natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā priekšlikumu Padomes 2007. gada 15. februāra Regulai (EK) Nr. 168/2007, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.
having regard to Council Regulation(EC) No. 168/2007 of 15 February 2007) establishing a European Union Agency for Fundamental Rights OJ L 53, 22.2.2007, p.1.
un Padomes Deklarāciju par policiju un tiesisko sadarbību krimināllietās,
and the Declaration by the Council on Police and Judicial Cooperation in Criminal Matters,
ņemot vērā Reglamenta 45., 34. un 91. pantu,
having regard to Rules 45, 34 and 91 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu ( A6-0034/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0034/2007 ),
tā kā Eiropas Savienība balstās brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī tiesiskuma principos, kuri ir kopēji visām dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 6. pants),
whereas the Union is based on the principles of freedom, democracy, respect for human rights and for fundamental freedoms as well as on the rule of law, these principles being common to all Member States (Article 6 of the TEU),
tā kā Parlamentam kā tiešās vēlēšanās ievēlētam Eiropas Savienības pilsoņu priekšstāvim ir aizvien pieaugoša atbildība īstenot šos principus,
whereas Parliament, as the directly elected representative of the citizens of the Union, has a particularly prominent responsibility in the realisation of these principles,
tā kā šī atbildība ir daudz lielāka, jo, kā pašlaik nosaka līgumi:
whereas this responsibility is all the greater because, as the Treaties currently stand:
vairākās jomās arī Tiesas pilnvaras ir ierobežotas (sk. EK līguma IV daļu un Līguma par Eiropas Savienību 35. pantu), vai Tiesai pat attiecīgu pilnvaru nav (otrais pīlārs - Līguma par Eiropas Savienību V daļa Lieta T-338/02, Pirmās instances tiesas 2004. gada 7. jūnija spriedums,
in a number of fields, even the jurisdiction of the Court of Justice is limited (cf.
- prasot no Eiropas Savienības likumdevēja daudz lielāku rīkoties pārdomāti, pieņemot tiesību aktus jautājumos, kuri var ietekmēt pamattiesību aizsardzību,
which makes it all the more necessary for the European legislature to take care when legislating on matters which might affect the protection of fundamental rights,
tā kā procedūra, ar kuru pārbauda, vai visi likumdošanas priekšlikumi atbilst Pamattiesību hartai, izriet no tā, ka šo hartu pieņēma Parlaments, Padome, Komisija un visas dalībvalstis, kā arī no Nicas Līguma proklamēšanas ES pilsoņiem 2000. gada 7. decembrī,
whereas a procedure for checking the compatibility of all legislative proposals with the Charter of Fundamental Rights is one of the necessary consequences which have arisen from the adoption of the Charter by Parliament, the Council, the Commission and all the Member States, as well as from the formal proclamation to EU citizens on 7 December 2000 in Nice,
atgādinot, ka pamattiesību reāla īstenošana, kā tas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkta īstenošanas, joprojām ir atkarīga no tiesu interpretācijas, un tā kā Eiropas Savienības likumdevējam jānodrošina šo tiesību skaidra interpretācija,
whereas the effective scope of fundamental rights arising from the application of Article 6(2) of the TEU is to this day primarily the product of case-law, but whereas the European legislature should also explicitly state how these rights should be interpreted,
atgādinot, ka Parlaments, Padome un Komisija, pieņemot Pamattiesību hartu, ir vienojušās par šo tiesību definīcijām un to, ka šīs tiesības konsekvences un labticības dēļ ir jāņem vērā EK tiesību aktu sagatavošanā (sk. iepriekšminēto Komisijas paziņojumu COM(2005)0172 ),
whereas, by adopting the Charter of Fundamental Rights, Parliament, the Council and the Commission agreed on definitions of these rights and whereas, for obvious reasons of consistency and good faith, they should in future refer to them when drafting EC legislation (cf. the above-mentioned Commission Communication COM(2005)0172 )),
tā kā no brīža, kad hartā aprakstītās tiesības iekļauj ES tiesību aktos, tās iegūst saistošu raksturu līdz ar tiesību aktiem, kuri balstās šajās tiesībās,
whereas, once incorporated in the law of the Union, the rights defined in the Charter acquire binding force by virtue of the EC law based thereon,
tā kā lielāka nozīme jāpiešķir likumdošanas ierosināšanas procedūras sistemātiskumam, pilnībai, objektivitātei, atklātībai un pārredzamībai, jo diemžēl Pamattiesību harta līdz šim nav bijusi tiesiski saistoša; tā kā tomēr gadu gaitā šī harta ir kļuvusi par atsauces tekstu daudzām Eiropas tiesu iestādēm, piemēram, Pirmās instances tiesai, Tiesai Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi, 2006. gada 27. jūnija lieta C-540/03 par trešo valstu piederīgo nepilngadīgo bērnu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (Direktīva 2003/86/EK).
whereas the systematic nature, thoroughness, objectivity, openness and transparency of the procedure for compliance with fundamental rights in legislative proposals are made all the more important by the fact that, regrettably, the Charter of Fundamental Rights has so far not been made legally binding; whereas over the years the Charter has nonetheless become a reference text for European courts such as the Court of First Instance, the Court of Justice Case C-540/03 of 27 June 2006, European Parliament v. Council of the European Union, on the right to family reunification for minor children of third-country nationals (Directive 2003/86/EC).
, Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kā arī vairākām konstitucionālajām tiesām;
, the European Court of Human Rights in Strasbourg and numerous constitutional courts,
I. tā kā Eiropas Savienības likumdevējam, veicot iepriekšēju izvērtēšanu par jauno EK tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, pārdomu procesā jāiesaista arī valstu likumdevēji, kā arī pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas un citu starptautisku organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas, speciālisti; tā kā šādā veidā Eiropas Savienības likumdevējs veicina tādas kultūras veidošanos, kurā aizvien pieaug pamattiesību nozīme, kā piemēru minot atsevišķu tiesību aktu izstrādi privātās dzīves, ģimenes tiesību un tiesību uz pārredzamību aizsardzības jomā;
whereas, when making a prior assessment of the impact which new EC legislation will have on fundamental rights, the European legislature should take account of the views of national legislatures, civil society, academia and the expertise of other international organisations such as the Council of Europe and the United Nations; whereas in this way the European legislature would promote the development of an ever more widespread culture of fundamental rights, as was the case when certain acts were drafted relating to the protection of private life, the right to family life and the right to transparency,
tā kā Komisijas priekšlikumā par likumdošanas ierosināšanas procedūras, kuru piemēro no 2001. gada, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, ir redzama skaidra virzība izveidot īstu "pamattiesību kultūru" Eiropas Savienībā;
whereas the Commission's proposal on the consolidation and better public awareness of the procedure, for compliance with fundamental rights in legislative proposals, which came into force in 2001, represents clear progress in its project to develop a genuine 'fundamental rights culture' in the European Union,
, par dalībvalstu parlamentu integrāciju, kā arī nepieciešamība turpināt dialogu starp Eiropas iestādēm un neatkarīgo organizāciju sadarbību, lai paaugstinātu objektivitāti,
, remain unconsidered, as does the much-needed continuous dialogue between the European institutions and collaboration with independent organisations, with a view to increased objectivity,
tā kā īstas "pamattiesību kultūras" īstenošanai Eiropas Savienībā ir jāizveido vienota pamattiesību uzraudzības sistēma, kurā jāiekļauj Padome un lēmumi par valdību sadarbību,
whereas a genuine "fundamental rights culture" in the Union requires the development of an overall system for monitoring fundamental rights, which should include the Council and decisions in the field of intergovernmental cooperation,
tā kā "pamattiesību kultūru" veido ne tikai pasīva noteikumu ievērošana, bet arī aktīva to īstenošana un iejaukšanās gadījumos, kad dalībvalstis pamattiesības pārkāpj vai nepietiekami aizsargā,
whereas a true "fundamental rights culture" consists not only of passive compliance with the rules, but also of active promotion of fundamental rights and intervention in cases of violation or unsatisfactory protection of fundamental rights by the Member States,
tā kā šādā pamattiesību pārbaudes vispārējā sistēmā jāparedz gada apspriede, kurā piedalās visas trīs iestādes un dalībvalstu parlamenti, īpaši kad Parlaments apkopo panākto virzību un problēmas ES kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībā,
whereas an overall system for monitoring fundamental rights must provide for an annual debate involving the three institutions and national parliaments, particularly when Parliament reviews the progress made and the problems encountered in the development of the EU as an area of freedom, security and justice,
tā kā saistībā ar šāda veida apspriedi savlaicīgi būtu iespējams izskatīt arī:
whereas in such a debate it would be possible to consider:
gada ziņojumu par nākamo Pamattiesību aģentūru,
the annual report of the Fundamental Rights Agency,
Komisijas īpašu ziņojumu saistībā ar pārskata ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanu,
a specific report by the Commission as part of its general report on the implementation of Community law,
Padomes ziņojumu par aspektiem, kurus iepriekšējā gadā tā uzskatīja par nozīmīgiem attiecībā uz pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs,
a report by the Council on the aspects which it regards as having been significant in the past year with reference to respect for fundamental rights in the Union and by its Member States,
atgādinot, ka šajās gada apspriedēs iestādēm vajadzētu pārbaudīt iespēju pārskatīt tiesību aktus, kuri varētu ierobežot brīvību ievērošanu sabiedrības drošības dēļ;
whereas on the occasion of these annual debates the institutions should review the desirability of revising legislation which has restricted the exercise of freedoms on public security grounds,
tā kā tādi jautājumi kā slepenu cietumu pastāvēšana un CIP nelikumīgi organizētas personu nolaupīšanas terorisma apkarošanas vārdā, lēnā izskatīšana un vairāku valdību sadarbības trūkums vai pasažieru datu un banku kontu datu izplatīšana ar SWIFT palīdzību bez tiesiska pamata tikai grauj pilsoņu ticību Eiropas iestāžu spējai un vēlmei aizsargāt pamattiesības un sodīt par tiesībpārkāpumiem;
whereas the existence of secret prisons and the illegal kidnappings by the CIA as part of counter-terrorism operations, the dilatory investigation and lack of cooperation on the part of several governments, or the transfer of airline passenger data and bank account data by SWIFT without legal basis only serve to undermine the confidence of citizens in the ability and will of the European institutions to protect fundamental rights and to punish infractions,
norāda uz vēsturisko uzdevumu "īstenot arvien ciešāku Eiropas Savienību" (līguma par Eiropas Savienību 1. pants), kā arī sekmēt ne tikai drošības un tiesību, tautsaimniecības un sociālās attīstības instrumentus, bet arī izveidot brīvību garantējošus instrumentus;
Points to the historical task, in 'creating an ever closer Union' (Article 1 of the TEU ), of creating instruments for freedom alongside the development of instruments for security and justice and for economic and social progress;
uzsver nepieciešamību pārvarēt konstitucionālā procesa krīzi, saglabāt konstitucionālā līguma galvenos panākumus un noteikt, ka harta ir tiesiski saistoša;
Stresses the need to overcome the crisis in the constitutional process, to preserve the central achievements of the constitutional treaty, and to establish the Charter of Fundamental Rights as legally binding;
aicina Komisiju padarīt pārredzamāku uzraudzības procesu, kā arī apspriesties ar attiecīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, īpaši tiem, kurus var skart attiecīgais Komisijas priekšlikums;
Calls on the Commission to make the monitoring process more transparent and to consult with relevant actors in civil society, particularly those potentially affected by the Commission proposal;
uzsver, ka Komisija ierosināja "sistemātisku" uzraudzību, kura ir obligāti nepieciešama, lai pilnīgi pārbaudītu katru likumdošanas priekšlikumu un pamatotu rezultātu;
Stresses that the Commission's proposed 'systematic' monitoring makes it absolutely necessary for every legislative proposal to be thoroughly checked and for the result to be substantiated;
aicina Komisiju pārbaudīt likumdošanas priekšlikumu atbilstību ne tikai Pamattiesību hartai, bet arī visiem Eiropas un starptautiskajiem instrumentiem pamattiesību jomā un tiesībām, kuras izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, kā arī EK tiesību vispārējiem principiem;
Calls on the Commission to check the compliance of legislative proposals not only with the Charter of Fundamental Rights, but also with all European and international instruments regarding fundamental rights and with the rights derived from the constitutional traditions common to the Member States, as general principles of EC law;
uzsver, ka tiešām sistemātisku un stingru pamattiesību ievērošanas kontroli veido ne tikai iespējamo kļūdu pārbaude tiesībās, līdzsvarojot personu brīvību ar vispārējo interešu prasībām, bet arī nepieciešamība katrā gadījumā sagatavot politisku analīzi, kurā, izvairoties no līdzsvarošanas kļūdām, sniegtu dažādus tādus risinājumus, kuri sniegtu vislabāko līdzsvaru starp izvirzīto mērķi un pamattiesību ierobežojumiem (pamattiesību optimizācija);
Stresses that genuinely systematic and rigorous protection of fundamental rights calls not only for scrutiny to identify any legal errors in weighing up the respective importance of the freedom of the individual and the requirements of the public interest, butalso for political analysis on every occasion to ascertain which of the various solutions that weigh up these interests correctly produces the best balance between determination of the objective and restriction of fundamental rights (optimisation in terms of fundamental rights);
uzskata, ka ir lietderīgi koncentrēt kontroli uz dažādiem pamattiesību aspektiem katrā attiecīgā gadījumā, kā arī uzskata, ka katrs šo tiesību aspekts ir skaidri jāmin apsvērumos;
Considers it desirable that scrutiny should concentrate on the fundamental rights specifically affected in each case, and considers it essential to state these on each occasion explicitly and individually in recitals;
pauž cerību, ka praktiski un konkrēti var īstenot izklāstīto metodoloģiju, kuru Komisija ir paredzējusi izmantot, lai tiesību aktu priekšlikumu izstrādē piemērotu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;
Hopes that specific, practical ways can be found of applying the stated methods by means of which the Commission intends to implement the Charter of Fundamental Rights in its legislative proposals;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai attiecīgā patstāvīgā ziņojumā, kurš iecerēts šo tiesību ievērošanas juridiskā aspekta izklāstīšanai, būtu novērtēta sistemātiska pamattiesību ievērošanas iekšējā kontrole tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas laikā;
Points out that systematic internal monitoring to ensure compliance with fundamental rights when legislative proposals are being drawn up must be the subject of an explanatory report which provides legal grounds for compliance with such rights;
aicina Komisiju pārdomāt savu lēmumu apsvērumus par pamattiesībām iedalīt trijās līdzšinējās kategorijās - ietekme uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi - un izveidot īpašu kategoriju "Ietekme uz pamattiesībām", lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi pamattiesību aspekti;
Calls on the Commission to think over its decision to divide its considerations on fundamental rights into the current three categories in its impact assessment - economic, social and environmental effects - and to create a specific category entitled 'Effects on fundamental rights', to ensure that all aspects of fundamental rights are considered;
uzsver Komisijas tiesības visā likumdošanas procedūras gaitā attiecīgo priekšlikumu atcelt, pirms to apstiprina Padome, ja tajā ir izmaiņas, kuras apdraud pamattiesības;
Underlines the Commission's right, throughout the legislative process, to withdraw its proposal before it is approved by the Council, if there are changes which violate a fundamental right;
noraida Komisijas atrunas par spēkā esamības atcelšanu "pēc atsevišķu gadījumu politiskas pārbaudes", un atklāti uzsver, ka visos politiskajos apsvērumos pilnīga prioritāte ir pamattiesību un tiesību uz brīvību aizsardzībai;
Rejects the Commission's reservations on bringing annulment proceedings 'on the basis of case-by-case political scrutiny' and strongly emphasises the absolute priority of the protection of fundamental rights and freedoms over all political considerations;
uzskata, ka procedūra par Pamattiesību hartas ievērošanu jāpiemēro visā likumdošanas procesā un komitoloģijas sistēmā, jānostiprina Parlamenta nostāja, kā arī jāprecizē veidojamās Pamattiesību aģentūras loma un jāsniedz tai vēl lielāks atbalsts;
Considers it necessary to extend the procedure on compliance with the Charter of Fundamental Rights to the entire legislative process and to the comitology system, to strengthen the position of Parliament, to make the role of the Fundamental Rights Agency more precise and to call more frequently on its support;
šajā sakarā paredz grozīt Reglamenta 34. pantu, lai Pilsoņu brīvību komitejai uzticētu pārbaudīt to likumdošanas priekšlikumu, pasākumu un noteikumu ietekmi, kuras attiecas uz pamattiesībām, kā arī grozīt Parlamenta reglamenta 91. un 115. pantu, lai Parlamenta lēmumus varētu piemērot arī dalībvalstīs, lai cik iespējams drīz noteiktu to atbildību saskaņā ar ES līguma 6. un 7. pantu;
Contemplates the possibility of amending to this end Rule 34 of its Rules of Procedure, so as to entrust the Committee on Civil Liberties with the task of monitoring the consequences of legislative proposals, measures and regulations relevant to fundamental rights, and also of amending Rules 91 and 115 of its Rules of Procedure so that Parliament's resolutions can also apply to Member State affairs, enabling it to fulfil its responsibility pursuant to Articles 6 and 7 of the TEU at an early stage;
uzskata, ka, kaut gan pastāv vispārēji apspriežu mehānismi, svarīgi ir labāk iesaistīt ārējas neatkarīgas organizācijas un struktūrvienības, kas pamattiesību problēmas risina sev raksturīgā veidā; šajā nolūkā aicina Komisiju paredzēt īpašu mehānismu, kā apspriesties ar šīm organizācijām un struktūrvienībām tādu tiesību aktu priekšlikumu izstrādes procesā, kuri ietekmē pamattiesības;
Points out that, even though general consultation procedures exist, independent external bodies and organisations which are specifically concerned with fundamental rights issues must be more extensively involved; to that end, calls on the Commission to devise a specific arrangement for enabling such bodies and organisations to be consulted during the procedure for drafting legislative proposals which have an impact on fundamental rights;
aicina Padomi nostiprināt arī pamattiesību sistemātisku uzraudzību valdību sadarbības jomā, publiskot rezultātus, kā arī nodrošināt atbalstu Pamattiesību aģentūrai;
Calls on the Council to strengthen the systematic monitoring of fundamental rights also in areas covered by intergovernmental cooperation, to publish the results and likewise to secure the support of the Fundamental Rights Agency;
atkārtoti apstiprina, ka Parlaments un pārējās Eiropas Savienības iestādes likumdošanas procesā, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, vajadzības gadījumā un uz brīvprātības pamata var lietderīgi izmantot pamattiesību aģentūras iegūto pieredzi pamattiesību jomā;
Reaffirms that Parliament and other European Union institutions may benefit, within the framework of the legislative procedure, as appropriate and on a voluntary basis, from the expertise on fundamental rights acquired by the Fundamental Rights Agency, as well as in the areas of police and judicial cooperation;
atgādina, ka ne līgumi, ne Regula (EK) Nr. 168/2007 neliedz Parlamentam iespēju lūgt aģentūras palīdzību Līguma par Eiropas Savienību 7. panta īstenošanā; sagaida, ka Komisija un nākamā aģentūra daudzgadu bāzes programmā, kā arī gada darbības programmā nodrošinās nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai aģentūra varētu pienācīgi atbildēt uz Parlamenta lūgumiem saistībā ar to pilnvaru īstenošanu, kuras ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā;
Neither the Treaties nor Regulation (EC) No. 168/2007 preclude the possibility of Parliament seeking the assistance of the Fundamental Rights Agency when implementing Article 7 of the TEU ; expects that the Commission and the Fundamental Rights Agency will provide in the multi-annual framework, as well as in the annual work programme, for the necessary financial and human resources, so that the Fundamental Rights Agency can respond adequately to requests from Parliament when exercising its powers according to Article 7 of the TEU;
uzsver, cik nozīmīgi ir izmantot atbilstīgus saziņas un informācijas dienestus, kas informē pilsoņus un Eiropas iestādes par pamattiesību ievērošanas iekšējo kontroli, kā arī regulāri sagatavot ziņojumus par šo jautājumu.
Stresses the importance of establishing suitable means of communicating with and informing the general public and the EU institutions concerning the internal monitoring of the compliance with fundamental rights, including by drawing up periodic reports on the subject;
lūdz dalībvalstu parlamentiem pārbaudīt visu lēmumu un pasākumu atbilstību hartai, īpaši policijas un tiesu iestāžu sadarbības, kā arī kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomās, lai skaidri ievērotu hartas nedalāmību un īstenotu pamattiesību sistemātisku un pilnīgu pārbaudi visās Eiropas Savienības politikas jomās;
Requests Member State parliaments, in particular in the fields of police and judicial cooperation and the common foreign and security policy, to verify the compatibility of all decisions and measures with the Charter of Fundamental Rights, so that the indivisibility of fundamental rights is preserved and the systematic and thorough monitoring of fundamental rights in all the Union's policies can be ensured;
aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ES līguma 4. pantu un EK līguma 200. un 212. pantu Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem iesniegt gada pārskatu par pamattiesību politiku Eiropas Savienībā, kā arī iesaistīties sistemātiskā, atvērtā un pastāvīgā dialogā par pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā;
Calls on the Council and the Commission, pursuant to Article 4 of the TEU and Articles 200 and 212 of the EC Treaty, to submit a yearly report on the fundamental rights policy of the Union to Parliament and the national parliaments, and to engage in a systematic, open and permanent dialogue on the safeguarding of fundamental rights in the Union;
aicina Komisiju un Padomi informēt Parlamentu par pārbaudi, kuru veic saistībā ar valstu speciālistu tīkla sagatavotajiem ziņojumiem;
Calls on the Commission and the Council to report to Parliament on the follow-up given to the reports by the network of national experts;
uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and the governments and parliaments of the Member States and of the candidate countries.