natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai sasniegtu augstu tehniskās kompetences, objektivitātes un uzticamības līmeni, dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka ir piemērotas atbilstīgas kvalifikācijas, akreditācijas un/vai sertifikācijas shēmas energopakalpojumu sniedzējiem, energoaudita veicējiem un citu energoefektivitātes pasākumu īstenotājiem, kā minēts
With a view to achieving a high level of technical competence, objectivity and reliability, Member States shall ensure, where they deem it necessary, the availability of appropriate qualification, accreditation and/or certification schemes for providers of energy services, energy audits and energy efficiency improvement measures as referred to in
6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā.
Article 6(2)(a) (i) and (ii).
9. pants Enerģijas taupīšanas finansiālie instrumenti
Article 9 Financial instruments for energy savings
s pasākumu pircējiem publiskajā un privātajā sektorā līgumu paraugus šiem finansiālajiem instrumentiem.
to existing and potential purchasers of energy services and other energy efficiency improvement measures in the public and private sectors.
Šajā ziņā dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK un 2003/55/EK 3. panta 2. punktu var uzlikt uzņēmumiem, kas darbojas gāzes un elektroenerģijas nozarē, publisko pakalpojumu pienākumus saistībā ar energoefektivitāti.
In this respect, in accordance with Article 3(2) of Directive 2003/54/EC and with Article 3(2) of Directive 2003/55/EC, Member States may impose public service obligations relating to energy efficiency on undertakings operating, respectively, in the electricity and gas sectors.
11. pants Fondi un finansēšanas mehānismi
Article 11 Funds and funding mechanisms
Ja šie fondi ir izveidoti, no tiem var piešķirt subsīdijas, aizdevumus, finansiālas garantijas un/vai cita veida finansējums, kas garantē rezultātu.
If established, the funds may provide for grants, loans, financial guarantees and/or other types of financing that guarantee results.
Dalībvalstis var lemt par fondu darīšanu pieejamiem visiem tiešajiem patērētājiem.
Member States may decide to open the funds to all final customers.
12. pants Energoaudits
Article 12 Energy audits
Tiem tirgus segmentiem, kuros energoauditu nepiedāvā komerciāli, dalībvalstis nodrošina, lai tas būtu pieejams, ņemot vēra 11. panta 1. punktu.
Member States shall ensure the availability of energy audits for market segments where they are not sold commercially, taking into account Article 11(1).
un uzraudzījušas attiecīgās dalībvalstis,
to this Directive.
Ja tiek veikts pieslēgums jaunai ēkai vai lieli atjaunošanas darbi, kā noteikts Direktīvā 2002/91/EK, šādus individuālus skaitītājus par konkurētspējīgu cenu nodrošina vienmēr.
When a new connection is made in a new building or a building undergoes major renovations, as set out in Directive 2002/91/EC, such competitively priced individual meters shall always be provided.
Līdz ar rēķinu dara pieejamu attiecīgu informāciju, lai tiešajiem patērētājiem nodrošinātu izsmeļošu atskaiti par esošajām enerģijas izmaksām.
Appropriate information shall be made available with the bill to provide final customers with a comprehensive account of current energy
, pamatojoties uz faktisko patēriņu,
Billing on the basis of actual consumption
ja vien tas ir iespējams un sniedz papildu vērtību, salīdzinājumu ar tādas pašas patērētāju kategorijas
wherever possible and useful, comparisons with an average normalised or benchmarked user of energy
vai īpaši izraudzītu enerģijas patērētāju;
the same user category;
informāciju saziņai ar patērētāju organizācijām, enerģijas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par tiešajiem lietotājiem un/vai objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas.
contact information for consumers' organisations, energy agencies or similar bodies, including website addresses, from which information may be obtained on available energy efficiency improvement measures, comparative end-user profiles and/or objective technical specifications for energy-using equipment.
Dalībvalstis, kas šīs direktīvas spēkā stāšanās brīdī jau dažādiem mērķiem lieto tādas aprēķinu metodes enerģijas ietaupījuma noteikšanai, kas līdzinās IV pielikumā aprakstītajām metodēm, var iesniegt Komisijai informāciju attiecīgā informatīvā līmenī.
Member States that already use, for whatever purpose, calculation methods for measuring energy savings similar to the types described in Annex IV at the time of the entry into force of this Directive, may submit information at the appropriate level of detail to the Commission.
2007. gada 30. jūnijā
30 June 2007,
dalībvalstis iesniedz Komisijai
Member States shall submit to the Commission
pirmo Energoaktivitātes rīcības plānu (EARP).
a first Energy Efficiency Action Plan (EEAP).
2011. gada 30. jūnijā dalībvalstis iesniedz Komisijai otro EARP.
30 June 2011, Member States shall submit to the Commission a second EEAP.
Ne vēlāk kā 2014. gada 30. jūnijā dalībvalstis iesniedz Komisijai trešo EARP.
Not later than 30 June 2014, Member States shall submit to the Commission a third EEAP.
Visi EARP raksturo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, kas paredzēti, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos mērķus un lai ievērotu noteikumus par publiskā sektora parauga lomu un informācijas un padomu sniegšanu gala lietotājiem, kas minēti attiecīgi 5. panta 1. punktā un 7. panta 2. punktā.
All EEAPs shall describe the energy efficiency improvement measures planned to reach the targets set out in Article 4(1) and (2), as well as to meet the provisions on the exemplary role of the public sector and provision of information and advice to final customers set out in Articles 5(1) and 7(2) respectively.
Otrajā un trešajā EARP:
The second and third EEAPs shall:
iekļauj pilnīgu iepriekšējā EARP analīzi un novērtējumu;
include a thorough analysis and evaluation of the preceding EEAP;
iekļauj gala rezultātus attiecībā uz enerģijas taupīšanas mērķiem, kas minēti 4. panta 1. un 2. punktā;
include the final results with regard to the fulfilment of the energy savings targets set out in Article 4(1) and (2);
iekļauj plānotos papildu rīcības pasākumus jebkāda esošā vai gaidāmā mērķu iztrūkuma novēršanai un to paredzēto ietekmi;
include plans for - and information on the anticipated effects of - additional measures which address any existing or expected shortfall vis-a-vis the target;
saskaņā ar 15. panta 4. punktu izmanto saskaņotus efektivitātes rādītājus un etalonuzdevumus, lai novērtētu iepriekšējos pasākumus un noteiktu plānoto pasākumu iedarbību, un pakāpeniski palielina to lietojumu;
in accordance with Article 15(4), use and gradually increase the use of harmonised efficiency indicators and benchmarks, both for the evaluation of past measures and for the estimated effects of planned future measures;
informācija pamatojas uz pieejamajiem datiem un to papildina ar aplēsēm.
be based on available data, supplemented with estimates.
Divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā datuma.
Two years after the date of entry into force of this Directive.
pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija publicē izmaksu un guvumu ietekmes novērtējumu, kurā izpētīta saistība starp ES tieša patēriņa energoefektivitātes standartiem, noteikumiem, politiku un pasākumiem.
, the Commission shall publish a cost/benefit impact assessment examining the linkages between EU standards, regulations, policies and measures on end-use energy efficiency.
EARP novērtē saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto procedūru.
The EEAPs shall be assessed in accordance with the procedure referred to in Article 16(2).
Pirmo EARP izskata pirms 2008. gada 1. janvāra.
The first EEAP shall be reviewed before 1 January 2008.
Otro EARP izskata pirms 2012. gada 1. janvāra.
The second EEAP shall be reviewed before 1 January 2012.
Trešo EARP izskata pirms 2015. gada 1. janvāra.
The third EEAP shall be reviewed before 1 January 2015.
Pamatojoties uz
On the basis of the
valsts indikatīvo enerģijas ietaupījuma mērķa sasniegšanā.
, the Commission shall assess the extent to which Member States have made progress towards achieving their national indicative energy savings targets.
2008. gada 1. janvārī;
1 January 2008;
par otro EARP pirms 2012. gada 1. janvāra;
on the second EEAPs not later than 1 January 2012;
par trešo EARP pirms 2015. gada 1. janvāra.
on the third EEAPs not later than 1 January 2015.
Šajos ziņojumos ietver informāciju par saistītiem pasākumiem Kopienas līmenī, tostarp par spēkā esošajiem un turpmākajiem tiesību aktiem.
These reports shall include information on related action at Community level, including on legislation currently in force and future legislation.
Ziņojumos ņem vērā 15. panta 4. punktā minēto etalonuzdevumu sistēmu, nosaka labāko praksi un jomas, kur dalībvalstis un/vai Komisija nesasniedz pietiekamus rezultātus, un var iekļaut ieteikumus.
The reports shall take into account the benchmarking system referred to in Article 15(4), identify best practices and identify cases where Member States and/or the Commission are not making enough progress, and may contain recommendations.
Otrajam ziņojumam, attiecīgā gadījumā un ja vajadzīgs, seko
The second report shall be followed
iespējamo pagarināšanu
application of targets.
Līdz 2008. gada 1. janvārim
Before 1 January 2008
Līdz 2012. gada 1. janvārim
Before 1 January 2012
Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā paredzēto procedūru
, the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2),
saskaņoto augšupejošo aprēķinu procentus, ko izmanto IV pielikuma 1. punktā minētajā saskaņotajā
raise the percentage of harmonised bottom-up calculations used in the harmonised calculation model referred to in point 1 of Annex IV, without prejudice to
modelī, neskarot tos dalībvalstu režīmus, kuri jau paredz
Member State schemes that already
Jauno saskaņoto aprēķinu modeli ar ievērojami augstākiem augšupejošo aprēķinu procentiem pirmo reizi jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra.
The new harmonised calculation model with a significantly higher percentage of bottom-up calculations shall first be used as from 1 January 2012.
Visos gadījumos, kad tas ir praktiski izpildāms un pielietojams, aprēķinot visā šīs direktīvas piemērošanās laikā gūtos kopējos ietaupījumus, pielieto šo saskaņoto aprēķinu modeli, neskarot tās dalībvalstu sistēmas, kurās augšupejošo aprēķinu procentu līmenis ir augstāks.
Wherever practicable and possible, the measurement of total savings over the total period of application of the Directive shall use this harmonised calculation model, without prejudice to those Member State schemes that use a higher percentage of bottom-up calculations.
Līdz 2008. gada 30. jūnijam Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punkta paredzēto procedūru izstrādā saskaņotus energoefektivitātes rādītājus un etalonuzdevumus, kas pamatojas uz šiem rādītājiem, ņemot vērā par katru dalībvalsti pieejamos datus vai arī datus, ko var savākt bez liekām izmaksām.
By 30 June 2008, the Commission, in accordance with the procedure set out in Article 16(2), shall develop a set of harmonised energy efficiency indicators and benchmarks based upon them, taking into account available data or data that can be collected in a cost-effective manner for each Member State.
Piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā datuma.
Five years after the date of entry into force of the Directive.
pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas, izņemot 14. panta 1. punkta, 14. panta 2. punkta un 14. panta 4. punkta nosacījumus, kurus jāpārnes ne vēlāk kā līdz ...
with the exception of the provisions of Article 14(1), (2) and (4), for which the date of transposition shall be, at the latest ...
Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai.
When Member States adopt these measures, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such reference on the occasion of their official publication.
Valsts orientējošā enerģijas ietaupījuma mērķa aprēķināšanas metode
Methodology for calculating the national indicative energy savings target
Šīs direktīvas 4. un 5. pantā noteiktos dalībvalstu mērķus aprēķina, izmantojot šādu metodi:
The methodology used for calculating the national indicative energy savings target set out in Article 4 shall be the following:
Lai aprēķinātu gada vidējo patēriņu, dalībvalstis izmanto gada kopējo iekšzemes patēriņu attiecībā uz visiem enerģijas patērētājiem, uz ko attiecas šī direktīva saskaņā ar 2. pantu pēdējo
Member States shall use the annual final inland energy consumption of all energy users within the scope of this Directive for the most recent
laika posmā pirms šīs direktīvas īstenošanas, par kuriem ir pieejami oficiāli dati.
period previous to the implementation of this Directive for which official data are available, to calculate an annual average amount of consumption.
Šis kopējais enerģijas patēriņš ir
This final energy consumption shall be the amount of energy distributed or sold to final customers during the
laika posmā tiešajiem patērētājiem sadalītās vai pārdotās enerģijas daudzums, kas nav koriģēts, ņemot vērā grāddienas, strukturālas izmaiņas vai ražošanas izmaiņas.
period, not adjusted for degree days, structural changes or production changes.
no iepriekš minētā gada vidējā patēriņa;
of the annual average amount of consumption referred to above;
ir mērāms pēc
be measured after the
devītā gada
ninth year
kopš šīs direktīvas piemērošanas;
of application of this Directive;
izriet no kumulatīvā gada enerģijas ietaupījuma, ko piemēro šīs direktīvas piemērošanas
be the result of cumulative annual energy savings achieved throughout the
laika posmā;
application period of this Directive;
ir attiecināms energopakalpojumiem un citiem energoefektivitātes
be reached by way of energy services and other energy efficiency improvement measures.
Šī enerģijas ietaupījuma aprēķina metode nodrošina to, ka kopējais enerģijas ietaupījums, ko paredz šajā direktīvā, ir fiksēts apjoms, un tādējādi tas ir neatkarīgs no turpmākā IKP pieauguma un turpmākās enerģijas patēriņa palielināšanās.
a fixed amount, and is thus independent of future GDP growth and of any future increase in energy consumption.
Tehniska rakstura pasākumi ir vai nu jākoriģē atbilstīgi tehnikas progresam vai arī jāvērtē attiecībā uz šādu pasākumu etalonuzdevumu.
Measures of a technological nature should either have been updated to take account of technological progress, or be assessed in relation to the benchmark for such measures.
Komisija sniedz vadlīnijas, kā mērīt vai noteikt visu šādu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu efektivitāti, cik vien iespējams pamatojoties un esošajiem Kopienas tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (2004. gada 11. februāra) par koģenerācijas veicināšanu
The Commission shall provide guidelines on how the effect of all such energy efficiency improving measures should be measured or estimated, based, wherever possible, on existing Community legislation, such as Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market
un Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti.
and Directive 2002/91/EC.
Enerģijas saturs atsevišķos degvielas veidos tiešajiem patērētājiem – pārrēķinu tabula Dalībvalstis var piemērot dažādus pārrēķina faktorus, ja tie ir pamatoti.
Energy content of selected fuels for end use – conversion table Member States may apply different conversion factors if these can be justified.
1 kg kūdras brikešu
1 kg peat briquettes
1 kg dabasgāzes 93,0% metāna.
1 kg natural gas 93% methane.
1 kg malkas (mitrums 25%) Dalībvalstis var piemērot citas vērtības atkarībā no malkas veida, ko visvairāk lieto attiecīgajā dalībvalstī.
1 kg wood (25% humidity) Member States may apply other values depending on the type of wood most used in the Member State.
1 Attiecībā uz elektrības ietaupījumu kWh dalībvalstis var piemērot iepriekšnoteiktu koeficientu 2,5, kas atspoguļo aplēstos 40% no vidējās ES ražošanas efektivitātes mērķa laikposmā.
1 For savings in kWh electricity Member States may apply a default co-efficient of 2,5 reflecting the estimated 40% average EU generation efficiency during the target period.
Atbilstīgo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu piemēri
Indicative list of examples of eligible energy efficiency improvement measures
Turpmāk minētie saraksti nav izsmeļoši, tie ir domāti kā norāde.
the guidelines in Annex IV, and their impacts on energy savings must not already be counted in other specific measures.
Atbilstīgo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu piemēri:
Examples of eligible energy efficiency improvement measures:
Dzīvokļu un apkalpojošā nozare
Residential and tertiary sectors
izolācija un ventilācija (piemēram, sienu un jumtu siltināšana, divkāršs/trīskāršs logu stiklojums,
insulation and ventilation (e.g. wall cavity and roof insulation, double/triple glazing of windows,
pasīvā apkure un dzesēšana utt
passive heating and cooling
karstā ūdens apgāde (piemēram, jaunu iekārtu uzstādīšana, tieša un efektīva telpu apsildes izmantošana, veļasmašīnas utt.);
hot water (e.g. installation of new devices, direct and efficient use in space heating, washing machines);
, jaunas efektīvas ierīces, laika kontrole optimālam enerģijas patēriņam, rezerves jaudas zudumu kontrole, kondensatoru uzstādīšana, lai samazinātu reaktīvo jaudu,
efficient devices, time control for optimised energy use, stand-by loss reduction, installation of capacitors to reduce reactive power, transformers with low losses);
vietēja atjaunojamu enerģijas resursu ģenerēšana, ar to samazinot iegādātās enerģijas apjomu (piemēram, saules termiskās enerģijas iekārtas, vietēja siltā ūdens ražošana, saules enerģijas izmantošana telpu apsildei un vēsināšanai utt.);
domestic generation of renewable energy sources, whereby the amount of purchased energy is reduced (e.g. solar thermal applications, domestic hot water, solar-assisted space heating and cooling);
Ražošanas nozare
Industry sector
preču ražošanas procesi (piemēram, efektīvāka saspiestā gaisa, kondensāta, kā arī slēdžu un vārstu izmantošana, automātisku un integrētu sistēmu izmantošana, efektīvi rezerves režīmi utt.);
product manufacturing processes (e.g. more efficient use of compressed air, condensate and switches and valves, use of automatic and integrated systems, efficient stand-by modes);
dzinēji un transmisijas (piemēram, plašāka elektronisko kontroliekārtu lietošana, mainīga ātruma transmisijas, integrētas lietojumprogrammas, frekvences pārveidotāji, lielas jaudas elektriskie dzinēji utt.);
motors and drives (e.g. increase in the use of electronic controls, variable speed drives, integrated application programming, frequency conversion, electrical motor with high efficiency);
ventilatori, ātruma transmisijas un ventilācija (piemēram, jaunas ierīces/sistēmas, dabīgās ventilācijas izmantošana utt.);
fans, variable speed drives and ventilation (e.g. new devices/systems, use of natural ventilation);
pieprasījuma un piedāvājuma vadība (piemēram, slodzes vadība, maksimumslodzes ierobežošanas kontrolsistēmas utt.);
demand response management (e.g. load management, peak shaving control systems);
augstas efektivitātes koģenerācija (piemēram, kombinētās apkures un elektrības ierīces);
high-efficiency cogeneration (e.g. combined heat and power appliances);
Transporta nozare
Transport sector
dienas, kad automašīnas netiek izmantotas;
car-free days;
Pasākumi visās nozarēs
Cross-sectoral measures
standarti un normas, kuru mērķis ir pirmām kārtām uzlabot preču un pakalpojumu, tostarp ēku, energoefektivitāti;
standards and norms that aim primarily at improving the energy efficiency of products and services, including buildings;
enerģijas patēriņa marķēšanas režīmi;
energy labelling schemes;
uzskaite, augstas tehnoloģijas uzskaites sistēmas, piemēram, individuāli uzskaites instrumenti, kas darbojas ar tālvadību, un informatīvā rēķinu sastādīšana;
metering, intelligent metering systems such as individual metering instruments managed by remote and informative billing;
mācības un izglītība, kas veicina energoefektīvu tehnoloģiju un/vai tehniku izmantošanu;
training and education that lead to application of energy-efficient technology and/or techniques;
Horizontāli pasākumi
Horizontal measures
noteikumi, nodokļi u.c., kuru ietekmē samazinās enerģijas tiešais patēriņš;
regulations, taxes etc. that have the effect of reducing energy end-use consumption;
koncentrētas informācijas kampaņas, ar kurām veicina energoefektivitātes uzlabošanu un energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus.
focused information campaigns that promote energy efficiency improvement and energy efficiency improvement measures.
Enerģijas ietaupījumu uzskaites un pārbaudes pamatnostādnes
General framework for measurement and verification of energy savings
Enerģijas ietaupījuma uzskaite
Energy savings measurements and calculations and their normalisation
Enerģijas ietaupījumu uzskaite
Measuring energy savings
Lejupejošie aprēķini
Top-down calculations
Lejupejošo aprēķinu metode nozīmē, ka enerģijas ietaupījuma apjomu aprēķina, kā izejas punktu izmantojot valstu vai lielākā mērogā apkopotu ietaupījuma līmeni pa nozarēm.
A top-down calculation method means that the amount of energy savings is calculated using the national or larger-scale aggregated sectoral levels of energy savings as the starting point.
Pēc tam veic ikgadējo datu koriģēšanu saistībā ar ārējiem faktoriem, piemēram, grāddienām, strukturālām pārmaiņām, preču asortiments utt., lai iegūtu mērvienību, kas būtu kopējās energoefektivitātes uzlabošanās patiess rādītājs, kā izklāstīts 1.2 punktā.
Adjustments of the annual data are then made for extraneous factors such as degree days, structural changes, product mix, etc. to derive a measure that gives a fair indication of total energy efficiency improvement, as described in point 1.2.
Šī metode nenodrošina precīzu uzskaiti detalizētā līmenī, nedz arī norāda uz cēloņu un seku sakarību starp pasākumiem un to izraisīto enerģijas ietaupījumu.
This method does not provide exact measurements at a detailed level nor does it show cause and effect relationships between measures and their resulting energy savings.
Tomēr tā parasti ir vienkāršāka un lētāka un uz to bieži vien atsaucas kā uz "energoefektivitātes rādītājiem", jo tā uzrāda norišu gaitu.
However, it is usually simpler and less costly and is often referred to as "energy efficiency indicators" because it gives an indication of developments.
Eiropas Komisija, 2005.
Commission 2005.
Augšupejoši aprēķini
Bottom-up calculations
Pirms 2008. gada 1. janvāra Komisija izveido saskaņotu augšupejošu modeli.
Before 1 January 2008, the Commission shall develop a harmonised bottom-up model.
Šis modelis tiecas atbilst līmenim starp 20 % un 30 %
This model shall cover a level between 20 and 30%
no gada kopējā iekšzemes enerģijas patēriņa nozarēm, kas ir šīs direktīvas darbības jomā,
of the annual final inland energy consumption for sectors falling within the scope of this Directive
pieredzi ar saskaņoto aprēķinu modeli pirmajos tā piemērošanas gados;
experience with the harmonised calculation model during its first years of application;
paredzamo iespējamo precizitātes palielināšanos sakarā ar to, ka lielu daļu no aprēķiniem veic ar augšupejošo modeli;
expected potential increase in accuracy as a result of a larger share of bottom-up calculations;
paredzamās iespējamās papildu izmaksas un/vai administratīvo slogu.
estimated potential added cost and/or administrative burden.
Dalībvalstis, kas to vēlas, var veikt turpmākus augšupejošus mērījumus papildus tai daļai, kas paredzēta saskaņotajā augšupejošajā modelī, pirms tam iegūstot Komisijas piekrišanu saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts iesniegtās metodikas aprakstu.
Member States that so wish may use further bottom-up measurements in addition to the part prescribed by the harmonised bottom-up model subject to the agreement of the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2), on the basis of a description of the methodology presented by the Member State concerned.