natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka mikrokredītu attīstībai var būt liela nozīme, (ilgstošiem) bezdarbniekiem nodrošinot atbalstu pārejai uz pašnodarbinātību; norāda, ka mikrokredītu izsniegšana jau ir palīdzējusi daudzās šādās situācijās, sekmējot atgriešanos darba tirgū, turklāt tas atbilst Lisabonas stratēģijai; aicina Komisiju izplatīt vairāk informācijas par mikrokredītu iespējām un pieejamību un uzlabot piekļuvi tai, kā arī īpaši pievērst uzmanību sabiedrības grupām, kurām visvairāk nepieciešami mikrokredītu piedāvājumi un kuras no tiem varētu gūt visvairāk labuma;
Believes that the development of microcredit can play an important role in supporting (long-term) unemployed people to move into self employment; points out that microcredit has already helped in many such situations with reintegration into working life and that this is in line with the Lisbon Strategy; calls on the Commission to improve the generation of and access to information on the possibilities and availability of micro-credit and to target actively those groups in society that could benefit most from and that have most need of micro-credit supply;
aicina veidot ciešāku saikni starp elastdrošības īstenošanu un sociālā dialoga veicināšanu, ievērojot valsts tradīcijas un praksi;
Calls for the promotion of a stronger link between the implementation of flexicurity and the enhancement of social dialogue, respecting national customs and practices;
prasa atcelt birokrātiskos šķēršļus maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina padziļināti īstenot principus, kas ierosināti Komisijas paziņojumā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu;
Insists on the removal of bureaucratic obstacles for small and medium enterprises; calls for the further implementation of the principles proposed in the Commission's communication on a Small Business Act for Europe;
pilnībā atzīstot dalībvalstu kompetenci algu politikas jomā, ierosina, ka sociālajiem partneriem vajadzētu valsts līmenī izvērtēt jaunas algu politikas metodes, kas likvidētu pašreizējo negatīvo attiecību starp algu samazināšanos un peļņu un ietvertu darba ņēmēju lielāku finansiālo līdzdalību uzņēmumu ienākumu gūšanā, īstenojot shēmas, kas mazina inflācijas ietekmi; uzskata, ka šādas shēmas ļautu novirzīt darba ņēmēju papildu ienākumus uz īpašiem uzņēmumu izveidotiem kapitāla fondiem; aicina apspriest iniciatīvas par iespējām, kā mudināt uzņēmumus izmantot šādas metodes, kā arī apspriest tiesisko regulējumu, ar ko nosaka darba ņēmēju piekļuvi šādiem fondiem ilgākā laika posmā; iesaka sociālajiem partneriem ņemt vērā, cik svarīgi ir atjaunināt saistības attiecībā uz "algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni" un kas garantē, ka minimālās algas krietni pārsniedz pienācīgu ienākumu līmeni, ļaujot cilvēkiem izkļūt no nabadzības un gūt labumu no darba;
While fully recognising that Member States have competence for wage policy, suggests that the social partners at national level discuss new methodologies for wage policies which could reverse the current declining percentage relation between salaries and profits and include higher financial participation of employees in companies' proceeds through the use of schemes that mitigate the impact of inflation; considers that such schemes could allow for channelling employees' extra earnings to special capital funds created by companies; calls for a debate regarding ways of encouraging companies to engage in those methodologies, and furthermore calls for a debate regarding legal frameworks that regulate the access of employees to those funds in a gradual way over time; suggests to social partners the importance of a renewed commitment to 'decent living wages' which guarantee minimum wages significantly above the adequate income level, to enable people to move out of poverty and to benefit positively from work;
prasa, lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju veicināšana visās jomās pamatojas gan uz stabilu tiesisko pamatu, gan politikas līdzekļu klāstu un lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju principi tiktu integrēti visos atjauninātās sociālās programmas aspektos;
Insists that advancing non-discrimination and equal opportunities relies both on a sound legislative basis and on a range of policy tools and that non-discrimination and equal opportunities must be mainstreamed into all aspects of the renewed social agenda;
prasa Komisijai veikt pētījumu par vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz zināšanu mobilitāti, lai rezultātus izmantotu kā pārliecinošu pamatojumu pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sekas;
Asks the Commission to conduct studies on the medium and long-term impact of knowledge mobility, in order to use the results as a strong basis for measures to mitigate negative effects;
vērš uzmanību uz imigrācijas negatīvo ietekmi (iespējamo intelektuālā darbaspēka emigrāciju), ko tā var atstāt uz attīstības procesu dažās izcelsmes valstīs, tostarp uz ģimenes struktūru, veselību, izglītību un pētniecību; atgādina, no otras puses, par ekonomikas krīzes ietekmi uz uzņēmējvalstu darba tirgiem, izraisot tajos nelīdzsvarotību;
Draws attention to the negative impact (possible brain drain) that immigration may have in the development process of the countries of origin including family structures, health, education and research; recalls, on the other hand, the effects of the economic crisis in terms of imbalances in the employment markets of the host countries;
uzsver, cik svarīga ir ētikas principu ievērošana, pieņemot darbā speciālistus no trešām valstīm, jo īpaši veselības aprūpes jomā, un aicina izstrādāt rīcības kodeksu par starptautisku pieņemšanu darbā tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas;
Stresses the importance of ethical recruitment from third countries, particularly with regard to health-care professionals and calls on those Member States that have not already done so to develop a code of practice for international recruitment;
uzsver, ka imigrācijas ilgtermiņa ietekme uz demogrāfiskajām izmaiņām ir neskaidra, jo tā ir atkarīga no migrācijas plūsmas mainības, ģimeņu atkalapvienošanās un dzimstības līmeņa;
Emphasises that the long-term impact of immigration on the demographic change is uncertain since it depends on the volatility of migration flows, family reunification and fertility rates;
uzskata, ka legālas nodarbinātības gadījumā imigranti sniedz ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspējīgā attīstībā un arī nodrošina sev pensiju un sociālās tiesības;
Considers that immigrants can, when legally employed, contribute to the sustainable development of social security systems and also guarantee their own pension and social rights;
uzsver, ka veiksmīgai imigrācijas politikai, kuras pamatā ir cilvēktiesības, ir jāveicina saskaņotas un efektīvas migrantu integrācijas stratēģijas īstenošana, pamatojoties uz līdztiesīgām iespējām, kas garantē imigrantu pamattiesības un nodrošina labāku līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem;
Stresses that a successful human rights based immigration policy should promote a coherent and efficient strategy for the integration of migrant people on the basis of equal opportunities rooted in guaranteeing their fundamental rights and ensuring a balance between rights and obligations;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piemērot sankcijas tiem darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli; uzsver, cik svarīgi ir izskaust to trešo valstu pilsoņu izmantošanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, vienlaikus ievērojot neaizsargāto personu tiesības; šajā saistībā aicina Komisiju sekmēt iespējas, kas ļautu likumīgi nodarbināt trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas legāli;
Welcomes the Commission proposal to impose sanctions on employers who employ illegally staying third-country nationals; emphasises the importance of combating the exploitation of illegally staying third country nationals whilst respecting the rights of those in vulnerable positions; in that context calls upon the Commission to promote the opportunities for lawful employment of legally staying third-country nationals;
atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikumu par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē ( COM(2008)0414 ); tomēr vērš uzmanību uz to, ka ar minēto direktīvu nevajadzētu ES iedzīvotāju vidū padziļināt diskrimināciju viņu ekonomiskā stāvokļa dēļ;
Welcomes the proposal for a directive on the application of patients' rights in cross-border health care ( COM(2008)0414 ); draws attention, however, to the fact that the directive, in turn, must not lead to a greater discrimination of citizens of the Union on grounds of their economic status;
uzskata, ka pašreiz spēkā esošo nodarbinātības tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas nostiprināšana atbilstīgi dalībvalstu un Kopienas tiesībām un Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) konvencijām jānosaka par ES iestāžu un dalībvalstu prioritāti;
Considers that strengthening of the implementation and enforcement of existing labour laws under national and Community law and under International Labour Organization (ILO) conventions must be a priority for the EU institutions and the Member States;
uzsver, ka visā Eiropas Savienībā ir jānostiprina pretdiskriminācijas tiesību akti; aicina Komisiju veicināt dalībvalstu apmaiņu ar paraugpraksi, lai nākotnē sekmētu migrantu veiksmīgu integrāciju; atzīmē, ka, jo īpaši ekonomisko grūtību laikā, nesamērīgi liela ir nelabvēlīgā ietekme uz sabiedrības visneaizsargātāko daļu, kurā bieži vien ietilpst arī migranti;
Stresses the need further to strengthen anti-discrimination laws throughout the EU; calls on the Commission to stimulate the exchange of best practises between the Member States with regard to promoting further the successful integration of migrants; notes that, especially in times of economic hardship, the most vulnerable people in society, who often include migrants, are disproportionally affected;
uzskata, ka ārlietās ES varētu būt aptverošāka nozīme sociālo un vides pamatstandartu popularizēšanā; pauž pārliecību, ka ir jāveic papildu centieni attiecībā uz novēršanas mehānismiem, uzraudzību un sankcijām, kas piemērojamas par pārkāpumiem;
Believes that in its external relations the EU could have a more proactive role in promoting core social and environmental standards; is convinced that additional efforts need to be made regarding mechanisms on the prevention, surveillance and sanction of infringements;
uzskata, ka ES varētu darīt vairāk, lai ietekmētu starptautisko darba kārtību attiecībā uz pienācīgas kvalitātes darbu un aktīvi veicinātu atbilstību SDO konvencijām, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas dotu ieguldījumu miera nodrošināšanā visā pasaulē un ES interešu un vērtību aizstāvēšanā;
Considers that the EU could do more to influence the international agenda concerning the decent work agenda and actively promote compliance with ILO conventions, human rights and fundamental freedoms, and that this could contribute to achieving world peace and also to the protection of the EU's interests and values;
uzsver, ka Kopienas tiesiskā regulējuma (gan primāro, gan sekundāro tiesību aktu) izstrāde nekādā veidā nedrīkst būt pretrunā ar starptautiskajām saistībām, kas ietvertas SDO konvencijās;
Emphasises the fact that the development of the Community legal framework, either through primary or secondary legislation must not contradict international obligations under the ILO conventions;
atzīmē, ka ES ir jātiecas uz globalizācijas procesu, kas būtu sociāli iekļaujošāks un ilgtspējīgs ekonomikas un vides ziņā; atzīmē, kas tas, kādā veidā uzņēmumi veic komercdarbību, ne vien lielā mērā ietekmē ekonomiku, bet arī ievērojami skar sociālo jomu gan ES, gan trešās valstīs un jo īpaši jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina Komisiju aktīvi popularizēt uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju, veicinot ieteikuma tiesību instrumentu ieviešanu vai vajadzības gadījumā izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus;
Notes that the EU should aim for a globalisation process that is more socially inclusive and economically and environmentally sustainable; notes that the way in which corporations conduct business not only has a large economic impact but also has a significant social impact, within the EU as well as in third countries, in particular in developing countries; therefore urges the Commission actively to promote the concept of corporate social responsibility, either by means of the promotion of soft law or, where appropriate, by means of legislative proposals where;
uzsver, ka atjauninātajā sociālajā programmā jānosaka skaidras saistības, ar ko paredz, ka ES struktūrfondi un kohēzijas fondi palīdzēs sasniegt sociālās programmas mērķus; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF) un visus pārējos struktūrfondus, lai uzlabotu ne vien iedzīvotāju nodarbinātības izredzes, bet arī sociālo infrastruktūru;
Stresses that the renewed social agenda must make a clear commitment that EU structural and cohesion funds will help to achieve its objectives; therefore asks the Member States to use the ESF and all the other structural funds in order to improve not only employability but also the social infrastructure;
aicina īpašu uzmanību pievērst reģioniem, kurus vislielākā mērā ietekmē globalizācija, kā arī tiem reģioniem jaunajās dalībvalstīs, kurās norit sociālās konverģences process;
Calls for particular attention to be given to the regions that are most affected by globalisation as well as to regions in the new Member States that are in the process of social convergence;
uzskata, ka atsevišķos ES reģionos, īpaši lielākās pilsētās, personu brīva pārvietošanās iekšējā tirgū ir radījusi jaunas problēmas saistībā ar ārkārtas sociālās aizsardzības nodrošināšanu tiem cilvēkiem, kuri nespēj sevi uzturēt, tādējādi radot papildu spiedienu uz (labdarības) privātajiem un valsts dienestiem, kuri sniedz ārkārtas palīdzību, piemēram, bezpajumtniekiem vai mūsu sabiedrības sociāli atstumtām grupām;
Considers that, as a result of the freedom of movement for persons, new problems are emerging in some parts of the EU, and, in particular, in larger cities, in connection with the provision of emergency social protection for people who are unable to support themselves, putting extra pressure on (charitable) private and public services which provide emergency assistance, for example for the homeless or for marginalised population groups in society;
uzsver, ka iedzīvotāju elastīgumu un spēju pieņemt pārmaiņas var palielināt, panākot savstarpēju uzticību, ko var veicināt, īstenojot efektīvāku un pārredzamāku sociālo dialogu, kā arī nodrošinot efektīvāku sabiedrības līdzdalību politikas veidošanā un īstenošanā;
Stresses that flexibility and the acceptance of change by citizens can increase through more mutual trust which can be enhanced by a more effective and transparent social dialogue and by ensuring more effective participative democracy in policy design and delivery;
uzskata, ka sociālā dialoga jomā īpaši svarīgi ir mudināt izstrādāt politiku par veselības aizsardzību un drošību darbā un kopumā svarīgi ir popularizēt uzlabojumus, lai nostiprinātu dzīves kvalitāti darbavietā; aicina Komisiju sākt debates par to, kā darba ņēmējus, kuri strādā nepilnu slodzi (pagaidu darbinieki, nepilna darba laika darba ņēmēji, darbinieki, kuriem ir līgums uz noteiktu laiku), iesaistīt sociālajā dialogā;
Considers it particularly important for the social dialogue to encourage policies on health and safety at work and, in general, to promote improvements in the quality of life at the workplace; calls on the Commission to launch a debate on how workers who are not in full-time employment (such as temporary workers, part-time workers or workers on fixed-term contracts) can be brought into the social dialogue;
ņemot vērā, ka sarunu rezultāti ar Eiropas sociālajiem partneriem plašākai sabiedrībai ir maz zināmi un netiek publiskoti, aicina veicināt informētību par sociālā dialoga rezultātiem nolūkā uzlabot tā ietekmi un turpmāko attīstību;
Given that the results of the negotiations of the European social partners are not well-known or disclosed, calls for the promotion of awareness of the results of social dialogue to improve its impact and promote its development;
uzskata, ka arī turpmāk, veicinot sociālo dialogu, ir jāpopularizē sadarbības kultūra, kas darba tirgū ir aizstājusi uz konfliktiem balstītu kultūru;
Believes that the culture of cooperation, which has been replacing the conflict-based culture in the labour market, should continue to be encouraged through the promotion of the social dialogue;
uzskata, ka atbilstīgi vienlīdzības principam debatēs par ekonomisko un sociālo modeli tiešākā veidā ir jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēki, kurus skārusi nabadzība un sociālā atstumtība;
Believes that civil society organisations, and people experiencing poverty and social exclusion, must be more directly involved in the debates on the economic and social model, on an equal basis;
norāda, ka sociālajiem partneriem ir jācenšas strādāt pie daudzgadu plāniem, kuros ietverti konkrēti grafiki un darbu izpildes termiņi nolūkā ilgtermiņā īstenot ilgtspējīgu stratēģiju;
Notes that the social partners should make an effort to work with multiannual plans with specific calendars and deadlines aiming at a long-term sustainable strategy;
aicina rīkot plašas debates ar Eiropas ieinteresētajām personām, valsts varas iestādēm, darba devējiem, darba ņēmējiem un pilsonisko sabiedrību par sociālo programmu laika posmam pēc 2010. gada;
Calls for a wide debate between European stakeholders, national public authorities, employers, employees and civil society organisations, about the social agenda for the post-2010 period;
atzīmē, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta jauni izmērojami, saistoši un kvantitatīvi sociālie mērķi un rādītāji Lisabonas stratēģijā laika posmam pēc 2010. gada, ietverot arī saistības veikt pasākumus ar mērķi izskaust nabadzību un sociālo atstumtību un izstrādāt jaunu sociālā progresa paktu, kurā būtu noteikti jauni, sociāli ilgtspējīgi un vispārēji pamatoti ES mērķi un struktūra, kam būtu jāveido un jāstiprina AKM sociālajā jomā kā galvenais pīlārs;
Notes that Member States should support new measurable, binding and quantitative social targets and indicators for the post-2010 Lisbon Strategy, including commitments to working towards the eradication of poverty and social exclusion, and the development of a new social progress pact which would establish the goals and architecture for a new social sustainable and globally fair EU, which should build on and reinforce the social OMC as a key pillar;
norāda, ka uzņēmumiem ir svarīga nozīme ne tikai ES ekonomikā, bet arī sociālajā jomā, un līdz ar to vērš uzmanību uz uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu un vajadzību steidzami panākt progresu attiecībā uz kvalitatīvām darbavietām, tostarp algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni, lai liktu pamatus sociālajam modelim un novērstu sociālo dempingu;
Notes that undertakings play an important role not only in economic terms but also in social terms in the EU; draws attention, therefore, to the promotion of corporate social responsibility and the need to make urgent progress as regards high-quality work, including a decent living wage, to underpin the social model and to prevent social dumping;
atbalsta efektīvu dialogu starp Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas būtu jārisina arī dalībvalstīs centralizētā, reģionālā un vietējā līmenī;
Favours an effective dialogue between Parliament and civil society organisations; suggests that such a dialogue is also needed within Member States at a central, regional and local level;
norāda, ka Eiropas brīvprātīgā darba gads būtu ideāla iespēja ES veidot attiecības ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina Komisiju sagatavot pamatu 2011. gadam, kas pasludināts par Eiropas brīvprātīgā darba gadu, pēc iespējas drīz iesniedzot atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus;
Notes that a European Year of Volunteering would be an ideal opportunity for the EU to connect with civil society organisations; calls on the Commission to prepare the ground for 2011 to be declared as the European Year of Volunteering by submitting an appropriate legislative proposal to this effect as soon as possible;
uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā jau no paša sākuma un ka informācijai ir jābūt publiski pieejamai, atgriezeniskajai saiknei ir jābūt abpusējai un iesaistītajām pusēm ir skaidri jānorāda pārmaiņu darbības joma;
Considers that civil society organisations should be involved from the beginning of decision-making processes, and that information should be publicly accessible, feedback should be reciprocal, and scope for change should be made clear to participants;
uzsver apspriežu procesa nozīmi un lietderību, norādot, ka tas ir efektīvs instruments iedzīvotāju līdzdalībai, jo sniedz iespēju tiešā veidā iesaistīties politikas procesā ES līmenī; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un citus piemērotus forumus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, palielinātu informētību par turpmākajām ES apspriedēm;
Stresses the importance and value of the consultation process as an effective tool by which to empower citizens by enabling them to feed directly into the policy process at EU level; calls on the Commission to take further steps to raise awareness of future EU consultations via the media and other appropriate forums at national, regional and local level;
ierosina, ka Eiropas iestādēm, valsts sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir steidzami jāpieņem sociālais pakts, kas ietvertu sociālās jomas pasākumus, izvirzot reālistiskus un saistošus mērķus un nosakot rādītājus;
Suggests that there is an urgent need for the European institutions, the social partners at national level, and civil society organisations to adopt a 'social pact' encompassing social actions with realistic, binding targets and indicators;
atzīmē, ka pilsoniskā līdzdalība sākas jau bērnībā, un aicina veicināt un atbalstīt uz bērniem un jauniešiem orientētas līdzdalības struktūras un iniciatīvas vietējā, reģionālā un valsts līmenī;
Notes that civic participation starts during childhood and calls for the promotion and support of participation structures and initiatives at local, regional and national level for children and youth;
uzsver, ka ir jāturpina un jāpabeidz izstrādāt regula par sociālās drošības sistēmu koordinēšanu, direktīva par pensiju tiesību pārvešanu un direktīvas priekšlikums par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas;
Stresses the need to make progress and finalise the regulation regarding the coordination of social security systems and the directive on portability of pension rights and the proposal for a directive on implementing the principle of equal treatment irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation;
uzsver, ka par prioritāti ir jāizvirza efektīva sadarbība starp dalībvalstīm un efektīva ES tiesību aktu transponēšanas uzraudzība;
Emphasises that effective cooperation between Member States and effective monitoring of the transposition of EU law should be a priority;
uzskata, ka labākā ES likumdošanas procesā ir jāpanāk pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un ir jārisina iedzīvotājiem aktuāli jautājumi, tādējādi tuvinot viņus ES;
Considers that a better legislative process at the EU level should actively seek the involvement of civil society organisations and address the concerns of citizens, thus bringing them closer to the EU;
uzskata, ka ES līmenī ir jāstiprina saikne starp ekonomikas vidi un sociālo politiku, atkārtoti apstiprinot sākotnējos Lisabonas stratēģijas mērķus un vajadzību nodrošināt, ka ekonomikas un nodarbinātības politika aktīvi sekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;
Considers that there should be a better link at the EU level between economic, environmental and social policies, with a reaffirmation of the original Lisbon Strategy goals and the need to ensure that economic and employment policies actively contribute to the eradication of poverty and social exclusion;
uzsver, ka ir jāpieņem juridiski saistoša sociālo pamattiesību harta;
Emphasises the need for the adoption of a legally binding charter of fundamental social rights;