natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda uz dialoga par enerģētiku pastiprināšanos, bet pauž bažas par to, ka Krievijas valsts atjauno kontroli pār visiem resursiem, tostarp enerģētiku, vienlaikus politiski neveicinot industriālo attiecību demokratizāciju un industriālo lēmumu pieņemšanas pārredzamību un pārskatatbildību, un tai trūkst skaidru politisko mērķu attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un resursu efektivitāti; aicina Krieviju īsā laikā iekļaut valsts tiesību aktos labāko starptautisko praksi attiecībā uz pārredzamību un valsts iestāžu pārskatatbildību, kā arī Enerģētikas hartas principus;
Takes note of the stepping-up of the energy dialogue but expresses its concern over the fact that the Russian State is resuming control of all resources, including energy, while failing to invest politically in the democratisation of industrial relations and in improved transparency and accountability of industrial decision-making, in the absence of clear policy goals with regard to sustainable development and resource efficiency; calls on Russia to swiftly incorporate international best practice on transparency and public accountability into national legislation as well as the principles of the Energy Charter;
pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis savā starpā neapspriežas pirms tās ar Maskavu paraksta tādus divpusējus nolīgumus, kuriem ir ietekme uz ES vispārējo politiku; izsaka nožēlu par to, ka Krievija izmanto enerģiju kā politisku instrumentu, kā arī par to, ka dalībvalstis nekoordinējoties paraksta divpusējus nolīgumus enerģētikas jomā, kas apdraud un apšauba visas ES, kā arī atsevišķu dalībvalstu intereses un stratēģiskos projektus; šajā sakarā norāda, ka ES lielā atkarība no Krievijas Federācijas enerģijas resursiem ierobežo tās kopējās ārpolitikas vienotību, uzticamību un ilgtspējību;
Regrets the lack of any consultation between Member States before they sign bilateral agreements with Moscow which have an impact on the EU's overall policies; deplores the use of energy by Russia as a political instrument and the uncoordinated signing of bilateral energy agreements by Member States, which undermine the interests and call into question the strategic projects of the EU as a whole and of other Member States; points out, in this regard, that the EU's heavy energy dependence on the Russian Federation deeply undermines the coherence, assertiveness and sustainability of its common foreign policy;
aktīvi mudina abus partnerus vienoties par vienotu pieeju klimata pārmaiņu ierobežošanai, lai temperatūras paaugstināšanās nepārsniegtu 2°C salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laika temperatūras līmeni, paredzot taisnīgus ieguldījumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā no attīstīto un jaunattīstības valstu puses, ņemot vērā šo valstu dažādo atbildību un attiecīgās iespējas;
Strongly encourages both partners to agree on a joint approach in order to limit climate change to a maximum temperature increase of 2°C compared to pre-industrialised levels through fair contributions to efforts to reduce greenhouse gas emissions by developed and developing countries , according to their differentiated responsibilities and respective capabilities;
atzīst, ka globālās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina vismaz par 50 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; šajā sakarā uzsver attīstīto valstu īpašo pienākumu pirmajām sākt emisiju samazināšanu un uzskata, ka attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam emisijas jāsamazina par 30 %; aicina Krieviju uzņemties aktīvu lomu turpmākajās starptautiskajās sarunās un veicināt drīzu nolīguma parakstīšanu, vēlākais, līdz 2009. gadam, nodrošinot globālā oglekļa tirgus nepārtrauktību;
Recognises that global emissions need to be reduced by at least 50% by 2050 compared to 1990 levels; insists, in this respect, on the specific responsibility of developed countries to take the lead in reducing emissions and considers that reductions by industrialised countries in the order of 30% by 2020 are necessary; calls on Russia to play an active role in future international negotiations and to facilitate a swift agreement by 2009 at the latest, to ensure continuity of the global carbon market;
pauž bažas par kodolenerģijas nozares drošību Krievijas Federācijā un tās plāniem eksportēt kodoltehnoloģijas un kodolmateriālus uz citām valstīm, kā arī par to, ka šāda rīcība apdraud kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu; aicina Krievijas Federāciju pārtraukt kodolmateriālu sūtījumus un kodolmateriālu atkārtotu apstrādi, jo šīs darbības rada potenciālus izplatīšanas draudus;
Expresses its concerns regarding the security of the nuclear sector in the Russian Federation, its plans to export nuclear technology and material to other countries and the associated nuclear security and proliferation threats that this presents; calls on the Russian Federation to stop shipments of nuclear material as well as nuclear reprocessing, since these activities constitute potential proliferation risks;
aicina Krievijas Federāciju atbalstīt atjaunojamās enerģijas nozares attīstību, lai izmantotu milzīgos pieejamos videi draudzīgos ilgtspējīgos resursus; aicina Krievijas Federāciju nodrošināt jaunāko vides standartu ievērošanu visos tās teritorijā notiekošajos vai plānotajos naftas un gāzes projektos;
Calls upon the Russian Federation to support the development of its renewable energy industry to make use of the huge environmentally sustainable resources that are available; calls on the Russian Federation to guarantee state-of-the-art environmental standards for all the oil and gas projects which are in progress or planned on its territory;
jo īpaši nosoda cilvēktiesību pārkāpumus Čečenijā, kur joprojām tiek veikti ārpustiesas nāvessodi, pastāv nelegālas apcietinājuma vietas, notiek piespiedu pazušanas un spīdzināšana; šajā sakarā uzsver, ka 2006. gada oktobrī Krievijas valdība neatļāva īpašajam referentam spīdzināšanas jautājumos bez iepriekšēja brīdinājuma apmeklēt cietumus Ziemeļkaukāzā;
Condemns in particular the continuing violations of human rights in Chechnya, where extra-judicial killings, illegal places of detention, enforced disappearances and torture are still ongoing; underlines in this regard that in October 2006 the Russian Government rejected the mandate of the Special Rapporteur on Torture, who planned to visit prisons in the North Caucasus without prior notice;
aicina Krievijas varasiestādes apkarot patvaļību, ievērot tiesiskuma principu un neizmantot tiesu iestādes kā politisku ieroci; šajā sakarā uzsver agrāko Jukos īpašnieku Mihaila Hodorkovska un Platona Ļebedeva lietu, kuri tika notiesāti par krāpšanu un nodokļu nemaksāšanu, bet kurus Eiropas Parlaments uzskatīja par politieslodzītajiem, kā uzsvērts atklātā vēstulē prezidentam V. Putinam 2006. gada jūlijā;
Calls on the Russian authorities to combat arbitrariness, to respect the principle of the rule of law and not to use the judiciary as a political tool; underlines, in this regard, the case of the former Yukos owners Mikhail Khodorkovsky and Platon Lebedev, who were convicted of fraud and tax evasion but were considered political prisoners by the European Parliament, as underlined in an open letter to President Putin in July 2006;
joprojām neuzskata, ka tuvākā nākotnē Eiropai būtu vajadzīga raķešu sistēma savas teritorijas aizsardzībai pret ienaidnieka tālas darbības ballistiskām raķetēm ar masu iznīcināšanas ieroču kaujas galviņām, kuras varētu palaist naidīgas valstis vai ar valstīm nesaistīti spēki; pieņem zināšanas Krievijas bažas šajā jautājumā, taču aicina Maskavu nepārtraukt Līguma par parasto bruņojumu Eiropā ievērošanu; pauž pārliecību, ka, lai cīnītos pret jaunu bruņošanās sacensību, ilgtermiņa terorisma draudiem un cita veida faktoriem, kas apdraud Eiropas un pasaules drošību, ir jāveic nozīmīgi ieguldījumi konfliktu novēršanas politikā un atbruņošanās iniciatīvās un ir jāpastiprina tiešs dialogs ar Maskavu, lai panāktu kopīgu un savstarpēji izdevīgu vienošanos;
Remains totally unconvinced that Europe would need, in the foreseeable future, a system of missiles to protect its territory against hostile long-range ballistic missiles with WMD warheads launched by rogue nations or non-state actors; takes note of the Russian concerns in this regard but calls on Moscow not to halt compliance with the Treaty on Conventional Arms in Europe; is convinced that to counter new arms races, long-term terrorist threats and other threats endangering European and global security, there must be huge investments in conflict-prevention policies and disarmament initiatives, and that direct dialogue must be stepped up with Moscow in order to arrive at a common and mutually beneficial agreement;
aicina Krieviju ieņemt konstruktīvāku nostāju Kosovas jautājumā un neiestāties pret EULEX misijas izvietošanu, kā arī pilnībā atbalstīt EDSO un apstiprināt tās pilnvaras, lai dotu iespēju pilnībā īstenot visas garantijas, kas noteiktas Kosovas konstitūcijā, kā arī Kosovas varas iestāžu saistības attiecībā uz institucionālo decentralizāciju, kā arī uz mazākuma kopienu un kultūras un pieminekļu mantojuma aizsardzību;
Calls on Russia to adopt a more constructive stance on Kosovo and not to oppose the deployment of the EULEX mission as well as to fully support the OSCE and confirm its mandate in order to allow for the full implementation of all the guarantees provided for in the Kosovo Constitution and the commitments by the Kosovo authorities as regards the institutional decentralisation and protection of the non-majority communities and of the cultural and architectural heritage;
pauž nožēlu par Maskavas varas iestāžu lēmumu nodibināt oficiālas saites ar de facto varas iestādēm Gruzijas separātiskajās republikās un par vienpusējo lēmumu palielināt Krievijas miera uzturēšanas spēkus Abhāzijā, tādējādi pasliktinot jau tā saspīlēto situāciju; uzskata, ka jāpārskata pašreizējais miera uzturēšanas statuss, jo Krievijas karaspēku vairs nav iespējams uzskatīt par neitrālu un aicina uz lielāku Eiropas iesaistīšanos strupceļā nonākušos konfliktos, lai nodrošinātu miera procesa virzību; aicina Padomi un Komisiju visiem spēkiem censties panākt saspīlējuma mazināšanu un nelokāmi apspriest šo jautājumu ar Krievijas pusi un mudina Krievijas varas iestādes neiebilst pret ES klātbūtni civilos un miera uzturēšanas pasākumos;
Deplores the decision of the Moscow authorities to establish official ties with the de facto authorities of the Georgian breakaway republics and the unilateral decision to increase the number of Russian peace-keeping troops in Abkhazia, aggravating the already tense situation; takes the view that the present peace-keeping format must be revised since the Russian troops can no longer be seen as neutral, and calls for a deeper European involvement in the frozen conflicts in order to bring the peace processes forward; calls on the Council and the Commission to make every effort to defuse tension and firmly raise this issue with the Russian counterpart and urges the Russian authorities not to oppose an EU presence in civilian and military peace-keeping operations;
pauž visdziļākās bažas par to iedzimto kopienu (hantu, mansu un ņencu) likteni, kuras dzīvo reģionā, kur jānotiek augstākā līmeņa sanāksmei, un aicina varas iestādes Maskavā pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu viņu tiesības;
Expresses its deep concern at the plight of the indigenous communities (Khanty, Mansi and Nenets) living in the region where the summit is to be held and calls on the Moscow authorities to adopt the necessary measures in order to protect their rights;
iesniedza Stavros Lambrinidis
by Stavros Lambrinidis
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par drošības un pamatbrīvību nodrošināšanu internetā
European Parliament recommendation to the Council on strengthening security and fundamental freedoms on the Internet
ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši to pantus par personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību un cieņu pret privāto un ģimenes dzīvi,
having regard to the European Convention on Human Rights and the Charter of Fundamental Rights, and in particular the clauses thereof relating to the protection of personal data, freedom of expression and information and respect for private and family life,
ņemot vērā nesenās iniciatīvas par smagu noziegumu un terorisma atklāšanu (projekts „ Check the web ”), un neseno priekšlikumu grozīt Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par cīņu pret terorismu, kā arī priekšlikumu pārskatīt Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē,
having regard to the recent initiatives for the detection of serious crime and terrorism (‘Check the Web’ project) and the recent proposal to amend Council Framework Decision 2002/475/JHA of 13 June 2002 on combating terrorism, as well as the proposal for a review of Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications,
ņemot vērā Eiropas Padomes, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un ANO darbu cīņā pret noziedzību un datornoziegumiem, pievēršoties pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzībai, tostarp internetā,
having regard to the work undertaken in the Council of Europe (CoE), the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) and the United Nations (UN), both as concerns the combating of crime and cyber‑crime and as concerns the protection of fundamental rights and freedoms, including on the Internet,
ņemot vērā Eiropas tiesu un valstu konstitucionālo tiesu pēdējos spriedumus šajā jomā un it īpaši Vācijas Konstitucionālās tiesas ( BVerfG ) spriedumu, kurā ir precīzi noteiktas tiesības uz konfidencialitātes aizsardzību un informācijas tehnoloģiju sistēmu integritāti,
having regard to the most recent judgments of the European Courts and national constitutional courts in this field, and in particular the Judgment of the German Federal Constitutional Court recognising a distinct right to the protection of confidentiality and the integrity of information technology systems,
tā kā internets ir kļuvis par visā pasaulē nozīmīgu instrumentu vārda brīvības nodrošināšanai, kā arī par ekonomiskās darbības veicinātāju; tā kā šajā kontekstā ir īpaši svarīgi, ka cīņa pret noziedzību un pret pārkāpumiem attiecībā uz valsts varu un privātpersonām neierobežo šī instrumenta iespējas;
whereas the Internet has become a key instrument at world level for exercising freedom of expression and developing business activities; whereas these circumstances make it all the more crucial for the combating of crime and abuses of public and personal powers not to limit the potential of that instrument,
tā kā interneta globālā rakstura, ātrās attīstības un tehnisko īpašību dēļ to ir ļoti grūti kontrolēt tikai ar valsts tiesību aktiem un tā kā jāpieņem iniciatīvas, tostarp starptautiskā līmenī, lai aizsargātu indivīda tiesības — gan tās, kas veicina drošību un brīvību, gan tās, kas aizsargā privāto dzīvi,
whereas the worldwide scope, rapid development and specific technical characteristics of the Internet make it difficult to supervise through national legislation alone, and initiatives should be taken, not least at international level, to protect the rights of individuals in terms not only of their security but also of their freedoms and the protection of their private lives,
iesaka Padomei radīt apstākļus, kas:
Addresses the following recommendations to the Council:
d) veicinātu vajadzīgo starptautisko vienošanos noslēgšanu gan divpusējās attiecībās (it īpaši transatlantiskajās attiecībās), gan daudzpusējās (Eiropas Padomē, ESAO un ANO);
d) promote conclusion of the necessary international agreements, both at a bilateral (and notably Transatlantic) level and at a multilateral level (CoE, OECD and UN initiatives);
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission.
iesniedza Dimitrios Papadimoulis
by Dimitrios Papadimoulis
par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos
on stepping up the Union's disaster response capacity
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos
European Parliament resolution on stepping up the Union's disaster response capacity
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 174. pantu,
having regard to Article 174 of the EU Treaty,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos (COM (2008)130),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on reinforcing the Union's disaster response capacity (COM(2008) 130 final),
ņemot vērā Michel Barnier ziņojumu „Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem — Eiropas palīdzība."
having regard to the Barnier report entitled 'For a European civil protection force: Europe aid',
ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus par agrīnās brīdināšanas sistēmu izveidi kopumā un jo īpaši par agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz cunami Ziemeļaustrumu Atlantijas un Vidusjūras reģionā,
having regard to the Council Conclusions of December 2007 on the development and the establishment of early-warning systems in general and an early-warning system in particular for tsunamis in the North-East Atlantic and the Mediterranean region,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par dabas un cilvēka radītām katastrofām Eiropas Savienībā un ārpus tās, kurās tas aicināja Komisiju un dalībvalstis panākt ciešāku sadarbību civilās aizsardzības pasākumos dabas katastrofu gadījumā, lai novērstu un samazinātu to iznīcinošo ietekmi, jo īpaši nodrošinot papildu civilās aizsardzības resursu pieejamību,
having regard to its previous resolutions on natural and man-made disasters both within and outside the European Union, which called on the Commission and the Member States to work towards closer cooperation on civil protection measures in the event of natural disasters with a view to preventing and minimising their devastating impact, in particular by making available additional civil protection resources,
tā kā dabas un cilvēka radītas katastrofas, kuras nodara ievērojamu kaitējumu cilvēkiem, ekonomikai un videi, notiek aizvien biežāk, kā rezultātā nepieciešams stiprināt ne tikai ES līmeņa reaģēšanas spējas, bet arī novēršanas un atjaunošanas spējas;
whereas natural and man-made disasters causing significant human, economic and environmental ham are on the increase, making it necessary to step up not only EU-level response, but also prevention and recovery measures,
tā kā, ārkārtīgi sausām vasarām kļūstot par arvien ierastāku parādību, jūtami pastiprināsies sausuma un mežu ugunsgrēku iespējamība un tā kā pēdējo gadu un nesenā pieredze pārliecinoši rāda — ir jānostiprina Kopienas civilās aizsardzības sistēmas spēja darboties preventīvi, būt gatavai un reaģēt meža un citu ugunsgrēku gadījumā;
whereas problems with forest fires and droughts will become increasingly acute, with extremely dry summers growing more and more common, and whereas previous years' and recent experience highlights the need to step up Community civil protection prevention, preparedness and response capability in connection with forest fires and other wildfires,
tā kā Zaļajā grāmata par adaptāciju klimata pārmaiņām Eiropā uzsvērts, ka klimata pārmaiņu dēļ ekstremāli laikapstākļi Eiropā kļūs biežāki, tāpēc cilvēki, infrastruktūra un vide būs vairāk pakļauti riskam;
whereas the Green Paper on adapting to climate change in Europe stresses that climate change will bring about an increase in extreme weather events in Europe, which will lead to increased risks of harm to people, infrastructure and the environment,
tā kā, lai stiprinātu ES spējas tikt galā ar katastrofām, ir nepieciešama pieeja, kura aptvertu jautājumus saistībā ar katastrofu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanu uz tām un atjaunošanu valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī;
whereas stepping up the EU's capacity to deal with disasters requires an approach encompassing disaster prevention, preparedness, response and recovery at national, European and international levels,
tā kā nepieciešama labāka darbību saskaņošana starp Padomi, Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar pilnu katastrofu ciklu — no novēršanas līdz atjaunošanai, turklāt pastāvīgi jāiesaista Eiropas Parlaments;
whereas there is a need for improved coordination between the Council, the Commission and the Member States regarding the full disaster cycle from prevention to recovery, with the European Parliament being involved at all times,
tā kā šobrīd katastrofas bieži skar vairākas valstis un tāpēc jāreaģē ir visām pusēm un saskaņotā veidā;
whereas today's disasters are often of a cross-border nature and require multilateral and coordinated responses,
tā kā, ņemot vērā iedzīvotāju aizvien pieaugošo mobilitāti Eiropā un trešās valstīs, kopēju brīdinājuma signālu un protokolu trūkums arī izraisa lielas bažas;
whereas the lack of common alert signals and protocols is also a major concern in view of the growing mobility of citizens across Europe and third countries,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos, kā arī vispārējo mērķi nodrošināt, ka ES reaģēšana katastrofu gadījumos ir saskaņotāka, efektīvāka un pārredzamāka;
Welcomes the Commission Communication on reinforcing the Union's disaster response capacity as well as the overall objective of greater coherence, effectiveness and visibility of the EU disaster response;
uzskata, ka ES reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos ir prioritārs Eiropas Savienības politikas mērķis un ka ir jāmobilizē visi līdzekļi, lai panāktu šo mērķi;
Considers that stepping up the Union's disaster response capacity is a high-priority policy objective for the European Union and that all means should be mobilised to achieve this objective;
uzskata, ka Komisijas ieplānoto darbu, lai izstrādātu zināšanu bāzi par katastrofu scenārijiem, nepieciešamajiem un pieejamajiem resursiem un par to, kāda ietekme var būt dažādiem variantiem noteikto trūkumu novēršanai, nevajadzētu izmanto, lai novilcinātu priekšlikumu sagatavošanu cilvēku, materiālo vērtību un vides aizsargāšanai pret katastrofām;
Stresses that work planned by the Commission to develop a knowledge base on disaster scenarios, capacities needed and available, and the impacts of various options to fill any identified gaps should not be used to delay important proposals for the protection of people, property and the environment from disasters;
uzsver, ka Komisijas priekšlikumam jāaptver pilns katastrofu cikls — no novēršanas līdz atjaunošanai, kā arī dabas un cilvēka izraisītas katastrofas Eiropas Savienībā vai trešās valstīs un ka saistībā ar Komisijas ziņojumā aplūkotājām jomām ir nepieciešams papildu darbs;
Stresses that the Commission's approach should cover the full disaster cycle from prevention to recovery, and natural and man-made disasters occurring in the EU or in third countries, and that further work is needed in the areas covered in the Commission communication;
aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt ne tikai uz risku balstītas pieejas, lai sagatavotos ārkārtējiem notikumiem, bet arī veidus, kā ar ES politikas līmeņa palīdzību varētu samazināt ES neaizsargātību, savlaicīgi veicot atbilstošus plānošanas un riska samazināšanas pasākumus;
Calls on the Commission and the Member States to address not only risk-based approaches to prepare for extreme events, but also to address ways of reducing vulnerability at EU policy level through appropriate planning and risk reduction measures in due time;
aicina Komisiju steidzami, t.i., ne vēlāk kā līdz 2008. gada beigām, sagatavot priekšlikumus saistībā ar katastrofu novēršanu ES un ES stratēģiju katastrofu riska samazināšanai jaunattīstības valstīs;
Calls upon the Commission to present proposals as a matter of urgency, and no later than the end of 2008, regarding disaster prevention within the EU, together with an EU strategy for disaster risk reduction in developing countries;