natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka, pieaugot cilvēku izraisīto siltumnīcefekta gāzu emisijām, tiks krasi ietekmētas un nopietni apdraudētas jūras ekosistēmas, resursi un zvejnieki un ka, notiekot ievērojamām ūdens temperatūras izmaiņām, var notikt izmaiņas jūras organismu populācijā (migrācijas), tai skaitā svešzemju sugu invāzija un vietējo sugu izzušana;
Acknowledges that data projections for 2050 clearly show that the time to act is now; underlines that the window of opportunity for starting the mitigation efforts needed to achieve the 2°C target will close by the middle of the next decade;
uzsver, ka visos kontinentos un vairumā okeānu gūtie zinātniskie pierādījumi liecina, ka rūpnieciski attīstīto valstu pagātnē radīto oglekļa emisiju rezultātā reģionālās klimata pārmaiņas jau ir ietekmējušas daudzas ekosistēmas; uzsver ‐ ir zinātniski pierādīts, ka globālo sasilšanu daļēji izraisījusi cilvēku darbība un ka apkopotās zināšanas jau pietiekami pārliecinoši pierāda, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes;
Stresses that scientific evidence from all continents and most oceans shows that many natural systems are already affected by regional climate changes due to historical carbon emissions from the industrialised countries; emphasises that it has been scientifically proven that the underlying causes of global warming are predominantly man-made and that the level of gathered knowledge sufficiently proves the anthropogenic disturbance of the Earth's atmosphere;
uzsver ‐ prognozētā okeānu acidifikācija CO2 emisiju lielāka apjoma dēļ var ļoti nopietni ietekmēt jūras ekosistēmas, un prasa turpināt pētījumus šajā jomā, lai nodrošinātu labāku problēmas izpratni un noteiktu tās ietekmi uz attiecīgo politikas stratēģiju;
Stresses that the projected acidification of the oceans due to rising CO2 levels may have very serious effects on marine ecosystems and calls for further research in this area to enhance our understanding of the problem and to identify implications for policy;
uzsver, ka zinātnisko pētījumu dati skaidri liecina par tuvākajā nākotnē gaidāmām klimata pārmaiņām, kas atšķirīgi ietekmēs dažādus reģionus, un pierāda, ka globālā sasilšana ir gan valstu attīstības, gan globāls vides jautājums, no kura visvairāk cieš nabadzīgie cilvēki un jaunattīstības valstis; uzskata, ka pielāgošanās pasākumi, kas vērsti uz nenovēršamās globālās sasilšanas seku pārvaldību, kuru iemesls ir rūpnieciski attīstīto valstu vēsturiskās emisijas, ir tikpat svarīgi kā intensīvi centieni mazināt klimata pārmaiņas, lai novērstu turpmāku nekontrolētu globālo sasilšanu;
Believes that trends in temperature, oxygen, salinity, pH, chlorophyll and wind oscillation patterns become evident only after many years; stresses the need for data sets and comprehensive ocean and sea floor observation to help explain local changes that impact on fisheries as our ability to unravel the causes and consequences of ecosystem changes;
uzskata, ka temperatūras, skābekļa satura, sāļuma, pH, hlorofila un vēja virziena maiņas tendences kļūs redzamas tikai pēc daudziem gadiem; uzsver to, ka ir nepieciešami sērijveida dati un visaptveroša okeānu un jūru gultnes novērošana, lai varētu izskaidrot vietēja mēroga izmaiņas, kas ietekmē zivsaimniecību, jo mainās mūsu spēja atklāt ekosistēmas izmaiņu cēloņus un sekas;
Stresses that scientific results clearly demonstrate how climate change will occur in the near future, following different regional patterns and demonstrating that global warming is both a development issue and a global environmental issue, with poor people and developing countries being the most vulnerable; considers that adaptation aimed at managing the unavoidable consequences of global warming caused by historical emissions from the industrialised countries is as important as intensive mitigation efforts designed to avoid further unmanageable global warming;
uzsver ‐ "vājie punkti", kas
Stresses that tipping points, including
ir Amazones mūžamežu bojāeja, Grenlandes ledāju un rietumu Antarktikas ledus segas kušana, Indijas okeāna musonu cikla sabrukums un metāna masveida emisija no Sibīrijas tundras, ir grūti prognozējami, taču pašreizējos klimata pārmaiņu apstākļos visi šie procesi, iespējams, var sasniegt lūzuma punktu jau šajā gadsimtā; uzsver ‐ lai novērstu šos "vājos punktus", būs jāveic spēcīgāki pasākumi ietekmes mazināšanai, nekā norādīts IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā;
the dying back of the Amazon rain forest, the deglaciation of Greenland and of the west Antarctic ice sheet, a collapse of the Indian monsoon and a massive release of methane from the Siberian tundra, are difficult to predict but may all very possibly reach their critical points during the course of this century under current climate change conditions; stresses that avoiding these tipping points will require stronger mitigation efforts than indicated by IPCC AR4;
šajā sakarā atzinīgi vērtē COP 13 un COP/MOP 3 rezultātus, kuru pamatā ir vispāratzītas zinātniskās atziņas, un jo īpaši Bali konferencē pieņemto rīcības plānu, kas jāpārskata Pušu četrpadsmitajā konferencē 2008. gadā un kam pateicoties līdz 2009. gadam ir jāpanāk vienošanās par vispārēju sistēmu; atzinīgi vērtē arī Tehnoloģiju nodošanas ekspertu grupai doto uzdevumu novērtēt nepilnības un šķēršļus, kas kavē jaunattīstības valstīm piešķirto finanšu resursu izmantošanu un pieejamību, tā reaģējot uz šo valstu apņemšanos izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumos klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai; tāpat atzinīgi vērtē Pielāgošanās fonda izveidošanu un mežu iekļaušanu jaunajā nolīgumā par klimata aizsardzību, lai novērstu mežu turpmāku izciršanu un oglekļa emisijas, ko izraisa meža vai kūdrāju ugunsgrēki, kuri turklāt nodara milzīgus postījumus vietējām pašvaldībām, pat tik lielā mērā, ka nelikumīgā vai daļēji likumīgā veidā piespiedu kārtā tiek atsavināta tām piederošā zeme;
Welcomes in this respect the outcome, following established scientific advice, of COP 13 and COP/MOP 3 and in particular the Bali Roadmap, which should be assessed at COP 14 in 2008 and should lead to an agreement on a comprehensive regime by 2009; welcomes also the task allocated to the Expert Group on Technology Transfer of assessing the gaps and barriers to the use of, and access to, financial resources provided to developing countries in response to their commitment to engage in nationally appropriate mitigation actions in a measurable, reportable and verifiable manner; equally welcomes the creation of the Adaptation Fund and the inclusion of forests in a new climate protection agreement aimed at avoiding further deforestation and carbon emissions caused by forest or peat land fires, which are also causing enormous damage to local communities, including even the expropriation of their own land through illegal or semi-legal procedures;
nepiekrīt zinātniski nepamatotiem centieniem atspoguļot par klimata pārmaiņu cēloņiem un sekām veikto pētījumu rezultātus kā apšaubāmus, neskaidrus vai apstrīdamus; taču saprot, ka zinātnes progresu vienmēr ir raksturojušas šaubas, to pakāpeniska kliedēšana un jaunu skaidrojumu vai modeļu meklējumi, kas neiekļaujas sava laika akadēmiskās zinātnes atziņās;
Disagrees with scientifically unsubstantiated efforts to portray the results of studies into the causes and effects of climate change as doubtful, uncertain or questionable; understands, however, that scientific progress has always been marked by doubt, the progressive elimination of such doubt and the search for explanations or models beyond the current scientific mainstream;
tāpēc uzskata, ka turpmāki pētījumi, lai labāk izprastu globālās sasilšanas cēloņus un sekas, ir ļoti svarīgi atbildīgu lēmumu pieņemšanai; tomēr uzskata, ka līdz šim gūtās zināšanas ir pietiekamas, lai steidzami formulētu politiku, kas ļautu samazināt SEG emisiju apjomu tā, lai klimata pārmaiņas nepārsniegtu +2°C, un pasākumus, kas ļauj pielāgoties pašreizējām klimata pārmaiņām;
Believes, therefore, that further research aimed at a better understanding of the causes and consequences of global warming is essential for responsible decision-making; considers, nevertheless, that the level of knowledge acquired to date is sufficient for the urgent formulation of policies that would achieve GHG emission reductions limiting climate change to +2°C and of measures for adaptation to current climate change;
uzsver, ka nepieciešams vēl vairāk analizēt un pētīt klimata pārmaiņu radītās sekas, piemēram ietekmi uz ekonomisko konkurētspēju, enerģijas izmaksām un sociālo attīstību Eiropā, zemes izmantošanas, mežu un mežu izciršanas nozīmi, jūras vides nozīmi, kā arī aprēķināt rūpniecības nozares, kā arī transporta nozares ārējās ar klimatu saistītās izmaksas, tostarp attiecībā uz lidmašīnu radītā piesārņojuma kvantitatīvu noteikšanu; uzskata, ka nepieciešami turpmāki pētījumi, lai pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumus iekļaut attīstības plānošanas un nabadzības mazināšanas politikas pasākumos;
Stresses the need for further analysis and research into the consequences of climate change such as the effects on economic competitiveness, energy costs and social development in Europe, the role of land use, forests and deforestation, the role of the maritime environment and the calculation of the external climate costs of the industry sector, not least the transport sector, including quantification of the effects of aircraft pollution; considers that further studies are needed in order to mainstream adaptation and risk reduction into development and poverty reduction policy measures;
atbalsta ierosinājumu arī turpmāk pētīt biodegvielas popularizēšanas politikas ietekmi un to, kā biodegvielas ražošana veicina mežu izciršanu, kultivēto zemes platību pieaugumu un pasaules nodrošinājumu ar pārtiku;
Advocates additional research into the impact of the policy of promoting biofuels and their effects on the increase of deforestation, the expansion of cultivated land and world food supplies;
uzsver vajadzību pēc jūras zivju fizioloģijas un ekoloģijas izpētes, jo īpaši tropu apgabalos, kur ir veikts salīdzinoši maz pētījumu; norāda, ka uzkrājoties šādai informācijai, zinātnieki varēs izteikt precīzākas prognozes un rast attiecīgus risinājumus; uzskata, ka visas piezvejas nodošana zinātniskai analīzei varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu mūsu informatīvās bāzes veidošanā; tāpat atzīst, ka ir jāturpina pētījumi par klimata pārmaiņu ietekmi uz jūras putnu populāciju barības pieejamību, vairošanos un izdzīvošanu;
Emphasises the need for research on the physiology and ecology of marine fish, particularly in the tropics where comparatively little research has been conducted; points out that, as our information base accumulates, scientists will be able to make more accurate predictions and devise relevant solutions; considers that the landing of all by-catch for scientific analysis could make a major contribution to our information base; equally recognises the need for ongoing research on the impact of climate change on seabird populations through food stress and impact on breeding success and survival;
uzskata, ka zinātnisku atziņu par cilvēku ietekmi uz globālo klimatu publiskošanai jābūt galvenajam faktoram plašākos pasākumos, lai veicinātu sabiedrības informētību un pēc tam gūtu un saglabātu sabiedrības atbalstu politiskiem pasākumiem oglekļa emisiju samazināšanai, piemēram, dažādiem darba tirgus dalībniekiem sadarbojoties, ne tikai rūpnieciski attīstītajās valstīs, bet arī jaunajās tirgus ekonomikas valstīs; prasa IPCC publicēt tā novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu; turklāt uzskata, ka nepieciešamas individuālas dzīvesveida izmaiņas, ko var panākt ar izglītojošām programmām, skaidrojot globālās sasilšanas cēloņus un sekas;
Believes that the communication of scientific evidence of human impact on the global climate must be the main element of a broader effort to raise public awareness and subsequently gain and maintain public support for political measures to curb carbon emissions, such as interaction with the various social players, not only in the industrialised countries but also in the emerging economies; asks the IPCC to publish a summary of its assessment reports; believes, furthermore, that individual changes in lifestyle patterns are necessary and should be a part of educational programmes to communicate the causes and effects of global warming;
tāpēc prasa, lai zinātnieki un politiķi kopīgiem spēkiem veido izpratni un arī neoficiālā līmenī veicina atbalstu "sīkumiem, kas varētu būt nozīmīgi", ņemot vērā, ka pat kopienas, kas labi spēj pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, tomēr nav pasargātas no ārkārtējiem un iepriekš neparedzamiem notikumiem;
Calls, therefore, on the scientific community and the political representatives to join forces in raising awareness and lobbying for "little things which could make the difference", taking into account the fact that even communities with a well-developed capacity to adapt to the effects of climate change remain vulnerable to extremes and to unpredictable events;
uzsver, ka pašlaik trūkst izsmeļošas informācijas, kas vajadzīga izglītojošiem pasākumiem par dzīvesveidu, kurš neveicina oglekļa emisiju pieaugumu, jo cita starpā, piemēram, uz patēriņa precēm nav norādes par SEG ietekmi un nav SEG marķējuma, un šāda informācija ir jānodrošina nekavējoties; uzsver, ka ideālā gadījumā šādu iniciatīvu pamatā jābūt kopīgiem standartiem un ka jāņem vērā arī ievedumu radīto SEG emisiju apjoms;
Stresses that the detailed information needed for low-carbon lifestyle education, including for example GHG footprint declarations on consumer goods and GHG labelling, is poorly developed today and needs to be rapidly developed; stresses that such initiatives should ideally be based on shared standards and should also take into account the embedded GHG emissions from imports;
prasa, lai Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja turpina darbu un, beidzoties pilnvaru laikam, sniedz Parlamentam attiecīgu ziņojumu ar ieteikumiem rīcībai vai iniciatīvām, kā arī pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumiem, kas jāveic saistībā ar turpmāku integrētās ES politikas īstenošanu klimata pārmaiņu jomā atbilstīgi ES mērķim ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2°C, un IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem;
Asks its Temporary Committee on Climate Change to continue its work and, at the end of its mandate, to present to Parliament a report containing, as appropriate, recommendations as to actions or initiatives, as well as adaptation and mitigation measures, to be taken on the EU's future integrated policy on climate change in line with the EU objective of limiting global temperature increases to below 2°C and in accordance with the findings and recommendations of IPCC AR4;
aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu visaugstākajā līmenī atbalstīt sarunas un dialogu par to, lai uz visām partnervalstīm pasaulē stratēģiski attiecinātu ES dalībvalstu vai ārpuskopienas valstu ļoti prasmīgi izstrādātas stratēģijas, principus un standartus, kas piemērojami zinātniskiem pētījumiem un ar klimata pārmaiņu problēmas risināšanu saistītai rīcībai atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem;
Calls on the Commission, the Council and Parliament to advocate at the highest level negotiation and dialogue on the strategic extension to all partner countries throughout the world of EU or non-EU countries' highly proficient strategies, principles and standards in the field of scientific research and action for tackling climate change, in accordance with the recommendations of the scientific community;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu ( 2007/2269(INI) )
European Parliament resolution of 21 May 2008 on Turkey's 2007 progress report ( 2007/2269(INI) )
ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu ( SEC(2007)1436 ),
having regard to the Turkey 2007 Progress Report of the Commission ( SEC(2007)1436 ),
ņemot vērā tā iepriekšējo 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos OV C 306 E, 15.12.2006., 284. lpp.
having regard to its previous resolutions of 27 September 2006 on Turkey's progress towards accession OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju OV C 157 E, 6.7.2006., 385. lpp.
having regard to its resolutions of 6 July 2005 OJ C 157 E, 6.7.2006, p.
par sieviešu lomu sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē Turcijā,
on women's role in social, economic and political life in Turkey,
ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai,
having regard to the Negotiating Framework for Turkey of 3 October 2005,
("Pievienošanās partnerība"), kā arī iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par Pievienošanās partnerību,
("the Accession Partnership"), as well as to the previous Council decisions on the Accession Partnership of 2001, 2003 and 2006,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0168/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0168/2008 ),
tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu uzsākšana ir sākuma punkts ilgam un atvērtam procesam;
whereas accession negotiations with Turkey were opened on 3 October 2005 after approval by the Council of the Negotiating Framework, and whereas the opening of those negotiations is the starting-point for a long-lasting and open-ended process,
tā kā Turcija ir apņēmusies veikt reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un īstenot pakāpenisku saskaņošanu ar ES, un tā kā šie centieni ir jāuztver kā iespēja Turcijai sevi turpmāk modernizēt;
whereas Turkey has committed itself to reforms, good neighbourly relations and progressive alignment with the EU, and whereas these efforts should be viewed as an opportunity for Turkey itself to further modernise,
tā kā Komisija 2007. gada progresa ziņojumā secināja, ka Turcijā 2007. gadā attiecībā uz politiskajām reformām gūtie panākumi bija nelieli;
whereas the Commission concluded in its 2007 Progress Report that limited progress was achieved on political reforms in 2007 in Turkey,
tā kā 2007. gadā ir stiprināta Turcijas demokrātija, ir ievēlēts jauns parlaments, kas pārstāv valsts politisko dažādību, un ir izveidota valdība, kurai piešķirtas plašas pilnvaras;
whereas in 2007 Turkey's democracy was strengthened, a new parliament was elected which is representative of the country's political diversity, and a government was formed which is equipped with a strong mandate,
tā kā Turcija joprojām nav īstenojusi noteikumus, kas paredzēti EK un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā;
whereas Turkey has still not implemented the provisions stemming from the EC-Turkey Association Agreement and the Additional Protocol thereto,
tā kā 2007. gadā tika sāktas piecas sarunu sadaļas,
whereas five negotiating chapters were opened in 2007,
uzsver, ka šāda modernizācija, pirmkārt un galvenokārt, ir pašas Turcijas interesēs; atzīst arī, ka Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi, lai Turcija būtu stabila, demokrātiska un plaukstoša valsts; atkārtoti norāda, ka Pievienošanās partnerībā noteikto saistību izpilde ir būtiska gan Turcijai, gan turpmāko attiecību veidošanai ar ES;
Stresses that such modernisation is first and foremost in Turkey's own interest; acknowledges also the strategic importance for the EU of a stable, democratic and prosperous Turkey; reiterates that fulfilment of the commitments set out in the Accession Partnership is vital for Turkey and its future relations with the EU;
uzsver viedokli, ka tikai tāda sabiedrība, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un sociāli orientēta tirgus ekonomika, var attīstīties par mierīgu, stabilu un plaukstošu sabiedrību;
Underlines its belief that only a society which is guided by respect for human rights and fundamental freedoms and which is based on democracy, the rule of law and a socially oriented market economy can develop into a peaceful, stable and prosperous society;
uzsver, ka ir svarīgi, lai Turcija vērstos pret dažādām diskriminācijas izpausmēm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, kurā ir noteikta visu personu vienlīdzība neatkarīgi no to dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības vai ticības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas;
Underlines the importance for Turkey of combating all forms of discrimination in line with Article 13 of the EC Treaty, which requires equality for all regardless of sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation;
atzīmē neseno Pievienošanās partnerības pārskatīšanu; apzinās, ka šajā trešajā pārskatīšanā kopš 2001. gada lielākajā daļā jomu ir pagarinātas neizpildītās prioritātes uz turpmāku periodu; šajā posmā mudina Turcijas valdību ietvert savos reformu plānos partnerībā noteiktās prioritātes un termiņus, ņemot vērā, ka turpmāki kavējumi būtiski ietekmēs sarunu gaitu;
Notes the recent revision of the Accession Partnership; is aware of the fact that this, the third revision since 2001, is in most areas prolonging non-fulfilled priorities for a further period; urges the Turkish government now to transform the priorities and the time-lines as set out in the partnership into its reform plans, bearing in mind that further delays will seriously affect the pace of negotiations;
atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā demokrātija dominēja pār militāristu centieniem iejaukties politiskajā procesā; mudina Turcijas valdību veikt turpmākus sistemātiskus centienus, lai nodrošinātu, ka demokrātiski ievēlētā politiskā vadība uzņemas pilnīgu atbildību par iekšlietu, ārlietu un drošības politiku, tostarp arī attiecībā uz Kipru, un ka bruņotie spēki ievēro šo pienākumu, pilnībā un nepārprotami atzīstot civilo kontroli; jo īpaši norāda uz nepieciešamību īstenot pilnīgu parlamentāru uzraudzību pār militāro un aizsardzības politiku un visiem saistītajiem izdevumiem;
Welcomes the fact that in 2007 democracy prevailed over attempts by the military to interfere in the political process; encourages the Turkish government to make further systematic efforts to ensure that the democratically elected political leadership bears full responsibility for formulation of domestic, foreign and security policy, including towards Cyprus, and that the armed forces respect this responsibility by fully and unambiguously acknowledging civilian control; points out, in particular, the need to establish full parliamentary oversight of military and defence policy and all related expenditure;
aicina Turcijas valdību reformu īstenošanas laikā ievērot plurālismu un dažādību laicīgajā un demokrātiskajā Turcijā un mudina valdību un visas politiskās partijas konstruktīvi sadarboties, lai panāktu vienošanos par svarīgiem pasākumiem, kas saistīti ar valsts modernizāciju;
Calls on the Turkish government, when pursuing reforms, to respect pluralism and diversity in a secular and democratic Turkey, and urges the government and all political parties to engage themselves constructively in seeking consensus on the important steps concerning the modernisation of the country;
; uzskata, ka, atceļot 301. pantu un citus tiesību aktos ietvertos noteikumus, kuros ir noteikts nelikumīgs starptautiskajās tiesībās garantētās vārda brīvības aizliegums, tiktu panākts vislabākais risinājums, lai nodrošinātu, ka Turcija pilnībā garantē vārda brīvību un preses brīvību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECTK) iekļautajiem standartiem;
; is of the view that the repeal of Article 301 and other legal provisions representing an illegitimate restriction on freedom of expression as guaranteed by international law would be the best solution in order to ensure that Turkey fully guarantees freedom of expression and press freedom in line with the standards enshrined in the European Convention for the protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR);