procesa pastiprināšanai, palielinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā un konkrētu pasākumu īstenošanā;
Is of the opinion that this strategy should be set within the cohesion policy objective of territorial cooperation (Objective 3), and be based on an integrated, cross-domain and territorial approach, aiming at better coordinating policies between the various levels of governance on a given territory, with a focus on relevant issues; is convinced that European territorial cooperation can contribute widely to the intensification of the integration process within the Atlantic region through a greater participation by civil society in the decision-making process and the implementation of concrete actions;
uzsver, ka par galveno pievienoto vērtību, ko rada ES makroreģionālās stratēģijas, tiek uzskatīta daudzlīmeņu sadarbība, koordinācija un stratēģisko investīciju uzlabošana, izmantojot pieejamo finansējumu, nevis piešķirot papildu līdzekļus; uzsver Zviedrijas prezidentūras secinājumus par to, ka nav jāveido jaunas iestādes, nav jāpieņem jauni tiesību akti un nav jāpiešķir jauni budžeta līdzekļi;
Stresses that the major added value of EU macro-regional strategies is seen in multi-level cooperation, coordination and better strategic investment of available funding, not in additional allocation of resources; underlines the conclusions of the Swedish Presidency regarding no new institutions, no new legislation, no new budgets;
prasa, lai stratēģija būtu atvērta visiem ES reģioniem gar Atlantijas okeāna piekrasti, tostarp Makronēzijas attālākajiem reģioniem;
Calls for this strategy to be opened to all EU regions along the Atlantic coast, including Macaronesia outermost regions;
uzskata, ka stratēģijas ārējo dimensiju var pastiprināt, ņemot vērā Atlantijas reģionu ģeogrāfiski stratēģisko izvietojumu, jo īpaši kuģošanas drošuma un pārraudzības jomā, kā arī starptautisko tirdzniecības attiecību jomā; uzskata, ka ir jāpievēršas arī starptautiskajai sadarbībai un trīspusējas sadarbības iniciatīvām;
Believes that the external dimension of this strategy may be reinforced due to the geo-strategic position of Atlantic regions, in particular in the fields of maritime safety and surveillance and in the sphere of international trade relations; is of the opinion that international cooperation and triangular cooperation initiatives also need to be addressed;
uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāīsteno labāka mērķu un līdzekļu koordinācija, veidojot ciešas saiknes ar stratēģiju “ES 2020” un ES politiku pēc 2013. gada; šajā sakarā atgādina, ka šīs stratēģijas mērķis ir uzlabot ES līdzekļu izlietojumu, nevis palielināt izdevumus;
Believes that this strategy should implement a better coordination of goals and means, with strong links to the EU 2020 strategy and EU policies for beyond 2013; recalls in that respect that this strategy aims at better spending of EU money, not increasing expenditure;
prasa, lai stratēģija būtu labi savienota ar ES reģionālo politiku un integrētu jūrniecības politiku, un uzskata, ka tai arī jāveicina sinerģija ar citām ES politikas jomām, piemēram, Eiropas transporta tīkliem, kopējo zivsaimniecības politiku, klimata un vides pasākumiem, pētniecības un attīstības pamatprogrammu, enerģētikas politiku utt.;
Calls for this strategy to be well-connected to EU regional policy and integrated maritime policy and is of the opinion that it should also facilitate synergies with other EU policies such as trans-European transport networks, the common fisheries policy, climate and environment actions, the research and development framework programme, the energy policy, etc.;
uzskata, ka stratēģijas teritoriālā dimensija ir būtiska un ka tā veicinās ES teritoriālo kohēziju; uzskata, ka šai teritoriālajai dimensijai būs jo īpaši jāpievēršas transporta un enerģētikas tīklu atvēršanai un starpsavienojumiem, jūras enerģētikas attīstībai, pilsētu un lauku teritoriju attīstībai, sauszemes un jūras saiknes pastiprināšanai un saiknei starp jūru un iekšzemes ūdeņiem;
Believes that the territorial dimension of this strategy is essential and will contribute to EU territorial cohesion; is of the opinion that this territorial dimension will have to address especially opening up, interconnection of transport and energy networks and development of marine energy, development of urban and rural areas and intensification of land-sea ties and of sea-interior waters ties;
atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir uzlabot Atlantijas okeāna reģionu pieejamību un palielināt personu, preču un pakalpojumu pārvietošanos šajos reģionos, lai sasniegtu iekšējā tirgus un kohēzijas politikas mērķus, jo īpaši attīstot tuvsatiksmes kuģošanu un jūras maģistrāles;
Reiterates the importance of improving the accessibility in Atlantic maritime regions, and of increasing movement of persons, goods and services in these regions in order to achieve the aims of the internal market and the objective of cohesion policy, especially by the development of short sea shipping and the highways of the sea;
atgādina, ka jūras dimensija ir šīs stratēģijas prioritāte, jo īpaši izmantojot jūras baseinu pieeju;
Recalls that the maritime dimension is a priority of this strategy, particularly through a maritime basins approach;
pauž lielu atzinību par Komisijas sniegto atbalstu jūras ceļu plānošanai un izveidei Atlantijas reģionā, piemēram, attiecībā uz Hihonas un Nantes jūras ceļu, jo tas ir inovatīvs veids, kā uzlabot un dažādot Eiropas transporta tīklus, ietekmēt starptautiskās tirdzniecības attiecības, stimulēt ostu saimniecisko darbību, stiprināt tūrismu un veicināt CO2 emisiju samazināšanu;
Strongly commends the promotion and support by the European Commission of the planning and setting up of maritime roads in the Atlantic region, such as the Gijon-Nantes maritime road, as an innovative way to improve and diversify the trans-European transport networks, to influence international trade relations, to stimulate the harbours' economic activity and strengthen tourism, and to contribute to the reduction in CO2 emissions;
uzskata, ka stratēģijā būtu jāpievērš uzmanība šādiem kopēju interešu jautājumiem ‐ jūras enerģētika, vide un klimata pārmaiņas, tostarp kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršana un apkarošana, transports un pieejamība, drošums, drošība un uzraudzība, pētniecība, inovācijas, radošās nozares, kultūra, atpūta un tūrisms, jūras transporta pakalpojumi un apmācība, zivsaimniecība un jūras produktu nozare;
Is of the opinion that this strategy would address the following issues of common interest: marine energy, environment and climate change, including the prevention and fighting of marine pollution by ships, transport and accessibility, safety, security and surveillance, research, innovation, creative industries, culture, leisure and tourism, marine services and training, and fisheries and the seafood sector;
uzskata, ka stratēģijai ir jāattīsta sinerģijas starp attiecīgajām ES, valstu, reģionālajām un vietējām politikas nostādnēm, un tādēļ uzskata, ka ir nepieciešama atjaunināta daudzlīmeņu pārvaldība, kuras pamatā būtu ciešāka ES, valstu, reģionālo un vietējo iestāžu iesaistīšana;
Believes that this strategy must develop synergies between relevant EU, national, regional and local policies and is therefore of the opinion that a renewed multi-level governance based on a closer involvement of EU, national, regional and local authorities is required;
vēlas, lai stratēģijā tiktu ievērota augšupēja pieeja, sākot no vietējām pašvaldībām un iesaistot visas ieinteresētās personas; uzstāj, ka stratēģijas izstrādē un īstenošanā jāiesaista reģionālās un vietējās iestādes, dalībvalstis, Eiropas Savienība, privātā sektora ieinteresētās personas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (tostarp attiecīgos starpreģionālie tīkli un organizācijas);
Wishes for this strategy to work following a bottom-up approach, starting from local authorities and involving all stakeholders; insists on the necessity of associating regional and local public authorities, Member States, the European Union, private stakeholders and civil society organisations (including interregional networks and organisations concerned) in the design and the implementation of this strategy;
uzstāj, ka sadarbība saistībā ar šo stratēģiju pirmām kārtām un galvenokārt jābalsta uz attiecīgo ieinteresēto pušu vajadzībām, un tādēļ uzskata, ka aplūkotās politiskās prioritātes ir jāpieņem uz vienprātības pamata;
Insists that cooperation within the framework of this strategy should first and foremost be based on the needs of the stakeholders concerned and is thus of the opinion that the political priorities addressed have to be decided through a consensus;
uzskata, ka Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) varētu būt lietderīgs instruments, lai veicinātu sadarbību saskaņā ar ES stratēģiju Atlantijas reģionam;
Is of the opinion that the European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) could be an interesting tool to facilitate cooperation within the framework of an EU strategy for the Atlantic region;
uzskata, ka stratēģija būtu jāīsteno no 2014. gada, ka tā jāsaskaņo ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu un ka kopā ar to būtu jāpieņem Eiropas līmenī noteikts rīcības plāns, tostarp strukturēšanas projektu saraksts;
Is of the opinion that this strategy should be implemented from 2014 onwards and be coordinated with the next multiannual financial framework, and that it should go together with an action plan defined at European level and including a list of structuring projects;
uzskata, ka stratēģijas iekšējā un ārējā dimensija būs jāīsteno, pašreizējos Kopienas līdzekļus piešķirot ar Atlantijas reģionu saistītiem jautājumiem un pamatojoties uz kopīgām prioritātēm;
Is of the opinion that the internal and external dimensions of this strategy will have to implement an Atlantic allocation of existing Community funds, based on shared priorities;
aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot vienkāršotus noteikumus, lai atvieglotu stratēģijas īstenošanu un samazinātu attiecīgo administratīvo slogu;
Calls on the Commission and the Member States to set up simplified rules to facilitate the implementation of this strategy and reduce the inherent administrative burden;
aicina Komisiju cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu, lai noteiktu ES stratēģijas Atlantijas reģionam izstrādāšanas prioritātes, un aicina Komisiju regulāri informēt Eiropas Parlamentu un apspriesties ar to par stratēģijas īstenošanas gaitu;
Calls on the Commission to work closely with the European Parliament in defining the priorities for the development of the EU strategy for the Atlantic region, and calls on the Commission to regularly inform and consult the Parliament on the status of the implementation of this strategy;
savu viedokli par gaidāmo Komisijas paziņojumu paudīs patstāvīgajā ziņojumā;
Will express its views on the future communication of the Commission through an initiative report;
ņemot vērā Komisijas 2010. gada progresa ziņojumu par Turciju ( SEC(2010)1327 ),
having regard to the Commission's Turkey 2010 Progress Report ( SEC(2010)1327 ),
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas ‐ 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos OV C 306 E, 15.12.2006., 284. lpp.
having regard to its previous resolutions of 27 September 2006 on Turkey's progress towards accession OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
OV C 263 E, 16.10.2008., 452. lpp
, of 24 October 2007 on EU-Turkey relations OJ C 263 E, 16.10.2008, p.
, 2008. gada 21. maija rezolūciju par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu OV C 279 E, 19.11.2009., 57. lpp.
, of 21 May 2008 on Turkey's 2007 progress report OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
un 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Turcijas 2009. gada progresa ziņojumu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0025 .
, and of 10 February 2010 on Turkey's 2009 progress report Texts adopted, P7_TA(2010)0025 .
ņemot vērā 2010. gada 21. decembra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Koreju,
having regard to its resolution of 21 September 2010 on trade and economic relations with Turkey,
ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku OV L 51, 26.2.2008., 4. lpp.
having regard to Council Decision 2008/157/EC of 18 February 2008 on the principles, priorities and conditions contained in the Accession Partnership with the Republic of Turkey OJ L 51, 26.2.2008, p.
ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra secinājumus,
having regard to the Council conclusions of 14 December 2010,
tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu sākšana bija sākuma punkts ilgam procesam, kura iznākumu nav iespējams iepriekš paredzēt;
whereas accession negotiations with Turkey were opened on 3 October 2005 after the Council had approved the Negotiating Framework, and whereas the opening of those negotiations was the starting point for a long-lasting and open-ended process,
tā kā Turcija ir apņēmusies veikt reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un īstenot pakāpenisku saskaņošanu ar ES un tā kā šie centieni ir jāuztver kā modernizēšanās iespēja pašai Turcijai;
whereas Turkey has committed itself to reforms, good neighbourly relations and progressive alignment with the EU, and whereas these efforts should be viewed as an opportunity for Turkey itself to modernise,
tā kā saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes secinājumiem pilnīga atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ES integrēšanas spējai joprojām ir pamats uzņemšanai ES, kas ir kopiena, kuras pamatā ir kopējas vērtības;
whereas full compliance with all the Copenhagen criteria, as well as EU integration capacity in accordance with the conclusions of the December 2006 European Council meeting, remain the basis for accession to the EU, which is a community based on shared values,
tā kā Komisija ir secinājusi, ka 2010. gadā Turcija turpināja politisko reformu procesu, taču svarīgāko politisko partiju dialoga un kompromisa noskaņojuma trūkums negatīvi ietekmē galveno politisko institūciju attiecības un kavē darbu pie politiskajām reformām;
whereas the Commission concluded that in 2010 Turkey had continued its political reform process, but that lack of dialogue and of a spirit of compromise between the main political parties has a negative impact on relations between key political institutions and slows down work on political reforms,
tā kā jau piekto gadu pēc kārtas Turcija joprojām nav īstenojusi normas, kas izriet no EK un Turcijas Asociācijas nolīguma un tā papildprotokola,
whereas Turkey has still not implemented, for the fifth consecutive year, the provisions stemming from the EC-Turkey Association Agreement and the Additional Protocol thereto,
atzinīgi vērtē Turcijas pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības atbalstu tālākai Turcijas demokratizācijai un apņemšanos veidot atvērtu sabiedrību, kurā valda viedokļu daudzveidība, un aicina ES iestādes un dalībvalstis šai nolūkā pilnībā izmantot visus kandidātvalstīm paredzētos ES paplašināšanās politikas instrumentus;
Commends Turkish citizens and civil society for supporting Turkey's further democratisation and for their commitment to an open and pluralistic society, and calls on the EU institutions and Member States to make full use of all EU enlargement policy instruments for candidate countries in this respect;
norāda, ka reformu ziņā Turcijas progress ir lēns, un atgādina, ka Turcijas valdība ir apņēmusies veikt daudzpusīgas reformas gan ar mērķi izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, gan arī modernizēt valsti; aicina valdību vairāk censties sasniegt šos mērķus;
Notes Turkey's slow progress with regard to reforms and recalls that the Turkish Government has committed itself to undertaking comprehensive reforms both with a view to fulfilling the Copenhagen criteria and for the sake of Turkey's own modernisation; calls on the Government to increase its efforts in that respect;
pauž bažas par konfrontāciju, kas turpinās politisko partiju vidū, un par to, ka valdība un opozīcija nav gatavas darboties, lai panāktu vienprātību par svarīgākajām reformām; mudina visus politikas dalībniekus, valdību un opozīciju kopīgi strādāt, lai padziļinātu politisko plurālismu valsts institūcijās un veicinātu valsts un sabiedrības modernizāciju un demokratizāciju; aicina visus opozīcijas spēkus konstruktīvi iesaistīties reformu procesā;
Is concerned about the ongoing confrontation between the political parties and the lack of readiness on the part of Government and opposition to work towards consensus on key reforms; urges all political actors, the Government and the opposition to work together to enhance political plurality in state institutions and promote the modernisation and democratisation of the state and society; calls upon all opposition forces to engage constructively in the reform process;
norāda, ka kontroles un līdzsvara sistēmai ir izšķiroša nozīme modernas demokrātiskas valsts pārvaldībā, kuras pamatā jābūt varas dalījuma principam un izpildvaras, likumdevējas varas un tiesu varas līdzsvaram, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai, jo īpaši vārda un preses brīvības ievērošanai, un tādai politiskās līdzdalības kultūrai, kas patiesi atspoguļo demokrātiskas sabiedrības plurālismu;
Points to the crucial role of a system of checks and balances in the governance of a modern democratic state, which must be based on the principle of separation of powers with balance between the executive, legislative and judicial functions, on respect for human rights and fundamental freedoms – in particular freedom of expression and freedom of the press – and on a participatory political culture truly reflecting the plurality of a democratic society;
uzsver, ka Turcijas Lielajai Nacionālajai Asamblejai ir liela nozīme kā iestādei, kurai būtu jādod svarīgs ieguldījums kontroles un līdzsvara sistēmas nostiprināšanā un aktīvi un konstruktīvi, pamatojoties uz visa partiju spektra iesaistīšanos, jāatbalsta modernizācijas reformas, vienlaicīgi nodrošinot valdības politikas demokrātisku kontroli;
Underlines the role of the Turkish Grand National Assembly as the institution which ought to make a crucial contribution to strengthening a system of checks and balances, and to support the modernisation reforms actively and constructively, on the basis of cross-party commitment, whilst ensuring that the Government's policies are subject to democratic scrutiny;
atzinīgi vērtē konstitucionālo grozījumu pieņemšanu, kas ir solis pareizajā virzienā, un mudina tos pienācīgi īstenot, pilnībā ievērojot Eiropas Cilvēktiesību konvencijas standartus un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru; vienlaikus uzsver, ka turklāt ļoti vajadzīga ir vispārēja konstitucionāla reforma, kas Turciju pārveidotu par pilnvērtīgu plurālistisku demokrātiju, kuras pamatā ir cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība; atzinīgi vērtē gan valdības, gan opozīcijas pausto gatavību šādu reformu uzņemties un aicina valdību gādāt, lai visā konstitucionālajā procesā būtu cieši iesaistītas visas politiskās partijas un pilsoniskā sabiedrība; pieprasa īstenot konstitucionālo grozījumu paketi; iesaka aicināt piedalīties arī Venēcijas komisiju;
Welcomes the adoption of constitutional amendments as a step in the right direction, and urges their proper implementation with full observance of the standards of the European Convention on Human Rights (ECHR) and of the case law of the European Court of Human Rights; underlines at the same time, however, the pressing need for overall constitutional reform transforming Turkey into a fully fledged pluralistic democracy with the protection of human rights and fundamental freedoms at its core; welcomes the Government's declared readiness, and that of the opposition, to undertake such reform, and calls on the Government to ensure that all political parties, as well as civil society, are closely involved in the whole constitutional process; calls for the implementation of the constitutional amendment package; recommends that the Venice Commission also be invited to participate;
atzinīgi vērtē vairākus simboliskus labas gribas žestus, ko valdība izrādījusi, kā arī vairākus konkrētus soļus, ko tā spērusi tādās jomās kā tiesības uz uzskatu, sirdsapziņas un reliģiskās pārliecības brīvību un minoritāšu un kultūras tiesību aizsardzība; tomēr uzstāj, ka, lai minoritāšu tiesības būtu ņemtas vērā visā pilnībā, ir vajadzīgi sistemātiski uzlabojumi; konkrēti mudina valdību dot jaunu impulsu demokrātiskās atvērtības iniciatīvai un aicina opozīciju konstruktīvi atbalstīt šo procesu un iesaistīties tajā;
Welcomes a number of the Government's symbolic and goodwill gestures and certain concrete steps in the areas of freedom of thought, conscience and religion, as well as protection of minorities and cultural rights; insists, however, that systematic improvements are needed in order fully to recognise the rights of minorities; in particular, encourages the Government to lend fresh impetus to the process of democratic opening, and calls on the opposition constructively to support and engage in that process;