natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir grūtības koordinēt dažādos fondus un ka tās acīmredzami ir paudušas bažas par fondu sinerģijas trūkumu un dažos gadījumos pat fondu pārklāšanos; šajā sakarībā uzsver, ka sarežģītie fondu pārvaldības noteikumi prasa pārāk augsta līmeņa institucionālās spējas, lai, pārvarot šķēršļus, ļautu apmierinoši koordinēt to īstenošanu; uzsver līdzfinansējuma un minēto noteikumu vienkāršošanas nozīmi struktūrfondu sinerģijas iespēju uzlabošanā;
Highlights the fact, however, that many Member States face difficulties in coordinating the various funds and have apparently expressed anxiety about the lack of synergy, and even in some cases about overlap, between funds; emphasises, in this respect, that the funds' complex management rules require too high a level of institutional capacity in order to overcome barriers and satisfactorily coordinate their implementation; highlights the importance of co-financing and the need to simplify the rules to make it possible to strengthen synergies between the structural funds;
uzsver, ka vienkāršošana, kas ir ļoti būtiska kohēzijas politikas sekmīgai īstenošanai, jāveic gan valsts, gan reģionālā līmenī, tādējādi uzlabojot iznākumu; lai veicinātu pilnīgu un ātru fondu līdzekļu apguvi, aicina Komisiju turpmāk ierosināt vienkāršāku šīs politikas struktūru, pamatojoties uz lielāku elastību, proporcionalitāti un atpazīstamību fondu izmantojumā;
Underlines that simplification, which is crucial to a successful cohesion policy, is to be carried out at both national and regional level, thus improving outcomes; invites the Commission to propose a simpler architecture for the policy in future, based on greater flexibility, proportionality and visibility in the use of the funds, in order to facilitate their full and swift absorption;
atgādina, ka viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ ERAF un pārējie struktūrfondi saskārās ar grūtībām efektīvi novirzīt naudas līdzekļus projektiem ar lielāku ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu, ir bijis pārmērīgais uzsvars uz apguves spēju, nevis rezultātiem;
Recalls that one of the main reasons why the ERDF and the other structural funds have struggled to effectively channel money towards projects with a greater possibility of generating economic development and employment creation has been an excessive emphasis on absorption capacity rather than on results;
atbalsta vairāk uz rezultātiem orientētu kohēzijas politiku, kas būtu mazāk koncentrēta uz izdevumu pareizību un procedūrām, taču radītu efektīvu līdzsvaru starp intervences pasākumu kvalitāti un finanšu un administratīvo kontroli; iesaka ieviest atbilstīgus novērtēšanas mehānismus, lai uzlabotu par programmu pārvaldību atbildīgo struktūru institucionālo un administratīvo veiktspēju, tādējādi veicinot izdevumu kvalitātes uzlabošanu un kļūdu līmeņa samazināšanu;
Advocates a more results-oriented cohesion policy which is less focused on the regularity of expenditure and procedures but which establishes an effective balance between the quality of the interventions and financial and administrative control; recommends that proper evaluation mechanisms be introduced to improve the institutional and administrative capacities of the bodies in charge of programme management, which will contribute to the quality of spending and to reducing the level of errors;
uzskata, ka nākotnē kohēzijas politikas struktūrai jābūt vienkāršākai un elastīgākai un jāspēj veicināt optimālu līdzekļu apguvi un panākt maksimālu lietderīgumu;
Believes that the architecture of the future cohesion policy should be simpler, more flexible and capable of facilitating the greatest possible take-up and effectiveness of funds;
uzsver, ka Eiropas pievienoto vērtību var nodrošināt un tā ir jānodrošina, uzlabojot kohēzijas politikas finansēšanas instrumentu sinerģiju un tos labāk koordinējot ar citiem finansēšanas instrumentiem;
Stresses that European added value can and must be achieved through greater synergy among cohesion policy funding instruments and better coordination between these and other funding instruments;
Viens mērķis ‐ kohēzija, viens instrumentu kopums, lai to sasniegtu
One goal: cohesion; one set of instruments to achieve it
uzskata, ka kopīgiem noteikumiem par ERAF, ESF, Kohēzijas fonda, ELFLA un EZF finansēto projektu pārvaldību, pieņemamību, revīzijām un ziņošanu (īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu lauku un zivsaimniecības teritoriju ekonomikas diversifikāciju) būtu ne tikai izšķiroša loma kohēzijas politikas programmu efektīvākas īstenošanas uzlabošanā un veicināšanā, bet tie arī būtiski atvieglotu vienkāršošanas centienus; turklāt uzskata, ka tas atvieglotu gan līdzekļu izlietojumu finansējuma saņēmējiem, gan līdzekļu pārvaldību valstu iestādēs, samazinot kļūdu risku, vajadzības gadījumā veicot diferencēšanu, lai atspoguļotu politikas jomu, instrumentu un finansējuma saņēmēju specifiskumu un veicinātu mazāka mēroga ieinteresēto personu dalību kohēzijas politikas programmās, kā arī vieglāku pieejamā finansējuma apguvi, pastāvot nosacījumam, ka līdztekus vienkāršošanas centieniem ir nodrošināts pietiekams finansējums tehniskajam atbalstam;
Considers that common rules on the management, eligibility, auditing and reporting of projects financed by the ERDF, the ESF, the Cohesion Fund, the EAFRD and the EFF (especially concerning measures to support the economic diversification of rural and fisheries areas) would not only play a key role in enhancing and facilitating more effective implementation of cohesion policy programmes but would also crucially assist simplification efforts; considers, moreover, that this would simplify both the use of funds by beneficiaries and the management of funds by national authorities, reducing the risk of error while providing differentiation, where needed, to reflect the specificities of policies, instruments and beneficiaries, and also facilitating participation in cohesion policy programmes by smaller stakeholders, as well as easier absorption of available funding, provided this simplification is backed up by sufficient funding for technical assistance;
uzstāj, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk jāpaliek tās regulas darbības jomā, kurā ir paredzēti vispārēji noteikumi par kohēzijas politikas fondiem; tādēļ uzsver nepieciešamību saglabāt un nostiprināt modeli, kas paredz vienu vispārīgo regulu, kurā ietverti pārvaldības, atbilstības, revīzijas, kontroles un ziņošanas noteikumi, apvienojumā ar īsām, koncentrētām regulām par atsevišķajiem fondiem, kurās atspoguļoti attiecīgo fondu konkrētie politiskie mērķi; turklāt uzsver, ka koordinācijai jānotiek visos politikas izstrādes līmeņos ‐ no stratēģiskās plānošanas, īstenošanas un maksājumiem līdz slēgšanai, revīzijai, kontrolei un novērtēšanai;
Insists that the European Social Fund should remain in the framework of the regulation on general provisions on the cohesion policy funds; stresses, therefore, the need to maintain and reinforce the model of a single general regulation covering management, eligibility, audit, control and reporting rules, combined with short and focused fund-specific regulations reflecting the particular policy goals of each fund; emphasises, furthermore, that coordination must take place at all levels of policy making, from strategic planning through delivery and payments to closure, audit, control and evaluation;
aicina Komisiju izpētīt visefektīvākos veidus, kā palielināt sinerģiju konkrētās situācijās; šajā sakarībā iesaka apsvērt iespēju ļaut dalībvalstīm izdarīt izvēli starp konkrētam reģionam paredzētu vienotu rīcības programmu vai vairākiem reģioniem paredzētu rīcības programmu makrereģionālas stratēģijas ietvaros, kas ietvertu dažādus fondus (ERAF, ESF, Kohēzijas fondu, ELFLA un EZF) un būtu vienas atbildīgās iestādes pakļautībā, īpašu uzmanību pievēršot reģionu devumam decentralizētas pieejas īstenošanā, kā arī reģionu autonomijas un elastības palielināšanai, lai tie varētu piedalīties paši savu stratēģiju izstrādē, un uzlabot reģionālā un vietējā līmeņa administrāciju; ierosina dalībvalstu pārvaldes iestādēm nākotnē izstrādāt vietējiem un reģionālajiem mērķiem maksimāli pielāgotas rīcības programmas;
Calls on the Commission to examine the most effective ways of increasing synergies on the ground; suggests, in this respect, that consideration be given to the possibility of allowing the Member States to choose to have a single operational programme per region or a multi-regional operational programme in the framework of macro-regional strategies encompassing different funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund, EAFRD and EFF) with a single managing authority, paying particular attention to the regions' contributions to a decentralised approach and to giving the regions more autonomy and flexibility with regard to participation in their own strategies and upgrading regional and local levels of administration; suggests that the national management authorities in the Member States draw up future operational programmes geared as closely as possible to local and regional objectives;
aicina Komisiju apsvērt vairākfondu programmu izveidi dalībvalstīm un reģioniem, kas vēlētos tās izmantot; uzskata, ka tādējādi darbs noritētu integrētākā un elastīgākā gaisotnē un tiktu palielināta dažādu fondu (ERAF, ESF, Kohēzijas fonda, ELFLA, EAF un Septītās pētniecības pamatprogrammas) efektivitāte;
Calls on the Commission to consider multi-fund programmes for Member States and regions that want to use them; considers that this would contribute to working in a more integrated and flexible manner and would increase the effectiveness of the different funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund, EAFRD, EEF and the Seventh Framework Programme for Research);
aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumus par šķērsfinansējuma noteikumu pārskatīšanu un par šķēršļu novēršanu to piemērošanā, ņemot vērā ticamus un visaptverošus datus par to lietojumu un ietekmi, lai salīdzinājumā ar pašreizējo situācijunodrošinātu lielāku vienkāršības pakāpi un tiesisko noteiktību to piemērošanā;
Calls on the Commission to put forward proposals for reviewing the provisions on cross-financing and reducing the barriers to their application, in the light of reliable and comprehensive data on their use and impact, in order to ensure greater simplification and legal certainty in their application by comparison with the situation currently observed;
pieprasa precizēt ERAF un ELFLA teritoriālo darbības jomu un saskaņot atbilstības noteikumus attiecībā uz lauku un piepilsētas teritorijām, lai izvairītos no šo fondu nepamatotas pārklāšanās, un uzstāj, ka ir jānodrošina cieša sadarbība, atlasot un uzraugot konkrētā teritorijā īstenojamus projektus, kuri saņems minēto fondu finansējumu;
Calls for clarification of the territorial scope and harmonisation of the eligibility rules between the ERDF and the EAFRD in rural and suburban areas with the aim of avoiding pointless overlapping between them; insists on the need for close cooperation in the selection and monitoring of projects financed by these two funds in any one particular area;
uzsver ERAF un ESF šķērsfinansējuma radīto “pievienoto vērtību” attiecībā uz elastīguma nodrošināšanu sociālās integrācijas projektiem un integrētas attīstības stratēģijām; prasa izstrādāt “vienas pieturvietas” sistēmu praktisku norādījumu, informācijas un padomu sniegšanai ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka sabiedrības rīcībā ir jaunākā informācija gan par šķērsfinansējuma iespējām, gan par fondu sinerģijas iespējām kopumā; mudina šos vienkāršošanas centienus darīt zināmus sabiedrībai, tiecoties panākt, lai pieprasītā informācija samazinātos līdz nepieciešamajam minimumam;
Underlines the value added by cross-financing between the ERDF and the ESF in terms of flexibility for social inclusion projects and integrated development strategies; calls on the Commission to develop a one-stop shop scheme to provide practical guidance, information and advice for those concerned, so as to ensure that the public is kept properly up to date with regard both to cross-financing and to synergies between funds in general; urges that this move towards simplification be brought to the attention of the public, the purpose being to reduce to the necessary minimum the amount of information requested;
uzskata, ka viens no veiksmīgas līdzekļu apguves un precīzas dažādu projektu īstenošanas priekšnoteikumiem ir cilvēkresursu pilnveidošana un labāka informācijas aprite;
Believes that the development of human resources and better dissemination of information are preconditions for the successful absorption of funds and for the accurate realisation of different projects;
tajā pašā laikā uzsver, ka ir svarīgi palielināt administratīvo veiktspēju dalībvalstīs gan reģionālā un vietējā līmenī, gan iesaistīto pušu starpā, lai pārvarētu šķēršļus efektīvai struktūrfondu un citu fondu sinerģijai un lai atbalstītu efektīvu politikas veidošanu un īstenošanu; uzstāj uz to, ka Komisijai šajā sakarībā jāuzņemas visai būtiska loma;
Stresses, at the same time, the importance of increasing administrative capacity in the Member States, at regional and local level as well as among stakeholders, in order to overcome barriers to effective synergies between structural funds and other funds and to support effective policy design and implementation; insists on the essential role the Commission has to play in this regard;
aicina Komisiju uzlabot valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādēm paredzēto tehnisko atbalstu un apmācību, lai pilnveidotu spējas un zināšanas par problēmām, kas saistītas ar īstenošanas noteikumiem;
Calls on the Commission to enhance both technical assistance and training for national, regional and local administrations in order to increase the capacities and knowledge of rules on implementation-related problems;
aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti ieguldījumiem institucionālās kapacitātes jomā un vienkāršot valstī spēkā esošos noteikumus, lai mazinātu administratīvo slogu un palielinātu līdzekļu apguves spēju;
Calls on the Member States to give priority to investment in institutional capacity and to simplify their national provisions in order to reduce the administrative burden and increase their absorption capacity;
šajā sakarībā atgādina, ka subsidiaritātes principa, kā arī vairāklīmeņu pārvaldības principa ievērošana būtiski veicina koordināciju starp dažādām lēmējinstitūcijām un vairo dažādu finansēšanas instrumentu sinerģiju;
Recalls, in this connection, the important contribution that respect for the subsidiarity principle and the multilevel governance principle makes to fostering coordination between the various decision-making bodies and strengthening synergies between the various funding instruments;
uzskata, ka efektīvākai līdzekļu izmantošanai ļoti būtiska ir aktīva sociālo partneru iesaistīšanās, īstenojot nepārtrauktu sociālo un teritoriālo dialogu;
Considers the active participation of the social partners by means of uninterrupted social and territorial dialogue to be of vital importance in using the funds more effectively;
atzīst, ka ekonomiskā krīze nav vienādi ietekmējusi ES teritoriju un iedzīvotājus; uzskata, ka jaunā fondu izmantojuma stratēģija būs efektīvāka, ja tā aptvers arī reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, kas spēj piemērot stratēģiskos mērķus, vadoties no vietējiem apstākļiem, tostarp izmantojot strukturētu dialogu ar visām ieinteresētajām personām, dzimumu līdztiesības veicināšanas organizācijām, sociālajiem partneriem, nevalstiskām organizācijām, kā arī finanšu un banku institūcijām; uzsver nepieciešamību politikas mērķu formulēšanā atstāt pietiekamu “rezervi”, lai ņemtu vērā reģionālā un vietējā līmeņa prasības;
Acknowledges the uneven impact of the economic crisis on the EU's territory and population; believes that the new strategy for the use of funds will be more effective if it involves regional and local levels of governance, which are capable of applying the strategic objectives to local conditions, inter alia through a structured dialogue with all stakeholders, organisations which promote gender rights, social partners and non-governmental organisations but also financial and banking institutions; stresses the need to leave sufficient margin for regional and local requirements in formulating political objectives;
aicina Komisiju izstrādāt Eiropas vadlīnijas par vairāklīmeņu pārvaldību un mudināt dalībvalstis īstenot tās atbilstīgi konkrētiem vietējiem un reģionāliem mērķiem, kā arī paplašināt kohēzijas politikas pārvaldības mehānismus (t.i., plānošanu, finansēšanu un īstenošanu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa partnerībās), iekļaujot arī fondus, uz ko attieksies plānotais kopējais stratēģiskais satvars, lai palielinātu valsts sektora izdevumu efektivitāti un lietderību;
Calls on the Commission to draw up a European guide to multilevel governance and encourage the Member States to implement it in line with specific local and regional objectives and to extend the cohesion policy governance mechanisms (i.e. programming, funding and implementation in partnership between national, regional and local levels) to those funds covered by the planned Common Strategic Framework, in order to increase the efficiency and effectiveness of public spending;
aicina Komisiju, veidojot jauno kopējo stratēģisko satvaru un izvirzot priekšlikumus regulām, paredzēt noteikumus, kas ļautu veidot vietējās un reģionālās partnerības (lielpilsētas, pilsētas, funkcionālie reģioni, vietējo pašvaldību grupas), lai ietvertu dažādās ES finansējuma plūsmas saskaņotā integrētā satvarā to attiecīgajās teritorijās;
Calls on the Commission, when establishing the new Common Strategic Framework and bringing forward proposals for regulations, to include provisions enabling local and regional partnerships (cities, towns, functional regions, groups of local authorities) to incorporate the various EU funding streams into a consistent and integrated framework in their respective territories;
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību ( COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD) )
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the prevention and correction of macroeconomic imbalances ( COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD) )
PARLAMENTA GROZĪJUMI * Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.
AMENDMENTS BY PARLIAMENT * Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌.
Komisijas priekšlikumā ---------------------------------------------------------
to the Commission proposal
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu OV C...
Having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee OJ C ....
Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšana Savienībā
The coordination of the economic policies of the Member States within the Union
būtu jāatbilst stabilu cenu, saprātīgas
should entail compliance with the guiding principles of stable prices, sound
un ilgtspējīgas
and sustainable
valsts finanšu un monetārās sistēmas un noturīgas maksājumu bilances pamatprincipiem.
public finances and monetary conditions and a sustainable balance of payments.
Uzlabotās ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā vajadzētu būt vairākiem savstarpēji saistītiem un saskaņotiem ilgtspējīgas izaugsmes politikas virzieniem, proti, Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai, Eiropas pusgadam ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas stiprināšanai, efektīvai sistēmai pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, stingrākam finanšu tirgus regulējumam un uzraudzībai.
The improved economic governance framework should rely on several inter-linked and coherent policies for sustainable growth and namely, a Union strategy for growth and jobs, a European Semester for strengthened coordination of economic and budgetary policies, an effective framework for preventing and correcting excessive government deficits (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances, enhanced financial market regulation and supervision.
jāizdara secinājumi par
draw lessons from
Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajos desmit gados gūto pieredzi
the first decade of functioning of the economic and monetary union
un jo īpaši ir jāuzlabo Savienības ekonomikas pārvaldība, to balstot uz valstu lielāku atbildību
and, in particular, a need for improved economic governance in the Union built on a stronger national ownership
Ekonomikas pārvaldības stiprināšanas pasākumos būtu jāiekļauj ciešāka un laicīgāka Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu iesaistīšana.
Strengthening economic governance should include a closer and more timely involvement of the European Parliament and the national parliaments.
Komisijai būtu jāpiešķir lielāka loma pastiprinātas uzraudzības procedūrā attiecībā uz dalībvalstīm specifisku novērtējumu, uzraudzību, misijām, ieteikumiem un brīdinājumiem.
The Commission should have a stronger role in the enhanced surveillance procedure as regards assessments that are specific to each Member State, monitoring, missions, recommendations and warnings.
Konkrētāk, būtu jāpaplašina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai
In particular, surveillance of the economic policies of the Member States should be broadened beyond budgetary surveillance to
izveidotu detalizētāku un formālāku sistēmu ar mērķi novērst
include a more detailed and formal framework to
pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un palīdzēt tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumu plānus pirms šo noviržu nostiprināšanās.
prevent excessive macroeconomic imbalances and help the Member States affected devise corrective plans before divergences become entrenched.
Uzraudzības paplašināšanai būtu jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.
This broadening of the economic surveillance framework should go in parallel with deepening of fiscal surveillance.
Lai palīdzētu risināt šo nelīdzsvarotību, tiesību aktos jānosaka detalizēta procedūra.
To help address such imbalances, a procedure laid down in detail in legislation is necessary.
makroekonomisko nelīdzsvarotību, kā arī
of macroeconomic imbalances, as well as the
lai novērstu un koriģētu
, prevention and correction of
makroekonomisko nelīdzsvarotību
macroeconomic imbalances
Savienībā, un tas būtu jāpieskaņo ikgadējam daudzpusējās uzraudzības ciklam
within the Union, which should be aligned with the annual multilateral surveillance cycle
, lai laikus atklātu veidojošos makroekonomisko nelīdzsvarotību.
an alert mechanism for early detection of emerging macroeconomic imbalances.
Tas būtu jābalsta uz indikatīvu un pārredzamu rādītāju kopsavilkumu, kurā iekļautu
It should be based on use of an indicative and transparent scoreboard
indikatīvas robežvērtības, un uz
comprising indicative thresholds,
ekonomikas novērtējumu.
combined with economic judgment.
Novērtējumā cita starpā būtu jāņem vērā nominālā un faktiskā konverģence euro zonā un ārpus tās.
This judgement should take into account inter alia nominal and real convergence inside and outside the euro area.
Gatavojot rādītāju kopsavilkumu un dalībvalstu makroekonomikas un makrofinansiālo rādītāju kopumu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Padomi un Eiropas Parlamentu.
The Commission should closely cooperate with the Council and the European Parliament when drawing the scoreboard and the set of macroeconomic and macro-financial indicators for Member States.
Rādītāji un robežvērtības vajadzības gadījumā būtu jānosaka un jākoriģē tā, lai pielāgotos makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgumam, ko cita starpā izraisa draudi makroekonomiskajai stabilitātei vai uzlabota attiecīgās statistikas pieejamība.
The indicators and thresholds should be established and adjusted when necessary in order to adapt to the changing nature of macroeconomic imbalances, inter alia due to evolving threats to macroeconomic stability or enhanced availability of relevant statistics.