natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā daudzās dalībvalstīs joprojām pieaug bezdarba līmenis, kas var skart līdz pat 28 miljoniem cilvēku Eiropas Savienībā, trūkstot atbilstīgai politiskai reakcijai vidējā termiņā, un tas var radīt nopietnas grūtības sociālajā un humanitārajā jomā; tā kā krīzes rezultātā ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība; tā kā Eiropas Savienībā 16 % cilvēku draud nabadzība; tā kā 9,6 % ir bezdarbnieki; tā kā 8 % cilvēku ir uzskatāmi par „strādājošiem nabadzīgajiem”;
B. whereas many Member States are still facing rising unemployment, which may eventually affect up to 28 million people in the EU in the absence of an adequate policy response over the medium term, thereby generating immense social and human difficulties; whereas the crisis has been wiping out millions of jobs and has aggravated job precariousness and poverty; whereas in the EU, 16% of people are at risk of poverty; whereas 9,6 % of people are unemployed ; whereas 8% of people are considered to be ‘working poor’,
C. tā kā klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības izzušanas un dabas resursu izšķērdīgās izmantošanas ietekmē nākas apšaubīt mūsdienu neilgtspējīgās ražošanas, sadales un patēriņa modeļus un tādēļ ir nepieciešams jauns ilgtspējīgs attīstības modelis;
C. whereas climate change, the loss of biodiversity and the wasteful depletion of natural resources fundamentally call into question today’s unsustainable production, distribution and consumption patterns, which calls for a new sustainable model of development,
D. tā kā Lisabonas stratēģijā ir pareizi noteikts mērķis izveidot ļoti konkurētspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku ar ilgtspējīgas izaugsmes iespējām, vairāk un labākām darba vietām, ciešāku sociālo kohēziju un cieņu pret vidi;
D. whereas the Lisbon strategy rightly set the ambition of achieving a highly competitive knowledge-driven economy, capable of sustainable growth, more and better jobs, greater social cohesion and respect of environment, but has not attained its objectives,
E. tā kā Lisabonas līgumā ir skaidri paredzēts, ka Savienība nosaka un veic ārējo darbību, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomikas, sociālo un ekoloģisko attīstību, kā primāro mērķi izvirzot nabadzības izskaušanu, un lai veicinātu visu valstu integrāciju pasaules ekonomikā;
E. whereas the Lisbon Treaty clearly stipulates that the Union shall define and pursue its external action in order to foster sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary objective of eradicating poverty and in order to encourage the integration of all countries into the world economy,
F. tā kā pēc vairāku mēnešu nevajadzīgas un izmaksu ziņā dārgas vilcināšanās, kas ļoti padziļināja euro zonas fiskālo krīzi, Padome vienojās par pasākumu kopumu, ar kuriem jāsaglabā finanšu stabilitāte Eiropā, tostarp par Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu ar kopējo apjomu līdz pat EUR 500 miljardiem;
F. whereas the Council, after several months of unnecessary and costly hesitations, that have severely aggravated eurozone’s fiscal crisis has agreed on a package of measures to preserve financial stability in Europe, including a European Financial Stabilisation mechanism with a total volume of up to € 500 billion,
G. tā kā monetāra savienība, kurai trūkst visaptveroša sistēma krīžu novēršanai saistībā ar valstīm, kas nonākušas ļoti lielos parādos, un pārrobežu finanšu iestādēm, kā arī koordinētas, anticikliskas fiskālās politikas stratēģijas, ir ļoti nopietni apdraudēta iekšēju un ārēju iemeslu dēļ,
G. whereas a monetary union characterized by a lack of a crisis resolution framework for highly indebted countries and cross-border financial institutions, as well as a lack of coordinated counter-cyclical fiscal policies is highly vulnerable to internal and external shocks,
5. uzskata, ka jaunajā stratēģija papildus IKP būtu jāietver virkne rādītāju par labklājību, kā arī rādītāji, kuros tiek ņemti vērā plaši ārējie ekonomiskie faktori un vides radītais spiediens, un ka šie rādītāji būtu jādefinē, jāpieņem un jānovērtē, izmantojot demokrātiskas un novatoriskas procedūras;
Considers that the new strategy should encompass, beyond GDP, a set of indicators for wellbeing, as well as indicators taking into account broad economic externalities and environmental pressure, and that these indicators should be defined, adopted and assessed through democratic and innovative procedures;
8. uzskata, ka pašreizējā fiskālā krīze euro zonā — kad no 16 dalībvalstīm 13 šodien nespēj izpildīt SIP kritērijus un ECB prognozē, ka līdz 2011.–2012. gadam tos nespēs izpildīt neviena dalībvalsts, vienlaikus ņemot vērā plašos un sistemātiskos spekulatīvos uzbrukumus, kas vērsti pret valstu obligācijām — skaidri norāda uz būtiskiem trūkumiem pašreizējā ES ekonomikas koordinēšanas politikā, kas galvenokārt balstās uz fiskālo konsolidāciju un uzraudzību; uzsver — lai atjaunotu darba vietu izveidi un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi, prioritāte pilnā mērā būtu jāpiešķir arī tam, kā novērst pastāvīgās un ievērojamās makroekonomiskās nepilnības un konkurētspējas atšķirības euro zonā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā paziņojumā par ekonomikas politikas koordināciju ir atzinusi šo nepieciešamību;
Considers the current fiscal crisis in the euro area – with 13 out of the 16 Member States failing to comply today with the SGP criteria, the ECB predictions that by 2011-2012 no member state will be able to comply, along with the extensive and systematic speculative attacks against national bonds – as a clear sign of the important shortcomings of the current EU economic coordination policy which relies mainly on fiscal consolidation and surveillance; underlines that in order to restore enable job creation and achieve the objective of sustainable economic development and social cohesion, full priority should also be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and competitiveness divergences within the euro area; welcomes, in this respect, the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
11. tāpēc aicina darba grupu, ko Eiropadome izveidoja 2010. gada martā, sniegt konkrētus priekšlikumus par ciešāku un plašāku ekonomikas koordināciju; tajos saskaņā ar 121. un 136. pantu būtu jāiekļauj pamatnostādņu kopums, lai izstrādātu koordinētu un saskaņotu anticiklisku fiskālo politiku, kā arī turpmākos ES solidaritātes mehānismus, kuru mērķis būtu novērst iekšēju nelīdzsvarotību un asimetriskus triecienus, kā arī uzlabot konverģenci un resursu sadales efektivitāti;
Calls, therefore, on the task force created by the European Council in March 2010 to provide concrete proposals on deeper and broader economic coordination; these should, in accordance with article 121 and 136, include a set of guidelines in order to develop coordinated and harmonized counter-cyclical fiscal policies as well as further EU solidarity mechanisms aiming at coping with internal imbalances, asymmetric shocks, increase convergence and improve resource allocation efficiency;
19. norāda uz galveno mērķi uzlabot izglītību; pauž nožēlu, ka trūkst mērķu skaitliskie rādītāji, un mudina Eiropadomi noteikt 100 % vidējās izglītības mērķi, kā arī skaidru pamatizglītības un vidējās izglītības kvalitātes mērķi un rādītājus;
Notes the headline target on improving education; deplores the absence of numerical rates of targets and urges the European Council to set the objective of reaching a 100% target for secondary education as well as clear qualitative targets and indicators for primary and secondary education;
22. aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā galvenos mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni un nabadzības mazināšanu, izveidot pakārtotu mērķu kopumu ES un valstu līmenī, kuru papildinātu konkrētas stratēģijas un uzraudzības mehānismi, tostarp rādītāji;
Calls on the Commission and the Member States to establish, on the basis of the headline targets on employment rate and poverty reduction, a set of sub-targets at EU and national level, to be followed up by concrete policies and monitoring mechanisms, including indicators;
- samazinot atalgojuma atšķirības starp dzimumiem līdz 0-5 % līdz 2020. gadam,
- reducing the gender pay gap to 0-5% by 2020;
- iesniedzot tiesību akta priekšlikumu, ar ko pārskata spēkā esošos tiesību aktus,
- coming forward with a legislative proposal revising existing legislation;
- ierosinot procedūras par pienākumu neizpildi pret dalībvalstīm, kuras nenodrošina atbilstību attiecīgajām prasībām,
- initiating infringement procedures for non-compliant Member States;
- pastiprinot centienus attiecībā uz darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, nodrošinot pieejamus, elastīgus un kvalitatīvus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot tiesības uz sociālo nodrošinājumu, jo īpaši piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm, nosakot mērķi nodrošināt 50 % no vajadzīgās aprūpes bērniem 0-3 gadu vecumā un 100 % no aprūpes bērniem 3-6 gadu vecumā un uzlabotu piekļuvi aprūpei citiem apgādājamiem;
- stepping up efforts for reconciliation of work and family life by ensuring accessible, affordable, flexible and high-quality services while maintaining social security rights, in particular access to childcare facilities by aiming to ensure 50% of necessary care for 0-3 years old children and 100% of care for children above 3 years of age and improved access to care for other dependents;
- nosakot mērķi, saskaņā ar kuru 75 % no nodarbināto skaita jābūt sievietēm, no kurām 50 % iegūtu ekonomisku neatkarību, pateicoties mērķtiecīgiem darba tirgus politikas pasākumiem un nosacījumiem, lai apvienotu darba un privāto dzīvi, piemēram, elastīgam darba laikam un piemērotai darba vietai, kā arī piekļuvei izmaksu ziņā pieejamiem bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes pakalpojumiem;
- setting a target of 75% female employment, which includes at least 50% work that provides economic independence, through targeted active labour market policies and provisions to combine work and private life, such as flexible hours and workplace and access to affordable quality childcare and care for other dependants;
36. uzsver, ka KLP un kohēzijas politikas gaidāmās reformas ir jāīsteno, skaidri koncentrējoties uz stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanu; atgādina, ka KLP līdz 2013. gadam būtu jāpārskata, lai tā kļūtu par ekoloģiski, tautsaimnieciski un sociāli ilgtspējīgu lauksaimniecības politiku, kurā ņemti vērā tādi aspekti kā nodrošinātība ar pārtiku, dabas resursu pārvaldība, klimata pārmaiņas, teritoriālā kohēzija, vides aizsardzība un nodarbinātība lauku rajonos;
Emphasises the need for the forthcoming reforms of the CAP and Cohesion Policy to be carried out with a clear focus on contributing to the realisation of the goals set forth in the 2020 strategy; recalls that the CAP reform by 2013 should be considered in that context to produce an environmentally, economically and socially sustainable agricultural policy focused on food security, natural resources management, climate change, territorial cohesion, environmental protection and jobs in rural areas;
40. mudina, lai Komisija ievērotu plašāku un konsekventāku pieeju savās ārējās darbībās atbilstoši ES koncepcijai par attīstības politikas saskaņotību; atgādina, ka jaunajos Lisabonas līguma noteikumos ir prasīts, lai kopējo tirdzniecības politiku piemērotu, pilnībā ievērojot Savienības ārējās rīcības principus un mērķus; prasa veidot ciešu saikni starp stratēģiju „Eiropa 2020” un turpmāko ES tirdzniecības stratēģiju, kā arī tās rīcības plānu saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem;
Urges the Commission to have a broader and more comprehensive approach in its external action in line with the EU concept of Policy coherence for development; reminds that the new provision of the Lisbon Treaty requests that the Common Commercial Policy shall be conducted in full respect of the principles and objectives of the Union’s external action; Calls for a strong link between EU 2020 Strategy and the forthcoming trade strategy of the European Union, as well as its Action plan in the perspective of the Millennium Goals;
42. uzsver nepieciešamību pamatīgi pārskatīt Komisijas tirdzniecības stratēģiju „Globālā Eiropa”, lai veicinātu sadarbību sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu tirdzniecības attiecību saistošu standartu izveidē;
Emphasises the need for a thorough review of the ‘Global Europe’ trade strategy of the Commission, with the goal of promoting cooperation on binding standards for socially and environmentally sustainable trade relations;
46. uzskata, ka demokrātisks atbalsts ir izšķirošs panākumu priekšnosacījums un tādēļ stratēģijas „Eiropa 2020” izstrādē un īstenošanā ir aktīvi jāiesaista dalībvalstu parlamenti; tādēļ uzskata, ka stratēģijas izstrādē un īstenošanā ir aktīvi jāiesaista arī reģioni, pašvaldības, sociālie partneri un NVO;
Considers that democratic support is a crucial condition for success and therefore that national parliaments need to be actively involved in the definition and implementation of the 2020 strategy; in the same spirit takes the view that regions, municipalities, social partners and NGOs should be actively involved in the definition and implementation of the strategy;
48. mudina Padomi atzīt Parlamenta darbības nozīmīgumu 2020. gadam noteiktās stratēģijas īstenošanā, to attiecīgi definējot un īstenojot iestāžu nolīgumā, ar kuru oficiāli nosaka demokrātisku un efektīvu turpmāko virzību; pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamentam ir atvēlēts maz laika, lai dotu ieguldījumu attiecībā uz integrētajām pamatnostādnēm; atgādina Komisijai un Padomei par Līgumā noteiktajām Eiropas Parlamenta tiesībām apspriesties par nodarbinātības pamatnostādnēm;
Urges the Council to acknowledge the key role of the European Parliament in defining and implementing a Europe 2020 strategy, to be formulated within an inter-institutional agreement in order to set down and formalise a democratic and effective way forward; deplores the short time given to the European Parliament to give an input on the integrated guidelines; reminds the Commission and Council of the Treaty right of the European Parliament to be consulted on the employment guidelines;
14.6.2010 B7-0349/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.6.2010 B7-0349/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par Eiropas ekonomikas pārvaldību
on European economic governance
PE441.930v01-00 B7‑0349/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas ekonomikas pārvaldību
PE441.930v01-00 B7‑0349/2010 European Parliament resolution on European economic governance
14.6.2010 B7-0350/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu,
14.6.2010 B7-0350/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
PE441.932v01-00 B7‑0350/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Izraēlas militāro operāciju pret humānās palīdzības flotili un par Gazas blokādi
PE441.932v01-00 B7‑0350/2010 European Parliament resolution on the Israeli military operation against the humanitarian flotilla and the Gaza blockade
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvajiem Austrumiem, jo īpaši 2006. gada 16. novembra rezolūciju par situāciju Gazas joslā, 2007. gada 11. oktobra rezolūciju par humanitāro stāvokli Gazā, 2008. gada 21. februāra rezolūciju par stāvokli Gazas joslā un 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par situāciju Gazas joslā,
– having regard to its previous resolutions on the Middle East, in particular those of 16 November 2006 on the situation in the Gaza Strip, of 11 October 2007 on the humanitarian situation in Gaza, of 21 February 2008 on the situation in the Gaza Strip, and of 15 January 2009 on the situation in the Gaza Strip,
– ņemot vērā EP priekšsēdētāja Jerzy Buzek 2010. gada 31. maija paziņojumu,
– having regard to the statement by EP President Jerzy Buzek of 31 May 2010,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes 2009. gada 8. janvāra Rezolūciju Nr. 1860 un 2008. gada 16. decembra Rezolūciju Nr. 1850,
– having regard to UN Security Council resolutions 1860 of 8 January 2009 and 1850 of 16 December 2008,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes 2010. gada 1. jūnija paziņojumu,
– having regard to the UN Security Council statement of 1 June 2010,
– ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2010. gada 2. jūnijā pieņemto rezolūciju par Izraēlas bruņoto spēku nežēlīgo uzbrukumu humānās palīdzības kuģu konvojam,
– having regard to the resolution adopted by UNHRC on the grave attack by Israeli forces against the humanitarian boat convoy of 2 June 2010,
– ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Catherine Ashton deklarācijas, kas publiskotas 2010. gada 28. un 31. maijā,
– having regard to declarations by EU High Representative for Foreign Affairs and Security Policy/Commission Vice-President Catherine Ashton of 28 and 31 May 2010,
– ņemot vērā PTO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 18. maija rezolūciju,
– having regard to the resolution of the WHO General Assembly of 18 May 2010,
– ņemot vērā Pasaules pārtikas programmas un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada novembra ziņojumu par stāvokli Gazā,
– having regard to the report by the World Food Programme and the UN's Food and Agriculture Organisation on the situation in Gaza of November 2009,
– ņemot vērā 1980. gada Venēcijas deklarāciju,
– having regard to the Venice Declaration of 1980,
A. tā kā 2010. gada 31. maijā starptautiskajos ūdeņos Izraēlas militārajā operācijā pret kuģiem, kas veda humāno palīdzību uz Gazu, gāja bojā deviņi civiliedzīvotāji un ievainojumus guva 38 civiliedzīvotāji un septiņi Izraēlas karavīri;
A. whereas Israel’s military operation, in international waters, on 31 May 2010 against a flotilla of humanitarian aid bound for Gaza resulted in the death of nine civilians, and the wounding of 38 civilians and seven Israeli soldiers,
B. tā kā robežpārejas punkti iekļūšanai Gazā un izkļūšanai no tās ir slēgti kopš 2007. gada janvāra un cilvēku pārvietošanās un preču kustības bloķēšana ir palielinājusi nabadzību, apturējusi atjaunošanas darbus un iznīcinājusi ekonomiku Gazas joslā, radot plaukstošu melno tirgu, ko kontrolē Hamas un citi grupējumi; tā kā šī blokāde nav sasniegusi savu mērķi — sagraut ekstrēmistus — un, negatīvi ietekmējot jo īpaši visneaizsargātākos iedzīvotājus, ir padziļinājusi humanitāro krīzi šajā teritorijā dzīvojošo palestīniešu vidū un ir veicinājusi radikalizācijas palielināšanos;
B. whereas the border crossings in and out of Gaza have been closed since January 2007 and the blockade on the movement of people and goods increased poverty, paralysed reconstruction, and decimated the economy in the Strip, creating a rampant black market controlled by Hamas and other groups; whereas this blockade has not achieved its political aim of undermining extremists and, by hitting the most vulnerable parts of the population in particular, resulted in a deepening humanitarian crisis among Palestinians living in the area and has given rise to growing radicalisation,
C. tā kā Gazas joslas blokādi var uzskatīt par kolektīvas sodīšanas paņēmienu, kas ir pretrunā starptautiskajām humanitārajām tiesībām;
C. whereas the blockade of Gaza can be seen as collective punishment in contravention of international humanitarian law,
D. tā kā 80 % Gazas iedzīvotāju ir atkarīgi no pārtikas palīdzības, vairāk nekā 60 % iedzīvotāju izjūt nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku, bezdarba līmenis ir ap 50 % un sanitārie un vides apstākļi ir ievērojami pasliktinājušies;
D. whereas 80% of the Gazan population is dependent on food aid, more than 60% are hit by food insecurity, unemployment is around 50%, and sanitary and environmental conditions have seriously deteriorated,
E. tā kā šāgada pirmajos trīs mēnešos Gazā ir nogādātas tikai aptuveni 3600 pārtikas palīdzības kravas, bet 2007. gada pirmajos trīs mēnešos to skaits bija 36 000, un tā kā Gazā ir atļauts tikai 81 produktu veids, bet ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos ( UNRWA ) lēš, ka ir nepieciešami vismaz 6000 produktu veidu, lai apmierinātu cilvēku pamatvajadzības;
E. whereas only 3600 truckloads of food aid entered Gaza in the first three months of this year, as opposed to 36 000 during the first three months of 2007, and whereas only 81 products are allowed into Gaza while UNRWA estimates at 6000 the minimum number of products required to meet basic humanitarian needs,
F. tā kā palestīniešu teritorijas ir trešais lielākais ES līdzekļu saņēmējs un šim atbalstam ir bijusi būtiska nozīme, cenšoties mazināt humanitāro katastrofu Gazā; tā kā ES turpina sniegt būtisku humāno palīdzību Gazas joslā, tostarp, arī ar UNRWA starpniecību;
F. whereas Palestinian Territories are the largest third-country recipient of EU funds and this support has played an important role in the attempt to assuage the humanitarian disaster in Gaza; whereas the EU continues to provide essential humanitarian assistance in the Strip, including through UNRWA,
G. tā kā ilgstoša miera saglabāšana starp izraēliešiem un palestīniešiem joprojām balstās galvenokārt uz divu valstu pastāvēšanu un tādēļ ir jāizvairās no jebkādas vienpusējas rīcības, kas varētu apdraud šīs izredzes; tā kā pašreiz notiekošo tuvināšanās sarunu rezultātā varētu no jauna sākties tiešas sarunas par miera saglabāšanu, lai izveidotu dzīvotspējīgu palestīniešu valsti, kas mierā un drošībā pastāvētu līdzās Izraēlai,
G. whereas the two-state solution remains the essential basis for lasting peace between Israelis and Palestinians and therefore any unilateral step that may undermine this perspective should be avoided; whereas ongoing proximity talks may lead to the resumption of direct peace negotiations with a view to establishing a viable Palestinian state living side by side in peace and security with the State of Israel;
4. prasa Izraēlai nekavējoties, vispārēji un uz visiem laikiem izbeigt Gazas aplenkumu, jo tas ir izraisījis humanitāru katastrofu un radikalizācijas palielināšanos un kļuvis par iemeslu nedrošībai Izraēlā un visā reģionā;
Urges Israel to immediately, comprehensively and permanently end the siege on Gaza that has resulted in a humanitarian disaster and increasing radicalisation, which becomes a source of insecurity for Israel and the whole region;
12. atzinīgi vērtē Ēģiptes svarīgo nozīmi reģionā un mudina visas pārējās attiecīgās valstis, tostarp Turciju, turpināt centienus panākt ilgstošu mieru un stabilitāti Tuvajos Austrumos;
Welcomes the important role of Egypt in the region and encourages all other countries concerned, including Turkey, to continue efforts aimed at achieving lasting peace and stability in the Middle East;
14.6.2010 B7-0351/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.6.2010 B7-0351/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par stratēģiju „Eiropa 2020”
on EU 2020
PE441.933v01-00 B7‑0351/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju „ES 2020”
PE441.933v01-00 B7‑0351/2010 European Parliament resolution on EU 2020
– ņemot vērā Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par stratēģiju „Eiropa 2020” un šīs apspriešanas rezultātus (SEC(2010)116),
– having regard to the public consultation on EU 2020 launched by the Commission, and its outcome (SEC(2010)116),
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokumentu (SEC(2010)114),
– having regard to the Commission’s evaluation of the Lisbon Strategy (SEC(2010)114),
– ņemot vērā Eiropadomes dokumentu „Septiņi soļi, lai īstenotu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju”,
– having regard to the European Council document entitled ‘Seven steps to deliver on the European strategy for growth and jobs’,
– ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0053 .
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on EU 2020 Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0053 .
VISPĀRĪGAS PIEZĪMES
GENERAL REMARKS