natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16. uzskata, ka ZPN ir jāiekļauj efektīvs pārraudzības mehānisms, ar kuru nodrošina, ka attīstībai, īpaši zivsaimniecības nozares infrastruktūras uzlabošanai, atvēlētie līdzekļi tiek izmantoti pareizi;
Believes that the FPA must include effective oversight mechanisms to ensure that funds earmarked for development, and in particular for infrastructure improvements in the fisheries sector, are used properly;
18. atzinīgi novērtē ievērojamās investīcijas, ko ES un atsevišķas dalībvalstis ir ieguldījušas Mauritānijā, tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai uzlabotu savu finansiālo ieguldījumu koordināciju un tādējādi izveidotu patiesu sadarbību attiecībā uz Mauritānijas attīstību, izvairoties no koordinācijas trūkuma radītas pārklāšanās;
Recognises the significant investments that both the EU and certain Member States have made and pursued in Mauritania, but calls for greater efforts on the part of both the Commission and the Member States to achieve better coordination of their financial contributions, so as to arrive at real cooperation in the context of Mauritania’s development and avoid uncoordinated duplication;
20. uzskata, ka šie uzlabojumi kopā ar nolietoto kuģu norakstīšanu un galvenās ostas Nuadibu modernizāciju ļautu ES flotei darboties efektīvāk, veicinātu investīcijas un palielinātu ZPN ietekmi uz Mauritānijas tautsaimniecību;
Takes the view that these improvements, combined with the removal of wrecks and the modernisation of the major port of Nouadhibou, would enable the EU fleet to operate more effectively, facilitate investment flows and boost the FPA’s impact on the local economy;
22. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam pašreizējā protokola ex-post novērtējumu, turklāt šim dokumentam ir jābūt neklasificētam, lai deputāti, balstoties uz informāciju, varētu novērtēt, vai šajā nolīgumā nospraustie mērķi ir izpildīti un attiecīgi — vai viņi piekrīt protokola atjaunošanai;
Calls on the Commission to provide Parliament with the ex-post evaluation of the current protocol as an unclassified document, so that its Members can make an informed judgement as to whether the objectives set for this agreement have been achieved and, accordingly, whether they should consent to renewing the protocol;
5.4.2011 KOPĪGS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts saskaņā ar Reglamenta 110. panta 4. punktu
5.4.2011 JOINT MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 110(4) of the Rules of Procedure
PE459.761v01-00 } PE459.762v01-00 } PE459.765v01-00 } PE459.766v01-00 } PE459.768v01-00 } PE459.769v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ceturto konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm
PE459.761v01-00 } PE459.762v01-00 } PE459.765v01-00 } PE459.766v01-00 } PE459.768v01-00 } PE459.769v01-00 } RC1 European Parliament resolution on the Fourth United Nations Conference on the Least Developed Countries
– tā kā 1971. gadā ANO atzina vismazāk attīstītās valstis par „nabadzīgāko un vājāko” starptautiskās sabiedrības daļu,
– whereas in 1971 the UN recogni s ed the Least Developed Countries (LDCs) as the ‘ poorest and weakest segment ’ of the international community,
– ņemot vērā ANO Attīstības politikas komitejas kritērijus vismazāk attīstīto valstu noteikšanai,
– having regard to the criteria established by the UN Committee for Development Policy (CDP) to identify LDCs,
– ņemot vērā 1990. gada septembrī pieņemto Parīzes deklarāciju par vismazāk attīstītajām valstīm,
– having regard to the Paris Declaration for the Least Developed Countries adopted in September 1990,
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par 2001.–2010. gada rīcības programmas vismazāk attīstīto valstu atbalstam īstenošanu (A/65/80),
– having regard to the UN Secretary-General’s report on ‘Implementation of the Programme of Action for the LDCs for the decade 2001-2010’ (A/65/80),
– ņemot vērā 2010. gada septembrī notikušās ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) rezultātus,
– having regard to the results of the UN High-Level Meeting on the Millennium Development Goals (MDGs) held in September 2010,
– ņemot vērā Briseles rīcības programmu attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, kuru pieņēma Briselē ANO Trešajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm 2001. gada maijā,
– having regard to the Brussels Programme of Action (BPoA) for the LDCs a dopted at the Third UN Conference on the LDC s (LDC-III) held in Brussels in May 2001,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada lēmumu sasaukt Ceturto konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm,
– having regard to the decision taken in 2008 by the UN General Assembly to convene the Fourth UN Conference on the LDCs (LDC-IV),
– ņemot vērā to, ka Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm tiks izvērtēti Briseles konferencē pieņemtās rīcības programmas rezultāti, jo tuvojas tās nobeigums, un tiks ierosināti jauni pasākumi (2011–2020), kuru mērķis ir rosināt apmaiņu ar labāko praksi un gūto pieredzi, kā arī apzināt politikas lēmumus, uzdevumus, ar kuriem vismazāk attīstītās valstis saskarsies nākamajos desmit gados, un nepieciešamo rīcību,
– whereas LDC-IV will assess the results of the BPoA as it comes to an end and propose new actions (2011-2020) designed to encourage the sharing of best practices and lessons learnt and identify policy decisions and challenges that the LDCs will face in the next decade and the action required,
– ņemot vērā 1986. gada ANO Deklarāciju par tiesībām uz attīstību,
– having regard to the 1986 UN Declaration on the Right to Development,
– ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzības rādītājus,
– having regard to the MDG of reducing poverty by half by 2015,
A. tā kā pašlaik 48 valstis tiek klasificētas kā vismazāk attīstītās valstis, no kurām 33 ir Āfrikā, 14 Āzijā un viena Latīņamerikā; tā kā 16 valstīm ir tikai sauszemes robežas un 12 valstis ir nelielas salas;
A. whereas 48 countries are currently classified as LDCs, 33 in Africa, 14 in Asia and one in Latin America; whereas 16 of these countries are landlocked and 12 are small islands,
B. tā kā 75 % no vismazāk attīstīto valstu 800 miljoniem iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 dolāriem dienā, tā kā vismazāk attīstīto valstu skaits kopš 1971. gada, kad ANO izveidoja šādu kategoriju, ir pieaudzis no 25 līdz 48 valstīm 2011. gadā, un tā kā tikai trim valstīm līdz šim ir izdevies izkļūt no šīs kategorijas — Botsvānai 1994. gadā, Kaboverdei 2007. gadā un Maldīvijai 2011. gada janvārī;
B. whereas 75% of the 800 milion habitants of the LDCs live on less than USD 2 per day, whereas since the establishment of this category by the UN in 1971 the number of LDCs has risen from 25 to 48, and whereas only Botswana in 1994, Cape Verde in 2007 and the Maldives in January 2011 have graduated from LDC status,
C. tā kā laikā no 2000. līdz 2010. gadam tautas attīstības indeksa vidējais vērtējums vismazāk attīstītajām valstīm palielinājās tikai no 0,34 līdz 0,39; tā kā vismazāk attīstītajām valstīm vidēji izdosies sasniegt tikai divus no septiņiem TAM;
C. whereas the average Human Development Index rating for the LDCs rose only from 0.34 to 0.39 between 2000 and 2010; whereas on average the LDCs are on track to achieve only two out of seven MDGs,
D. tā kā kopš Trešās konferences par vismazāk attīstītajām valstīm un Briseles rīcības programmas pieņemšanas veikti vairāki pozitīvi pasākumi, piemēram, ierosināta „Viss, izņemot ieročus” iniciatīva un sniegta oficiālā attīstības palīdzība, kas laikā no 2000. līdz 2008. gadam divkāršojusies, kā arī pieaugušas tiešās ārvalstu investīcijas, palielinoties no USD 6 miljardiem līdz USD 33 miljardiem, tādējādi ļaujot 19 valstīs sasniegt 3 % lielu izaugsmi;
D. whereas since LDC-III and the adoption of the BPoA some positive steps have been taken, for example the ‘Everything But Arms’ (EBA) initiative and the increases in Official Development Assistance (ODA), which doubled between 2000 and 2008, and direct foreign investment, which rose from USD 6 to USD 33 billions, enabling 19 countries to achieve a growth rate of 3%,
E. tā kā Ceturtās konferences par vismazāk attīstītajām valstīm ieteikumus varēs īstenot tikai tad, ja tiks pienācīgi risināti svarīgi jautājumi, kas skar vismazāk attīstītās valstis, piemēram, politikas saskaņošana tirdzniecības un attīstības jomā, lauksaimniecība, zivsaimniecība, ieguldījumi un klimata pārmaiņas, un tiks apspriesti svarīgi jautājumi, piemēram, pārvalde un cīņa pret korupciju, jo sevišķi „pārvaldības līguma” (it īpaši sociālā minimuma sliekšņa ieviešana) koncepcija starp partnervalstīm un devējām valstīm, kā arī cilvēkresursu veiktspējas palielināšana;
E. whereas the LDC-IV recommendation can only be achieved if crucial issues affecting LDCs, such as policy coherence between trade and development, agriculture, fisheries, investment and climate change, are properly addressed and important topics, such as governance and the fight against corruption, in particular the concept of the 'governance contract’ (incorporating in particular a social threshold) between partner and donor countries, and human capacity-building, are put on the agenda,
F. tā kā Ceturtajā konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm tiks atkārtoti apstiprināta kopēja apņemšanās īstenot partnerību, lai risinātu vismazāk attīstīto valstu vajadzības; tā kā sagatavošanās darbos Ceturtajai konferencei par vismazāk attīstītajām valstīm ietilpst valstu apspriedes, reģionālās sanāksmes un konferences, kurās piedalās dažādas ieinteresētās personas, piemēram, parlamentārieši, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvji;
F. whereas LDC-IV will reaffirm the global commitment to the partnership to address the needs of the LDCs; whereas the ongoing preparations for LDC-IV include national consultations, regional meetings and conferences involving a broad spectrum of stakeholders, such as parliamentarians, civil society and the private sector,
G. tā kā ilgtspējīgas attīstības atbalsts nozīmē atbalstu veselības aprūpei, izglītībai un apmācībai, kā arī demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kas ir ES attīstības politikas būtiskas sastāvdaļas;
G. whereas support for sustainable development implies support for health, education and training, the promotion of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms, which are essential components of the EU's development policy,
H. tā kā līdzās jau pastāvošajām strukturālajām problēmām stāvokli vismazāk attīstītajās valstīs pasliktināja arī nesenās pasaules mēroga finanšu, pārtikas, klimata pārmaiņu un enerģijas krīzes;
H. whereas, in addition to the existing structural challenges, the situation in the LDCs has been exacerbated by the recent global financial, food, climate change and energy crises,
I. tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir apdraudēta, lai gan lauksaimniecība ir daudzu vismazāk attīstīto valstu ekonomikas pamats un nodrošina līdz pat 90 % darba vietu;
I. whereas, although agriculture forms the basis of many LDC economies and provides up to 90% of jobs, food security is threatened,
J. tā kā nav iespējama nozīmīga attīstība, ja valstis neuzņemas būtisku lomu, kas pamatojas uz uzlabotu spēju iesaistīties ekonomikas attīstībā, labklājības radīšanā, privātā un publiskā sektora partnerībā un ārvalstu ieguldījumu pienācīgā plānošanā;
J. whereas there can be no significant development without a significant role for States on the basis of an improved capacity to engage in economic development, wealth creation, private-public partnerships and properly planned foreign investment,
K. tā kā ikvienai vismazāk attīstītajai valstij ir jānosaka prioritātes un risinājumi atbilstoši šīs valsts situācijai, turklāt pamatojoties uz iedzīvotāju demokrātisku līdzdalību lēmumu pieņemšanā;
K. whereas each LDC needs to identify priorities and solutions appropriate to its national context, based on the democratic participation of the people in decision-making,
2. uzskata, ka konferencē būtu jāpievērš uzmanība attīstības politikas saskaņotībai, kas ir būtisks faktors politikas maiņai valsts un starptautiskā līmenī; tādēļ aicina politikas veidošanā visās jomās, piemēram, tirdzniecībā, zivsaimniecībā, vides aizsardzībā, lauksaimniecībā, klimata pārmaiņu, enerģētikas, ieguldījumu un finanšu jomā atbalstīt vismazāk attīstīto valstu attīstības vajadzības, lai cīnītos pret nabadzību un nodrošinātu pienācīgus ienākumus un iztiku;
Believes that LDC-IV should focus on Policy Coherence for Development as an important factor for policy shift, at national and international level; calls, therefore, for policy-making in all areas – such as trade, fisheries, the environment, agriculture, climate change, energy, investment and finance – to support the development needs of LDCs in order to fight poverty and guarantee decent incomes and livelihoods;
6. atgādina, ka miers un drošība ir svarīgi attīstības politikas efektivitātei, un ka ES pieeja būtu jākoordinē ciešāk, lai risinātu stabilitātes jautājumus vismazāk attīstītajās valstis un atbalstītu centienus iegūt spējas miermīlīgu, demokrātisku un integrējošu valstu veidošanai;
Recalls that peace and security are vital to the effectiveness of development policies and that the EU should coordinate its approach more closely in order to address stability issues in the LDCs and support efforts to acquire the capacities to build peaceful, democratic and inclusive states;
8. aicina ieviest godīgus un vienlīdzīgus tirdzniecības noteikumus un īstenot integrētu politiku plašā ekonomikas, sociālo un vides jautājumu lokā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību;
Calls for the establishment of fair and equitable trade rules and the implementation of integrated policies across a wide range of economic, social and environmental issues in order to foster sustainable development;
15. uzskata, ka nesen pieņemtais ASV likums par „konfliktu izrakteņiem” ir nozīmīgs solis cīņā pret izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību Āfrikā, kas veicina pilsoņkaru un konfliktus; uzskata, ka ANO vajadzētu ierosināt līdzīgu priekšlikumu, lai nodrošinātu ievesto izrakteņu izsekojamību pasaules tirgū;
Considers that the adoption of the new US ‘Conflict Minerals’ Law is a huge step forward in combating the illegal mining of and trading in minerals in Africa, which fuels civil war and conflicts; takes the view that the UN should put forward a similar proposal to ensure the traceability of imported minerals on the world market;
18. uzsver reģionālās sadarbības un integrācijas nozīmi un aicina stiprināt reģionālās struktūras, kas galvenokārt mazākām valstīm ļauj iegūt līdzekļus, zināšanas un pieredzi;
Stresses the importance of regional cooperation and integration, and calls for the strengthening of regional frameworks which primarily enable smaller countries to obtain resources, know-how and expertise;
20. uzsver, cik svarīgi vismazāk attīstītajām valstīm ir attīstīt trīspusējo sadarbību, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm, lai virzītos uz visaptverošu sadarbību un varētu gūt abpusēju labumu un īstenot kopīgu attīstību;
Stresses the importance for the LDCs of the development of trilateral cooperation, in particular with emerging countries, with a view to pushing forward in the direction of comprehensive cooperation to achieve mutual benefits and common development ;
6.4.2011 KOPĪGS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts saskaņā ar Reglamenta 110. panta 4. punktu
6.4.2011 JOINT MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 110(4) of the Rules of Procedure
par secinājumiem, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolavārijas Japānā
on the lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
PE459.772v01-00 } PE459.773v01-00 } PE459.778v01-00 } PE459.779v01-00 } PE459.780v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par secinājumiem, kas jāizdara attiecībā uz kodoldrošību Eiropā pēc kodolavārijas Japānā
PE459.772v01-00 } PE459.773v01-00 } PE459.778v01-00 } PE459.779v01-00 } PE459.780v01-00 } RC1 European Parliament resolution on the lessons to be drawn for nuclear safety in Europe following the nuclear accident in Japan
– ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 194. pantu,
– having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community and to the Treaty on the Functioning of the European Union, in particular Article 194 thereof,
– ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par stāvokli Japānā, konkrēti par trauksmes stāvokli kodolelektrostacijās Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0118 .
– having regard to its resolution of 24 March 2011 on the situation in Japan, particularly the state of alert at the nuclear power stations Texts adopted, P7_TA(2011)0118 .
, un 1999. gada 7. oktobra rezolūciju par kodolavāriju Japānā (Tokaimurā) Tajā dienā pieņemtie teksti.
and to its resolution of 7 October 1999 on the nuclear accident in Japan (Tokaimura) Texts adopted for that date.
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par desmito un piecpadsmito gadadienu kopš Černobiļā notikušās kodolkatastrofas,
– having regard to its earlier resolutions on the 10th and 15th anniversaries of the nuclear disaster at the Chernobyl site,
A. tā kā lielā kodolavārija Fukušimas 1. atomelektrostacijā pēc 2011. gada 11. marta postošās zemestrīces un tai sekojošā cunami, kuru rezultātā tūkstošiem cilvēku ir gājuši bojā vai pazuduši bez vēsts, papildus materiāliem zaudējumiem ir izraisījis tādas tālejošas sekas attiecībā uz veselību, vidi un pārtikas piesārņojumu, kuru pilns apmērs vēl nav zināms;
A. whereas the major nuclear accident in the Fukushima Daiichi power plant, which occurred following the devastating earthquake and ensuing tsunami of 11 March 2011 that resulted in the death or disappearance of thousands of people, has, in addition to the material damage it caused, far-reaching implications for health, the environment and foodstuffs contamination, the full extent of which has yet to be determined,
B. tā kā šī kodolavārija un agrākas līdzīgas avārijas Japānā un citur pasaulē ir vērsušas uzmanību uz to, ka kodoldrošības pieeju ES un pasaules līmenī vairāk nekā jebkad agrāk ir nepieciešams pārskatīt;
B. whereas this nuclear accident, and previous such accidents in Japan and around the world, have highlighted the fact that more than ever there is a need to review the approach taken to nuclear safety at EU and world level,
C. tā kā Fukušimas 1. atomelektrostacijas avārijā vairāku iemeslu dēļ, jo īpaši energoapgādes pārrāvuma dēļ, zuda dzesēšanas jauda un daži kodoldegvielas elementi pārkarsa, un reaktora degvielas zonā sākās kušana;
C. whereas the multiple causes, in particular the loss of the power supply, of the Fukushima Daiichi accident resulted in a lack of cooling capacity and led to the overheating of some of the nuclear fuel elements and to a meltdown of parts of the reactor core,
D. tā kā 2011. gada 26. aprīlī būs divdesmit piektā gadadiena kopš Černobiļā notikušās kodolkatastrofas, kuras sekas joprojām ir jūtamas;
D. whereas 26 April 2011 will mark the 25th anniversary of the nuclear disaster at the Chernobyl site, the consequences of which are still being felt today,
E. tā kā Euratom līgums vairāk nekā 50 gadus ir bijis spēkā un nav būtiski pārskatīts;
E. whereas the Euratom Treaty has been in force for more than 50 years without substantial revision,
F. tā kā Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) 2008. gada beigās brīdināja, ka Japānas atomelektrostaciju drošības noteikumi vairs neatbilst mūsdienīgiem standartiem un ka zemestrīce ar stiprumu vairāk nekā 7,0 balles pēc Rihtera skalas varētu būt nopietna problēma;
F. whereas in late 2008 the International Atomic Energy Agency (IAEA) warned that the safety rules for nuclear power plants in Japan had become obsolete and that an earthquake measuring more than 7.0 on the Richter scale could pose a serious problem,
G. tā kā kodolavārijas sekas rada ietekmi arī aiz negadījuma valsts robežām un tādēļ jānotiek ciešai sadarbībai, koordinācijai un informācijas apmaiņai Eiropas Savienībā un ar trešām kaimiņvalstīm, lai uzlabotu kodoldrošību un nodrošinātu pārredzamību un koordināciju kodolavārijas gadījumā;
G. whereas the consequences of a nuclear accident go beyond national borders, and therefore close cooperation, coordination and exchanges of information within the European Union and with neighbouring third countries need to be pursued in order to strengthen nuclear safety and to ensure transparency and coordination in the event case of a nuclear accident,
H. tā kā Kodoldrošības direktīvā ir noteikts, ka ES rīcība šajā jomā ir ierobežota; tā kā, ņemot vērā šos notikumus, Eiropā un citur pasaulē būtu jānosaka iespējami augsti kodoldrošības standarti;
H. whereas the Nuclear Safety Directive provides only a limited framework for EU action in this field; whereas, in the light of these developments, European and international nuclear safety standards should be the highest possible,
I. tā kā jaunu kodolprojektu izstrāde Baltkrievijā un Krievijā (Kaļiņingradas apgabalā) rada nopietnas bažas par kodoldrošības standartiem un starptautiskajās konvencijās (piem., Espo un Orhūsas konvencijā) paredzēto attiecīgo pienākumu ievērošanu; tā kā šīs bažas skar ne tikai dalībvalstis, kuras tieši robežojas ar Baltkrieviju un Kaļiņingradas apgabalu, bet arī Eiropu kopumā, kas nozīmē, ka ES, tostarp attiecīgajiem Eiropas Komisijas pārstāvjiem, ir kopīgi jārīkojas solidārā garā;
I. whereas the development of new nuclear projects in Belarus and Russia (Kaliningrad Region) raises major concerns regarding nuclear safety standards and compliance with the relevant obligations under international conventions (such the Espoo and Aarhus Conventions); whereas these concerns are relevant not only to the Member States which border directly on Belarus and the Kaliningrad region, but to Europe as a whole, making it imperative that the EU, including relevant actors in the Commission, should act together in a spirit of solidarity,
J. tā kā 2010. gada 6. jūlija rezolūcijā par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā ir minēts, ka, „ņemot vērā paredzēto kodolenerģijas lietošanas izvēršanu Baltijas jūras reģionā, ES valstīm jāievēro visstingrākie drošības un vides standarti un Eiropas Komisijai ir jāvēro un jāuzrauga, vai tāda pati pieeja tiek īstenota un starptautiskās konvencijas tiek ievērotas kaimiņvalstīs, jo īpaši valstīs, kurās plānots netālu no ES ārējām robežām būvēt kodolspēkstacijas” P7_TA(2010)0254 .
J. whereas its resolution of 6 July 2010 on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy states that ‘in view of the intended expansion of nuclear energy in the Baltic Sea region, EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the European Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in the neighbouring countries, especially in those which are planning to build nuclear power plants near external EU borders’ P7_TA(2010)0254 .
K. tā kā ir acīmredzama nepieciešamība pēc atklāta sabiedrības dialoga par kodolenerģiju visās dalībvalstīs, lai uzlabotu sabiedrības informētību par kodolenerģijas izmantošanas sekām, pirms tiek pieņemti jebkādi politiski lēmumi;
K. whereas there is a clear need for an open public dialogue on nuclear energy in every Member State in order to raise public awareness of the effects of nuclear power before any political decisions are taken,
L. tā kā darba organizācija Eiropas kodolrūpniecībā bieži vien izpaužas kā sadarbība ar apakšuzņēmējiem un tā kā ir jānodrošina pienācīga apmācība, jo īpaši par to, kāds ir strādniekiem bīstams radiācijas līmenis, un galīgā kontrole pār procesu kritiskāko posmu drošumu;
L. whereas the organisation of labour in the nuclear industry in Europe today often takes the form of subcontracting, and whereas adequate training, in particular as regards dangerous exposure levels for workers and ultimate control over reliability at the most critical stages of processes, must be provided,