natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž bažas par nelegālo narkotiku ražošanu, kā uzsvērts nesenajā 2005. gada Pārskatā par opiju Afganistānā, kuru sagatavoja ANO Narkotiku un noziedzības apkarošanas birojs, īpaši attiecībā uz pēdējo statistiku par heroīna patēriņu vietējo iedzīvotāju vidū, kas varētu novest pie ārkārtas situācijas reģionā HIV/AIDS jomā;
Expresses deep concern about illegal drug production – as highlighted by the recent Afghan Opium Survey 2005 carried out by the UN Office on Drugs and Crime, in particular the latest statistics on domestic heroin consumption – which could lead to an HIV/AIDS emergency in the region;
vērš uzmanību uz ārkārtīgi augstajām izmaksām un nopietniem trūkumiem jautājumos par narkotiku apkarošanas stratēģijas efektivitāti, kas balstīta vienīgi uz izskaušanu un alternatīviem iztikas nodrošināšanas veidiem, un aicina Londonas konferences dalībniekus ņemt vērā priekšlikumu par opija licencētu ražošanu medicīnas vajadzībām, kas jau ir atļauts vairākām valstīm;
Draws attention to the extremely high costs and serious flaws in terms of effectiveness of a counter-narcotics strategy based only on eradication and alternative livelihood and calls on the participants in the London Conference to take into consideration the proposal of licensed production of opium for medical purposes, as already granted to a number of countries;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Londonas konferences priekšsēdētājam, Afganistānas valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram un SAARC ģenerālsekretāram, kā arī ASV, Pakistānas, Indijas, Krievijas, Irānas, Uzbekistānas, Turkmenistānas, Tadžikistānas un Ķīnas valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Chair of the London Conference, the Government and Parliament of Afghanistan, the Secretaries-General of the United Nations and of SAARC, and the governments of the USA, Pakistan, India, Russia, Iran, Uzbekistan, Turkmenistan, Tajikistan and China.
– Charles Tannock, Bogdan Klich un Ari Vatanen PPE-DE grupas vārdā,
– Charles Tannock, Bogdan Klich and Ari Vatanen, on behalf of the PPE-DE Group
par Čečeniju pēc vēlēšanām un pilsonisko sabiedrību Krievijā
on Chechnya after the elections and civil society in Russia
ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Russian Federation, of the other part, which entered into force on 1 December 1997,
ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas mērķi ieviest četras “kopējās telpas”, par ko tika panākta vienošanās Eiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada maijā,
having regard to the objective of the EU and Russia to implement the four 'common spaces' agreed at the EU-Russia Summit in May 2005,
ņemot vērā tā 2005. gada 26. maija rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām,
having regard to its resolution of 26 May 2005 on EU-Russia relations,
ņemot vērā tā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par cilvēktiesībām Krievijā,
having regard to its resolution of 15 December 2005 on human rights in Russia,
ņemot vērā daudzus ticamus Krievijas un starptautisko NVO ziņojumus par ilgstošiem un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus lietās, kas saistītas ar Čečeniju,
having regard to the many credible reports by Russian and international NGOs on the continuing grave violations of human rights in Chechnya and the judgments of the European Court of Justice in cases relating to Chechnya,
tā kā Eiropas Savienības Apvienotās Karalistes prezidentūra „atzinīgi novērtēja” Krievijas Čečenijas Republikā 27. novembrī notikušās parlamentārās vēlēšanas, uzskatot tās par nozīmīgu soli Čečenijas sabiedrības viedokļu klāsta plašākas pārstāvības virzienā;
whereas the UK Presidency of the European Union 'welcomed' the parliamentary elections which took place in the Russian republic of Chechnya on 27 November 2005, considering these elections 'an important step towards broader representation of a range of views in Chechen society',
tā kā Eiropas Komisija nodēvēja par „cerīgu” faktu, ka šīs parlamentārās vēlēšanas — pirmās Čečenijā astoņu gadu laikā — notika bez lielas vardarbības, taču atteicās izteikt savas domas par balsošanas godīgumu;
whereas the Commission called it 'encouraging' that these parliamentary elections - the first in Chechnya for eight years - 'took place without any major violence', but declined to comment on the fairness of the vote,
tā kā cilvēktiesību aktīvisti atklātā vēstulē Eiropas Savienībai, kuru parakstīja Krievijas cilvēktiesību grupa „Memorial”, Helsinku Federācija, Krievijas un Čečenijas sadraudzības biedrība un citas organizācijas, tostarp Starptautiskā Cilvēktiesību federācija Parīzē, apsūdzēja ES par realitātes slēpšanu, sniedzot optimistisku vēlēšanu novērtējumu, uzsverot, ka „šis apgalvojums ir ne tikai pretrunā ar Krievijas un starptautisko cilvēktiesību kopienas savāktajiem pierādījumiem ..., bet arī liek apšaubīt ES saistības cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošanā”;
whereas human rights activists, in an open letter to the European Union signed by the Russian human rights group Memorial, the Helsinki Federation, the Russian-Chechen Friendship Society and others, including the Paris-based International Federation for Human Rights, accused the EU of whitewashing reality by giving an optimistic assessment of the election, underlining that 'this statement not only contradicts the evidence assembled by the Russian and international human rights community ... but also calls the EU's commitment to human rights, democracy and the rule of law into question',
norāda, ka oficiālo 57% vēlētāju aktivitātes rādītāju apšaubīja Krievijas cilvēktiesību grupa „Memorial”, paziņojot, ka dalība bija daudz mazāka un ka balsošana apgrūtināja daudzie viltošanas un iebiedēšanas gadījumi;
pointing out that the official figure of a 57% turnout at the election has been questioned by the Russian human rights group Memorial, which claims that participation was much lower and that the voting was marred by widespread fraud and acts of intimidation,
tā kā nopietni cilvēktiesību pārkāpumi, piemēram, slepkavības, piespiedu pazušana, spīdzināšana, ķīlnieku sagrābšana un patvaļīga aizturēšana joprojām notiek Čečenijas Republikā un dažkārt arī Ziemeļkaukāza kaimiņu reģionos;
whereas serious human rights violations in the form of murder, enforced disappearance, torture, hostage-taking and arbitrary detention are still occurring in the Chechen Republic and, in some cases, in neighbouring regions of the Northern Caucasus,
tā kā Krievijas valdība lielu daļu pienākumu saistībā ar pretterorisma operācijām ir pārvietojusi no Krievijas varas iestāžu atbildības sfēras vietējo varas iestāžu kompetencē, cenšoties panākt, ka desmit gadus ilgais Krievijas un Čečenijas konflikts kļūtu iekšējo Čečenijas konfliktu, kas saskaņā ar neseno Starptautiskās Helsinku Cilvēktiesību federācijas, Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas, Norvēģijas Helsinku komitejas un cilvēktiesību grupas „Memorial” kopīgo ziņojumu ir pastiprinājis karojošo pušu nežēlību un palielinājis baiļu un nedrošības izplatību civiliedzīvotāju vidū;
whereas the Russian Government has transferred many of its responsibilities for counter-terrorist operations from federal Russian authorities to the local authorities, trying to turn a decade-long conflict between Russia and Chechnya into an internal Chechen one which, according to a recent joint report by the International Helsinki Federation for Human Rights, the International Federation for Human Rights, the Norwegian Helsinki Committee and the human rights group Memorial, has 'resulted in the brutalisation of the warring sides and pervasive fear and insecurity for the civilians',
tā kā cilvēku nolaupīšanas, spīdzināšanas un patvaļīgas slepkavošanas gadījumu augošais skaits pēdējos divos gados Čečenijā tiek piedēvēts čečenu paramilitāriem spēkiem;
whereas a growing number of the kidnappings, instances of torture and arbitrary killings in Chechnya in the past two years are being attributed to Chechen paramilitary forces,
tā kā daudzi no cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā paliek nesodīti, radot nesodāmības atmosfēru, kas izplatās aiz Čečenijas un Ingušijas Republikas robežām uz citiem Ziemeļkaukāza reģioniem, tostarp Ziemeļosetiju un Kabardas – Balkāriju;
whereas many of the abuses and human rights violations in Chechnya remain largely unpunished, creating a climate of impunity which is spreading beyond the Chechen and Ingush republics into other regions of the Northern Caucasus, including North Ossetia and, more recently, Kabardino-Balkaria,
tā kā pēdējos gados Krievijā ir turpinājis būtiski pasliktināties stāvoklis demokrātijas jomā, īpaši pateicoties tam, ka visi lielākie TV kanāli un vairums radiostaciju ir nonākuši lielākā valdības kontrolē, izplatījusies pašcenzūra drukātajos plašsaziņas līdzekļos, ir slēgti neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi, ierobežotas tiesības organizēt publiskas demonstrācijas, vide ir kļuvusi mazāk labvēlīga NVO un tiek vajāti cilvēktiesību aizstāvji, ir pieaugusi tiesu varas politiskā kontrole;
whereas in recent years democracy has been continuing to deteriorate substantially in Russia, in particular due to the growth of government control over major TV and radio stations, the spread of self-censorship among the print media, the closure of independent media, restrictions on the right to organise public demonstrations, a worsening climate for NGOs, involving cases of harassment of human rights activists, and increased political control of the judiciary,
uzsver, ka līdz šim brīdim ES un Krievijas konsultācijas cilvēktiesību jomā nav panākušas ievērojamu virzību šajā jomā, kurai ir jābūt prioritātei ES un Krievijas attiecībās;
stressing that so far the EU-Russia human rights consultation has not brought about any substantial progress in this field, which should be a priority in EU-Russia relations,
tā kā 2005. gada 20. decembrī Eiropas Cilvēktiesību tiesa atzina par pieņemamu sūdzību par pašpasludinātās Čečenijas Republikas Ičkērijas likumīgi ievēlētā parlamenta bijušā priekšsēdētāja Ruslan Alikhajiyev pazušanu; tā kā Čečenijas prokuratūras ierosinātajai izmeklēšanai nebija rezultātu; un tā kā Krievijas valdība atteicās nodot krimināllietas materiālus Eiropas Cilvēktiesību tiesai;
whereas on 20 December 2005 the European Court of Human Rights ruled that a complaint about the disappearance of Ruslan Alikhajiyev, a former parliamentary speaker of the fairly elected parliament of the self-proclaimed Chechen republic of Ichkeria, was admissible; whereas an investigation instigated by the Chechen prosecutor's office has yielded no results; and whereas the Russian Government declined to pass on the criminal case materials to the European Court of Human Rights,
tā kā 6. decembrī Eiropas Komisija piešķīra sešus miljonus eiro Ziemeļkaukāza pašreizējās krīzes upuru atbalstam, lēmums, kura rezultātā ES kopējās palīdzības apjoms šim reģionam 2005. gadā sasniegs 26,3 miljonus eiro, tādējādi padarot šo programmu par ES piekto lielāko humānās palīdzības pasākumu pasaulē un ES par lielāko palīdzības devēju reģionā;
whereas on 13 December 2005 the Commission allocated EUR 6 million in aid for the victims of the ongoing crisis in the Northern Caucasus, a decision which will bring the EU's total assistance to the region for 2005 to EUR 26.3 million, making this programme the EU's fifth biggest humanitarian operation worldwide and the EU the largest donor in the region,
tā kā 2005. gada 23. un 27. decembrī abas parlamenta palātas pieņēma nedaudz pārskatīto likumprojektu, ar kuru tiek ierobežota nevalstisko organizāciju darbība Krievijā, un kuram vajadzīgs tikai prezidenta V. Putina paraksts, lai kļūtu par likumu;
whereas on 23 and 27 December 2005 the slightly revised bill restricting the activities of non-governmental organisations in Russia was approved by both chambers of parliament and now needs only the signature of President Putin to become law,
tā kā 2005. gada 28. decembra vēstulē Krievijas ārlietu ministram Sergei Lavrov nevalstiskās organizācijas, tostarp „Memorial,” Maskavas Helsinku Grupa un „Par civiltiesībām” uzsvēra, ka daudzi aspekti šajā likumprojektā ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām, Krievijas konstitūciju, Krievijas civilkodeksu un veselu virkni Krievijas likumu;
whereas in a letter sent to the Russian Foreign Minister Sergei Lavrov on 28 December 2005 NGOs, including Memorial, the Moscow Helsinki Group and For Civil Rights, stressed that a whole range of aspects of the bill continue to contradict international law, the Russian Constitution, the Russian Civil Code and a series of Russian laws,
tā kā apvienošanās tiesības ir cilvēka pamattiesības un demokrātiskā sabiedrībā tām ir ļoti liela nozīme;
whereas freedom of association is a fundamental human right and of great importance in a democratic society,
izsaka dziļas bažas par vardarbības pieaugumu uz rasu pamata Krievijā,
deeply worried by the increase in racially motivated violence in Russia,
atkārto tā stingro nosodījumu visiem terora aktiem Krievijas Federācijas teritorijā, kuriem nav iespējams rast attaisnojumu;
Reiterates its strong condemnation of all acts of terrorism throughout the Russian Federation, for which there can be no justification;
joprojām pauž dziļas bažas, ka Padome un Komisija nespēja risināt Čečenijā notiekošos nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, neskatoties uz to, ka šie pārkāpumi lielā mērogā notiek abās konfliktējošās pusēs gandrīz pilnīgas nesodāmības atmosfērā;
Remains deeply concerned that the Council and Commission have failed to address the ongoing serious human rights violations in the Chechen Republic despite the fact that these violations are still occurring on a large scale on both sides of the conflict and in a climate of almost complete impunity;
mudina Padomi un Komisiju uzņemties atbildību saistībā ar visnopietnākajām cilvēktiesību problēmām Eiropas Savienībai vistuvākajos kaimiņos;
Urges the Council and Commission to confront their responsibilities in the face of the most serious human rights issues in the immediate neighbourhood of the European Union;
mudina Padomi un Komisiju uzņemties aktīvu lomu, lai novērstu turpmākos cilvēktiesību pārkāpumus un uzveiktu nesodāmību Čečenijas Republikā, kā arī pieprasīt Krievijas varas iestādēm vajadzīgo pasākumu veikšanu to tiesību pilnīgai nodrošināšanai Čečenijas Republikā, kas ir garantētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, kuru Krievija ir parakstījusi, kā arī lai visi tie, kas pārkāpj šīs tiesības tiek nekavējoties saukti pie atbildības neatkarīgi no viņu stāvokļa vai nacionālās piederības;
Urges the Council and Commission to take an active role in preventing further human rights violations and in overcoming the climate of impunity in the Chechen Republic and to insist vis-à-vis the Russian authorities that the necessary measures are taken to ensure that the rights guaranteed by the European Convention on Human Rights, to which Russia is a signatory, are fully respected in the Chechen Republic and that all those who violate those rights are brought to justice without further delay and regardless of their position or nationality;
pauž nožēlu, ka sagatavojot un organizējot parlamenta vēlēšanas Čečenijā, netika izmantota izdevība īstenot patiesi politisku un demokrātisku procesu ar visas Čečenijas sabiedrības līdzdalību;
Regrets the fact that during the preparation and conduct of the parliamentary elections in placeChechnya an opportunity for a truly political and democratic process involving all sections of Chechen society was missed;
atkārtoti pauž pārliecību, ka Čečenijas konfliktu nevar atrisināt militāriem līdzekļiem, un aicina uzsākt patiesu miera procesu, lai sarunu ceļā rastu politisku risinājumu, pamatojoties uz Čečenijas sabiedrības visu demokrātisko veidojumu dialogu, pilnībā ievērojot Krievijas Federācijas teritoriālo integritāti;
Reaffirms that there cannot be a military solution to the conflict in Chechnya and calls for the start of a real peace process geared to bringing about a negotiated political settlement which is based on dialogue between all the democratic components of Chechen society and which fully respects the territorial integrity of the Russian Federation;
aicina Krievijas varasiestādes pārtraukt pašreizējo izformēto paramilitāru grupējumu visatļautību, apturot drošības spēku darbības un pakļaujot armiju pilnīgai civilai kontrolei;
Calls on the Russian authorities to put an end to the present state of impunity by disbanding paramilitary groups, reining in the activities of the security forces and bringing the army under full civilian control;
aicina Padomi un dalībvalstis, tiekoties ar Krievijas Federācijas pārstāvjiem, Čečenijas jautājumu pastāvīgi iekļaut politisku sanāksmju, dialoga par cilvēktiesībām un citu sanāksmju darba kārtībā, lai šim jautājumam pastiprināti pievērstu starptautisko uzmanību;
Calls on the Council and the Member States to consistently raise the issue of Chechnya at their political meetings, in the human rights dialogue and at other meetings with the Russian Federation in order to ensure that this area does not escape international attention and concern;
aicina pastiprināt ES un Krievijas dialogu par cilvēktiesībām, lai palielinātu tā efektivitāti, vajadzības gadījumā iesaistot NVO, orientējoties uz rezultātu, lai šo faktoru stiprinātu jaunajā Partnerības un sadarbības nolīgumā, par ko tuvākajā nākotnē notiks sarunas;
Calls for the stepping-up of the EU-Russia human rights consultation so as to make it more effective, open to NGOs, when appropriate, and result-oriented with a view to strengthening this element in the new Partnership and Cooperation Agreement due to be negotiated in the near future;
aicina Padomi un pašreizējo prezidentvalsti turpināt centienus, lai Krievijai palīdzētu rast mierīgu konflikta atrisinājumu, tostarp piedāvājot ES starpniecību; uzsver, ka ES jāizsaka vienots viedoklis, un attiecībā uz Krieviju jāievēro KĀDP nostāja, par ko panākta vienošanās;
Calls on the Council and the Presidency-in-Office to make further efforts to assist Russia in finding a peaceful solution to the conflict - including an offer of EU mediation; underlines that the EU must speak with one voice and stick to agreed CFSP positions on Russia;
aicina Krievijas Valsts Domi izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu cēloņus tiesību aizsardzības iestāžu neveiksmei Čečenijā saukt pie atbildības vainīgos smagu cilvēktiesību pārkāpumu izdarīšanā, kā tas fiksēts daudzu cilvēktiesību organizāciju dokumentos; atgādina, ka līdz šim tikai daži gadījumu izskatīti tiesā, un pārsvarā tie atlikti, nodoti izskatīšanai citā iestādē vai lieta pārtraukta;
Calls on the Russian State Duma to set up a committee of inquiry to investigate the failure of law enforcement agencies in the Chechen Republic to bring to account the perpetrators of serious human rights violations as documented by many human rights groups; recalls that so far only a few cases have been brought to trial and that most have been suspended, transferred or dismissed;
uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš to noziegumu izmeklēšanai, kas vērsti pret cilvēktiesību aktīvistiem, juristiem, prokuroriem, tiesnešiem un prasību iesniedzējiem Eiropas Cilvēktiesību tiesā un viņu ģimenes locekļiem;
Stresses that special emphasis must be placed on investigations into crimes against human rights activists, lawyers, prosecutors, judges and applicants to the European Court of Human Rights and their family members;
šādā saistībā aicina Krievijas varasiestādes atkārtoti uzsākt izmeklēšanu krimināllietās pret ģenerāli Vladimir Shamanov un ģenerāli Yakov Nebitko , pret kuriem jāuzsāk kriminālvajāšana un kuri uz izmeklēšanas laiku jāatstādina no amata, jo viņus Strasbūras Tiesā sauca pie atbildības par nesodītu Čečenijas civiliedzīvotāju bombardēšanu Katirjurtā 2000. gada februārī;
Calls in this context on the Russian authorities to reopen the investigations into and criminal cases against General Vladimir Shamanov and General Yakov Nebitko, who both should be prosecuted and suspended from their duties during the investigation, since they were held responsible by the Strasbourg Court for the indiscriminate bombing of Chechen civilians in Katyr-Jurt in February 2000;
aicina ES dalībvalstis saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, pamatojoties uz iepriekšējiem gadījumiem, un ar Krievijas piekrišanu, veicināt jaukta starptautiska ad hoc tribunāla izveidošanu Čečenijā, lai sauktu pie atbildības vainīgos par kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci izdarīšanu Čečenijas Republikā, ja saglabājas visatļautības gaisotne;
Calls on the EU Member States to promote, in conformity with international law and on the basis of existing precedents, and with Russian consent, the setting-up of a mixed ad hoc international tribunal for Chechnya to try perpetrators of war crimes and crimes against humanity committed in the Chechen Republic if the climate of impunity continues to prevail;
aicina Krievijas varasiestādes pārskatīt 1998. gada likumu par terorismu, lai tas atbilstu Eiropas Padomes standartiem, jo īpaši attiecībā uz to personu pilnvarām un atbildību, kas vada pretterorisma pasākumus;
Calls on the Russian authorities to revise the 1998 law on terrorism in order to comply with Council of Europe standards, particularly in respect of the powers and responsibilities of persons who conduct counter-terrorist measures;
prasa Komisijai izmeklēt, vai humānā palīdzība, ko tā sniedza Ziemeļkaukāza reģionam, ir nogādāta paredzētajiem cilvēkiem, kā arī novērtēt šīs palīdzības lietderīgumu;
Urges the Commission to investigate whether the humanitarian aid it has provided for the Northern Caucasus region has in fact reached the people in need and to assess the effectiveness of this aid;
pauž bažas par ziņojumiem attiecībā uz dažu Čečenijas NVO administratīvu un tiesisku vajāšanu, kas rada aizdomas par plašāka procesa pastāvēšanu, apdraudot vārda un biedrošanās brīvību Krievijas Federācijā, un prasa Krievijas varasiestādēm novērst šo vajāšanu;
Is concerned about reports of administrative and judicial harassment of some NGOs active in Chechnya, which seems to be part of a more general process threatening freedom of expression and of association in the Russian Federation, and urges the Russian authorities to put an end to this harassment;
uzsver, ka gan demokrātijas process, gan cīņa pret visatļautību Čečenijas Republikā uzlabosies, ja darbosies stipras un neatkarīgas cilvēktiesību organizācijas, un aicina Krieviju nodrošināt neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu, starptautisku un vietēju humānās palīdzības organizāciju un cilvēktiesību novērotāju brīvu iekļūšanu Čečenijā un pēc iespējas lielākā mērā nodrošināt tiem drošus darba apstākļus;
Underlines that both the democratic process and the fight against impunity in the Chechen Republic will benefit from the work of strong and independent human rights organisations, and calls on Russia to grant independent media, international and domestic humanitarian organisations and human rights monitors full access to Chechnya and to assist as far as possible in securing them safe working conditions;
pauž nožēlu, ka likumprojektu par valdības kontroles pastiprināšanu pār NVO Krievijā ātri pieņēma abās parlamenta palātās, un par šo jautājumu pilnībā netika ņemti vērā Eiropas Padomes pagaidu atzinuma ieteikumi; sagaida, ka prezidents V. Putins pirms likumprojekta apstiprināšanas par likumu joprojām var nodrošināt, ka tas pilnībā atbilst Eiropas Padomes ieteikumiem un nepārprotami novērš NVO aktīvistu vajāšanu Krievijā;
Regrets that the bill strengthening government control over NGOs in Russia was passed easily in both houses of parliament and failed to take fully into account the recommendations made by the Council of Europe in its provisional opinion on the matter; hopes that President Putin, before signing the bill into law, can still ensure that it is fully in line with the Council of Europe's recommendations and clearly designed to prevent harassment of NGO activists in Russia;