natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs direktīvas mērķi, proti, mazināt mikrouzņēmumu administratīvo slogu, un tādējādi tās ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu.
Since the objective of this Directive, namely to reduce the administrative burden for micro-entities, cannot be sufficiently achieved by the Member States, and can therefore by reason of its effect be better achieved at Union level, the Union may adopt measures in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve that objective.
Tāpēc Direktīva 78/660/EEK attiecīgi jāgroza,
Directive 78/660/EEC should therefore be amended accordingly,
Direktīvas 78/660/EEK grozījumi
Amendment to Directive 78/660/EEC
Direktīvā 78/660/EEK iekļauj šādu pantu.
In Directive 78/660/EEC the following Article is inserted:
“1.a pants
Article 1a
kopējā bilance zem EUR 500 000;
balance sheet total: EUR 500 000;
apgrozījums zem EUR 1 000 000;
net turnover: EUR 1 000 000;
vidējais strādājošo skaits finanšu gadā ir 10.
average number of employees during the financial year: 10.
Ja bilances datumā uzņēmums pārsniedz divus no trim kritērijiem, kas izklāstīti 1. punktā, divus nākamos finanšu gadus uzņēmums nevar izmantot minētajā punktā paredzēto atbrīvojumu.
Where on its balance-sheet date a company exceeds the limits of two of the three criteria set out in paragraph 1 in two consecutive financial years, that company may no longer benefit from the exemption referred to in that paragraph.
Ja bilances datumā uzņēmums vairs nepārsniedz divus no trim kritērijiem, kas izklāstīti 1. punktā, tas var izmantot minētajā punktā paredzēto atbrīvojumu, ja tas divus finanšu gadus pēc kārtas nav pārsniedzis minētos kritērijus.
Where on its balance-sheet date a company has ceased to exceed the limits of two of the three criteria set out in paragraph 1, it may benefit from the exemption referred to in that paragraph, provided that it has not exceeded those limits in two consecutive financial years.
Dalībvalstīm, kuras vēl nav ieviesušas euro, valsts valūtas summu, kura līdzvērtīga 1. punktā norādītajām summām, aprēķina, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā, kad stājas spēka jebkura šīs summas nosakoša direktīva.
In the case of those Member States which have not adopted the euro, the amount in national currency equivalent to the amounts specified in paragraph 1 shall be that obtained by applying the exchange rate published in the Official Journal of the European Union on the date of the entry into force of any Directive setting those amounts.
Kopējo bilanci, kura minēta 1. punkta a) apakšpunktā, veido vai nu līdzekļi, kas minēti sadaļā “Aktīvi” 9. panta A līdz E punktā, vai 10. panta A līdz E punktā minētie līdzekļi.“.
The balance-sheet total referred to in point (a) of paragraph 1 shall consist either of the assets referred to in points A to E under “Assets” in Article 9 or the assets referred to in points A to E in Article 10.
Dalībvalstīs, kad tās nolemj izmantot Direktīvas 78/660/EEK 1.a pantā paredzēto iespēju, stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC
, īpaši ņemot vērā situāciju valsts līmenī, kas raksturo uzņēmumu skaitu, uz kuriem attiecas minētajā pantā paredzētās robežvērtības
, taking account in particular of the situation at national level regarding the number of businesses covered under the threshold values laid down in that Article
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai.
When Member States adopt those measures, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such reference on the occasion of their official publication.
Eiropas Parlamenta vārdā ― Padomes vārdā ―
For the European Parliament For the Council
B7-0151 , 0153 un 0160/2010
B7-0151 , 0153 and 0160/2010
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālo sanāksmi,
having regard to the informal European Council of 11 February 2010,
ņemot vērā Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par ES stratēģiju 2020. gadam un šīs apspriešanas rezultātus ( SEC(2010)0116 ),
having regard to the public consultation on EU 2020 launched by the Commission, and its outcome ( SEC(2010)0116 ),
ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokumentu ( SEC(2010)0114 ),
having regard to the Commission's evaluation of the Lisbon Strategy ( SEC(2010)0114 ),
ņemot vērā Eiropadomes dokumentu “Septiņi soļi, lai īstenotu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju”,
having regard to the European Council document entitled ‘Seven steps to deliver on the European strategy for growth and jobs’,
tā kā ES stratēģijai 2020. gadam būtu jāveicina ekonomiskā izaugsme un darbavietu izveide, jo IKP kritums par 4 %, rūpnieciskās ražošanas samazināšanās un vairāk nekā 23 miljoni bezdarbnieku nozīmē humanitāru un ekonomisku katastrofu;
whereas the EU 2020 strategy should serve economic growth and create jobs, since the 4% drop in GDP, falling industrial production and a total of more than 23 million unemployed women and men represent a human and economic disaster,
tā kā Lisabonas stratēģijas nebija pietiekami efektīva sakarā ar vāju pārvaldības struktūru, pārskatatbildības trūkumu, pārāk sarežģītu mērķi ar pārāk daudziem uzdevumiem, kas jāsasniedz, pārāk vērienīgiem mērķiem un skaidrības, koncentrēšanās un pārskatāmības trūkumu, un tā kā tāpēc Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par ES stratēģiju 2020. gadam un pievienotos mērķus un regulējumu,
whereas the Lisbon Strategy underperformed owing to a weak governance structure, a lack of accountability, a highly complex objective with too many targets, over-ambitious goals and a lack of clarity, focus and transparency, and whereas it therefore welcomes the Commission's proposal for the EU 2020 strategy and the accompanying targets and framework,
uzskata, ka ES stratēģijai 2020. gadam efektīvi jāreaģē uz ekonomikas un finanšu krīzi un jāpiešķir ES ekonomikas atlabšanas procesam jauns vēriens, kā arī jāveicina tā saskaņotību Eiropas līmenī, mobilizējot un koordinējot valsts un Eiropas līmeņa instrumentus;
Believes that the EU 2020 strategy must provide an effective response to the economic and financial crisis, and lend new ambition and European coherence to the EU recovery process by mobilising and coordinating national and European instruments;
tā kā iepriekšējā Lisabonas stratēģijā netika sasniegti pārāk daudzi Eiropas mērķi, atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu noteikt mazāku skaitu mērķu, kas būtu skaidrāki, reālāki un kurus varētu vieglāk izmērīt;
Welcomes, given that too many European targets were not met under the previous Lisbon Strategy, the European Council's decision to set fewer targets, but to make them clearer, more realistic and more quantifiable;
Sociāla tirgus ekonomika
A social market economy
uzskata, ka ilgtspējīga, pilnīga un augsti kvalificēta gan vīriešu, gan sieviešu nodarbinātība ir nozīmīgs mērķis, uz kuru jātiecas ES un kuru var sasniegt tikai tad, ja ES iestādes un dalībvalstis īsteno nepieciešamās reformas;
Believes that sustainable, full and high-quality employment, for both men and women, is an important goal to pursue in the EU, which can be achieved only if the EU institutions and the Member States implement the necessary reforms;
norāda, ka, ņemot vērā krīzes ietekmi, bezdarbs ir viens no būtiskākajiem pašreiz notiekošo diskusiju tematiem; uzskata, ka, lai pilnībā pievērstos augstā un pieaugošā bezdarba līmeņa problēmas risināšanai, ES jāīsteno vērienīga sociālā programma, tostarp veicinot ilgāku un veselīgāku dzīvi, apkarojot nabadzību un sociālo atstumtību, dodot darba ņēmējiem iespēju apvienot darbu ar aprūpes pienākumiem, samazinot agrīnu skolas pamešanu, veicinot mūžizglītību, apkarojot diskrimināciju, veicinot integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai, nodrošinot dzimumu līdztiesību, darba tiesību ievērošanu un tiesības uz labiem darba apstākļiem; mudina dalībvalstis risināt bezdarba problēmu, radot vairāk mācību iespēju un stažēšanās iespēju jauniešiem, vienlaikus aizsargājot viņus no negodīgas nodarbinātības prakses;
Notes that unemployment is a core issue in current discussions in the context of the crisis; believes that, in order fully to address high and growing unemployment, the EU must implement an ambitious social agenda, including efforts to promote longer and healthier lives, to combat poverty and social exclusion, to help workers combine employment with care responsibilities, to reduce early school leaving, to foster lifelong learning and to fight discrimination and promote gender mainstreaming, gender equality and workers‘ rights and good working conditions; urges the Member States to tackle unemployment by creating more training opportunities and internships for young people, while protecting them against unfair employment practices;
uzsver, ka, lai risinātu problēmas, ko rada augstais un joprojām augošais bezdarba līmenis, ES ir jāīsteno jauna un vērienīga sociālā programma, kā arī spēcīga dzimumu integrētās pieejas stratēģiju un integrācijas politika;
Stresses that, in order to address high and growing unemployment, the EU must implement an ambitious social agenda, and a strong gender equality strategy and integration policy;
uzskata, ka ES ir jāizveido ietveroši un konkurētspējīgi darba tirgi, pārstrukturējot sociālās nodrošināšanas programmas un darba devējiem nodrošinot lielāku elastīgumu, apvienojumā ar pienācīgiem īstermiņa bezdarbnieka pabalstiem un atbalstu nodarbinātības atjaunošanai darba vietas zaudēšanas gadījumā;
Believes that the EU needs to create inclusive and competitive labour markets through the restructuring of social security systems and the provision of greater flexibility for employers, combined with appropriate short-term unemployment benefits and support for re-employability;
aicina ES atvieglot brīvu pārvietošanos visiem pilsoņiem, ieskaitot darba ņēmējus, speciālistus, uzņēmējus, pētniekus, studentus un pensionārus;
Calls on the EU to facilitate the free movement of all citizens, including workers; professionals; business people, researchers, students and retired people;
mudina ES izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu “migrēt zināšanām”, novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka aizceļošanu un veicinātu izcilību, kā arī ļautu starptautiskā līmenī izveidot vadošo universitāšu tīklu; uzskata, ka “piektās brīvības' ‐ zināšanu brīvības izveidei būtu tas jāveicina;
Urges the EU to explore the possibility of European schemes designed to facilitate knowledge migration and prevent a European ‘brain drain’, promote excellence and develop a network of leading universities at international level; believes that creating the ‘fifth freedom’ of knowledge should contribute to this;
pauž nožēlu, ka sākotnējos priekšlikumos Eiropas stratēģijai 2020. gadam netika minēta lauksaimniecības nozare, neraugoties uz tās spēju dod lielu ieguldījumu gaidāmo nozīmīgāko uzdevumu risināšanā; pauž pārliecību, ka pareiza politiskā regulējuma un adekvātu budžeta līdzekļu gadījumā lauksaimniecībai un mežsaimniecībai var būt nozīmīga loma vispārējā Eiropas stratēģijā, lai nodrošinātu ekonomikas atveseļošanos un sasniegtu klimata jomas mērķus, vienlaikus dodot ieguldījumu ES un pasaules pārtikas drošībā, izaugsmē un darbavietu izveidē;
Is disappointed that no mention was made of the agricultural sector in the original proposals for the EU 2020 strategy, despite agriculture's potential to make an active contribution to meeting the main challenges ahead; is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in the overall European strategy designed to secure economic recovery and achieve climate targets, while at the same time contributing to EU and global food security, growth and job creation;
Spēcīga Eiropas līmeņa pārvaldība veiksmīgai stratēģijai 2020. gadam
Strong European governance for a successful 2020 strategy
uzskata, ka ES stratēģijai 2020. gadam jānodrošina vērienīga, saskaņotāka un mērķtiecīga pieeja ekonomikas krīzei, nodrošinot lielāku saskaņotību starp stratēģijām, kuru jomas pārklājas, kā Ilgtspējīgas attīstības stratēģija un Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP), lai palīdzētu veidot taisnīgu, ilgtspējīgu un plaukstošu Eiropu;
Believes that the EU 2020 strategy should provide an ambitious and more coherent and target-based approach to the economic crisis, ensuring greater coherence between overlapping strategies, such as the Sustainable Development Strategy and the Stability and Growth Pact (SGP), to help build a fair, sustainable and prosperous Europe;
uzskata, ka Lisabonas stratēģija nesasniedza izvirzītos mērķus, jo dalībvalstīm trūka apņemšanās un tiesību īstenot pieņemtos rīcības plānus, kā arī pietiekamu stimulu un saistošu tiesību aktu ES līmenī;
Takes the view that the Lisbon Strategy failed owing to a lack of commitment and lack of ownership by the Member States in relation to the implementation of agreed action plans, and the absence of effective incentives and binding instruments at EU level;
mudina Eiropadomi atteikties no “atklātās koordinācijas metodes”, kas pamatojas uz paraugprakses apmaiņu un “partneru spiedienu” ekonomikas politikas jomā; mudina Komisiju izmantot visus Lisabonas līgumā pieejamos pantus, piemēram, 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantu, lai koordinētu dalībvalstu ekonomiskās reformas un rīcības plānus;
Urges the European Council to abandon the ‘open coordination method’, based on the ‘exchange of best practices’ and ‘peer pressure’, in the field of economic policy; encourages the Commission to use all available provisions of the Lisbon Treaty, such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194, in order to coordinate the Member States‘ economic reforms and action plans;
uzsver, ka Komisijai būtu jāsagatavo precīzs pārskats par šķēršļiem un jāierosina rīcība attiecībā uz šiem galvenajiem kavēkļiem, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi;
Emphasises that the Commission should draw up a precise scoreboard of obstacles and propose action on these key impediments, with a view to completing the internal market;
aicina Komisiju, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, izvirzīt jaunus līdzekļus, kā regulas un direktīvas, un, iespējams, arī sankcijas pret dalībvalstīm, kuras neīsteno ES stratēģiju 2020. gadam, un stimulus tām, kuras to veic;
Asks the Commission, while respecting the subsidiarity principle, to put forward new measures, such as regulations and directives, and possible sanctions for those Member States that do not implement the EU 2020 strategy and incentives for those that do;
atgādina, ka gan Komisija, gan Eiropadome pasvītroja Parlamenta izšķirošo lomu ES stratēģijā 2020. gadam, un tāpēc tām būtu jāievēro Parlamenta prerogatīvas, iesniedzot tam ikgadējos ieteikumus politikas izstrādei, pirms Eiropadome pieņem lēmumu; mudina Padomi un Komisiju atzīt Parlamenta izšķirošo lomu stratēģijas 2020. gadam īstenošanā; uzskata, ka ir jāsagatavo iestāžu nolīgums, lai formulētu un oficiāli noteiktu demokrātisku un efektīvu turpmāko virzību, kurā būtu jāiekļauj Padomes apņemšanās nākamajos gados bez oficiālas apspriešanās ar Parlamentu nepiekrist izmaiņām šajā stratēģijā;
Recalls that both the Commission and the European Council have underlined Parliament's crucial role in the EU 2020 strategy, and should therefore respect its prerogatives by presenting annual policy recommendations to Parliament before the European Council takes a decision; urges the Council and the Commission to acknowledge Parliament's key role in implementing a 2020 strategy; takes the view that an interinstitutional agreement needs to be drawn up in order to set down and formalise a democratic, effective way forward, which should include a commitment by the Council not to agree on changes to the strategy in coming years without formally consulting Parliament first;
uzsver, ka jānodrošina labāka sadarbība ar dalībvalstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka, vairāk iesaistot šos dalībniekus, palielināsies spiediens uz valsts pārvaldes iestādēm panākt konkrētus rezultātus;
Stresses the need for better cooperation with national parliaments and civil society; takes the view that involving more actors will increase the pressure on national administrations to deliver results;
uzskata, ka dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar Komisiju būtu jāizstrādā valsts rīcības plānu projekti, tajos nosakot minimālas un maksimālās vērtības, kas ir jāpiemēro konkrētiem valsts makroekonomiskajiem rādītājiem;
Takes the view that the Member States should, in close cooperation with the Commission, draft national action plans stipulating maximum and minimum values for certain macro-economic aspects of their economies;
atzīmē, ka Eiropas Revīzijas palāta ir paudusi kritiku par Komisijas un dalībvalstu darbu ES budžeta īstenošanā; uzskata, ka, tā kā dalībvalstis pašas pārvalda 80 % no ES budžeta, Komisijai būtu jāpastiprina spiediens uz dalībvalstīm, lai tās uzņemtos politisko atbildību par šo līdzekļu pareizu tērēšanu, un jāapsver iespēja noteikt finansiālas sankcijas, ja dalībvalstis atsakās sadarboties;
Notes that the implementation of the EU budget by the Commission and the Member States has been criticised by the European Court of Auditors; takes the view that, since the Member States manage 80% of the EU budget themselves, the Commission should put more pressure on them to take responsibility for spending these funds correctly, and consider financial penalties in the event that Member States refuse to cooperate;
uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānorāda, kā tās izmanto ES līdzekļus, lai sasniegtu dažādos ES stratēģijas 2020. gadam mērķus, un ka ES finansējuma piešķiršanai būtu jābūt atkarīgai no rezultātiem un atbilstības ES stratēģijas 2020. gadam mērķiem;
Believes that the Member States should indicate how they used EU funds to achieve the various EU 2020 objectives, and that EU funding should be conditional on results and compatibility with the objectives of the EU 2020 strategy;
Eiro vērtības aizsargāšana, pastiprinot finanšu pārraudzību
Protecting the strength of the euro by stepping up financial oversight
uzsver, ka valsts budžeta konsolidēšanas darbības un ekonomikas politika ir rūpīgi jāsaskaņo, lai palielinātu izaugsmi, radītu darbavietas un nodrošinātu turpmāku eiro stabilitāti; uzskata, ka dalībvalstīm jāievēro Eiropas Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) kritēriji, pievēršoties līdzsvaram starp valsts deficītu, investīcijām un sociālajām vajadzībām;
Stresses that budget consolidation and economic policies must be closely coordinated in order to increase growth, create jobs and ensure the future stability of the euro; takes the view that the Member States must comply with the criteria of the European Stability and Growth Pact (SGP), while striking a balance between the reduction of national deficits, investment and social needs;
uzskata ‐ tas, ka vairākas eiro zonas dalībvalstis nav nodrošinājušas atbilstību SIP kritērijiem, liecina par nepieciešamību pastiprināt ekonomikas koordināciju valstu starpā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS); uzskata, ka problēmām, kas radušās eiro zonā, nepieciešams Eiropas līmeņa risinājums, un pauž nožēlu par apstākli, ka nav mehānisma, kas garantētu eiro stabilitāti;
Believes that the failure by several Member States in the eurozone to comply with the SGP shows the need to strengthen economic coordination among countries in the EMU; believes that problems in the eurozone call for a European solution, and considers it unfortunate that there are no mechanisms to safeguard the euro's stability;
atzīmē, ka spekulatīvi triecieni valstīm, kam radušās ekonomiskas grūtības, vēl vairāk padziļina to ekonomikas problēmas un rada situāciju, ka tām naudas līdzekļu aizņemšanās ir ļoti dārga;
Notes that speculative attacks on countries facing economic difficulties further deepen their economic problems and make it very expensive for them to borrow money;
uzsver, ka ir nepieciešama Eiropas uzraudzības iestāde mikrolīmeņa un makrolīmeņa konsultatīvai uzraudzībai, lai novērstu iespējamās krīzes nākotnē; uzsver nepieciešamību izveidot efektīvu Eiropas banku sistēmu, kura spētu finansēt reālo ekonomiku un nodrošinātu, ka Eiropa joprojām ir viens no pasaules vadošajiem finanšu centriem un ekonomikas sistēmām; uzsver, ka uzraudzība nevar palikt tikai dalībvalstu ziņā, jo tirgi ir starptautiski un finanšu iestādes darbojas pāri valstu robežām;
Stresses the need for a European supervisor to ensure effective oversight of micro- and macro-prudential supervision, thereby preventing future crises; stresses the need to establish an efficient European banking system capable of financing the real economy and making sure that Europe remains one of the world's leading financial centres and economies; underlines that oversight cannot remain a purely national matter, since markets are international and financial institutions operate across borders;
Eiropas iekšējā tirgus potenciāla atbrīvošana
Freeing up the potential of the European internal market
atzīmē, ka dažas valdības īsteno ekonomisko protekcionismu, kas draud sagraut 50 gadu ilgos pūliņus panākt ekonomisko integrāciju un solidaritāti,
Notes that some governments are practising economic protectionism, threatening to undo the work of 50 years of economic integration and solidarity;
atgādina dalībvalstīm, ka tās var izmantot ciešākas sadarbības metodi jomās, kur vienošanās process ir nonācis strupceļā;
Reminds the Member States that they can use the enhanced cooperation method in areas where the negotiations have reached a deadlock;
uzskata, ka ir būtiski pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, atjaunīgo enerģijas avotu integrēšanu un apgādes drošību; uzskata, ka ES dažādajos enerģijas veidos nozīmīga daļa būtu jāieņem ilgtspējīgiem enerģijas avotiem ar zemu oglekļa izmešu līmeni;
Takes the view that it is essential to complete the internal energy market in order to ensure economic growth, the integration of renewable energies and security of supply; is of the opinion that sustainable, low-carbon energy sources should account for a significant share of the EU's energy mix;
uzskata, ka Eiropas rūpniecībai jākļūst par ilgtspējīgas ekonomikas un ekoloģisku mobilitātes tehnoloģiju virzītāju, izmantojot eksporta potenciālu; uzskata, ka vienlaikus tas samazinātu atkarību no resursiem un ļautu vieglāk sasniegt vajadzīgos mērķus “20-20-20” klimata pārmaiņu jomā; tomēr uzsver, ka šā mērķa sasniegšanai ES ekonomikai nepieciešami pietiekami augsto tehnoloģiju izejmateriāli;
Believes that European industry should take advantage of its leading role in the sustainable economy and green mobility technologies by exploiting its export potential; takes the view that, at the same time, this would reduce resource dependency and make it easier to comply with the necessary 20-20-20 climate change targets; stresses, however, that the EU economy needs sufficient high-tech raw materials in order to achieve this goal;
Atbalsts MVU un nodarbinātībai
Promoting SMEs and jobs