natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda ‐ tiecoties veidot vienotu inovāciju tirgu, ir nepieciešams vienoties par to, kādā veidā novērtējami īstermiņa un ilgtermiņa tiešie un netiešie ekonomiskie un sociālie ieguvumi;
Points out that, if we are to move towards a single innovation market, ways of assessing the direct and indirect, short- and long-term, economic and social benefits need to be agreed;
atgādina, ka publiskajam iepirkumam, kas sastāda 17 % no ES ikgadējā IKP, ir nozīmīga loma Eiropas vienotā tirgus izveidē un inovācijas veicināšanā;
Recalls that public procurement, representing 17% of the EU's annual GDP, plays an important role in the European single market and in stimulating innovation;
mudina dalībvalstis, pievēršoties sabiedrībai svarīgu uzdevumu risināšanai, stratēģiski izmantot publisko iepirkumu, lai rosinātu inovāciju, un virzīt publiskā iepirkuma budžetu uz inovatīvu un ekoefektīvu produktu, procesu un pakalpojumu iegādi, ņemot vērā, ka lētākais piedāvājums ne vienmēr ir ekonomiski izdevīgākais; tādēļ aicina Komisiju:
Urges the Member States to strategically use public procurement addressing the societal challenges, to stimulate innovation and direct their public procurement budget towards innovative, sustainable and eco-efficient products, processes and services, taking into account that the cheapest offer may not always be economically the most viable one; calls, therefore, on the Commission:
tās tiesību aktu priekšlikumos veicināt inovāciju sekmējošu publisko iepirkumu, tostarp pārskatot pirmskomerciālā iepirkuma iespējas,
to facilitate, in its legislative proposals, public procurement which enables innovation, including a review of pre-commercial procurement opportunities;
radīt iespējas izmantot ES struktūrfondu līdzfinansējumu kā stimulu reģionālām un vietējām publiskā sektora struktūrām,
to provide possibilities for using EU co-funding through the Structural Funds as an incentive for regional and local public sector bodies,
izdot paraugprakses vadlīnijas un izveidot apmācības programmas personām, kuras dalībvalstīs nodarbojas ar valsts līmeņa publisko iepirkumu, lai pilnveidotu šo personu iemaņas sarežģītu pirmskomerciālu un inovatīvu iepirkumu veikšanā;
to issue best-practice guidelines and training programmes for public procurers at Member state-level, aiming at developing skills in complex pre-commercial and innovative procurement;
uzstāj, ka inovācijai ir jābūt valsts politikas būtiskam elementam tādās jomās kā vide, ūdens resursi, enerģija, transports, telekomunikācijas, veselība un izglītība; uzsver, ka jāveicina inovācijas visaptveroša izplatīšana un izmantošana valsts sektorā, privātos uzņēmumos, īpaši MVU;
Insists that innovation must be a key component of public policy in such fields as the environment, water, energy, transport, telecommunications, health and education; stresses the need to promote the across-the-board dissemination and absorption of innovation, in the public sector, private firms and especially SMEs;
mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt valsts sektora centienus ieviest inovatīvas pieejas un ieplānotā termiņā uzsākt jauno pētniecības programmu par inovāciju valsts sektorā, piemēram, elektroniskās pārvaldes jomā, elektroniski organizētas veselības aprūpes un iepirkuma jomā, un izplatīt arī paraugpraksi valsts pārvaldē, ar ko samazinās birokrātiju un sekmēs politikas nostādnes, kurās galvenā uzmanība pievērsta iedzīvotāju interesēm; uzsver valsts sektora nozīmi, stiprinot sabiedrības uzticēšanos iekšējam digitālajam tirgum;
Urges the Commission and Member States to support the efforts of the public sector to adopt innovative approaches and launch the new research programme on innovation in the public sector, for example in the fields of e-government, e-health and e-procurement, and also disseminate best practices in public administration which will reduce bureaucracy and embrace citizen-centred policies; stresses the importance of the public sector in strengthening public confidence in the internal digital market;
aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās un reģionālās varas iestādes veicināt elektroniskā iepirkuma kā neatņemamas ES inovācijas stratēģijas sastāvdaļas izmantošanu, jo īpaši pirmskomercializācijas posma publiskā iepirkuma izmantošanu, tostarp apvienoto un elektronisko iepirkumu, vienlaikus pievēršot pienācīgu uzmanību atbilstībai datu aizsardzības noteikumiem; jo īpaši aicina Komisiju saistībā ar publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma vispārējo pārskatīšanu precizēt un vienkāršot attiecīgos noteikumus un dot reālu iespēju līgumslēdzējām iestādēm pārredzamāk izmantot pirmskomercializācijas publisko iepirkumu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt detalizētu un reālu sociālo, vides, taisnīgas tirdzniecības un inovācijas kritēriju pārredzamu iekļaušanu publiskajā iepirkumā, vienlaikus netraucējot MVU aktīvu darbību jaunu un inovatīvu risinājumu izstrādes procesā un ievērojot piemērojamos konkurences noteikumus;
Calls on the Commission, Member States and local and regional authorities to encourage the use of e-procurement and especially the take up of pre-commercial procurement, including joint and electronic procurement, whilst paying due attention to compliance with data protection rules as an integral part of the EU's innovation strategy; calls in particular on the Commission as part of the general review of the legal framework for public procurement, to clarify and simplify the relevant rules and enable contracting authorities to make more transparent use of pre-commercial procurement; calls also on the Commission and Member States to encourage the transparent inclusion of specified and veritable social, environmental, fair-trade and innovative criteria in public procurement without undermining SMEs' active engagement in the process of working up new and innovative solutions and respecting applicable competition rules;
norāda, ka inovatīviem MVU līdztekus citiem šķēršļiem ir problēmas iegūt finansējumu starptautiskām darbībām un starptautiskai tirdzniecības kredītu apdrošināšanai, un uzsver, ka saistībā ar pārskatīto Mazās uzņēmējdarbības aktu un gaidāmo paziņojumu par starptautisko tirdzniecības politiku un MVU ir jāievieš jauni atbalsta pasākumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;
Notes that innovative SMEs face problems in accessing funding for internationalization and international trade credit insurance, among other barriers, and highlights the need to implement new support measures for SMEs under the framework of the revised Small Business Act and the expected Communication on International Trade Policy and SMEs;
uzsver, ka ir nepieciešama starptautiska savstarpējība attiecībā uz piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem, tādējādi dodot iespēju ES uzņēmumiem konkurēt uz taisnīgiem noteikumiem starptautiskā mērogā;
Emphasises that international reciprocity is needed in respect of access to public procurement markets, thus enabling EU businesses to compete on fair terms internationally;
uzstāj, ka sevišķa uzmanība ir jāpievērš netarifu barjerām, kurām sakarā ar tarifu pakāpenisku samazināšanu vai atcelšanu ir tendence kļūt par galveno šķērsli starptautiskajai tirdzniecībai; uzskata par nepamatotām visas barjeras, kas izriet no divpusējo un daudzpusējo tirdzniecības noteikumu nekonsekventas īstenošanas; no otras puses, uzskata par pamatotām visas barjeras, kas izriet no tiesiskām publisko iestāžu likumdošanas un administratīvām darbībām, kuru izcelsme nav saistīta ar tirdzniecības jomu, bet kurām ir neparedzēta ietekme uz tirdzniecību un kuru atcelšanai ir nepieciešama sabiedriska apspriešana un apspriedes;
Insists on the need to focus particularly on non-tariff barriers, which, as tariffs are gradually reduced or eliminated, tend to become the main obstacles to international trade; regards as unjustified all barriers resulting from the inconsistent implementation of bilateral and multilateral trade rules; regards as justified, on the other hand, all barriers resulting from legitimate legislative and administrative activities by public authorities originating in non-trade areas but having unintended consequences on trade, the elimination of which must be subject to public consultation and deliberation;
atzīst, ka tehnoloģiju nodošanai attīstības interesēs un saistībā ar TAM sasniegšanu ir jābūt svarīgam Eiropas tirdzniecības politikas aspektam, tomēr norāda, ka Komisijai ES augsto tehnoloģiju zinātības nodošana trešām valstīm būtu jāuzrauga, lai iegūtu labāku informāciju par inovāciju modeļiem un turpmāko attīstību un lai nepieļautu negodīgu konkurenci;
Acknowledges that technology transfer in the interest of development and with respect to achieving the MDGs needs to be an important aspect of European trade policy, but recognizes that the transfer of EU high-technology know-how to third countries should be monitored by the Commission in order to gain better information on innovation patterns and future developments, and to avoid unfair competition;
uzsver, ka mazie un vidējie uzņēmumi varētu īstenot svarīgas funkcijas, ja, izstrādājot publiskā iepirkuma noteikumus, tiktu paredzēta iespēja pielāgot prasības (tostarp prasības attiecībā uz kapitālu un uz līgumu vērtību) atbilstīgi iesaistītā uzņēmuma lielumam;
Underlines the important role that SMEs can play if public procurement rules are designed with adjustable requirements (including capital requirements and the size of contracts) according to the size of the participating business;
uzsver, cik nozīmīga ir ES un tās dalībvalstu zinātniskā sadarbība ar trešām valstīm; uzskata, ka ir jāgarantē ES uzņēmumiem labākas iespējas piedalīties trešo valstu pētniecības un izstrādes programmās;
Stresses the importance of the EU and its Member States engaging in scientific cooperation with third countries; takes the view that EU undertakings must be guaranteed better access to research and development programmes in third countries;
uzsver, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāsaskaņo sava rīcība attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju nolīgumiem un pasākumiem, kuros iesaistītas trešās valstis; uzskata, ka ir jāizpēta, kāds potenciāls būtu starp ES un tās dalībvalstīm un trešām valstīm noslēgtiem pamatnolīgumiem;
Stresses that the EU and the Member States should act in a coordinated manner on agreements and measures in the field of science and technology relating to third countries; takes the view that consideration should be given to the potential for framework agreements by the EU and its Member States with third countries;
atgādina 2010. gada 11. novembra rezolūciju par EIP, kurā:
Recalls its resolution of 11 November 2010 on EIPs:
noteikts visaptverošs resursu inteliģences princips visās EIP, kas veicina resursu efektivitāti, gudru patēriņu un efektīvu ražošanu un pārvaldību visā piegādes ķēdē,
stating the overarching principle of resource intelligence in all EIPs, thus promoting resource efficiency, smart consumption and efficient production and management throughout the supply chain,
atzinīgi vērtēts izmēģinājuma projekts par aktīvu un veselīgu novecošanos;
welcoming the pilot project on active and healthy ageing;
uzsver, ka EIP:
Stresses that the EIPs must:
nedrīkst pārsniegt nozīmīgāko sabiedrības uzdevumu ierobežoto skaitu un ka tās ir jāpielāgo šiem uzdevumiem,
not exceed the limited number of grand societal challenges and must be aligned with them,
ir jārada ierosme, izmantojot vērienīgus, bet izpildāmus mērķus (kā savulaik ’cilvēks uz Mēness’), tajos īpašu vērību pievēršot ietekmei, nepārprotamiem rezultātiem un izvirzot konkrētus uzdevumus,
generate inspiration through ambitious but feasible ‘(wo)man on the moon’ targets, focused on impact, clear deliverables and translated coherently into specific objectives,
jāsadala un jākoordinē starp vairāk nekā divām politikas jomām (ģenerāldirektorātiem) Komisijā,
be shared and coordinated among more than two policy fields (DGs) within the Commission,
jānodrošina, ka, izraugoties un attīstot turpmākās partnerības, kā arī definējot to pārvaldības modeļus, tiktu iesaistīti visi attiecīgie piegādes ķēdēs ietilpstošie publiskā un privātā sektora partneri;
ensure participation of all relevant public and private partners, including SMEs and civil society organisations, along the supply chains , in the selection, development and operation of the future partnerships;
atzinīgi vērtē mērķi, kas izvirzīts partnerību izmēģinājumprojektā iedzīvotāju aktīvas un veselīgas novecošanas jomā un kas paredz līdz 2020. gadam par diviem gadiem pagarināt dzīves posmu, kurā cilvēkam ir laba veselība, un uzskata, ka visām inovācijas partnerībām ir jānosaka skaidri mērķi, jo, ja nebūs paredzēti inovatīvi pasākumi, tiem trūks vīzijas un motivācijas, un tāpēc ir grūtāk noteikt izmērāmus starpposma mērķus un daļējus mērķus;
Considers exemplary the objective assigned to the pilot Partnership on Active and Healthy Ageing of extending healthy lifetimes by two years by 2020, and takes the view that clear objectives should be set for all innovation partnerships, which without innovative measures would lack vision and motivation, making it more difficult to set measurable interim and partial objectives;
atzinīgi vērtē Eiropas inovācijas partnerības, kuru mērķis ir palielināt un koordinēt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, kā arī labāk koordinēt publisko iepirkumu, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu tirgū; tomēr uzsver, ka iepirkuma politika ir jāveido tā, lai nevis aizstātu privātos tirgus vai kropļotu konkurenci, bet lai radītu tiem sviras efektu, stimulējot inovāciju izplatīšanu, vienlaicīgi turot tirgus atvērtus jaunu virzienu apgūšanai;
Welcomes the ‘European Innovation Partnerships’ intended to increase and coordinate investments in R&D as well as to better coordinate public procurement to speed up the introduction of innovations into the market; stresses however that procurement policies should be designed not to replace private markets or to distort competition but to leverage them, stimulating the diffusion of innovation, while keeping the markets open to move in new directions;
aicina Komisiju, izstrādājot regulu par dažādajiem fondiem laikposmam no 2014.–2020. gadam, nākt klajā ar priekšlikumiem, kā konkrēti veicināt Eiropas inovācijas partnerības;
Calls on the Commission to come up with proposals in the Regulation for the different funds in the period 2014-2020, in order to facilitate the European Innovation Partnership in concrete terms;
aicina Komisiju katru gadu ziņot Parlamentam par visām EIP un divreiz gadā par pirmo izmēģinājumprojektu un prasa iesaistīt Eiropas Parlamentu visos EIP īstenošanas posmos;
Calls upon the Commission to report annually to Parliament on all EIPs, and twice-yearly on the first pilot project and demands the involvement of the European Parliament in all stages of the implementation of the EIPs;
aicina Komisiju izveidot inovācijas partnerību izejvielu jomā;
Calls on the Commission to set up an innovation partnership for raw materials;
uzsver, ka pilnvērtīga reģionālo un vietējo iestāžu iesaistīšanās ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Inovācijas savienības mērķus, jo tām ir svarīga loma, veidojot attiecības starp uzņēmumiem, izglītības iestādēm, valsts iestādēm un iedzīvotājiem četru elementu standartā, jo tās darbojas kā starpnieks starp šiem dažādajiem dalībniekiem, dalībvalstīm un ES; tādēļ aicina Komisiju ierosināt diskutējamos jautājumus un darbības principus tā, lai, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, reģioni varētu piedalīties un palīdzēt rast vispiemērotākos risinājumus svarīgākajiem sabiedrības uzdevumiem, vienlaikus paturot prātā atšķirīgu reģionu īpašās vajadzības;
Underlines that full engagement of the regional and local authorities is crucial to achieving the goals of the Innovation Union, as they have an important role in bringing together businesses, knowledge institutions, public authorities and the citizen in the diamond 4 standard thus serving as an intermediary between these various actors, the Member States and the EU; calls therefore on the Commission to suggest areas for discussion and operational arrangements whereby the regions can participate in and make a contribution towards providing the most appropriate responses to the grand societal challenges, in compliance with the principle of subsidiarity while at the same time acknowledging the specific needs of the different regions;
aicina visus reģionus veikt ieguldījumus inovācijās un pielāgot savas inovācijas stratēģijas, lai palielinātu to efektivitāti, kā arī atjauninātu cilvēkkapitālu un palielinātu uzņēmumu spēju un vēlmi ieviest jauninājumus un spēt konkurēt starptautiskā līmenī;
Calls on every region to invest in innovation and adjust its innovation strategy to increase its efficiency, furthermore to upgrade its human capital and enhance the ability and willingness of its enterprises to innovate and be internationally competitive;
norāda, ka lēmumu pieņēmējiem reģionālajā līmenī ir pilnībā jāapzinās ekonomiskās izaugsmes potenciāls, ko pētniecības un inovācijas darbības piedāvā visiem reģioniem, ņemot vērā, ka lielākā daļa jauninājumu rodas praktiskā saskarsmē (pieprasījuma vai lietotāja sekmētas inovācijas) un tos pārsvarā finansē no ERAF; tādēļ norāda, ka gadījumā, ja inovācijas darbībām nav obligāti vai principiāli vajadzīgas augstākās izglītības iestādes, pat reģionos, kuros nav universitāšu un pētniecības centru, jābūt iespējai attīstīt pašiem savas inovācijas spējas un gūt maksimālu labumu no reģionāliem un vietējiem resursiem un līdzekļiem attiecībā uz inovācijas potenciālu;
Points out that decision-takers at regional level must be fully aware of the potential for economic growth that research and innovation activities offer all regions, as the bulk of innovations come about at the practical interface (demand- and user-based innovations) and are mostly funded by the ERDF; notes therefore that, in so far as innovation activities do not necessarily or principally require the existence of higher education establishments, regions without universities and research centres should also be able to develop their own innovation capacities and derive maximum benefit from regional and local resources and assets in terms of potential for innovation;
norāda, ka inovācijas veicināšana reģionālā līmenī var palīdzēt mazināt reģionu atšķirības; tomēr mudina dažādos līmeņos (reģionālajā, valsts un ES) efektīvāk saskaņot centienus kā daļu no pētniecības un izstrādes pasākumu plānošanas Eiropas mērogā;
Notes that fostering innovation at the regional level can help reduce regional disparities; encourages the various levels (regional, national and EU) nonetheless to coordinate their efforts more effectively as part of Europe-wide planning of R&D activities;
norāda, ka inovācijai ‐ gan politikas veidošanā, gan uzņēmējdarbībā un pētniecības centru darbībā ‐ ir būtiska nozīme ES teritoriālās kohēzijas plāna izstrādāšanā un ka pēc būtības tā var sniegt izšķirīgu ieguldījumu kohēzijas mērķu sasniegšanā un ar to saistīto šķēršļu pārvarēšanā apgabalos ar īpašām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm;
Points out that innovation – both in policy-making and in the activities of businesses and research centres – is of fundamental importance in fleshing out EU territorial cohesion policy and that, by its very nature, it can make a decisive contribution towards meeting cohesion objectives and overcoming the barriers standing in the way of this in areas with specific geographical and demographic features;
vērš uzmanību uz kultūras daudzveidības devumu inovācijas jomā; šajā saistībā uzskata, ka inovācijas politikā jāpiešķir lielāka nozīme reģionu kultūras daudzveidības aizsardzības un veicināšanas pasākumiem;
Draws attention to the contribution that cultural diversity makes to innovation; considers, in this connection, that action to safeguard and promote regional cultural diversity should be given a prominent role in innovation policy;
uzsver reģionu izšķirīgo nozīmi tādu politikas jomu izstrādāšanā, kas veicina inovāciju valsts līmenī; tomēr norāda, ka daudzās dalībvalstīs ir nepietiekams reģionu un vietējais budžets un ka dalībvalstu budžeti, kas paredzēti inovācijai, ir niecīgi;
Stresses the key role of the regions in drawing up policies to stimulate innovation at national level; points out, however, that in many Member States regional and local budgets are insufficient and national budgets for innovation are low;
uzsver ‐ lai sasniegtu stratēģijas ’Eiropa 2020’ mērķi par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, ir pilnībā jāmobilizē ES reģionu inovācijas potenciāls, un norāda, ka nākotnes reģionālajā politikā šis uzdevums ir jānosaka par galveno prioritāti; uzskata, ka šādas prioritātes attiecas uz visiem reģionālās politikas mērķiem, un uzsver, ka Eiropas konkurētspēja ir jānodrošina ar pasaules standartiem; aicina iesaistīt ražotājus ekoinovāciju radīšanā, jo uzņēmējiem ir ļoti svarīga nozīme ekoinovāciju plašākā izplatībā reģionālajā līmenī; šajā saistībā norāda, ka uzņēmēju informēšanai, atklājot viņiem jaunas uzņēmējdarbības iespējas, būs izšķirīga nozīme, lai gūtu panākumus saistībā ar stratēģiju, kuras mērķis ir efektīva resursu izmantošana ekonomikā un ilgtspējīgu nozaru izveide;
Stresses that the full innovation potential of EU regions must be mobilised in order to meet the Europe 2020 objective of smart, sustainable and inclusive growth, and points out that future regional policy must treat this challenge as a major priority; believes that this prioritisation applies to all the objectives of regional policy, and emphasises the need to ensure that the competitiveness of Europe is guaranteed by world standards; calls for industry to be involved in eco-innovation, since entrepreneurs have a very important role to play in spreading eco-innovation more widely at regional level; notes in this regard that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries.
uzsver, ka svarīgs ir to valstu inovatīvais potenciāls, kuras nav ES dalībvalstis, bet kuras sadarbojas ar ES Austrumu partnerības ietvaros, un prasa šīs valstis iekļaut iniciatīvā ’Inovācijas savienība’;
Stresses the role of the innovative potential of countries which are not members of the EU but which cooperate with the EU within the framework of the Eastern Partnership, and calls for those countries to be included in the ‘Innovation Union’ initiative;
uzsver pilsētu lielo potenciālu pētniecības un inovāciju īstenošanā; uzskata, ka pārdomātāk veidota pilsētvides politika un ’viedo’ pilsētu iniciatīva energoefektivitātes jomā, pamatojoties uz tehnoloģiju progresu un ņemot vērā, ka pilsētās dzīvo 80 % Eiropas iedzīvotāju un sastopamas arī vislielākās sociālās atšķirības, veicinātu noturīgu ekonomikas izaugsmi;
Highlights the great potential of cities in pursuing research and innovation; believes that smarter urban policy, and the ‘Smart Cities’ initiative in the field of energy, based on technological advancements and addressing the fact that 80% of Europe's population lives in towns, which is also where the greatest social disparities are, would contribute to sustainable economic innovation;
aicina Komisiju pārveidot pašreizējo stratēģijas dokumentu ’Inovācijas savienība’ par rīcības plānu, kurā būtu noteikti konkrēti mērķi un izmērāmi, noteiktos termiņos īstenojami uzdevumi; aicina Komisiju pastāvīgi pārraudzīt panākto progresu, novērtējot šķēršļus un ierosinot mehānismu uzlabojumu veikšanai, un regulāri sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam;
Invites the European Commission to translate the current strategic document ‘Innovation Union’ into an action plan with specific objectives and with measurable and time-framed targets; calls on the Commission to monitor progress regularly, assessing obstacles and putting forward mechanism to enable improvement, reporting regularly to the European Parliament and the Council;
ņemot vērā 2011. gada 24. februāra jautājumu Komisijai par SDO Konvencijas papildināšanu ar ieteikumu par mājkalpotājiem ( O-00092/2011 – B7-0305/2011 ),
having regard to the question of 24 February 2011 to the Commission on ILO convention on domestic workers ( O-00092/2011 – B7-0305/2011 ),