natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā vajadzīgo ekonomikas izaugsmi un no tās izrietošos ieguvumus nodarbinātības jomā uz jauninājumiem balstītā ekonomikā var panākt tikai tad, ja Eiropas pētniecības nozares un uzņēmumu pētījumu rezultātus ir iespējams izmantot komerciālos produktos; tā kā Komisijas Inovācijas progresa ziņojumā norādīts uz atšķirībām inovāciju jomā 30 % apmērā, salīdzinot ar ASV, un 40 % apmērā, salīdzinot ar Japānu;
whereas the necessary economic growth and resulting employment gains in an innovation-based economy cannot be achieved unless European researchers and businesses are able to convert their research results into commercial products, whereas the Commission's Innovation Scoreboard shows an innovation gap of 30% with the USA and 40% with Japan,
tā kā dažās jaunajās nozarēs pagaidām vēl nav sociālā dialoga struktūru; tā kā jaunajās nozarēs ir gadījumi, kad koplīgumu nav vai netiek piemēroti esošie koplīgumi, un nav arī konkrētu nozaru vajadzībām izstrādātu kodeksu; tā kā visas nozares ir pakļautas lielam spiedienam ražot un palielināt savu konkurētspēju; tā kā reģionos ar augstu bezdarba līmeni ir liels risks, ka darba ņēmēji piekrīt sliktiem darba apstākļiem;
whereas in some new sectors social dialogue structures do not yet exist; whereas there are cases of new sectors where collective agreements do not exist, or existing ones are not applied, and sector-specific codes do not exist either; whereas all sectors are subject to great pressure to increase their competitiveness, whereas, in regions with high unemployment, the pressure to accept poor working conditions is high,
tā kā ES darba tirgū pēdējo divdesmit gadu laikā ir izveidojusies darba ņēmēju ilgstoša nedrošība, kad it īpaši jaunieši arvien biežāk spiesti slēgt īstermiņa līgumus un strādāt sliktākos darba apstākļos, tā kā jaunās darba vietas, kas izveidotas šajos apstākļos nav uzskatāmas par ilgtspējīgām, tā kā ir jāpievēršas šiem strukturālajiem trūkumiem, paturot prātā mērķi veicināt nodarbinātības potenciālu jaunas, ilgtspējīgas ekonomikas apstākļos;
whereas a long-term job insecurity has developed in the EU labour market over the last two decades, with young people especially tending increasingly to work on short-term contracts with poorer working conditions, whereas new jobs created under these circumstances cannot be regarded as sustainable, whereas these structural deficiencies need to be addressed in the context of seeking to develop the job potential of a new sustainable economy,
tā kā pāreju uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku nevajadzētu izmantot kā ieganstu visneaizsargātāko un vismazāk kvalificēto darba ņēmēju izstumšanai no darba tirgus, tā kā tādējādi ir jācenšas novērst “nokrejošanas” efektu, kas vispirms skartu vismazāk kvalificētos darba ņēmējus;
whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market, whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Lisabonas līguma mērķiem un Tūkstošgades attīstības mērķiem; tā kā sieviešu īpatsvars dažādās nozarēs nav pietiekams un līdz ar to sievietes nevar gūt vienādu labumu no nodarbinātības pieauguma jaunā ilgtspējīgā ekonomikā;
whereas gender equality is an objective of the Lisbon Treaty and one of the Millennium Development Goals; whereas women are underrepresented in various sectors, and can therefore not profit from the increase in jobs in the new sustainable economy to the same extent,
tā kā jaunā ekonomika veidosies novecojošas sabiedrības apstākļos, kam raksturīga darbaspēka apjoma samazināšanās, vairāk sieviešu ir jāpiesaista apmaksāta darba veikšanai, pielāgojot darba organizāciju un sagatavojot visu nozaru darba devējus daudzveidīgākam darba spēkam;
whereas a new economy will take shape in an ageing society with a shrinking workforce, making it necessary to attract more women to perform paid labour by adapting work organisation and preparing employers in all sectors for a more diverse workforce,
tā kā, pamatojoties uz nesen veiktiem pētījumiem, sieviešu līdzdalība visos atbildības līmeņos nodrošina uzņēmumiem pievienoto vērtību, jo īpaši šo uzņēmumu saimnieciskās darbības attīstības ziņā;
whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,
tā kā vairums augstskolu diplomu ieguvēju ES un lielākā daļa uzņēmējdarbības, pārvaldības un tiesību zinātņu studiju programmu apguvēju ir sievietes, tomēr sievietes, kas uzņēmumos un valsts iestādēs ieņem atbildīgus amatus, joprojām ir mazākumā;
whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
tā kā galvenokārt ar dzimumu saistītu aizspriedumu dēļ, kuri iesakņojušies izglītības jomā un sabiedrībā, sievietes ir nepietiekami pārstāvētas jomās, kuras maldīgi uzskata par “vīriešu” jomām, piemēram, informācijas tehnoloģiju, inženierijas, fizikas jomā un tādās tehniskajās profesijās kā mehānika un būvniecība;
whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
tā kā pieaug bezdarbs gados vecāku darba ņēmēju vidū, kuri pēc 55 gadu vecuma īpaši asi izjūt sociālo atstumtību, un, lai arī pēdējos desmit gados ir panākts zināms progress, 2008. gadā darbs bija tikai nedaudz vairāk kā trešdaļai sieviešu vecumā no 55 līdz 64 gadiem, turpretim nodarbinātu vīriešu šajā vecuma grupā bija 55 %,
whereas unemployment is rising among older workers, who face a particularly acute problem of social exclusion after the age of 55, and despite the progress made in the past decade only a little more than a third of women between the ages of 55 and 64 had a job in 2008, while 55% of men in that age group were in work,
uzskata, ka ilgtspējīga attīstība ir balstīta uz ilgtermiņa redzējumu, kurā ekonomiskā izaugsme, sociālā kohēzija un vides aizsardzība ir cieši saistītas un savstarpēji veicinošas; vērš uzmanību uz iespējām, ko ilgtspējīgai ekonomikai sniedz videi draudzīgu darba vietu izveide;
Views sustainable development as being based on a long-term vision in which economic growth, social cohesion and environmental protection go hand in hand and are mutually supportive; draws attention to the potential represented by the creation of ‘green jobs’ in a sustainable economy;
uzskata, ka pēc krīzes perioda ekonomika sniedz lielisku iespēju ilgtspējīgai izaugsmei, kas balstīta uz sociālo taisnīgumu un ekoefektivitāti; norāda, ka pārejas īstenošana Eiropā no piesārņojumu radošas tautsaimniecības uz ekoefektīvu tautsaimniecību radīs fundamentālas izmaiņas ražošanā, izplatīšanā un patēriņā un šīs izmaiņas vajadzētu izmantot kā iespēju virzībai uz īstenu ilgtspējību, neapdraudot labklājību vai nodarbinātību; uzskata, ka pāreja uz ekonomiku, kas balstīta uz nepiesārņojošiem enerģijas avotiem, ir jāuzskata par iespēju ieguldīt ilgtspējīgā attīstībā un nevis tikai par slogu valsts un privātajiem budžetiem;
Considers the post-crisis economy to be a strong opportunity for sustainable growth based on social justice and eco-efficiency; notes that the transformation of European economies from polluting to eco-efficient economies will lead to profound changes in production, distribution and consumption, which should be used as a chance to move towards true sustainability without endangering prosperity or jobs; believes that the transition to an economy based on non-polluting energy sources needs to be seen as an opportunity for investment in sustainable development and not merely as a burden on public and private budgets;
uzsver, ka ir svarīgi īstenot pasākumus izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai lauku reģionos, lai apturētu iedzīvotāju aizplūšanu no laukiem;
Emphasises the importance of measures to promote growth and employment in the countryside, so as to stem rural depopulation;
atzīmē, ka nepieciešams palielināt ilgtspēju ražošanas un pakalpojumu sniegšanas jomās; atzīmē, ka ieguldījumi jaunā ilgtspējīgā ekonomikā nozīmē izaugsmes potenciālu darba tirgū un jaunas ienākumu gūšanas iespējas; uzskata, ka pozitīva bilance slēpj dažās nozarēs ciestus zaudējumus, tāpēc jāstimulē jaunu iemaņu apgūšana un pārkvalificēšanās;
Notes that there is a need to make production of goods and services more sustainable; notes that investments in a new sustainable economy bear potential for growth in the employment market and new income opportunities; notes that the positive balance takes losses in some sectors into account, and that re-skilling and retraining should therefore be stimulated;
uzskata, ka pašreizējā vispārējā ekonomikas un sociālā krīze, kura ir palēninājusi pārmaiņu gaitu enerģijas patēriņa jomā un oglekļa emisijas samazināšanu, nedrīkstētu kavēt dalībvalstu pāreju uz konkurētspējīgu un ilgtspējīgāku zemas oglekļa emisijas ekonomiku, ko raksturo efektīva resursu izmantošana, jo tas ļautu šīm valstīm vieglāk pielāgoties, mazinātu to atkarību no arvien dārgākām importa precēm un padarītu tās konkurētspējīgākas;
Is of the opinion that the current global economic and social crisis, which has slowed down changes in energy use and reductions in carbon emissions, should not deter Member States from making the transition towards a competitive, more sustainable, low-carbon, resource-efficient economy, given that this will make them more resilient, less dependent on increasingly expensive imports and more competitive;
uzskata, ka būtu jāpieliek lielākas pūles, lai internalizētu ārējās izmaksas; aicina Komisiju izmantot pašreizējos politikas instrumentus vai vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus instrumentus, lai noteiktu izmaksas un nodrošinātu, ka tās secinājumi tiek atspoguļoti turpmākajos politikas priekšlikumos;
Believes that more should be done to internalise external costs; calls on the Commission to use existing policy tools – or develop new tools if necessary – to attribute costs, and to ensure that future policy proposals reflect its findings;
uzskata, ka jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai ES ir jānodrošina līdzsvarota ekonomiskā un sociālā attīstība; aicina īstenot mērķtiecīgu un ilgtspējīgu rūpniecības politiku, veltot īpašu uzmanību resursu efektīvai izmantošanai; uzsver, ka videi draudzīgai ekonomikai ir jānodrošina iespējas pienācīgu un labi apmaksātu darba vietu radīšanai, koncentrējoties uz vides aizsardzību;
Believes that a new sustainable economy for the EU must ensure balanced economic and social development; calls for an ambitious sustainable industrial policy, with an emphasis on resource efficiency; stresses that the green economy needs to offer prospects for decent, well-paid jobs, with the focus on the protection of the environment;
ir stingri pārliecināts, ka uz tirgus ekonomikas pamata īstenota vides politika var kļūt par izaugsmes un nodarbinātības dzinējspēku visās ekonomikas nozarēs, un uzsver, ka prognozējami, investīcijas veicinoši pamatnosacījumi ir tas, kas ļaus novatoriskiem uzņēmumiem iespējami veiksmīgāk izmantot šīs iespējas vides un darba ņēmēju labā;
Is firmly convinced that market-economy based environmental policy can become the engine of growth and employment in all branches of the economy, and stresses that predictable, investment-friendly framework conditions are the basis that will allow innovative businesses to make the best possible use of these opportunities for the benefit of the environment and of employees;
aicina iesaistīt ražotājus ekoinovāciju radīšanā, jo uzņēmējiem ir ļoti svarīga nozīme ekoinovāciju plašākā izplatībā; šajā sakarībā atzīmē, ka uzņēmēju informēšanai, demonstrējot viņiem jaunas uzņēmējdarbības iespējas, būs izšķirīga nozīme, lai gūtu panākumus stratēģijā, kuras mērķis ir efektīva resursu izmantošana ekonomikā un ilgtspējīgu nozaru izveide;
Calls for industry to be involved in eco-innovation, since entrepreneurs have a very important role to play in spreading eco-innovation more widely; notes, in this regard, that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries;
atbalsta stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto Komisijas pamatiniciatīvu nekavējoties īstenot pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, mazināt ekonomiskās izaugsmes atkarību no resursu un enerģijas izmantošanas, samazināt klimatam kaitīgas emisijas un šādi cīnīties pret globālo sasilšanu; atzinīgi vērtē ieceri pielāgot šim mērķim tiesisko regulējumu, tirgus ekonomikas stimulēšanas instrumentus, subsīdijas un publiskos iepirkumus; tomēr izsaka nožēlu, ka “ES 2020” stratēģijā Komisija nepievērš uzmanību iespējai izmantot ilgtspējīgas ekonomikas darba tirgus potenciālu;
Supports the Commission's flagship initiative under the Europe 2020 strategy to make the change towards a sustainable economy now, to make economic growth less dependent on consumption of resources and energy, to reduce climate-damaging emissions and thus to act against global warming; welcomes the intention to align legal framework conditions, market economy incentive instruments, subsidies and public procurement with that objective; regrets, however, that, with the EU 2020 Strategy, the Commission misses the opportunity to address the labour market potential of a sustainable economy;
atzīmē ‐ lai sasniegtu stratēģijā “ES 2020” noteiktos nodarbinātības mērķus un izmantotu jaunās ilgtspējīgās ekonomikas nodarbinātības potenciālu, kā arī uzlabotu preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas ilgtspējību, ir jāpalielina mājokļu energoefektivitāte, vairāk jāizmanto atjaunojamie enerģijas avoti, videi saudzīgas tehnoloģijas, jāveicina transporta un mobilitātes ilgtspēja, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zvejniecības ilgtspēja, vides dienestu konsultatīvā darbība, kā arī otrreizēja pārstrāde, zema resursu patēriņa ražošanas procesi un materiālu slēgta cikla pārstrāde; atzīmē, ka arī pakalpojumu nozarei un sociālekonomikas nozarei ir liels “zaļā” darba potenciāls;
Notes that, in order to reach the EU 2020 strategy's employment targets and use the job potential of a new sustainable economy and to improve the sustainability of production of goods and services, there is a need to increase the energy efficiency of housing and construction, the share of renewable energies, environment technologies, sustainable transport and mobility, sustainable agriculture, forestry and fishery and advice through environmental services, as well as recycling, low-resource production processes and closed-loop material cycles; notes that the service sector and the social economy sector also bear considerable green employment potential;
uzsver, ka publiskajam sektoram, kas, sniedzot piemēru, nosaka progresīvu iepirkuma standartu pieņemšanu, sniedz stimulus un informāciju, ir nozīmīga loma uz tiesībām balstītu darba vietu radīšanā, jo īpaši tādās jomās kā enerģētika, infrastruktūras un aprīkojuma būvniecība, transports un komunikācijas; aicina Komisiju un dalībvalstis, jo īpaši publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, veicināt vides un sociālo standartu iekļaušanu, kā arī vietējiem apstākļiem pielāgotu noteikumu ieviešanu un to uzņēmumu, jo īpaši MVU, atbalstīšanu, kas darbojas ilgtspējīgā un solidārā ekonomikā;
Stresses the importance of the public sector leading by example, adopting progressive procurement standards and providing incentives and information, especially in the areas of energy, construction of infrastructure and facilities, transport and communications, for creating jobs with rights; calls on the Commission and the Member States to promote, particularly in pre-commercial procurement, the inclusion of environmental and social standards, in addition to promoting local content clauses and enterprises operating in a sustainable and inclusive economy, especially SMEs;
mudina dalībvalstis, risinot jautājumus par klimata pārmaiņu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi, īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu nodarbinātības iespēju jomā;
Urges the Member States to exchange experience and best practice in the field of employment opportunities when dealing with the economic, social and environmental impact of climate change;
uzskata, ka ir jāveic ievērojami vairāk pētījumu, lai noteiktu, cik lielā mērā darba vietu kopējo izveidi ietekmē vides un klimata pārmaiņu politika; aicina Komisiju noteikt šo jomu par vienu no 8. pamatprogrammas prioritātēm;
Takes the view that significantly more research is needed to measure the impact of environmental and climate change policies on net employment creation; calls on the Commission to make this area a priority under the 8th Framework Programme;
uzsver, ka visu darba vietu mērķis ir veicināt ilgtspējīgu attīstību un ka jāveido resursu, materiālu un enerģijas izmantošanas ziņā iespējami efektīvākas ražošanas un darba metodes; uzsver, ka šai pieejai jāattiecas uz visu piegādes ķēdi un ka nav jēgas nodalīt labas un sliktas nozares, jo visas nozares var padarīt ilgtspējīgākas;
Stresses that all jobs are committed to the objective of promoting sustainable development and that production and working methods should be organised so as to be as resource, material and energy efficient as possible; stresses that this approach should apply to the entire supply chain and that there is no sense in making a separation into good and bad industries, but all industries can be made more sustainable;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt jaunajai Kopienas sistēmai pietiekamu budžetu, lai varētu atbalstīt publiskā sektora veiktus pētījumus un lai pētījumu rezultāti būtu pieejami vienkārši, bez birokrātijas, tā nodrošinot, ka visi uzņēmumi, tostarp mikrouzņēmumi un MVU, var veikt izmaiņas attiecībā uz energoefektivitāti, jaunu enerģijas avotu, jaunu ražošanas procesu un otrreizējās pārstrādes izmantošanu un resursu labāku izmantošanu, kā arī radīt darba vietas ar darba ņēmējiem garantētām tiesībām;
Considers it very important that a new Community framework have a sufficient budget to support public research and make research results accessible in a simple and unbureaucratic way so that all companies, including micro-enterprises and SMEs, can make changes with respect to energy efficiency, the use of new energy sources, new production processes and recycling and the better use of resources, and create jobs with rights;
prasa, kā daļu no ES 2020 stratēģijas, izstrādāt Eiropas darba vietu stratēģiju ilgtspējīgai ekonomikai, lai optimizētu darba vietu potenciālu, tajā pašā laikā īpašu uzmanību veltot pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, darba ņēmēju veselībai un drošībai, nepieciešamajām prasmēm un sociāli taisnīgai pārejai; uzsver, ka ilgtspējīgai ekonomikai ir jāapvieno sociālā, tehnoloģiskā, ekonomikas un vides ilgtspējība; uzsver, ka tādai ilgtspējīgas nodarbinātības stratēģijai, kāda ir šī, jābūt vienam no nodarbinātības politikas pamatnostādņu centrālajiem elementiem;
Calls for the development of a European job strategy for a sustainable economy as part of the EU 2020 strategy, aiming at optimising job potential whilst paying special attention to decent work, employees' health and safety, skills needs and a socially just transition; stresses that a sustainable economy has to combine social, technological, economic and ecological sustainability; stresses that a sustainable employment strategy such as this should be one of the central components of the employment policy guidelines;
iesaka ‐ lai radītu jaunas darbavietas ilgtspējīgas ekonomikas apstākļos, reģionālajām varas iestādēm būtu jāpieņem attīstības stratēģijas saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem;
Recommends that the regional authorities adopt development strategies in line with the objectives of the EU 2020 Strategy with the aim of creating new jobs in a sustainable economy;
aicina Komisiju līdz 2011. gadam ierosināt stratēģiju, tostarp gan tiesību aktus, gan ar likumdošanu nesaistītus pasākumus, lai veicinātu videi draudzīgas darba vietas, kas ir viens no vispārējās izaugsmes un labklājības avotiem;
Calls on the Commission to propose, by 2011, a strategy including legislative and non-legislative measures to encourage green jobs that are a source of growth and prosperity for all;
uzsver, ka, pateicoties savām novatorisma spējām, Eiropas uzņēmumi ir kļuvuši par pasaules mēroga līderiem vides aizsardzības jomā; tomēr ir noraizējies, ka ražotnes joprojām masveidā tiek pārvietotas no ES uz trešām valstīm, kurās ir krietni zemāki vides standarti; aicina Komisiju un dalībvalstis strauji un enerģiski cīnīties pret šo parādību, šai nolūkā izstrādājot pasaules mēroga daudzpusēju pieeju, kas nodrošina, ka globālās konkurences pamatā ir salīdzināmas prasības;
Stresses that European businesses' powers of innovation have made them into world leaders in the area of environmental protection; is concerned, however, that manufacturing activities are still being extensively relocated from the EU to third countries which have much lower environmental standards; calls on the Commission and the Member States to combat this phenomenon promptly and vigorously by working on a worldwide, multilateral approach which ensures that global competition is based on comparable requirements;
uzsver, ka stabils, vērienīgs ilgtermiņa tiesiskais regulējums ir priekšnosacījums videi draudzīgas nodarbinātības sniegto iespēju maksimālam izmantojumam; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt vides standartus un finansiālus stimulus, kas rada uzticamus pamatnosacījumus vismaz uz 10 gadiem un šādi nodrošina juridisko un plānošanas noteiktību; prasa izmantot esošos finanšu instrumentus, lai veicinātu ilgtspējību un iekļaut ekonomiskās darbības un ražošanas ilgtspējības palielināšanu, kā veicināmu mērķi dažādu fondu finanšu plānos, tostarp struktūrfondu un Kohēzijas fonda finanšu plānā;
Underlines that a stable, long-term, ambitious regulatory framework is a prerequisite for achieving the full potential of green employment; calls on the Commission and Member States to determine environmental standards and financial incentives creating reliable framework conditions for at least 10 years, and thereby creating legal and planning certainty; demands that existing financial instruments should be used to promote sustainability and that increasing sustainability of economic activity and production should be inserted into the financial perspective of various funds, including the Structural Funds and the Cohesion Fund, as one of the promoted objectives;
šai sakarībā uzsver integrētas pilsētu attīstības koncepcijas nozīmību un to, ka paraugs varētu būt pilsētu nelabvēlīgo rajonu pārveide; uzskata, ka priekšnoteikums šī mērķa sasniegšanai ir skaidrs politikas pamats, kas ietver arī struktūrfondu atbalstu pilsētvides uzturēšanai;
Stresses, in this connection, the importance of the concept of integrated urban development and that a sustainable redevelopment of disadvantaged urban areas could assume a beacon role; considers that a prerequisite for this is a clear policy framework, including maintenance of the promotion of the urban dimension in the Structural Funds;
norāda, ka pašreizējo programmu ietvaros ir nepieciešams papildu finansējums mērķtiecīgu pētījumu veikšanai vismazāk attīstītajos ES reģionos, lai noteiktu stratēģiskus mērķus un pasākumus, kas vajadzīgi ilgtspējīgas vietējās ekonomikas attīstībai labvēlīgu apstākļu izveidošanai, par konkrētiem mērķiem nosakot jaunu “zaļo” darba vietu izveidi un integrētus pasākumus jaunu “zaļo” uzņēmumu piesaistīšanai, un jau esošo šādu uzņēmumu atbalstam;
Notes the need for funding within existing programmes to carry out targeted studies in the most disadvantaged regions of the EU, so as to set strategic objectives and determine the type of measures required to establish favourable conditions for the development of sustainable local economies, with the specific objectives of creating new green jobs and integrated measures to attract new green companies and support those which already exist;