natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nosoda pēdējā Čečenijas Republikas prezidenta A. Mashadova nogalināšanu, kurš savā tautā bija ļoti cienīts; aicina visas iesaistītās puses izbeigt vardarbību;
Condemns the killing of Mr Maskhadov, the last president of the Republic of Chechnya with a real popular mandate; calls on all sides to end the violence;
uzskata, ka noteikti ir jāpanāk politisks risinājums, kas ietvertu Čečenijas sabiedrības visas demokrātiskās daļas un visiem iedzīvotājiem, kas dzīvo vai atgriežas Čečenijā, garantētu cita starpā reālas tiesības uz dzīvību, brīvību un drošību un ievērotu Čečenijas iedzīvotāju kultūras un nacionālo identitāti un cieņu; tai pašā laikā šim risinājumam jāievēro Krievijas Federācijas teritoriālā integritāte un jābūt pilnībā savienojamam ar mērķi, izmantojot likumīgus un efektīvus līdzekļus, panākt stabilitāti un drošību visā Ziemeļkaukāzā un visā Krievijas Federācijā;
Considers that it is imperative to arrive at a political solution which involves all the democratic components of Chechen society and guarantees to all people residing in or returning to Chechnya inter alia a real right to life, freedom and security and to the Chechen people respect for their cultural and national identity and dignity; at the same time, this solution should respect the territorial integrity of the Russian Federation and be fully compatible with the pursuit, by legitimate and effective means, of stability and security throughout the North Caucasus and the entire Russian Federation;
ir norūpējusies par ieilgušo neizdošanos rast risinājumu nelikumībām Čečenijā, tai skaitā arī federālajās un vietējās valdības aprindās; aicina abas puses nekavējoties izbeigt šo visatļautību un vardarbību, un rast politisku risinājumu, kā arī cienīt Krievijas teritoriālo integritāti;
Is deeply concerned about the continuing failure to end lawlessness in Chechnya, including within the ranks of federal and local government forces; calls for an immediate end to impunity and violence on both sides and for a political solution and respect for the territorial integrity of Russia;
atgādina savus ieteikumus Padomei attiecībā uz Čečeniju, kuri minēti Parlamenta 2004. gada 26. februāra rezolūcijas 14. punktā, tostarp par vajadzību aktīvāk meklēt politisku risinājumu un par ES gatavību palīdzēt mierīgam un konstruktīvam dialogam; izsaka nožēlu par to, ka Padome nav rīkojusies saskaņā ar šiem ieteikumiem, uzskata, ka tie joprojām ir spēkā, un aicina Padomi rīkoties;
Recalls its recommendations to the Council regarding Chechnya in paragraph 14 of its resolution of 26 February 2004, including on the need to more actively pursue a political solution and on EU readiness to give assistance to a peaceful and constructive dialogue; deplores that the Council has not acted on these recommendations, believes that they remain valid and calls on the Council to take action;
ir dziļi noraizējies par to, ka cilvēktiesību aizstāvji, izmeklējot un runājot par cilvēktiesību pārkāpumiem, arvien vairāk pieredz uzbrukumus savai brīvībai un drošībai bruņotā konflikta kontekstā Čečenijā; mudina Krievijas iestādes apturēt šos pārkāpumus; aicina Padomi šajā sakarā pievērst īpašu uzmanību šo cilvēku aizsardzībai saskaņā ar 2004. gada jūnijā pieņemtajām ES vadlīnijām par cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī izvirzīt šo jautājumu darba kārtības sākumā ES un Krievijas apspriedē par cilvēktiesībām;
Is deeply concerned by the fact that human rights defenders investigating and speaking out about human rights violations are increasingly facing attacks on their freedom and security in the context of the armed conflict in Chechnya; urges the Russian authorities to put an end to this harassment; calls, in this regard, on the Council to pay particular attention to the protection of these people in compliance with the EU Guidelines on Human Rights Defenders adopted in June 2004 and to put the matter at the top of the agenda of the EU-Russia Consultation on Human Rights;
aicina Krieviju aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus, kurus arvien vairāk apdraud uzbrukumi, un ANO ziņotājiem un citiem starptautiskiem cilvēktiesību uzraudzītājiem, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un starptautiskām humanitārajām organizācijām sniegt pieeju Čečenijai, kur vien iespējams nodrošinot visus vajadzīgos drošības nosacījumus darba veikšanai;
Calls on Russia to protect human rights defenders, who are increasingly coming under attack, and to grant access to Chechnya to UN special rapporteurs and other international human rights monitors, independent media and international humanitarian organisations, providing where possible all the necessary security conditions for carrying out their work;
atkārtoti nosoda jebkurus terora aktus; uzskata, ka terorisms dziļi sakņojas Ziemeļkaukāza sociāli ekonomiskajā stāvoklī, kā to pēc Beslanas traģēdijas atzinis prezidents Putins; paziņo, ka kā viena no divām budžeta lēmējiestādēm vēlas apsvērt priekšlikumus par ES līdzdalību atjaunošanas un miera ieviešanas centienos, ja nākotnē šādus centienus varēs sākt kā daļu no pasākumu kopuma mieram Čečenijā, saņemot pieņemamas garantijas, ka atbalsts sasniegs paredzētos adresātus;
Reiterates its condemnation of all terrorist acts; expresses its belief that terrorism has deep roots in the socio-economic situation in the North Caucasus, as recognised by President Putin after the Beslan tragedy; declares itself willing, as one of the two arms of the budgetary authority, to consider proposals for EU involvement in reconstruction and peace-building efforts, if in the future such efforts can be launched as part of a package of measures for peace in Chechnya, with reasonable guarantees that the assistance will reach its intended beneficiaries;
uzsver, ka starptautiskajai sadarbībai terorisma apkarošanā ir jākļūst efektīvākai un, ka atšķirīgi uzskati par terorisma izcelsmi, kā arī par to, kas uzskatāms par teroristu, kaitē šādai sadarbībai; atkārtoti uzsver, ka šī cīņa nevar turpināties uz cilvēktiesību un pilsonisko brīvību rēķina;
Stresses that international co-operation to combat terrorism must become more effective and that diverging views on the root causes of terrorism and on who should be regarded as a terrorist are impediments to that co-operation; stresses once more that this fight cannot be pursued at the expense of human rights and civil liberties;
aicina uz turpmāku sadarbību jūras drošības jomā, it īpaši attiecībā uz visu vienkorpusa tankkuģu aizliegšanu Krievijas ūdeņos Baltijas un Melnajā jūrā; aicina noslēgt līgumu starp "Lukoil" uzņēmumu, kuru kontrolē Krievijas valdība, un Lietuvas valdību par kompensācijas garantijām gadījumā, ja notiks vides katastrofa uz D-6 naftas urbšanas platformas pie Kuršu nērijas, kas ir UNESCO Pasaules kultūras mantojuma daļa;
Calls for further cooperation in the field of maritime safety, notably concerning a ban for all single-hull tankers entering Russian waters in the Baltic and Black Seas; calls for the conclusion of an agreement between the "LUKOIL" company controlled by the Russian Government and the Lithuanian Government on guarantees of compensation in case of environmental catastropheat the D-6 oil drilling facility near the Curonian Spit, which is a UNESCO World Cultural Heritage site;
aicina Krieviju pārtraukt pirmās paaudzes kodolreaktoru izmantošanu un pastiprināt centienus nodrošināt kodolatkritumu drošu iznīcināšanu; uzsver Krievijas vēlmes nozīmīgumu sadarboties Ziemeļu dimensijas Vides partnerattiecību atbalsta fondā;
Calls on Russia to phase out its first generation nuclear reactors and intensify efforts to ensure the safe disposal of nuclear waste; underlines the importance of Russia's willingness to cooperate within the Northern Dimension Environmental Partnership Support Fund;
atkārto savu atbalstu ES tirgus atvēršanai Krievijas elektrības eksportam ar nosacījumu, ka attiecīgās Krievijas drošības normas, it īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijām un kodolatkritumu drošu pārstrādi un iznīcināšanu, tiek paaugstinātas līdz ES līmenim, tādējādi novēršot vides dempinga risku;
Reiterates its support for the opening of the EU market to Russian electricity exports, on condition that relevant Russian safety standards, in particular in relation to nuclear power plants and the safe processing and disposal of nuclear waste, are brought up to EU level, so that the risk of environmental dumping is avoided;
atzinīgi vērtē, ka Krievijas Valsts Dome 2004. gada oktobrī ratificēja Kioto protokolu, un cer, ka pārējie lielie CO2 izdalītāji sekos tās piemēram; aicina veikt kopīgus ES un Krievijas pētījumus par turpmākajām stratēģijām, lai saskaņā ar 2005. gada pavasara Eiropadomes secinājumiem panāktu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu pēc šī protokola termiņa beigšanās 2012. gadā;
Welcomes the ratification of the Kyoto Protocol by the Russian Duma in October 2004 and hopes that the remaining large emitters of CO2 follow its example; calls for joint EU-Russia explorations of future strategies to achieve further greenhouse gas emission reductions for the period after the expiry of the Protocol in 2012, in the spirit of the conclusions of the EU Spring European Council 2005;
aicina Komisiju un Padomi atjaunot centienus izstrādāt savām attiecībām ar Krieviju patiesi kopēju stratēģiju, kas ņemtu vērā ES paplašināšanos 2004. gadā, iekļautu četras kopējo interešu jomas un risinātu problēmas, kas saistītas ar demokrātijas un cilvēktiesību aizsardzības attīstību Krievijā; aicina Padomi to darīt iepriekšējās Eiropas Savienības kopējās stratēģijas par Krieviju garā;
Calls on the Commission and the Council to renew their efforts to draft a truly Common Strategy in their relations towards Russia, which takes account of the EU's enlargement in 2004, includes the four spheres of common interest and addresses concerns over developments in Russia regarding democracy and the protection of human rights; calls on the Council to do so in the spirit of the previous Common Strategy of the European Union on Russia;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Krievijas valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to transmit this resolution to the Council, the Commission and the Governments and Parliaments of the Member States and of Russia.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību - dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, loma (2005/2007(INI))
European Parliament resolution on promotion and protection of fundamental rights: the role of national and European institutions, including the Fundamental Rights Agency ( 2005/2007(INI) )
ņemot vērā Konstitucionālo līgumu, kuru valstu un valdību vadītāji parakstīja 2004. gada 29. oktobrī un kura otrajā daļā ir ietverta Eiropas Savienības Pamattiesību harta,
having regard to the Constitutional Treaty signed by Heads of State and Governments on 29 October 2004, which includes the Charter of Fundamental Rights of the European Union as its second part,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu un Konstitucionālā līguma I-2. un I-9. pantu,
having regard to Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union, and Articles I-2 and I-9 of the Constitutional Treaty,
ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumus,
having regard to the decisions of the Court of Justice of the European Communities and the European Court of Human Rights,
ņemot vērā dalībvalstu pārstāvju Eiropadomē 2003. gada 12. un 13. decembra Briseles sanāksmes lēmumu, kurā ir uzsvērta cilvēktiesību datu vākšanas un analīzes nozīme šīs jomas politikas noteikšanā Savienībā, balstīties uz Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru un paplašināt tā pilnvaras, to pārveidojot par Cilvēktiesību aģentūru,
having regard to the decision of the Representatives of the Member States meeting within the European Council on 12-13 December 2003 in Brussels, stressing the importance of human rights data collection and analysis with a view to defining Union policy in this field, to build upon the existing European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia and to extend its mandate to make it a Human Rights Agency,
ņemot vērā 2005. gada 25.–26. aprīlī pēc Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas iniciatīvas notikušā atklātā semināra "ES pamattiesību politikas veicināšana: no vārdiem pie darbiem vai kā tiesības iedzīvināt praksē?" rezultātu,
having regard to the outcome of the public seminar "Promoting EU fundamental rights policy: from words to deeds or how to make rights a reality ?" held on 25-26 April 2005 at the initiative of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs,
ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā un ES politiku šajā jomā Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0150 .
having regard to its resolution of 28 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU's policy on the matter Texts Adopted, P6_TA(2005)0150 .
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A6-0144/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development and the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0144/2005 ),
ES konstitucionālais ietvars kā jauns pamattiesību balsts
The EU constitutional framework as a new impetus to fundamental rights
uzskata, ka pamattiesību efektīva aizsardzība un veicināšana ir Eiropas demokrātijas pamats un būtisks nosacījums, lai Eiropas Savienība apvienotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu;
Considers that effective protection and promotion of fundamental rights is the basis of democracy in Europe and an essential condition for the consolidation by the European Union of the area of freedom, security and justice;
norāda, ka Pamattiesību hartas iekļaušana Konstitucionālajā līgumā un ES turpmākā pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECPAK) izraisīs ievērojamas izmaiņas, būtiski palielinot ES saistības nodrošināt pamattiesību aktīvu īstenošanu visās politikas jomās;
Points to the fact that the incorporation of the Charter of Fundamental Rights into the Constitutional Treaty and the EU's future accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) bring with them fundamental changes, substantially strengthening the Union's obligations to ensure that fundamental rights are actively promoted across all policy areas;
uzskata, ka Eiropas Savienība arvien vairāk pārveidojas par politisku kopienu ar kopējām vērtībām un turpina paplašināt sākotnējo mērķi, kas bija vērsts tikai uz tirgus izveidi;
Considers that the European Union is establishing itself increasingly as a political community of shared values and is further broadening its initial objective, clearly focused on the market;
uzskata, ka vairāki Savienības mērķi, piemēram, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstība, diskriminācijas apkarošana, pārredzamība un datu aizsardzības nodrošināšana, ir neatdalāmi no pamattiesību nodrošināšanas;
Considers that several Union objectives, such as those of developing the area of freedom, security and justice, combating discrimination, promoting transparency and protecting data protection, are already indissociable from the promotion of fundamental rights;
atzīmē, ka pēc Savienības kompetences jomu paplašināšanas pamattiesības un individuālās brīvības ir pilnībā jāaizsargā un jāievēro un ka jauni terorisma veidi ir vēl vairāk palielinājuši vajadzību nodrošināt kolektīvo drošību; tādēļ uzskata, ka līdzsvars starp individuālajām brīvībām un kolektīvo drošību ir jāsasniedz, izmantojot šo divu mērķu saskaņošanai atbilstīgas politikas;
Notes the need for fundamental rights and individual freedoms to be fully asserted and observed following the broadening of the competences of the Union, and that the new form of terrorism has further increased the need to ensure collective security; is therefore of the opinion that a balance between individual freedoms and collective security has to be achieved through adequate policies in order to make these two objectives compatible;
uzskata, ka ir būtiski iedzīvināt dibināšanas līgumos un jaunajā Konstitūcijā sludinātās vērtības;
Considers it essential to give effect to the values proclaimed in the founding Treaties and in the new Constitution;
atzīmē, ka pārredzamība ir demokrātijas princips, kas būtisks attiecībās starp ES un tās pilsoņiem, starp Kopienas tiesu varu un tās likumdevēju varu, starp ES un tās dalībvalstīm, kā arī starp ES un Eiropas Padomi;
Notes that transparency is a democratic principle which is essential for the relationship between the Union and its citizens, the Community judiciary and its legislature, the EU and its Member States, as well as the EU and the Council of Europe;
atzīmē, ka Eiropas Savienība un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par cilvēktiesībām un ka tādēļ tām ir pienākums ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības savās kompetences jomās saskaņā ar subsidiaritātes principu, ņemot vērā tā iepriekš minēto 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju; mudina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu visu nepieciešamo sadarbību un palīdzību, pat pirms tā uzsāk jebkuras procesuālas darbības, lai dalībvalstis varētu pārvarēt jebkādas problēmas, ar kurām tās var saskarties Kopienas tiesību un Savienības pasākumu īstenošanā; uzskata, ka īpašas pakāpes pārredzamība ir būtiska, transponējot Savienības pasākumus, kuri attiecas uz pamattiesībām;
Notes that the European Union and Member States share competence for human rights, and that therefore they are obliged to respect human rights and fundamental freedoms in their respective spheres of competence in accordance with the principle of subsidiarity, taking into account its abovementioned resolution of 20 April 2004; urges the Commission to take steps to guarantee all the cooperation and assistance required, even before it initiates any legal proceedings, with a view to enabling the Member States to overcome any problems they encounter in implementing Community law and Union measures; regards a special degree of transparency as essential when it comes to transposing Union measures which have a bearing on fundamental rights;
atzinīgi vērtē Konstitucionālā līguma parakstīšanu, jo tas Eiropas Kopienu Tiesai paredz pilnu kompetenci brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, pievienošanos ECPAK, Pamattiesību hartas iekļaušanu Līgumā un koplēmuma procedūras plašāku izmantošanu, līdz ar to palielinot Eiropas Parlamenta lomu;
Welcomes the signature of the Constitutional Treaty, insofar as it provides for the Court of Justice to be fully competent for the area of freedom, security and justice, the accession to the ECHR, the incorporation of the Charter of Fundamental Rights into the Treaty and more extensive use of the co-decision procedure, thereby enhancing the role of the European Parliament;
uzskata, ka pamattiesību īstenošana ir viens no visu Eiropas politiku mērķiem; šajā sakarā ES iestādēm ir aktīvi jāveicina un jāaizsargā pamattiesības, kā arī tās un to piemērošana pāri robežām pilnībā jāņem vērā, sagatavojot un pieņemot tiesību aktus;
Considers that the implementation of fundamental rights is a goal of all European policies; to this end EU institutions should actively promote and therefore protect fundamental rights and fully take them and their relevance across borders into account when drafting and adopting legislation;
atzinīgi vērtē Pamattiesību, pretdiskriminācijas un vienādas attieksmes komisāru grupas izveidi; aicina Komisiju un it īpaši par pamattiesībām atbildīgos komisārus izstrādāt visaptverošu un saskaņotu stratēģiju, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu visās Savienības politikas jomās;
Welcomes the establishment of a Group of Commissioners on "Fundamental Rights, anti-discrimination and equal treatment"; calls on the Commission and especially the Commissioners responsible for fundamental rights to work out a comprehensive and coherent strategy to ensure that fundamental rights are observed in all areas of Union policy;
uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesai ir bijusi izšķiroša loma Kopienas un Savienības tiesiskuma nodrošināšanā, it īpaši dalībvalstu tiesnešu un Eiropas tiesnešu auglīgā dialoga rezultātā saistībā ar uzdevumu sniegt provizoriskas interpretācijas, kuru sniegšanu Līgumi uztic Tiesai; atbalsta Hāgā pieņemtajā programmā Eiropadomes izvirzīto priekšlikumu stiprināt dialogu starp dalībvalstu augstākajām tiesām un uzskata, ka šādi pasākumi ne tikai parāda augstāko tiesu apņēmību apmainīties ar pieredzi, bet tos var uzskatīt arī par sākumu tādai Eiropas sabiedriskajai kārtībai, kuras pamatā ir pamattiesību aizsardzības kopīgais mērķis;
Takes the view that the Court of Justice has performed a decisive role in making the Community and the Union a 'Community' and a Union of law, in particular as a result of the fruitful dialogue between national and European judges in connection with the task of providing preliminary interpretations which the Treaties confer on the Court; supports the proposal put forward by the European Council in the programme adopted at The Hague to strengthen dialogue between the supreme courts of the Member States, and takes the view that such steps not only demonstrate the determination of the highest courts to share their experience, but also constitute the beginnings of a European public policy which finds its rationale in the shared objective of protecting fundamental rights;
norāda, ka dalībvalstīm un Savienības iestādēm likumības nodrošināšanas nolūkos ir īpašas tiesības ierosināt tiesvedību Tiesā un uzskata, ka Parlaments, izmantojot šo līdzekli, var aizsargāt pilsoņu tiesības tajos gadījumos, kad pamattiesības var būt aizskāris Savienības tiesību akts;
Points out that the Member States and the Union institutions enjoy a special right to bring actions before the Court in the interests of the law and takes the view that Parliament can, using that means, defend the rights of citizens in cases where fundamental rights might be affected by a Union act;
atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir izveidotas nacionālās iestādes pamattiesību aizsardzībai un veicināšanai, it īpaši saskaņā ar ANO "Parīzes principiem"; aicina pārējās dalībvalstis šajā sakarā rīkoties un atbilstīgi finansēt valstu komitejas un iestādes, cita starpā neaizmirstot, ka viena no šo iestāžu funkcijām ir pārskatīt valdību cilvēktiesību politikas, lai nepieļautu nepilnības un ieteiktu uzlabojumus, jo efektīvāk ir nepieļaut problēmu rašanos, nevis tikai risināt jau radušās problēmas;
Notes that some Member States have established national institutions for the protection and promotion of fundamental rights, in particular with reference to the United Nations "Paris principles"; calls on the other Member States to take steps to this end and to provide the national committees and institutes with adequate financial resources, bearing in mind, inter alia, that one of the functions of those bodies is to review governments' human rights policies to prevent shortcomings and suggest improvements, since efficiency lies in prevention and not only in solving problems;
atbalsta pastāvīga dialoga par pamattiesībām sākšanu ar dalībvalstu parlamentiem;
Supports the establishment of an ongoing dialogue on fundamental rights with the national parliaments of the Member States;
uzskata, ka datu vākšana ir prioritāte, tāpat kā metodikas izstrāde, lai datus varētu salīdzināt un analizēt; uzskata, ka dalībvalstu iestādēm šajā jomā ir izšķiroša nozīme;
Is of the opinion that collecting data is a priority, as is methodological work to enable the data to be compared and analysed; considers that national institutions are key in this regard;