natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka inovācijas veicināšanā vēl nav izmantots publiskā iepirkuma potenciāls, tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis uzsvērt inovatīva publiskā iepirkuma vērtību pētniecības un izstrādes mērķu īstenošanā, tā lomu uz pētniecību balstītu MVU veicināšanā un tā potenciālu attiecībā uz kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu;
Considers that there is significant untapped potential for promoting innovation via public procurement; therefore urges the Commission and Member States to emphasise the importance of innovative public procurement in helping to meet R&D goals, the role it plays in encouraging research-based SMEs and the potential it has in terms of delivering high-quality public services and meeting climate change goals;
Pamatiniciatīva: ’Jaunatne kustībā’
Flagship initiative: ’Youth on the Move’
uzsver, ka šajā sakarībā Parlaments arī ir norādījis jaunatni kā vienu no 2011. gada budžeta prioritātēm un ir skaidri paudis apņemšanos arī turpmāk finansiāli atbalstīt visas galvenās programmas šajā jomā;
Emphasises that Parliament has also identified youth as a key priority for the 2011 budget and has clearly expressed its intention to afford further financial support to all major programmes in that field;
uzsver, ka, lai risinātu jaunatnes augstā bezdarba problēmu, būtu vairāk jākoncentrējas uz apmācības un nodarbinātības iespēju nodrošināšanu katram jaunietim, atvieglojot jauniešu pieeju viņu pirmajai darba vietai un izveidojot ES programmas, kas visos izglītības posmos popularizētu jauniešu uzņēmējdarbību;
Stresses that, to address the issue of high youth unemployment, more emphasis should be placed on ensuring training and job opportunities for every young person, on lowering the thresholds for young people to enter a first job and on setting up EU programmes to promote entrepreneurship among young people at all stages of education;
uzskata, ka augstākā izglītība ir galvenā ekonomiskās un sociālās attīstības un inovācijas un izaugsmes veicinātāja un ka līdz ar to ir vairāk jākoncentrējas uz Boloņas procesa pārraudzību un dalībvalstu saskaņoto principu īstenošanu Eiropas augstākās izglītības telpā;
Considers that higher education is a major driver for economic and social development, innovation and growth, and that greater emphasis should therefore be put on the follow-up to the Bologna Process and the implementation by Member States of the agreed principles across the European Higher Education Area;
Pamatiniciatīva: ’Eiropas digitālā programma’
Flagship initiative: ’A Digital Agenda for Europe’
atzinīgi vērtē Komisijas nesenos vērienīgos priekšlikumus par digitālo programmu un mudina dalībvalstis šīs iniciatīvas pilnībā īstenot;
Welcomes the recent ambitious proposals by the Commission on the Digital Agenda and urges the Member States to fully implement these initiatives;
uzsver milzīgo nodarbinātības potenciālu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarē un tās galveno lomu, lai Eiropa kļūtu par resursu un enerģētikas ziņā efektīvu ekonomiku; uzsver, ka nozarē valdošā konkurence sekmē inovāciju, un īpaši norāda, ka konkurences tirgum ir jābūt atvērtam jauniem dalībniekiem un jāsekmē jaunu un inovatīvu tehnoloģiju ieviešana; uzsver, ka ir svarīgi turpināt centienus visiem iedzīvotājiem un patērētājiem nodrošināt visuresošu ātrgaitas piekļuvi gan fiksētam, gan mobilam platjoslas interneta pieslēgumam, lai ikvienam pilsonim neatkarīgi no atrašanās vietas nodrošinātu piekļuvi internetam ar taisnīgiem nosacījumiem un par konkurētspējīgu cenu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt visus pieejamos politikas instrumentus, lai panāktu ātrgaitas interneta pieejamību visiem ES pilsoņiem, tostarp dalībvalstu mērķus platjoslas un ātrgaitas interneta pieslēguma jomā un īpašās programmas bērnu datorpratības uzlabošanai ar datoru izmantošanu skolās;
Stresses the immense job potential of the ICT sector and its key role in making Europe a resource-efficient and energy-efficient economy; points out that competition in the sector fosters innovation, and highlights the need for competitive markets, open to new players, to facilitate the deployment of new, innovative technologies; stresses the importance of continuing efforts to afford ubiquitous high-speed access to fixed and mobile broadband, on fair terms and at competitive prices for all citizens and consumers, irrespective of their whereabouts; calls on the Commission and the Member States to promote all available policy instruments to achieve broadband access for all European citizens, including national targets for broadband and high-speed coverage and special programmes to increase children's computer literacy through the use of computers in schools;
atzīmē, ka Eiropas digitālā programma būtiski ietekmēs kultūras, plašsaziņas līdzekļu un izglītības jomu un ka tāpēc ir vajadzīga integrēta, nevis fragmentāra pieeja; uzskata, ka visās ar digitālo programmu saistītajās politikas iniciatīvās līdztekus iekšējā tirgus jomai un ekonomiskajiem un tehniskajiem apsvērumiem ir ļoti svarīgi pievērst pietiekamu uzmanību jauno plašsaziņas līdzekļu ietekmei, piemēram, uzņemoties e-prasmju veicināšanas saistības, un tiešsaistes satura jautājumam;
Notes that Europe's Digital Agenda will impact crucially on the fields of culture, media and education and that an integrated, rather than a compartmentalised, approach is therefore required; considers it vital to devote attention to the impact of new media, e.g. through a commitment to fostering e-skills, and to the question of online content, alongside internal-market, economic and technical considerations, in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
tomēr piezīmē, ka digitālo pakalpojumu brīvu apriti pašreiz apgrūtina dalībvalstu noteikumu sadrumstalotība;
Notes, however, that the free movement of digital services is currently impeded by fragmented rules at national level;
uzskata, ka radošai rūpniecībai arī ir svarīga loma digitālajā vidē, veicinot kultūras daudzveidību ES;
Considers that the creative industry also plays an important role within the digital environment in fostering cultural diversity in the EU;
Pamatiniciatīva: ’Resursu ziņā efektīva Eiropa’
Flagship initiative: ’Resource-efficient Europe’
uzskata, ka stratēģijas ’Eiropa 2020’ vides aspekti kopumā ir pārāk vāji, un tie ir jāpilnveido; mudina stratēģijas galvenajos uzdevumos iekļaut skaidrus un izmērāmus mērķus vides jomā, liekot uzsvaru uz to, ka ir jāaptur bioloģiskās daudzveidības izzušana;
Considers that the environmental aspects of the EU 2020 strategy are generally too weak and need to be strengthened; urges that clear and measurable environmental goals be built into the main targets of the strategy, with emphasis on halting the loss of biodiversity;
uzskata, ka stratēģija ’Eiropa 2020’ mērķtiecīgi būtu jāīsteno tā, lai sasniegtu Savienības ilgtermiņa mērķus ‐ līdz 2050. gadam par 80 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, šai nolūkā jo īpaši palielinot energoefektivitāti un samazinot atkritumu daudzumu, lai uzlabotu Eiropas konkurētspēju un samazinātu izmaksas;
Considers that the EU 2020 strategy should be geared towards meeting the Union's long-tem goals of cutting greenhouse gas emissions by 80% by 2050, in particular by increasing energy efficiency and cutting waste to improve Europe's competitive position and reduce costs;
uzskata, ka par stratēģijas prioritāti ir jākļūst resursu efektivitātes palielināšanai, un īpašu uzmanību ir jāvelta ietekmei, ko rada naftas cenu pastāvīgs pieaugums un ierobežotie dārgmetālu krājumi, kas ir ļoti svarīgi elektronikas nozarei kopumā un jo īpaši elektrotransporta līdzekļu akumulatoru ražošanai;
Takes the view that enhancing resource efficiency should be a priority throughout the strategy, and that particular attention must be paid to the effects of ever-increasing oil prices and to the limited supply of precious metals vital to electronics generally and to battery production for electric cars in particular;
uzskata, ka ir centīgi jāīsteno inovācija, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti attiecībā uz vides stāvokļa uzlabošanu, resursu efektīvu izmantošanu un izmaksu samazināšanu, un ka visiedarbīgāk šādu inovāciju var veicināt, ar tiesību aktiem nosakot saistošus mērķus un ieviešot reglamentējošus pasākumus;
Considers that innovation needs to be vigorously pursued in order to achieve the goals of environmental improvement, resource-use efficiency and cost reduction, and that the setting of legal targets and the introduction of regulatory measures are the most effective means of promoting such innovation;
uzskata, ka ES struktūrfondu sadales noteikumi ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā nepieciešamību sekmēt inovāciju, kas samazina izmaksas un uzlabo resursu izmantošanu;
Believes that the rules for distribution of the EU structural funds should be adjusted to take account of the need to promote innovation that reduces costs and improves resource use;
Pamatiniciatīva: ’Tīra un efektīva enerģija’
Flagship initiative: ’Clean and efficient energy’
uzsver, ka ilgtspējīgi ražošanas procesi savienojumā ar resursu efektivitāti un integrētu enerģētikas politiku, kā arī turpmāka atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšana ļaus ES ne vien sasniegt savus izvirzītos mērķus klimata un enerģētikas jomā, bet arī saglabāt Eiropā spēcīgu ražošanas bāzi un uzlabot konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību.
Underlines that sustainable production processes, coupled with resource efficiency and an integrated energy policy, and the further development of renewable energy sources will enable the EU not only to meet its climate and energy targets but also to maintain a strong manufacturing base in Europe and to boost competitiveness, growth and employment;
pauž nožēlu par mērķtiecības trūkumu stratēģijā ’Eiropa 2020’, lai izveidotu patiesi kopēju Eiropas enerģētikas politiku; uzsver, ka, lai arī Eiropas Savienības galvenais mērķis ir veiksmīga iekšējā tirgus izveide un lai arī ir jākoncentrējas uz strauju 3. enerģētikas paketes īstenošanu, pārliecīgs uzsvars uz šīs Eiropas Savienības enerģētikas politikas jomu kaitē pārējiem diviem mērķiem par ’ilgtspējīgu attīstību’ un ’piegādes drošību’; atgādina, ka iekšējo tirgu nevar īstenot, neņemot vērā ārējo dimensiju, un ka Eiropas Savienībai ir vajadzīga kopēja Eiropas enerģētikas politika, lai patiešām ietekmētu energoapgādes drošību, klimata pārmaiņas un enerģijas cenu pieejamību;
Deplores the lack of any ambition, in the EU 2020 strategy, to develop a truly common European energy policy; stresses that, although a functioning internal market is a key goal for Europe – and the third energy package needs to implemented rapidly – overemphasis on this aspect of Europe's energy policy is to the detriment of the other two objectives of ’sustainable development’ and ’security-of-supply’; recalls that the internal market cannot be dealt with separately from the external dimension, and that Europe needs a common European energy policy in order to have a real effect on security of energy supply, climate change and affordability of energy;
atgādina, ka energoefektivitāte ne vien ir izmaksu ziņā ekonomiskākais līdzeklis siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai un energoapgādes drošības uzlabošanai, bet tā arī līdz 2020. gadam varētu radīt daudzas darba vietas; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis energoefektivitāti noteikt par ES rīcības programmas un tostarp tās budžeta prioritāti; jo īpaši aicina pastiprināt pašreizējo tiesību aktu īstenošanu un savlaicīgi izstrādāt vērienīgu priekšlikumu jaunam Eiropas efektivitātes rīcības plānam, tostarp pārskatīt energoefektivitātes pakalpojumu direktīvu un noteikt saistošu energoefektivitātes mērķi;
Highlights the fact that not only is energy efficiency the most cost-effective way of reducing greenhouse gas emissions and enhancing energy security, but it could also create a significant number of jobs by 2020; calls, therefore, on the Commission and the Member States to put energy efficiency at the top of the EU agenda, including in budgetary terms; more specifically, calls for the implementation of existing legislation to be stepped up and for a timely and ambitious proposal for the new European Efficiency Action Plan, including revision of the energy services directive and the introduction of a binding energy efficiency target;
norāda, ka līdz 2020. gadam un pēc tam būs nepieciešami būtiski ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā, lai reaģētu uz klimata pārmaiņām, tostarp ieguldījumi Eiropas enerģētikas tīklu modernizēšanā, patiesi kopēja un vieda Eiropas tīkla izveidē, zaļajos koridoros, starpsavienojumos, projekta ’Galileo’ īstenošanas pabeigšanā, videi saudzīgās tehnoloģijās, e-veselībā, Eiropas transporta tīkla (TEN-T) programmā un brīvā un taisnīgā pieejā informācijas un sakaru tehnoloģijām un platjoslas tīklam; arī norāda, ka ir svarīgi līdz galam izveidot iekšējo enerģētikas tirgu un mudināt dalībvalstis strauji īstenot 3. enerģētikas paketi, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi, tirgus atvēršanu un uzlabojumus patērētāju tiesību jomā un pastiprinātu ES energoapgādes drošību; uzskata, ka ir būtiski īstenot šīs iniciatīvas, lai veicinātu iekšējā enerģētikas tirgus darbību un iekļautu aizvien vairāk no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas, kā arī turpinātu īstenot apjomīgus infrastruktūras projektus trešās valstīs, jo īpaši Vidusjūras un Eirāzijas reģionos; atzīmē, ka atjaunojamie enerģijas avoti ir mūsu kontinenta labākie dabiskie energoresursi, un tādēļ prasa, lai dalībvalstis centīgi pildītu saistības, ko tās uzņēmušās attiecībā uz atjaunojamo enerģiju;
Notes that, to tackle the climate challenge, substantial investments in energy infrastructure will be needed before 2020 and beyond, including investment in the upgrading of Europe's energy networks, a truly European, smart energy super-grid, green corridors, interconnections, completing the Galileo project, green technology, e-health, the Trans-European Transport Network (TEN-T) programme and free and equitable access to ICT and broadband; further points out that it is essential to complete the internal energy market and to encourage Member States to implement rapidly the third energy package in order to stimulate economic growth, market opening and the improvement of consumer rights and to enhance the EU's security of energy supply; considers it essential to pursue these initiatives, in order to stimulate the internal energy market and integrate an increasing share of renewable sources of energy, and also to develop further major infrastructure projects in third countries, notably in the Mediterranean and Eurasian regions; notes that renewable energy sources are the best indigenous energy resources of our continent, and calls, therefore, for ambitious implementation measures to meet Member States’ renewable-energy obligations;
Pamatiniciatīva: ’Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā’
Flagship initiative: ’An industrial policy for the globalisation era’
stingri atbalsta rūpniecības politikas izveidi, radot vislabāko vidi spēcīgas, konkurētspējīgas un dažādotas rūpnieciskās bāzes uzturēšanai un attīstīšanai Eiropā; atzinīgi vērtē un uzsver faktu, ka šāda politika ietver rūpniecības nozari kopumā un ka tās galvenais uzdevums ir radīt piemērotus pamatnosacījumus;
Strongly supports an industrial policy for creating the best environment to maintain and develop a strong, competitive and diversified industrial base in Europe; welcomes, and highlights, the fact that such a policy covers the industrial sector in its entirety and that its main objective is to create appropriate framework conditions;
aicina pārveidot Eiropas rūpniecību ar ilgtspējīgu Eiropas rūpniecības politiku, kas būtu vērsta uz ilgtspējīgu darba vietu izveidi un resursu efektivitātes un izmantošanas uzlabošanu; uzskata, ka Eiropas rūpniecības ilgtspējīgas attīstības vajadzībām ir jāīsteno intensīvs dialogs ar nodarbinātajām personām un darba ņēmējiem; atgādina, ka šai pārejai būs jāparedz pasākumi, lai atvieglotu darba ņēmēju pāreju uz jaunu ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku;
Calls for a transformation of European industry through a European sustainable industrial policy geared towards the creation of sustainable jobs and the amelioration of resource efficiency and resource use; believes that the sustainable development of European industry requires intensive dialogue with employees and workers; reiterates that this transition will require measures to help workers make the transition towards a new environmentally sustainable economy;
uzskata, ka ’Eiropa 2020’ būtu jāatklāj izmaksas un ieguvumi, kas saistīti ar pāreju uz ilgtspējīgu, energoefektīvu ekonomiku, un atgādina, ka Savienības un dalībvalstu mērķis ir atvieglot rūpniecības pielāgošanos strukturālajām izmaiņām;
Makes the point that EU 2020 should disclose the costs and benefits of the conversion to a sustainable, energy-efficient economy and notes that facilitating industry's adjustment to structural change is an objective of the Union and the Member States;
atgādina savu prasību, ka ir jānodrošina pietiekams finansējums tīrām, ilgtspējīgām un efektīvām zemas oglekļa emisijas tehnoloģijām, šai nolūkā, sākot ar 2010. gadu, no ES budžeta papildus Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju programmas finansējumam katru gadu kopumā tērējot vēl vismaz 2 miljardus EUR; šajā sakarībā prasa, lai Komisija un dalībvalstis steidzami izveidotu finansēšanas saistību grafiku, tā nodrošinot, ka finansējums dažādām Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna iniciatīvām un papildu iniciatīvām būtu pieejams, sākot ar 2010. gadu;
Reiterates its request that adequate financing be secured to support clean, sustainable and efficient low-carbon energy technologies, amounting to total spending from the EU budget of at least EUR 2 billion annually, in addition to FP7 and CIP, from 2010 onwards; calls, in this context, for the Commission and the Member States to establish a timetable for their funding commitments, as a matter of urgency, to ensure that funds start flowing from 2010 for the various initiatives of the SET plan, as well as complementary initiatives;
Pamatiniciatīva: ’Jaunu prasmju un darbavietu programma’
Flagship Initiative: ’An agenda for new skills and jobs’
uzskata, ka ir svarīgi aplūkot Eiropas konkurētspējas mazināšanos pasaules mērogā un, ņemot vērā ilgtermiņā prognozēto darbaspēka trūkumu, raudzīties tālāk par šo krīzi, kā arī izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu ’migrēt zināšanām’ un novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka emigrāciju;
Considers it important to look at Europe's diminishing competitiveness on a global scale, and that, bearing in mind projected long-term labour shortages, it is also important to look beyond the crisis and to explore European schemes offering scope for knowledge migration and the prevention of a European ’brain drain’;
uzskata, ka šajā politikā galvenā uzmanība ir jāpievērš tam, lai tiktu risināta jauniešu bezdarba problēma un veiksmīgāk nodrošinātas tirgus vajadzībām atbilstošas prasmes, un šādā nolūkā ir jāsekmē studentu un pētnieku pārrobežu mobilitāte apmaiņas programmās un jāveicina prakses iespējas, lai Eiropas augstākās izglītības iestādes padarītu pievilcīgākas starptautiskā mērogā; uzskata, ka stratēģijā ’Eiropa 2020’ ir konkrēti jānosaka Eiropas saistības izglītības jomā, un atzinīgi vērtē to, ka Komisija šajā stratēģijā ir iekļāvusi skaitliskus mērķus izglītības jomā;
Believes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points of policy and, to that end, there is a need to facilitate cross-border mobility for students and researchers, via exchanges, and to boost internships in order to enhance the international attractiveness of Europe's higher education institutions; considers that Europe's commitment to education should find practical expression in the EU 2020 strategy, and welcomes the Commission's initiative to include numerical targets for education in the strategy;
aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju kopā ar Parlamentu līdz gada beigām pieņemt vērienīgu videi draudzīgas nodarbinātības stratēģiju, radot pamatnosacījumus nodarbinātības potenciāla izmantošanai ilgtspējīgākas, uz zināšanām balstītas un inovatīvas ekonomikas labā un nodrošinot, ka pāreja uz šādu ekonomiku notiek, visiem iedzīvotājiem nodrošinot apmācību, mūžizglītību un sociālo drošību;
Calls on the Member States, the Council and the Commission, with Parliament, to adopt by the end of the year an ambitious green jobs strategy, setting out the framework conditions for tapping the employment potential of a more sustainable economy based on skills and innovation, and ensuring that the transition towards such an economy is supported by training, lifelong learning and social security for all;
Pamatiniciatīva: ’Eiropas platforma cīņai pret nabadzību’
Flagship initiative: ’European Platform against Poverty’
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot nabadzības apkarošanas platformu, bet uzsver, ka cīņa pret nabadzību ir jāpastiprina; šajā sakarībā uzskata, ka stratēģijā ’Eiropa 2020’ ir konkrēti jāiekļauj vērienīgi mērķi nevienlīdzības mazināšanai, proti, mazināt plaisu starp bagātajiem un nabadzīgajiem; tādēļ uzskata, ka nabadzība jāmēra kā ’relatīvā nabadzība’, lai varētu noteikt tos, kurus apdraud sociālā atstumtība;
Welcomes the Commission's proposal for a platform against poverty but stresses that the fight against poverty must be stepped up; in this regard, considers that the EU 2020 strategy should explicitly include ambitious targets for reducing inequality and, more specifically, the gap between rich and poor; considers, therefore, that poverty must be measured as ’relative poverty’ to help identify those at risk of exclusion;
uzskata, ka nabadzības un sociālās integrācijas rādītājiem ir jāataino vajadzība samazināt nabadzību, attiecīgās personas, jo īpaši sievietes, iesaistot darba tirgū; tādēļ aicina izstrādāt jaunus instrumentus, lai varētu noteikt saistību starp izslēgšanu no darba tirgus un individuālo nabadzību; uzsver, ka sociālās integrācijas īstenošanā ļoti būtiska loma ir sociālajiem dienestiem;
Believes that the choice of indicators for poverty and social inclusion should reflect the need to reduce poverty by getting individuals, in particular women, involved in the labour market; calls, therefore, for the development of new instruments for measuring the link between exclusion from the labour market and poverty at individual level; stresses that social services are crucial to the pursuit of social inclusion;
uzskata, ka spēcīgai un pienācīgi finansētai kohēzijas politikai, kas aptver visus Eiropas reģionus, jābūt pilnībā atbilstīgai stratēģijai ’Eiropa 2020’, un šī politika ar tās horizontālo pieeju ir priekšnoteikums, lai veiksmīgi sasniegtu ’Eiropa 2020’ mērķus, kā arī lai panāktu sociālu, ekonomisku un teritoriālu kohēziju; tādēļ mudina vēl vairāk vienkāršot kohēzijas politikas īstenošanas noteikumus, lai to padarītu lietotājdraudzīgu, pārskatatbildīgu, un nodrošinātu, ka šī politika labāk reaģē uz turpmākām problēmām un ekonomikas krīzes risku;
Considers that a strong and well-financed cohesion policy, embracing all European regions, should be fully in line with the EU 2020 strategy and that such a policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for successful attainment of the EU 2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion; urges, therefore, that the rules for implementing cohesion policy should be further simplified in the interests of user-friendliness, accountability and a more responsive approach to future challenges and to the risk of economic crises;
uzskata, ka globālā krīze būtu jāizmanto kā iespēja pārveidot Eiropas sociālo tirgus ekonomiku, lai tā kļūtu par tādu sabiedrības modeli, kas pamatotos uz ilgtspējību, solidaritāti, zināšanām, ievērojami mazāku nabadzību un jaunu darbavietu radīšanu, un ka stratēģijai ’Eiropa 2020’ pārejā uz ilgtspējīgu ekonomiku ir jāattīsta nodarbinātības potenciāls;
Considers that the global crisis should be used as an opportunity to re-found our European social market economy as a model of society based on sustainability, solidarity, knowledge, a decisive decrease in poverty and the creation of jobs, and that the EU 2020 strategy should develop the employment potential of the transition towards a sustainable economy;