natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Eiropas Savienībai darīt visu iespējamo, lai aktīvi atbalstītu leģitīmu un pārredzamu vēlēšanu procesu un februārī paredzētās vēlēšanu otrās kārtas pareizu norisi, lai nepieļautu, ka Haiti nonāk vēl dziļākā krīzē; uzskata, ka tikai leģitīmi ievēlēts prezidents un leģitīmi parlamenta deputāti varēs pieņemt nepieciešamos lēmumus un ka atjaunošanai ir nepieciešama stabilitāte un politiska griba;
Calls on the EU to do its utmost to support fair and transparent elections and the proper conduct of the second round, postponed to February, so as to prevent Haiti from lapsing into a worse crisis; believes that only a legitimately elected president and parliament can take the necessary decisions, and that reconstruction calls for stability and political determination;
mudina starptautisko sabiedrību un Eiropas Savienību cieši sadarboties ar Haiti nākamajām varas iestādēm un tām visa rekonstrukcijas procesa gaitā palīdzēt veidot iestādes un atjaunot valsts spējas rīkoties, lai tādējādi nodrošinātu jaunu līdzsvaru visos līmeņos un izveidotu pilnīgi darbojošos demokrātiju;
Urges the international community and the EU to cooperate closely with the future Haitian authorities and to assist them – throughout the reconstruction process – with the organisation of their institutions and of the state's powers, with a view to establishing a new equilibrium at all levels and a fully functioning democracy;
uzsver lielo to kapitālu kustības nozīmi, ko Haiti diaspora nosūta un ko bez starpniekiem saņem Haiti iedzīvotāji, kas to var izmantot neatliekamo vajadzību apmierināšanai; prasa dalībvalstīm un Haiti valdībai veicināt šo naudas sūtījumu piegādi un censties samazināt šo plūsmu radītās izmaksas;
Stresses the pivotal importance of remittances from the Haitian diaspora in directing capital flows straight into the hands of the Haitian people, who can rapidly put such monies to use to meet pressing needs; asks the Member States and the Haitian Government to facilitate the delivery of remittances and to work towards reducing their cost;
uzstājīgi prasa Savienībai un tās dalībvalstīm Haiti atjaunošanu un pārbūvi padarīt par vienu no galvenajām prioritātēm; uzsver, ka ir pienācis laiks palīdzēt Haiti kļūt par ekonomiski un politiski spēcīgu un autonomu valsti; un starptautiskajai sabiedrībai prasa izmantot iespēju, lai vienreiz par visām reizēm likvidētu Haiti nabadzības dziļos cēloņus;
Urges the EU and its Member States to keep the recovery and rehabilitation of Haiti high on their agenda, stresses that now is the time to help Haiti become an economically and politically strong and self-sustaining country, and calls on the international community to use this as an opportunity to tackle the root causes of underlying poverty in Haiti once and for all;
prasa Komisijai, paturot prātā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību un sadarbojoties ar valdību, pašvaldību iestādēm un pilsonisko sabiedrību, īstenot ievērojamus centienus, lai ārkārtas situācijas novēršanas un ilgtermiņa attīstības posmā paredzētu katastrofu plānošanas un katastrofu riska mazināšanas dimensiju;
Calls on the Commission, in the spirit of the European Consensus on Humanitarian Aid, to ensure that a significant effort is made – in conjunction with the government, local authorities and civil society – to incorporate disaster preparation and risk minimisation into the emergency and longer-term development phases;
cieši prasa Komisijai pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumus, ar kuriem paredzētu izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus, par pamatu izmantojot Eiropas civilās aizsardzības mehānismu;
Urges the Commission to put forward proposals as soon as possible for establishing an EU Civil Protection Force based on the EU Civil Protection Mechanism;
atzīmē, ka humānā palīdzība Haiti tiek sniegta jau vairākus gadu desmitus un ka šī krīze uzskatāmi parāda, cik svarīga ir saikne starp ārkārtas palīdzību, atjaunošanu un attīstību; īpaši uzsver faktu, ka ANO arī turpmāk ir jābūt visu civilo un militāro operāciju galvenajai koordinatorei gan attiecībā uz drošības situācijas normalizāciju un humanitāro palīdzību, gan attiecībā uz rekonstrukciju un attīstību;
Notes that Haiti has been the recipient of humanitarian aid for decades, and that the link between emergency aid, reconstruction and development has only become more important in this crisis; emphasises that it is crucial for the UN to be – and remain – in charge of coordinating all civilian and military operations relating to the restoration of security and to humanitarian aid, reconstruction and development;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm, Haiti prezidentam un valdībai, ANO ģenerālsekretāra vietniekam humanitārās palīdzības jautājumos un neatliekamās palīdzības koordinatoram, kā arī Pasaules Bankai un SVF.
Instructs its President to forward this resolution to the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Commission, the Member States, the President and Government of Haiti, the UN Under-Secretary-General for Humanitarian Affairs and Emergency Relief, the World Bank and the IMF.
ņemot vērā starptautiskos instrumentus, kas garantē cilvēktiesības un pamatbrīvības un aizliedz diskrimināciju, proti, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),
having regard to international instruments guaranteeing human rights and fundamental freedoms and prohibiting discrimination, notably the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kas Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm uzliek par pienākumu aizstāvēt cilvēktiesības un pamatbrīvības un nodrošināt Eiropas līmeņa līdzekļus diskriminācijas un cilvēktiesību pārkāpumu apkarošanai,
having regard to Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union and Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which commit the EU and its Member States to upholding human rights and fundamental freedoms and provide European means to fight discrimination and human rights violations,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11. pantu, kurā ir garantēta vārda brīvība, un tās 21. pantu, kas aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, especially Article 11 thereof, which guarantees the right to freedom of expression, and Article 21 thereof, which prohibits discrimination based on sexual orientation,
ņemot vērā Lietuvas Republikas Tieslietu ministrijas atzinuma projektu (Nr. 11-30-01),
having regard to the draft opinion of the Ministry of Justice of the Republic of Lithuania (No 11-30-01),
ņemot vērā ar seksuālo orientāciju un homofobiju saistītas diskriminācijas izskaušanai paredzētos Eiropas pasākumus,
having regard to European Union activities to fight discrimination based on sexual orientation and homophobia,
ņemot vērā Pamattiesību aģentūras 2010. gada ziņojumu “Homofobija, transfobija un diskriminācija seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ”,
having regard to the November 2010 Fundamental Rights Agency report ‘Homophobia, transphobia and discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity’,
tā kā 2010. gada 16. decembrī Seima balsojumu par tiesību akta projektu, ar kuru grozītu administratīvo pārkāpumu kodeksu, par “homoseksuālu attiecību publisku veicināšanu” paredzot sodanaudu, kuras apmērs būtu no LTL 2000 līdz 10 000 (no EUR 580 līdz EUR 2900), atlika, tāpēc ka grozījumus vēl nebija izskatījušas attiecīgās parlamenta komitejas un tos joprojām skata Lietuvas valsts iestādes;
whereas on 16 December 2010, the Seimas postponed a vote on draft legislation that would amend the Code of Administrative Offences to punish the ‘public promotion of homosexual relations’ with a fine of between LTL 2 000 and 10 000 (EUR 580 – 2 900), because the amendments had not yet been examined by the relevant parliamentary committees and are still under review by the Lithuanian national authorities,
tā kā 2010. gada 8. decembrī Seima Izglītības, zinātnes un kultūras komiteja arī svītroja seksuālo orientāciju no izglītības likuma iespēju vienlīdzības normās iekļautā aizsardzības pamatojumu saraksta (5. panta 1. punkts);
whereas on 8 December 2010 the Committee on Education, Science and Culture of the Seimas also deleted sexual orientation from the list of grounds deserving protection in the equal opportunities provisions of the Law on Education (Article 5(1)),
tā kā administratīvo pārkāpumu kodeksa grozījumu projekts ir pretrunā ar Lietuvas Republikas konstitūcijas 25. pantu, kurā paredzēts, ka ' cilvēkam nedrīkst likt šķēršļus informācijas un ideju meklēšanā, saņemšanā un tālāknodošanā' un 29. pantu, kurā norādīts, ka “likuma, tiesas un citu valsts iestāžu un amatpersonu priekšā visi cilvēki ir vienlīdzīgi.
whereas the draft amendments to the Code of Administrative Offences are contrary to Article 25 of the Constitution of the Republic of Lithuania, which stipulates that ‘the human being must not be hindered from seeking, receiving and imparting information and ideas’, and Article 29, which states ‘all persons shall be equal before the law, the court, and other State institutions and officials.
tā kā Lietuvas Republikas Tieslietu ministrs ir paudis viedokli, ka administratīvo pārkāpumu kodeksa grozījumu projekts ir pretrunā ar saistībām, kas izriet no tās konstitūcijas, Eiropas Pamattiesību hartas, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām;
whereas the Minister of Justice of the Republic of Lithuania has expressed the opinion that the draft amendments to the Code of Administrative Offences contravene Lithuania's obligations under its Constitution, the European Charter of Fundamental Rights, the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the International Covenant on Civil and Political Rights,
tā kā Pamattiesību aģentūra aktuālākajā ziņojumā (2010. gada novembris) “Par homofobiju, transfobiju un diskrimināciju saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti” secina, ka “šie grozījumi varētu padarīt par noziegumu gandrīz jebkādu publisku homoseksualitātes paušanu, attēlošanu vai informēšanu par to”;
whereas the latest report from the Fundamental Rights Agency on ‘Homophobia, transphobia and discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity’ of November 2010 concludes that ‘The amendments could potentially criminalise almost any public expression or portrayal of, or information about, homosexuality’,
tā kā Seims 2009. gada jūnijā ar lielu vairākumu nobalsoja par Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi, liedzot nepilngadīgajām personām piekļuvi informācijai par homoseksualitāti;
whereas in June 2009 the Seimas overwhelmingly voted to amend the ‘Law on the Protection of Minors against the Detrimental Effects of Public Information’, banning minors from accessing information about homosexuality,
tā kā joprojām nav skaidra frāzes “seksuālās orientācijas paušana vai veicināšana” nozīme reklāmas likumā;
whereas the meaning of ‘manifestation or promotion of sexual orientation’ in the Law on Advertising remains unclear,
tā kā šai rezolūcijai ierosmi deva vairāki bažas raisoši notikumi, piemēram, tika pieņemts Likums par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi, pašvaldības mēģināja aizliegt līdztiesības aizstāvju un geju kopienas gājienus un vadoši politiķi un deputāti lietoja aizvainojošus, draudošus vai naidīgus izteikumus;
whereas this resolution was triggered by a series of worrying events such as the adoption of the Law on the Protection of Minors against the Detrimental Effects of Public Information, the attempted prohibition by local authorities on holding equality and gay pride marches, and the use by leading politicians and parliamentarians of inflammatory or threatening language and hate speech,
tā kā 1990. gadā Pasaules Veselības organizācija izslēdza homoseksualitāti no psihisko slimību klasifikatora, tā kā nav ticamu pētījumu, kas liecinātu, ka bērnu un jauniešu izglītošana par seksualitāti var ietekmēt viņu seksuālo orientāciju, un tā kā izglītošana par seksuālo daudzveidību veicina iecietību un atšķirību pieņemšanu,
whereas homosexuality was declassified as a mental illness by the World Health Organization in 1990, whereas no credible research indicates that educating children and young people about sexuality may affect their sexual orientation and whereas education about sexual diversity encourages tolerance and acceptance of differences,
atbalsta vērtības un principus, kas ir Savienības pamatā, jo īpaši cilvēktiesību, tostarp visu minoritāšu tiesību, ievērošanu;
Upholds the values and principles upon which the Union is founded, in particular respect for human rights, including the rights of all minorities;
vēlreiz apstiprina, ka ES iestādēm un dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, aizsargāšanu un veicināšanu Eiropas Savienībā atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, Eiropas Pamattiesību hartai un Līguma par Eiropas Savienību 6. pantam, nešķirojot pēc seksuālās orientācijas;
Reaffirms that the EU Institutions and Member States have a duty to ensure that human rights are respected, protected and promoted in the European Union, as provided for by the European Convention on Human Rights, the European Charter of Fundamental Rights and Article 6 of the Treaty on European Union, without distinction on grounds of sexual orientation;
aicina Seimu noraidīt administratīvo pārkāpumu kodeksa grozījumu projektu, seksuālo orientāciju iekļaut izglītības likumā norādītajā aizsardzības pamatojumu sarakstā, pavērt nepilngadīgajām personām brīvu piekļuvi informācijai par seksuālo orientāciju un paskaidrot reklāmas likumā norādītā aizlieguma nozīmi;
Calls on the Seimas to reject the draft amendments to the Code of Administrative Offences, include sexual orientation in the list of protected grounds in the Law on Education, enable minors to freely access information on sexual orientation, and clarify the meaning of the ban in the Law on Advertising;
norāda, ka par ierosinātajiem grozījumiem vēl nav noticis Lietuvas parlamenta sesijas balsojums un ka Lietuvas valsts iestādes tos joprojām pārskata;
Points out that the proposed amendments have not yet been voted by the plenary of the Lithuanian Parliament and are still under review by the Lithuanian national authorities;
atzīst Lietuvas Republikas prezidentes Dalia Grybauskaitė vairākkārt izrādīto stingro nostāju, nosodot homofobisko tiesību akta projektu kā Lietuvas pilsoņiem un Lietuvas tēlam nelabvēlīgu, un aicina prezidenti uzlikt veto administratīvo pārkāpumu kodeksa grozījumiem, ja tie tiks apstiprināti;
Acknowledges the firm stand taken on several occasions by President of the Republic of Lithuania Dalia Grybauskaitė, denouncing draft homophobic legislation as being harmful for Lithuanian citizens and the image of Lithuania, and calls on the President to veto the amendments to the Code of Administrative Offences should they be approved;
atzinīgi vērtē, ka homofobija nesen ir atzīta par nozieguma vainu pastiprinošu apstākli;
Welcomes the recent designation of homophobia as an aggravating circumstance for crimes;
atzinīgi vērtē Komisijas līdzšinējo divpusējo rīcību; aicina Komisiju juridiski izvērtēt ierosinātos administratīvo pārkāpumu kodeksa grozījumus, gadījumā, un publicēt ES darba plānu ar konkrētiem pasākumiem, kas būtu vērsti pret homofobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ;
Commends the bilateral action taken so far by the Commission; calls on the Commission to undertake a legal assessment of the proposed amendments to the Code of Administrative Offences and issue an EU Roadmap with concrete measures against homophobia and discrimination on grounds of sexual orientation;
atzinīgi vērtē Lietuvas iestāžu plānu ‐ pārskatīt ierosinātos grozījumus, par kuriem atzīts, ka tie ir pretrunā ar Eiropas tiesībām, konkrēti saistībā ar principu par nediskriminēšanu dzimumorientācijas dēļ;
Welcomes the plan by the Lithuanian authorities to review the proposed amendments that have been deemed to be in conflict with European law, notably in relation to the principle of non-discrimination on the grounds of sexual orientation;
uzdod Prezidentam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Lietuvas Republikas prezidentei un parlamentam, ES Pamattiesību aģentūrai un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and candidate countries, the President and Parliament of the Republic of Lithuania, the EU Agency for Fundamental Rights and the Council of Europe Commissioner for Human Rights.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 20. janvāra ieteikums Padomei par pašreizējām sarunām par ES un Lībijas pamatnolīgumu ( 2010/2268(INI) )
European Parliament recommendation of 20 January 2011 to the Council on the negotiations on the EU-Libya Framework Agreement ( 2010/2268(INI) )
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2007. gada 15. oktobra secinājumus par apspriešanas uzsākšanu par ES un Lībijas pamatnolīgumu, kā arī Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija un 29. un 30. oktobra secinājumus par migrācijas politiku,
having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 15 October 2007 on opening discussions for a Framework Agreement between the EU and Libya, as well as the European Council conclusions of 18-19 June and 29-30 October 2009 on migration-related policies,
ņemot vērā pašreizējās sarunas starp ES un Lībiju par pamatnolīguma noslēgšanu,
having regard to the ongoing negotiations between the EU and Libya on a Framework Agreement,
ņemot vērā Bengāzi veltīto HIV rīcības plānu, kas uzsākts 2004. gada novembrī,
having regard to the HIV Action Plan for Benghazi, launched in November 2004,
ņemot vērā pašreizējo ES un Lībijas praktisko sadarbību migrācijas jomā un sadarbības migrācijas jomā darba kārtību, ko Komisija un Lībija parakstīja 2010. gada 4. oktobrī,
having regard to the current EU-Libya practical cooperation on migration and to the Migration Cooperation Agenda signed by the Commission and Libya on 4 October 2010,
ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu un 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu,
having regard to the Geneva Convention of 28 July 1951 and the Protocol of 31 January 1967 relating to the Status of Refugees,
ņemot vērā vairākus cilvēktiesību instrumentus, ko Lībija ir parakstījusi, piemēram, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (1970), Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (1970), Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (1968), Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (1989), Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu (1989), Konvenciju par bērna tiesībām (1993) un Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (2004),
having regard to several human rights instruments that Libya has signed, such as the International Covenant on Civil and Political Rights (1970), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (1970), the International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1968), the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (1989), the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment (1989), the Convention on the Rights of the Child (1993) and the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of their Families (2004),
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149, kurā izteikts aicinājums noteikt moratoriju nāvessoda piemērošanai, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 63/168, kurā izteikts aicinājums īstenot Ģenerālās asamblejas 2007. gadā pieņemto Rezolūciju Nr. 62/149,
having regard to United Nations General Assembly (UNGA) Resolution 62/149 of 18 December 2007 calling for a moratorium on the use of the death penalty, and UNGA Resolution 63/168 of 18 December 2008 calling for the implementation of the 2007 General Assembly resolution 62/149,
ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un tās protokolu par Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesu, ko Lībija ratificēja attiecīgi 1987. gada 26. martā un 2003. gada 19. novembrī,
having regard to the African Charter on Human and Peoples' Rights and its protocol on the establishment of an African Court on Human and Peoples' Rights, ratified by Libya on 26 March 1987 and 19 November 2003 respectively,
ņemot vērā Āfrikas Savienības 1969. gada septembra Konvenciju par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā, kurai Lībija ir pievienojusies 1981. gada 17. jūlijā,
having regard to the African Union Convention governing the specific aspects of refugees in Africa of September 1969, to which Libya has been a party since 17 July 1981,
ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par nāvessoda piespriešanu medicīniskajam personālam Lībijā OV C 244 E, 18.10.2007., 208. lpp.
having regard to its resolutions of 18 January 2007 on the death sentence imposed on medical personnel in Libya OJ C 244 E, 18.10.2007, p.
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0368/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0368/2010 ),
tā kā, neraugoties uz joprojām pastāvošo autoritāro režīmu un regulārajiem starptautisko pamattiesību un brīvību konvenciju pārkāpumiem, Lībijai ir plašas tirdzniecības un politiskās attiecības ar ES dalībvalstīm un ES partnera loma Vidusjūras reģionā un Āfrikā attiecībā uz plašu jautājumu loku ar ietekmi uz drošību un stabilitāti, it īpaši migrāciju, sabiedrības veselību, attīstību, tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, klimata pārmaiņām, energoapgādes drošību un kultūras mantojumu;
whereas, despite the persisting authoritarian rule and the systematic violation of international conventions on fundamental rights and freedoms, Libya has expanding commercial and political relations with EU Member States and plays a role as a partner for the EU in the Mediterranean region and in Africa, across a wide range of issues with an impact on security and stability, notably migration, public health, development, trade and economic relations, climate change, energy and cultural heritage,
tā kā vairākām ES dalībvalstīm ir ciešas attiecības ar Lībiju, valsts uzņēmumiem un bankām, kas kalpo kā līdzeklis Lībijas finanšu ieguldījumiem Eiropā, un tā kā 2008. gada 30. augustā Itālija parakstīja sadraudzības nolīgumu ar Lībiju, saskaņā ar kuru regulē attiecības dažādās jomās, tostarp sadarbību migrācijas pārvaldības jomā un finanšu kompensācijas par karā un kolonizācijas laikā nodarītajiem zaudējumiem; tā kā 2010. gada 9. novembrī Itālijas parlaments aicināja valdību pārskatīt šo nolīgumu;
whereas several EU Member States have close relations with Libya, with national companies and banks serving as a vehicle for Libyan financial investment in Europe, and whereas on 30 August 2008 Italy signed a Friendship Agreement with Libya governing relations in various fields, including cooperation on managing migration and financial reparations for war and colonial rule; whereas on 9 November 2010 the Italian Parliament asked the Government to revise this Treaty,