natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ES mērogā jāizveido kopēja metodoloģija un jānosaka minimālās prasības apdraudējuma un riska kartēšanai;
Considers that a common methodology and minimum requirements for hazard and risk mapping need to be established at EU level;
uzsver, cik būtiski ir sagatavot standartus, lai analizētu un izteiktu katastrofu sociālekonomisko ietekmi uz kopienām;
Underlines the importance of drawing up standards to analyse and express the socio-economic impact of disasters on communities;
iesaka ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvas pārskatīšanā vispusīgāk ņemt vērā katastrofu novēršanas jautājumus, jo īpaši saistībā ar novērtēšanu, saziņu un informēšanu par riskiem;
Recommends that issues relating to disaster prevention should be more fully included in the revision of the EIA Directive, particularly with regard to the assessment, communication and publicising of risks;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūcija par nabadzības mazināšanu un darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs ‐ turpmākie pasākumi ( 2009/2171(INI) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on poverty reduction and job creation in developing countries: the way forward ( 2009/2171(INI) )
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemti kritēriji nabadzības izskaušanai,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
ņemot vērā saistības attiecībā uz palīdzības apjomu, palīdzību Subsahāras Āfrikai un palīdzības kvalitāti, ko noteica G8 valstu vadītāji Glenīglas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gadā,
having regard to the commitments on aid volume, aid to Sub-Saharan Africa, and aid quality made by the G8 at the 2005 Gleneagles Summit,
ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un 2008. gada 2.–4. septembrī Akrā notikušā augsta līmeņa foruma secinājumus par minētās deklarācijas turpmākajiem pasākumiem,
having regard to the Paris Declaration on aid effectiveness of 2 March 2005 and the conclusions of the high-level forum which met in Accra between 2 and 4 September 2008 concerning the follow-up to that Declaration,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” ( COM(2006)0087 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘EU aid: delivering more, better and faster’ ( COM(2006)0087 ),
ņemot vērā ANO ziņojumu “No jauna domājot par nabadzību ‐ 2010. gada ziņojums par sociālo stāvokli pasaulē”,
having regard to the UN report ‘Rethinking Poverty: Report on the World Social Situation 2010’,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra ikgadējos ziņojumus par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu,
having regard to the annual reports by the Secretary-General of the United Nations on the implementation of the Millennium Declaration,
ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.
having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ OJ C 46, 24.2.2006, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu attīstības sadarbībai (“Attīstības sadarbības instruments”(
having regard to Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation OJ L 378, 27.12.2006, p.
ņemot vērā Āfrikas valstu un valdību vadītāju 2001. gada 27. aprīļa Abudžas deklarāciju par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekciju slimībām,
having regard to the Abuja Declaration by African Heads of State and Government on HIV/AIDS, Tuberculosis and other related Infectious Diseases of 27 April 2001,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 21. jūnija secinājumus “Nodarbinātības veicināšana ar ES attīstības sadarbības palīdzību”,
having regard to the Council Conclusions of 21 June 2007 ‘Promoting Employment through EU Development Cooperation’,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs”( COM(2001)0252 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘The European Union's role in promoting human rights and democratisation in third countries’ ( COM(2001)0252 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Izglītība un apmācība nabadzības samazināšanas nolūkā jaunattīstības valstīs” ( COM(2002)0116 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Education and training in the context of poverty reduction in developing countries’ ( COM(2002)0116 ),
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 3. decembrī pieņemto rezolūciju par globālo pārvaldību un starptautisko iestāžu reformu,
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution of 3 December 2009 on global governance and the reform of international institutions,
ņemot vērā SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un SDO Pasaules nodarbinātības paktu, ko vienprātīgi pieņēma 2009. gada 19. jūnijā Starptautiskajā darba konferencē,
having regard to the ILO Decent Work Agenda and to the ILO Global Jobs Pact, adopted by global consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference,
ņemot vērā 2009. gada decembrī publicēto SDO ziņojumu “2009. gada darba pasaules ziņojums: globālā darba krīze un vēl”,
having regard to the ILO report entitled ‘World of Work Report 2009: The Global Jobs Crisis and Beyond’, published in December 2009,
ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas pašreizējās reformas,
having regard to the current reforms of the Common Agriculture Policy and the Common Fisheries Policy,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0192/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0192/2010 ),
tā kā liela un ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme stabilā un uzņēmējdarbībai labvēlīgā vidē palīdz veidot labklājību un darbavietas un tādēļ ir visdrošākais un ilgtspējīgākais nabadzības problēmas risinājums;
whereas strong and sustainable economic growth within a stable, business-friendly environment helps create wealth and jobs and is therefore the surest and most sustainable route out of poverty,
tā kā droša, no korupcijas brīva tiesiska vide ir būtiska uzņēmējdarbības attīstībā;
whereas a secure, corruption-free legal environment is essential for business to flourish,
tā kā ES15 dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2015. gadam oficiālā attīstības palīdzībai tērēt 0,7 % no NKI; tā kā pašreizējie ODA līmeņi ir apmēram 0,4 %,
whereas EU15 states are committed to spending 0,7% of their GNI on ODA by 2015; whereas current ODA levels are around 0,4%,
tā kā nabadzības mazināšana un politikas saskaņotība attīstības jomā šobrīd ir ES līgumā noteikti pienākumi;
whereas poverty reduction and policy coherence for development are now EU Treaty obligations,
tā kā vajadzētu atbalstīt jaunattīstības valstu centienus pašām radīt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību, ko paredz rūpniecības attīstības stratēģija, kurai jāatbilst ilgtspējīgas attīstības un jo īpaši vides aizsardzības prasībām;
whereas developing countries should be supported in their desire to achieve maximum added value in their own countries, which calls for an industrial development strategy that must nevertheless continue to be compatible with sustainable development requirements, with particular reference to conservation of the environment;
tā kā gan ES palīdzības sniedzēji, gan jaunattīstības valstu valdības nespēj sasniegt veselības un izglītības jomā noteiktos izdevumu rādītājus;
whereas both EU donors and developing country governments are failing to meet their spending benchmarks for health and education,
tā kā jaunattīstības valstīs steidzami vajadzīgs kvalificēts medicīnas personāls; tā kā kvalificēta medicīnas personāla trūkums rūpnieciski attīstītajās valstīs ir viens no faktoriem, kas vēl vairāk pasliktina nestabilo veselības aprūpes sistēmu jaunattīstības valstīs, un tā kā vairāku iemeslu dēļ daudzi veselības un citās nozarēs kvalificēti darbinieki neatgriežas mājās, lai dotu ieguldījumu savu kopienu attīstībā;
whereas the developing world faces an urgent shortage of qualified health personnel; whereas the lack of qualified health personnel in developed countries constitutes one of the factors which aggravates the fragile health system in developing countries, and whereas many skilled workers, in health and other sectors, are not returning home to benefit their own communities, due to a number of reasons,
tā kā nesenā pārtikas cenu krīze parādīja pieaugošo lauksaimniecības un nodrošinātības ar pārtiku nozīmi nabadzīgās valstīs,
whereas the recent food-price crisis highlighted the ongoing importance of agriculture and food security for poor countries,
tā kā 90 % no ES iedzīvotājiem atbalsta sadarbību attīstības jomā, kaut arī ekonomikas lejupslīde var mazināt šo atbalstu;
whereas 90% of EU citizens are in favour of development cooperation, although the downturn threatens to weaken this support,
tā kā G20 valstis ir apsolījušas likvidēt “nodokļu paradīzes”;
whereas the G20 has promised to crack down on tax havens,
tā kā līdzekļu apjoms, ko rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīga kapitāla aizplūšana no jaunattīstības valstīm, ir vairākas reizes lielāks nekā attīstības palīdzības apjoms;
whereas tax evasion and illicit capital flights from developing countries represent several times the value of development aid,
tā kā ar naudas pārvedumiem jaunattīstības valstīs ieplūst vairāk kapitāla nekā ar ODA,
whereas remittances represent more capital inflows for developing countries than ODA,
tā kā 2,7 miljardiem cilvēku pašlaik nav pieejami kredīti;
whereas 2.7 billion people currently have no access to credit,
tā kā, lai mazinātu nabadzību, ir ne tikai jāveicina nodarbinātība, bet arī jāveido kvalitatīvas darbavietas;
whereas, to reduce poverty, it is necessary not only to generate employment but to create quality jobs,
tā kā nabadzīgākās valstis ir ļoti nepietiekami pārstāvētas starptautiskās iestādēs un pasaules forumos;
whereas the poorest countries are severely underrepresented in international institutions and global fora,
tā kā sociālās aizsardzības sistēmas ir izrādījušās esam spēcīgs nabadzības mazināšanas un sociālās kohēzijas instruments un tā kā lielākajai daļai pasaules iedzīvotāju nav pienācīgas sociālās aizsardzības;
whereas social protection systems have been proven as powerful instruments for poverty reduction and social cohesion and the majority of the global population has no adequate social protection coverage,
Jaunattīstības valstu uzdevumi
Challenges for developing countries
mudina jaunattīstības valstu valdības dažādot savu ekonomiku, attīstot ražošanas nozari, un izvairīties no pārmērīga birokrātiskā sloga uzņēmumiem, jo īpaši MVU, kas ir nodarbinātības un izaugsmes galvenie veicinātāji;
Urges governments in developing countries to diversify their economy through the development of their manufacturing sector and to avoid overburdening businesses – especially SMEs, motors of jobs and growth – with excessive red tape;
aicina visas jaunattīstības valstis pieteikties SDO programmai pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un ANO Sociālās aizsardzības iniciatīvai, lai nodrošinātu apmierinošus darba standartus, augsta līmeņa visaptverošu sociālo aizsardzību arī visnabadzīgākajiem un sociāli atstumtākajiem cilvēkiem un patiesu sociālo dialogu, jo īpaši attiecībā uz programmu saistībā ar spēcīgu nodarbinātības veicināšanu;
Calls on all developing countries to sign up to the ILO's Decent Work Agenda and the UN Social Protection Floor initiative in order to guarantee satisfactory labour standards, high levels of comprehensive social protection coverage that reaches the poorest and most marginalised groups, genuine social dialogue and, in particular, involvement in the Employment Intensive Investment Programme;
uzsver, cik svarīgi ir parakstīt un īstenot dažādās SDO konvencijas par starptautiskiem darba standartiem, un iesaka īstenot SDO rezolūcijas “Atgūšanās no krīzes ‐ Pasaules nodarbinātības pakts” nosacījumus;
Underlines the importance of signing up to and implementing the various ILO conventions on international labour standards and recommends employing the provisions of the ILO resolution ‘Recovering from the crisis: A Global Jobs Pact’;
prasa bez izņēmumiem īstenot tiesības uz brīvību no piespiedu darba un jo īpaši no bērnu darba, jo bez izglītības bērni ir nolemti dzīvei nabadzībā;
Calls for the implementation of the right to freedom from forced labour and especially from child labour without exception, as without education children are condemned to a life in poverty;
prasa īpašu uzmanību pievērst bērnu darba apkarošanai, radot darba vietas pieaugušajiem un ļaujot bērniem iegūt piemērotu izglītību;
Calls for particular emphasis to be placed on combating child labour, with a view to creating jobs for adults instead and enabling children to receive a suitable education;
prasa, lai valdības par prioritāru noteiktu rīcību, kas ļauj apmierināt sociālās pamatvajadzības un sekmēt bērnu un krīzes vissmagāk skarto neaizsargāto sieviešu, kā arī riska grupas jauniešu, nekvalificētu, migrējošu un mazapmaksāta darba veicēju, laukstrādnieku un invalīdu aizsardzību;
Urges governments to prioritise action to help meet basic social needs and to promote the protection of children and vulnerable women who have been severely affected by the crisis, as well as young people at risk, unqualified, migrant and low-paid workers, rural workers and differently-abled persons;
atgādina, ka maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, jo īpaši lauksaimniecības nozarē, ir vajadzīgs atbilstošs finansējums, lai saglabātu pašreizējās darba vietas un radītu jaunas darba vietas; mudina jaunattīstības valstis veicināt uzkrājumu un kredītu pieejamību ar mikrokredītu, mikroapdrošināšanas un inovatīvu kredītiestāžu starpniecību, piemēram, lauku pasta nodaļām vai m-bankām;
Recalls that small and micro enterprises, especially in the agricultural sector, need adequate financing to preserve existing jobs and create new ones; encourages developing countries to promote saving and credit access, via micro-credit, micro-insurance and innovative credit agents, such as rural post offices or m-banking;
aicina ES atzīt sociālās ekonomikas (piemēram, kooperatīvu) ieguldījumu darba vietu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanā jaunattīstības valstīs un iekļaut sociālo ekonomiku ES attīstības programmās un sadarbības stratēģijās;
Calls on the EU to recognise the contribution of the social economy (e.g. cooperatives) to job creation and the promotion of decent work in developing countries, and to include the social economy in EU development programmes and cooperation strategies;
aicina jaunattīstības valstis vairāk piešķirt zemes īpašumtiesības maznodrošinātajiem un bezpajumtniekiem, piemēram, piešķirot “būdu pilsētiņu” nelikumīgajiem iemītniekiem tiesības uz zemi, uz kuras viņi dzīvo;
Invites developing countries to extend land ownership among the poor and dispossessed, for instance by giving squatters in shanty towns the titles to the land they live on;
mudina jaunattīstības valstis maksimāli dažādot savu ekonomiku, lai tās vairs nebūtu atkarīgas no ārkārtīgi ierobežota skaita produktu, jo īpaši lauksaimniecības produktu, eksporta;
Encourages developing countries to diversify their economies to the maximum, so as no longer to be exclusively dependent on a very limited number of products, particularly agricultural products for export;
atgādina jaunattīstības valstīm, ka ir jāievēro vietējās tradīcijas attiecībā uz kopīgu zemes izmantošanu lauksaimniecībā, lai šādi veicinātu un attīstītu pašreizējās mazās zemnieku saimniecības;
Reminds developing countries to respect local traditions of common land use for agriculture in order to facilitate and to protect existing small farming;
aicina jaunattīstības valstis, izstrādājot valstu stratēģijas dokumentus un nacionālās indikatīvās programmas, uzskatīt attīstību par prioritāti lauksaimniecības nozarē un nodrošinātības ar pārtiku jomā;
Calls on the developing countries to treat the development of the agricultural sector and of food security as a priority when drawing up Country Strategy Papers and National Indicative Programmes;
atgādina, ka pārvaldība ietilpst “taisnīgas valsts” jēdzienā, un tā ir valsts, kas nodrošina demokrātiju un pilsoņu tiesības; taisnīga valsts nodrošina tādu galveno funkciju izpildi kā, piemēram, tiesu pieejamība, veselības aprūpe, izglītība un pārvaldība, un vienlaikus veicina un aizsargā indivīda tiesības un pamatbrīvības;
Recalls that governance is included in the idea of a ‘just state’, that is, a state which guarantees democracy and civil rights and – at the same time as performing its executive functions such as ensuring access to justice, health care, education and administrative services – promotes and protects human rights and fundamental freedoms;
aicina visas jaunattīstības valstis steidzami parakstīt ANO konvenciju pret korupciju un efektīvi īstenot tās noteikumus, kā arī mudina ES dalībvalstis un ES uzņēmumus ņemt vērā šo ANO konvenciju;
Calls on all developing countries to sign the UN Convention against Corruption urgently and to implement its provisions effectively; also urges EU Member States, and EU companies, to respect the UN Convention;
uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jākļūst par paraugu jaunattīstības valstīm attiecībā uz budžeta disciplīnu, nodokļu iekasēšanu un labu pārvaldību;
Believes that EU Member States should act as role models for developing countries in terms of budgetary discipline, tax collection and good governance;
uzskata, ka korupcija būtu jānovērš arī privātajā sektorā, kā arī jāuzlabo starptautiskā sadarbība, izmantojot, piemēram, informācijas apmaiņu un līdzekļu atgūšanas programmas;
Believes that anti-corruption action should also target the private sector, as well as enhancing international cooperation, for instance through information exchange and asset-recovery programmes;
aicina visas jaunattīstības valstis veidot neatkarīgus parlamentus, kas spēj efektīvi strādāt, veicinot demokrātiju, brīvi īstenojot tiesību aktus un pildot budžeta veidošanas un uzraudzības funkcijas; tajā pašā laikā vērš uzmanību uz to, cik ļoti svarīga ir neatkarīgi strādājoša un pareizi izveidota tiesu sistēma;
Urges all developing countries to foster independent parliaments, able to contribute effectively to deepening democracy by freely exercising their legislative, budgetary and scrutiny functions; at the same time, draws attention to the enormous importance of a judicial system which operates independently and is properly developed;
mudina jaunattīstības valstu valdības palielināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanu sabiedriskās kārtības izveidē un uzraudzībā;
Encourages governments in developing countries to maximise involvement by civil society organisations in formulating and monitoring public policy;
uzsver, ka sociālajiem partneriem ir nozīmīga loma ekonomikas attīstībā un ar viņu palīdzību var stiprināt sociālo kohēziju, tādēļ būtu jāsekmē atbilstīgu pārstāvības organizāciju izveide un konsolidācija;
Stresses that the social partners play an important role in economic development and can strengthen social cohesion, and consequently that the setting-up and consolidation of the relevant representative organisations should be encouraged;
prasa bez izņēmumiem īstenot arodbiedrību biedrošanās brīvību un tiesības uz sarunām par darba koplīgumu slēgšanu, lai nodrošinātu, uzlabotu un saglabātu pienācīgus darba apstākļus;
Calls for the implementation of the freedom of association for trade unions and the right to bargain collectively without exemption in order to enforce, improve and defend decent work conditions;
vēlas pārliecināt visas valstis, kuras ir ieviesušas tiesību aktus, ar ko ierobežo pilsoniskās sabiedrības organizāciju brīvību, tos atcelt;
Exhorts all states which have introduced laws restricting the freedom of civil society organisations to repeal such legislation;
prasa cīņā pret nabadzību balstīties uz pamatprincipu par tiesībām uz nediskriminējošu attieksmi, proti, ievērot tiesības uz darbu un vienlīdzīgu attieksmi neatkarīgi no dzimuma, etniskās izcelsmes, vecuma, invaliditātes vai seksuālās orientācijas;
Calls for the implementation of the right to freedom from discrimination, i.e. the right to work and be treated equally regardless of gender, ethnic origin, age, disability or sexual orientation, as a core principle in the fight against poverty;
prasa būtiski nostiprināt sieviešu tiesisko un sociālo stāvokli, lai nepieļautu diskrimināciju un lietderīgi izmantotu sieviešu iespējamo ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā;
Calls for the legal and social position of women to be significantly strengthened so as to prevent discrimination and make use of women's potential contribution to economic and social development;
atbalsta jaunattīstības valstu centienus stiprināt un padziļināt reģionālo integrāciju ar brīvās tirdzniecības zonu, reģionālo ekonomisko kopienu, reģionālās attīstības banku u. c. starpniecību;
Supports developing countries in their efforts to strengthen and deepen regional integration, through free-trade areas, regional economic communities, regional development banks, etc.;
Kopīgie uzdevumi
Shared challenges
atkārtoti uzsver aicinājumu jaunattīstības valstu budžetos un ES attīstības palīdzības budžetā vismaz 20 % no izdevumiem piešķirt veselībai un pamatizglītībai;
Reiterates its call for developing countries' national budgets and EU development aid to allocate at least 20% of their spending to health and basic education;
prasa pārdomāt privatizācijas politikas virzienus, jo īpaši saistībā ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ūdeni, sanitāriju un vispārējiem pakalpojumiem, un pārskatīt jaunattīstības valstu pārvaldības sociālo lomu, tai skaitā valsts uzņēmumu kā darba devēju un sociālo pakalpojumu sniedzēju lomu;
Calls for a rethinking of privatisation policies, especially concerning utilities like water, sanitation and services of general interest, and for the social role of states in development governance, including the role of state-owned enterprises as employers and social service providers, to be reconsidered;
vērš uzmanību uz sociālās aizsardzības sistēmu nozīmīgo lomu, kā norādīts SDO Pasaules nodarbinātības paktā un Apvienoto Nāciju Sociālās aizsardzības iniciatīvā; tādēļ aicina uzsvērt sociālās aizsardzības sistēmu lomu, lai novērstu pieaugošo nabadzību un cīnītos pret sociālajām problēmām, palīdzot stabilizēt ekonomiku un saglabāt un veicināt nodarbinātību.
Draws attention to the crucial role of social protection systems as mentioned in the ILO Global Jobs Pact and the United Nations Social Protection Floor Initiative; calls, therefore, for a stronger emphasis on social protection systems to prevent increased poverty and address social hardship, while helping to stabilise the economy and maintain and promote employability;
prasa nodrošināt ikvienam brīvu un pilnīgu piekļuvi izglītības sistēmām, t. i., pamatizglītībai un augstākajai izglītībai, kā arī arodizglītībai, lai vietējie iedzīvotāji varētu kļūt par kvalificētiem darba ņēmējiem;
Asks for free and full access for all to educational systems, i.e. basic and higher as well as vocational education, so that the local population can become qualified skilled workers;
uzstāj, ka gan palīdzības sniedzējiem, gan jaunattīstības valstīm ir jāpilda savi pienākumi, lai līdz 2015. gadam sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus;
Insists that both donor and developing countries have to fulfil their commitments to achieve the Millennium Development Goals by 2015;