natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā jaunu ietekmīgu spēku parādīšanās pasaules ekonomikā, kuru vidū līderes ir Ķīna un Indija, gan saistībā ar pasaules tirdzniecību, gan ekonomikas izaugsmi, ir bijusi nozīmīga un ir būtiski izmainījusi ekonomikas situāciju, un tādēļ ir nepieciešamas tirdzniecības reformas un konvertējami valūtas maiņas kursi;
whereas the emergence of new major players, in terms both of world trade and of economic growth, with China and India as frontrunners, in the world economy has had a profound impact and changed the economic landscape fundamentally, calling for trade reforms and convertible exchange rates;
tā kā pašlaik nelīdzsvarotību joprojām izraisa galvenokārt konkurētspējas trūkums, privāto un publisko uzkrājumu trūkums valstīs, kurās ir budžeta deficīts, un pārmērīgi lieli ietaupījumi apvienojumā ar pieprasījuma trūkumu valstīs ar budžeta pārpalikumu un tā kā patlaban tā ir kļuvusi vēl jo lielāka, un, ņemot vērā augsto globalizācijas pakāpi un kapitāla plūsmu apjomu, tās dēļ rodas jaunas prasības saistībā ar globālo pārvaldību un grūtības struktūrām, kas īsteno pašreizējos institucionālos pasākumus;
whereas the imbalances of today are still caused primarily by a lack of competitiveness and private and public saving in the deficit countries, and high saving coupled with a lack of demand in the surplus countries, which today are greater in magnitude and whereas, in view of the high degree of globalisation and scale of capital flows, these imbalances make new demands on global governance and challenge the structures of existing institutional arrangements;
tā kā pasaules ekonomikas līdzsvara atjaunošanas galvenais elements plašākā nozīmē sastāv no diviem aspektiem, proti, valstīs, kurās ir budžeta deficīts, ir jāuzlabo konkurētspēja un jāveic plašas reformas, kas sekmē izaugsmi, savukārt valstīs, kurās ir budžeta pārpalikums, ir jāatver to tirgi un jāīsteno stabila monetārā politika;
whereas the main element for rebalancing the global economy in broad terms is twofold: enhanced competitiveness and wide-ranging reforms fostering growth in deficit countries and the opening of markets and sound monetary policy in surplus countries;
tā kā Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbība pirmajā desmitgadē ir apliecinājusi, ka atbildīga budžeta politika ir viens no priekšnoteikumiem, lai līdz minimumam samazinātu globālo finanšu un ekonomikas satricinājumu ietekmi;
whereas the first decade of functioning of the EMU has shown that responsible budgetary policy is one of the preconditions for minimising the impact of global financial and economic shocks;
tā kā pasaules tirgiem ir nepieciešami attiecīgi pasaules mēroga noteikumi;
whereas global markets require global rules;
tā kā dominējošā monetārā kārtība ir izraisījusi ārvalstu valūtas rezervju, jo īpaši ASV dolāra, ievērojamu uzkrāšanos dažās valstīs, kurās ir budžeta pārpalikums, un tas savukārt ir palielinājis kapitāla piedāvājumu valstīs, kurās ir budžeta deficīts, un izraisījis lejupēju spiedienu uz valūtas kursu, veicinot aktīvu cenu celšanos un “burbuļa” rašanos, kas bija viens no galvenajiem nesenās finanšu krīzes cēloņiem;
whereas the prevailing monetary arrangements led to substantial accumulation of foreign exchange reserves, particularly the US dollar, in some surplus countries, which in turn increased the supply of capital in deficit countries and exerted downward pressure on interest rates, helping to spur the bubble in asset prices that played a central role in the last financial crisis;
tā kā globālā ekonomikas krīze, kura sākās finanšu sektorā, tagad ir izraisījusi pārāk lielas parādsaistības dažās vadošajās pasaules ekonomikas valstīs, tostarp ASV, Japānā un ES;
whereas the global economic crisis, which started in the financial sector, has now led to high levels of indebtedness in some of the leading world economic players including the US, Japan and the EU;
tā kā Pitsburgas sanāksmes noslēguma deklarācijā par spēcīgas, noturīgas un līdzsvarotas izaugsmes sistēmu G20 valstu vadītāji vienojās, ka steidzami nepieciešama jauna daudzpusēja pieeja krīzes risināšanai;
whereas the G20 has agreed in its Pittsburgh final declaration on a Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth that a new multilateral approach as a response to the crisis is urgently required;
tā kā ir vispārēji atzīts, ka daži finanšu nozares sektori ir veicinājuši globālās finanšu krīzes pastiprināšanos, kas liecina par trūkumiem finanšu regulējumā un par valstu parādu krīzes padziļināšanos, un tā kā ir panākta kopēja saprašanās par to, ka ir jāuzlabo finanšu sektora atbildība un pārredzamība, tostarp finanšu nozarei ir jāuzņemas segt taisnīgu krīzes izraisīto izmaksu daļu;
whereas there has been global recognition of the role that some sectors of the financial industry played in contributing to the global financial crisis, demonstrating weaknesses in financial regulation, deepening of the sovereign debt crisis and a common understanding that the responsibility and transparency of the financial sector needs to be enhanced, including bearing a fair share of the costs caused by the crisis;
tā kā daudzkārt pieminēto norēķinu kontu nelīdzsvarotību ir izraisījusi strukturālā nelīdzsvarotība valstu ekonomikā;
whereas the much mentioned current-account imbalances are a result of underlying structural imbalances in the domestic economies;
tā kā pasaules finanšu sistēmas saskaņota un efektīva regulējuma un uzraudzības trūkuma dēļ finanšu nozarē radās problēmas, kas vēlāk saasināja pasaules ekonomikas neaizsargātību;
whereas the lack of coordinated and effective regulation and supervision of the global financial system led to weaknesses in the financial sector which subsequently exacerbated the vulnerabilities in the global economy;
tā kā atzinīgi ir vērtējama G20 sanāksmju lomas un nozīmes palielināšanās, jo tās ir augstākā līmeņa neformālu politisku diskusiju forums pasaulē; tā kā G20 kā institūcijai trūkst juridiska pamata un pastāvīga sekretariāta un tā kā tai ir vāja pārvaldes struktūra, jo īpaši salīdzinājumā ar citām starptautiskām institūcijām, piemēram, SVF un PTO;
whereas the increased role and prominence of the G20 as a forum for informal political discussions at the highest global level is welcome; whereas the G20 as an institution lacks a legal basis and a permanent secretariat and has a weak governing structure especially in comparison with other international institutions such as the IMF and WTO;
tā kā pašreizējā starptautiskā monetārā sistēma ir ļāvusi vairākām valstīm īstenot konkurējošas devalvācijas stratēģijas, kuras kopā ar aizvien pieaugošiem spekulatīviem darījumiem, ko veica ietekmīgi tirgus dalībnieki valūtas tirgos, lielā mērā veicināja pārmērīgu maiņas kursu nepastāvību un radīja ievērojamu risku valūtas tirgos, kā arī starptautiskajā tirdzniecībā;
whereas the current international monetary system has enabled several countries to proceed with competitive devaluation strategies which, together with the growing speculative transactions undertaken by powerful market stakeholders on exchange markets, have severely contributed to excess rate volatility and created significant risks for the exchange markets as well as international trade;
tā kā ES netiek uzskatīta par spēcīgu dalībnieci starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas pārveidē, jo tā nepauž vienotu nostāju un tās ārējā pārstāvība starptautiskajos ekonomikas jautājumos ir sadrumstalota;
whereas the EU is not perceived as a strong actor in reshaping the international monetary and financial system because it does not speak with one voice, and because of the fragmentation of its external representation in international economic affairs;
tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai ekonomikas un finanšu sistēmas nekaitētu reālajai ekonomikai;
whereas it is essential to ensure that economic and financial systems do not harm the real economy;
tā kā saskaņā ar G20 ieteikumiem Starptautiskajam Valūtas fondam ir piešķirtas plašākas pilnvaras pasaules finanšu sistēmas uzraudzībā, ir palielināti tā finanšu resursi un ir gaidāma būtiska tā pārvaldības struktūras reforma;
whereas, in accordance with the recommendations of the G20, the IMF has been assigned greater powers of supervision and surveillance of the global financial system, its financial resources have been increased and a thorough reform of its governance structure is under way;
tā kā aizvadītajās desmitgadēs finanšu tirgi attīstījās, lai darbotos pasaules mērogā, intensīvi izmantojot informācijas tehnoloģiju procesus un tīklus, un tā kā datu standartizācija ir atpalikusi, tādējādi ‐ bieži vien pat uzņēmumu mērogā ‐ kavējot tirgus datu apkopošanu, to analīzi un darbības ar tiem un mazinot finanšu darījumu pārredzamību;
whereas financial markets have evolved over the past decades to operate globally through IT-intensive processes and networks, and data standardisation has lagged behind, hindering market – and often even firm-wide – data aggregation, analysis and operations, and reducing the transparency of financial transactions;
Politikas ieteikumi pasaules ekonomikas pārvaldības īstenošanai
Policy recommendations to address global economic governance
uzsver, ka nelīdzsvarotība pasaules mērogā ir iespējams drauds finanšu un makroekonomikas stabilitātei un gadījumos, kad tā ir īpaši izteikta, tā apdraud ekonomiski spēcīgākās valstis un var netieši ietekmēt citu valstu ekonomiku; ņemot to vērā, norāda, ka gan valstīm, kurās ir budžeta pārpalikums, gan valstīm, kurās ir budžeta deficīts, būtu jānovērš nelīdzsvarotība, kuru izraisa strukturāla neatbilstība un konkurētspējas trūkums valstu ekonomikā, jo arī tā varētu būt problēmu pamatcēlonis;
Stresses that global imbalances constitute a potential threat to financial and macro-economic stability, especially when excessive, in the leading economies and may have repercussions on other economies; taking this into account, notes that imbalances stemming from structural misalignments and a lack of competitiveness in the domestic economy should be addressed by both surplus and deficit countries, as these could also be a source of fundamental problems;
uzsver, ka finanšu un ekonomikas krīze parādīja, ka kapitāla pieplūdums, ko izraisīja nelīdzsvarotība pasaules mērogā, ir jānovērš, izmantojot atbildīgu monetāro politiku un stingru finanšu regulējumu un uzraudzību;
Stresses that the financial and economic crisis demonstrated that the inflow of capital as a result of global imbalances should be accompanied by responsible monetary policy and strong financial regulation and supervision;
atzīst, ka ir nepieciešams, lai politikas veidotāji visā pasaulē turpinātu meklēt risinājumus, lai veiktu pasaules ekonomikas pārvaldības reformas, kas ļautu atgūt līdzsvaru pasaules ekonomikā un izvairītos no atkārtotas lejupslīdes; uzsver, ka ar pasaules ekonomikas pārvaldības reformu vajadzētu nodrošināt, ka tirgi tiek regulēti ar visaptverošu institucionālu regulējumu, lai tie pienācīgi darbotos; turklāt paredz, ka labvēlīgas ilgtermiņa ieguldījumu vides izveidei ir jābūt vienam no pasaules ekonomikas pārvaldības prioritārajiem mērķiem;
Recognises the need for policy-makers around the world to continue working on solutions to reform global economic governance to help rebalance the world economy and avoid another slump; stresses that the reform of global governance should ensure that markets are embedded in a comprehensive institutional framework for them to function properly; estimates furthermore that one of the priority objectives of worldwide economic governance must be the creation of a favourable environment for long-term investment;.
uzsver atbildīgas monetārās politikas nozīmīgumu; mudina ekonomiski attīstītāko valstu centrālās bankas, īstenojot tradicionālus vai netradicionālus pasākumus, apsvērt to potenciālo ārējo ietekmi, piemēram, aktīvu “burbuļu” rašanos, ieguldījumu dinamiku vērtspapīru tirgū un finanšu nestabilitāti citās valstīs;
Stresses the importance of responsible monetary policies; urges central banks of major economies to consider potential negative externalities, such as asset bubbles, carry-trade dynamics and financial destabilisation in other countries, when implementing conventional or non-conventional measures;
apzinās, ka galu galā galvenie noteicošie faktori valūtas glabāšanai rezervē trešo valstu centrālajās bankās ir uzticēšanās valsts ekonomikas stiprumam un finanšu tirgus dziļums, pārredzamība, attīstība un stabilitāte; šajā sakarībā uzsver, ka jebkurai valūtai, kuru vēlas iekļaut SVF speciālo aizņēmuma tiesību (SAT) grozā kā vienu no tā valūtām, ir jābūt pilnībā konvertējamai, un atzīst, ka SVF SAT groza sastāvam būtu jāatspoguļo relatīvā valūtu nozīme pasaules tirdzniecības un finanšu sistēmās;
Is aware that, ultimately, confidence in the strength of the underlying economy and the depth, transparency, sophistication and stability of its financial markets are the main determinants for which currencies are kept as reserves by third countries' central banks; stresses in regard to this that any currency that seeks to become a part of the IMF's Special Drawing Rights basket must be subject to full convertibility, and acknowledges that the composition of the IMF's SDR basket should reflect the relative importance of currencies in the world's trading and financial systems;
norāda, ka maiņas kursam būtu jāatspoguļo tirgus pamatprincipi, lai uzlabotu atklātību un elastību un veicinātu ekonomiskos pielāgojumus, un tāpēc dalībvalstu iestādes, kas īsteno monetāro politiku, nedrīkstētu to ietekmēt un manipulēt ar to;
States that exchange rates should reflect underlying market fundamentals in order to enhance openness and flexibility and to facilitate economic adjustment, and therefore should not be managed or manipulated by national monetary authorities;
mudina no jauna apsvērt speciālo aizņēmuma tiesību (SAT) izmantošanu par iespējamo dolāra kā pasaules rezerves valūtas aizstājēju, kas varētu palīdzēt stabilizēt pasaules finanšu sistēmu; aicina SVF izpētīt iespējas, kā turpmāk piešķirt un plašāk izmantot SAT, jo īpaši nolūkā veicināt daudzpusējas valūtas maiņas kursa sistēmas izveidi;
Urges reconsideration of the use of ‘Special Drawing Rights’ (SDRs) as a possible replacement for the dollar as the world's reserve currency, which could help stabilise the global financial system; asks the IMF to explore further allocation as well as a broader use of Special Drawing Rights (SDR) in particular for the purpose of enhancing the multilateral exchange rate system;
atbalsta G20 valstu darbu un saistības vidēji ilgā termiņā īstenot pa atbilstīgiem posmiem sadalītus fiskālās konsolidācijas plānus, kuri sekmē izaugsmi, vienlaikus atbalstot iekšējā pieprasījuma apmierināšanu tādā tempā, kas ir piemērots katras valsts apstākļiem un ir saskaņā ar atbilstošo monetāro politiku, tādējādi veicinot valūtas kursa elastīgumu, lai labāk atspoguļotu ekonomikas pamatprincipus, kā arī veicot strukturālās reformas, ar kurām sekmē jaunu darbavietu radīšanu un dod ieguldījumu globālā līdzsvara atgūšanā;
Supports the work and commitments of G20 States to implement properly phased growth-friendly fiscal consolidation plans in the medium term while supporting domestic demand at a pace determined by each country's circumstances, pursuing appropriate monetary policies, enhancing exchange rate flexibility to better reflect underlying economic fundamentals, and undertaking structural reforms to foster job creation and contribute to global rebalancing;
tomēr norāda, ka pretējā gadījumā izredzes G20 līmenī novērst globālo nelīdzsvarotību šķiet ierobežotas;
Notes, however, that, otherwise, prospects at G20 level of correcting global imbalances so far seem limited;
mudina Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO) aktīvi rīkoties, lai identificētu atšķirīgo regulatīvo režīmu izraisītos iespējamos tirdzniecības traucējumus finanšu pakalpojumu jomā un tos novērstu;
Urges the World Trade Organization (WTO) to take an active role in identifying and addressing possible trade distortions in financial services caused by differing regulatory regimes;
aicina Komisiju izstrādāt tādu visaptverošu mehānismu, kas galvenokārt pamatots uz PTO noteikumiem un ir ar tiem cieši saistīts un ar ko nepieļautu tirdzniecības izmantošanu par instrumentu ārpolitikas īstenošanai pretēji starptautiski atzītajām demokrātiskajām vērtībām, kā norādīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos;
Calls on the Commission to design a comprehensive mechanism, largely based on and strongly interlinked with WTO regulations, that would prevent the use of trade as a foreign-policy tool in a way contrary to internationally recognised democratic values, as reflected in the Charter of the United Nations;
aicina Komisiju nākamajā ES un ASV Transatlantiskās ekonomikas padomes (TEP) sanāksmē izvirzīt jautājumu par savstarpēju sadarbību atvasināto preču pārraudzībai saskaņā ar pastāvošajiem noteikumiem attiecībā uz pārredzamību un ļaunprātīgu tirgus izmantošanu;
Calls on the Commission to raise at the next EU-USA meeting of the Transatlantic Economic Council (TEC) the issue of mutual cooperation on supervision of commodity derivatives in line with existing transparency and market abuse regulation;
aicina ES īstenot G8/G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmēs pieņemtās deklarācijas, jo īpaši attiecībā uz subsīdijām fosilajam kurināmajam un lauksaimniecībai, ņemot vērā ESAO vadlīnijas šajā jomā, pārtikas cenu svārstīgumu un preču tirgus;
Calls on the EU to implement declarations by the G8/G20 summits, in particular with regard to subsidies for fossil fuels and agriculture, taking into account the OECD guidelines in this domain, and to food price volatility and commodities markets;
aicina Komisiju pārskatīt savu tirdzniecības stratēģiju attiecībā uz dienvidu-dienvidu tirdzniecības un iekšējās reģionālās tirdzniecības pastiprināšanu citviet pasaulē, lai mazinātu daudzu mazo valstu neaizsargātību un veicinātu spēcīgu ekonomisko partneru rašanos nākotnē;
Calls on the Commission to revise its trade strategy with regard to strengthening south-south trade and intra-regional trade in other parts of the world in order to decrease the vulnerability of many small economies and to contribute to the development of strengthened economic partners in the future;
atbalsta grafika izstrādi rīcības plānam, ar ko īstenos G20 spēcīgas, noturīgas un līdzsvarotas izaugsmes sistēmu;
Supports the establishment of a timetable for an action plan that will implement the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth;
atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kas paredzētas, lai arī turpmāk apspriestos un sadarbotos kopējo globālo problēmu atrisināšanā, tomēr norāda, ka daudzi no pašreizējiem forumiem, tādi kā G20, ir tikai neformāli diskusiju forumi, kuriem nav ne juridiska pamata, ne ietekmes starptautisko organizāciju lēmumu pieņemšanas procesos vai šo lēmumu īstenošanā un izpildes uzraudzībā, tāpēc tās kā pārvaldes struktūras joprojām ir vājas;
Welcomes all initiatives for further discussion and cooperation on common global challenges but notes that many of the current fora, like the G20, are only for informal discussion, without legal basis or the attributes of international organisations in their decision-making processes or in the implementation and supervision of their decisions, and will as such remain weak as governing structures;
norāda, ka daudzām pasaules sadarbības organizācijām raksturīgā vienošanās kārtība lēmumu pieņemšanas procesā neveicina drosmīgu lēmumu pieņemšanu un bieži vien tiek pieņemti neskaidri, juridiski nesaistoši nolīgumi; mudina pasaules forumu līdzināties ES, kas attālinās no ekskluzīvas paļaušanās uz vienprātību;
Notes that the consensus method of decision-making which characterises many of the global cooperation bodies does not encourage bold decisions to be taken and often leads to vague non-binding agreements; urges the global forum to emulate the EU's move away from exclusive reliance on unanimity;
uzskata, ka G20 sanāksmē pieņemtās saistības ir jāpadara konkrētākas un ka jāuzrauga to īstenošana, iesaistot neatkarīgu, oficiālu un ietverošu struktūrvienību, kurai ir savi statūti un sekretariāts, piemēram, SVF;
Takes the view that the commitments given in the G20 need to be more concrete and that progress needs to be monitored by an independent, more formal and inclusive body with statutes and a secretariat, such as the IMF;
atzinīgi vērtē pasākumus, par kuriem vienojās G20 valstu finanšu ministri augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 19. februārī Parīzē, lai ar rādītāju kopumu noteiktu nelīdzsvarotību; uzsver, ka šiem rādītājiem būtu jāattiecas uz iekšējo nelīdzsvarotību, piemēram, valsts parādu un deficītu, privātajiem uzkrājumiem un parādu, kā arī uz ārējo nelīdzsvarotību attiecībā gan uz tirdzniecību, gan ieguldījumu plūsmām un pārvedumiem;
Welcomes steps agreed by the Summit meeting of G20 Finance Ministers in Paris on 19 February 2011 to measure imbalances by a set of indicators; underlines that these indicators should cover internal imbalances, such as public debt and deficits and private savings and debt, as well as external imbalances from trade and investment flows and transfers;
aicina G20 regulāri īstenot savstarpējas novērtēšanas procesu, pamatojoties uz G20 sistēmu un minētajiem rādītājiem, lai sniegtu izvēles iespējas politikas jomā spēcīgas, ilgtspējīgas un līdzsvarotas izaugsmes sasniegšanai;
Calls on the G20 to carry out on a regular basis a Mutual Assessment Process based on a G20 framework and the above indicators in order to provide policy options which will achieve strong, sustainable and balanced growth;
uzsver, ka finanšu tirgu dalībnieki izvērš darbību pasaules mērogā, un tāpēc uzskata, ka ir jāatrisina nepietiekamas finanšu regulējuma koordinācijas jautājums, lai novērstu dažu finanšu tirgus dalībnieku iespējas savā labā izmantot regulējuma arbitrāžu;
Underlines that financial actors operate on a global level and, from now on, considers that the coordination gaps in financial regulations need to be addressed to avoid allowing certain financial actors to take advantage of regulatory arbitrage;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāieņem vadošā vieta pasaules ekonomikas reformas īstenošanā, lai vēl vairāk nostiprinātu starptautisko iestāžu likumību, pārredzamību un pārskatatbildību, un uzskata, ka Eiropas Savienībai pēc iespējas plašākā mērā vajadzētu darboties kā vienai no starptautiskās ekonomikas jautājumu risināšanas dalībniecei;
Stresses that the European Union must play a leading role in global economic reform to make international institutions more legitimate, transparent and accountable and that, to an ever greater extent, the European Union should act as one party in international economic affairs;
prasa, lai ES būtu nodrošināta pārstāvība SVF un Pasaules Bankā; prasa, lai SVF kļūtu demokrātiskāks, tostarp organizējot atklātas izpilddirektora vēlēšanas, izvērtējot kandidātu priekšrocības, un lai būtiski palielinātos vēlēšanu tiesības jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas posma ekonomiku;
Calls for an EU seat in the IMF and the World Bank; calls for a more democratic IMF, including an open and merit-based election of its managing director, and a substantial increase in voting rights for developing and transitional nations;
apgalvo, ka pasaules ekonomikas pārvaldībai ir jābūt pietiekami reaģētspējīgai, elastīgai un pragmatiskai, lai būtu iespējams noteikt, kuri pasākumi ir vispiemērotākie, ņemot vērā apstākļus un saskaņā ar subsidiaritātes principu;
Maintains that global economic governance must be sufficiently responsive, flexible and pragmatic to make it possible to establish which arrangements are the most suitable, depending on the circumstances and in accordance with the principle of subsidiarity;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāieņem vadošā vieta pasaules ekonomikas reformas īstenošanā, lai nostiprinātu starptautisko iestāžu un neformālo forumu likumību, pārredzamību un pārskatatbildību;
Stresses that the European Union must play a leading role in global economic reform to make international institutions and informal forums more legitimate, transparent and accountable;