natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēniem būtu pieejami dažādi izglītības iegūšanas ceļi, kuros vispārējā izglītība būtu apvienota ar profesionālo apmācību, un pauž pārliecību, ka tieši abu izglītības veidu apvienojums atkarībā no skolēnu vecuma un spējām nodrošina skolēniem vislabākās iespējas vēlāk iegūt kvalitatīvu darbu; šajā saistībā norāda, ka ir svarīgi atbalstīt saiknes veidošanos starp izglītības sistēmu un profesionālo vidi, kā arī starp izglītības sistēmām; turklāt uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju apgūt otru Eiropas valodu, lai veicinātu jauniešu mobilitāti un motivētu viņus interesēties par iespējam un izredzēm ārpus viņu šaurās vides;
Stresses the importance of varied educational pathways for schoolchildren, combining general and vocational training, and is convinced that it is a judicious blend of the two, based on a pupil's age and strengths, that offers them the best chance of a securing a high-quality job; points out, in this respect, that it is important to promote bridges between the education system and the world of work, as well as between training systems; stresses, further, the importance of opportunities to learn a second European language, in order to facilitate youth on the move and to motivate young people to develop interests and perspectives outside their own narrow environment;
uzsver vecākiem paredzēto iniciatīvu un programmu pievienoto vērtību, jo tās nodrošina viņiem mūžizglītības pieeju izglītības uzlabošanai un tādējādi veicina izglītošanos un mācīšanos mājās kopā ar bērniem;
Emphasises the added value of initiatives and programmes intended for parents that enable them to take a lifelong-learning approach to improving their education and so strengthen teaching and learning at home with their children;
aicina modernizēt skolu aprīkojumu, ņemot vērā pedagoģisko metožu digitalizācijas piedāvātās iespējas, un ņemt vērā tādas nākotnes darbavietām nepieciešamās prasmes kā valodu apguve vai digitālo līdzekļu lietošanas prasmes;
Calls for school resources to be updated to exploit the potential benefits of digitised teaching methods and for attention to be paid to qualifications such as language proficiency or digital literacy, which are necessary for the jobs of tomorrow;
aicina dalībvalstis ņemt vērā darba tirgus prasības un veikt pasākumus, kas paaugstinātu profesionālās kvalifikācijas statusu, vienlaikus nostiprinot sadarbību starp profesionālās izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai profesionālās izglītības iestādes tiktu uzskatītas par dzīvotspējīgu iespēju skolēniem ar visdažādākajām spējām;
Calls on Member States to take account of the requirements of the labour market and to take steps to raise the status of vocational qualifications, while also strengthening cooperation between vocational institutions and businesses, so that the former are seen as a viable option for students of all abilities;
uzsver, ka visās skolu mācību programmās centrālajam principam vajadzētu būt “mācīt mācīties”; norāda, ka aktīvām mācīšanas metodēm ir būtiska nozīme, lai vairāk jauniešu iesaistītu mācīšanās procesā un mudinātu viņus paplašināt savas zināšanas, un ierosina iekļaut jaunās tehnoloģiskās iespējas, piemēram, lietiskā interneta piedāvājumu, lai stimulētu motivāciju un uzlabotu gūtos rezultātus;
Stresses that the principle of ‘learning to learn’ should be at the heart of all school curricula; notes that active teaching methods are crucial to engaging more young people in the process of learning and encouraging them to expand their knowledge, and recommends the incorporation of new technological applications, such as those offered by the Internet of Things, with a view to increasing motivation and output;
uzsver, ka ir svarīgi attīstīt un atbalstīt ārpusskolas nodarbībām; uzskata, ka piekļuve ārpusskolas nodarbībām, vai tas būtu sports, kultūras pasākumi vai vienkārši brīvā laika pavadīšanas iespējas, var samazināt mācību kavēšanu un PMP un šīm nodarbībām ir liela nozīme bērnu attīstībā;
Stresses the importance of developing and supporting activities outside the education system; considers that access for all to extra-curricular activities, be these sports, cultural or simply leisure activities, can reduce rates of truancy and ESL and are very important for the children's development;
uzsver, ka ir jāizstrādā ārpusskolas nodarbības, kas pieejamas skolu telpās, jo tas palīdz veidot “pozitīvu” skolu vides tēlu; atzīst, ka skolēnu motivēšana apmeklēt skolu ir veids, kā novērst PMP;
Emphasises that extra-curricular activities should be developed within schools, as this helps to create a ‘positive’ image of the school environment; acknowledges that giving pupils more incentives to go to school is a way of preventing ESL;
atzīst jauniešu organizāciju lomu PMP novēršanā, piedāvājot neformālās izglītības iespējas, kas ļauj jauniešiem iegūt svarīgas iemaņas, atbildības sajūtu un celt pašapziņu;
Recognises the role that youth organisations play in preventing ESL by offering non-formal education, which provides young people with important competences, a sense of responsibility and increased self-esteem;
atzīst, ka visās ES dalībvalstīs ir reti novērojams, ka pilnīgi visi skolēni ir sasnieguši atbilstošu lasītprasmes un rēķinātprasmes līmeni, un tas veicina PMP; uzsver, ka dalībvalstīm ir steidzami jānosprauž mērķi, lai nodrošinātu, ka ikviens skolēns, kas pabeidz pamatskolu, prot lasīt, rakstīt un rēķināt savam vecumam atbilstošā līmenī; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir jānostiprina lasītprasmes un rēķinātprasmes shēmas, lai skolēni, kuri nav ieguvuši šīs pamatprasmes formālās izglītības laikā, varētu pēc iespējas ātrāk atgūt nokavēto;
Recognises that in all EU Member States adequate levels of literacy and numeracy are rarely reached by all school students, which contributes to ESL; emphasises that Member States should, as a matter of urgency, set targets to ensure that all pupils leave primary school with the ability to read, write and perform arithmetic at an appropriate level for their age; takes the view, moreover, that Member States should also establish literacy and numeracy schemes to allow students who have missed out on these essential skills during their formal education to catch up as quickly as possible;
'Otrās iespējas' risinājumi
Second-chance solutions
aicina dalībvalstis izstrādāt līdzekļus, ar kuriem jauniešus, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, var reintegrēt skolu sistēmā, izmantojot piemērotas programmas, piemēram, “otrās iespējas” skolas ar piemērotu mācību vidi, kas ļauj jauniešiem atgūt ticību saviem spēkiem un spējai mācīties;
Calls on Member States to find ways of reintegrating early school leavers into the school system by implementing suitable programmes, such as ‘second-chance’ schools, which provide a suitable learning environment that enables young people to rediscover confidence in themselves and in their capacity to learn;
norāda ‐ lai nodrošinātu, ka šie reintegrācijas pasākumi sasniedz iedzīvotājus, kuriem tie visvairāk nepieciešami, ir jāievieš atbilstošas sistēmas, ar kurām tiktu apzināti un uzraudzīti attiecīgie skolēni, veicināta informētība un novērtēti rezultāti;
Notes that in order to ensure that these reintegration measures reach out to those most in need appropriate arrangements should be made to identify and monitor the pupils concerned, raise awareness and measure outcomes;
uzsver, ka vislabākos reintegrācijas rādītājus var sasniegt ar programmām, kurās tiek ņemtas vērā mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu individuālās vajadzības; aicina izglītības iestādes, izstrādājot šiem cilvēkiem paredzētās programmas, ņemt vērā to vajadzības un tiesības;
Stresses that the highest reintegration rates are achieved by programmes which address the individual needs of early school leavers; calls on educational institutions to respect the needs and rights of individuals in developing programmes for them;
uzsver nepieciešamību organizēt pasākumus vietējā līmenī, lai mudinātu cilvēkus atgriezties skolā, un radīt pozitīvu vidi cilvēkiem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības un plāno atgriezties skolā;
Emphasises the need to organise activities at local level to encourage people to return to school and to promote a positive environment for people who left school early and intend to return;
norāda, ka dalībvalstīs ļoti reti tiek veikta dažādo reintegrācijas pasākumu novērtēšana; tāpēc aicina dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt savas reintegrācijas programmas un noteikt mērķus uzlabojumiem;
Notes that very few evaluations have been carried out of the various reintegration measures in Member States; calls, therefore, on Member States to monitor and assess their reintegration programmes and to set targets for improvement;
uzsver nepieciešamību analizēt gadījumus, kad skolēni paliek uz otru gadu, un to ietekmi uz PMP, īpaši uzsverot, cik svarīgas skolēniem ir individuālas programmas;
Stresses the need to analyse the phenomenon of repeating a school year and its impact on ESL rates, highlighting the importance of individual programmes for individual pupils;
mudina dalībvalstis palielināt “otrās iespējas” iestāžu skaitu, uzlabojot to mācību programmu saturu un materiālo un tehnisko nodrošinājumu, kā arī palielinot pieejamo mācībspēku kapacitāti, ņemot vērā to, ka šīs skolas kalpo par būtisku instrumentu to personu reintegrācijai, kuras izkritušas no formālās izglītības sistēmas;
Urges Member States to set up more second-chance schools, strengthening the content of their curricula and their material and technical equipment and boosting the capacity of the teaching staff available, given that these schools are emerging as an important tool for the reintegration of individuals who have slipped through the net of the formal educational system;
Izglītības sistēma un nodarbinātība
Education system and employment
norāda, ka šī rādītāja samazināšana līdz 10 %, tādējādi izpildot stratēģijas “ES 2020” pamatmērķi, ietekmētu jauniešu bezdarba samazināšanos un palielinātu nodarbinātības līmeni, jo pašreiz 52 % mācības pārtraukušo jauniešu ir bezdarbnieki, bet saskaņā ar akadēmiskām aplēsēm to darba vietu skaits, kas piemērotas darbaspēkam ar zemu kvalifikāciju vai nekvalificētam darbaspēkam, turpmākajos gados vēl vairāk samazināsies; norāda, ka, samazinot PMP jauniešu skaitu tikai par 1 %, iespējams iegūt 500 000 kvalificētu potenciālo darba ņēmēju;
Notes that a reduction in ESL to no more than 10 %, meeting the EU 2020 headline target, would have an effect in reducing youth unemployment and in improving the employment rate, since currently 52 % of school leavers are unemployed and, according to academic estimates, the number of jobs available for low-skilled or unskilled labour will decline even further in the coming years; points out that reducing the ESL rate by only 1 % could boost the number of qualified potential employees by 500 000;
uzskata, ka PMP ir neizmantotas iespējas jauniešiem un sociālā un ekonomiskā potenciāla zaudējums Eiropas Savienībai kopumā; uzsver, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos Eiropas valstis nevar atļauties tik lielā mērā izšķērdēt talantus un uzsver, ka šī problēma jāaplūko, paturot prātā to, ka darba tirgum un ES konkurētspējai vajadzīgāki būs cilvēki ar augstāko izglītību; norāda, ka tādēļ izglītoto cilvēku skaita palielināšana palīdzēs panākt pārmaiņas, jo augstāks prasmju līmenis palīdzēs sasniegt “gudras izaugsmes” mērķi, bet bezdarba un nabadzības riska galvenā faktora novēršana pavērs iespējas sasniegt “integrējošas izaugsmes” mērķi;
Takes the view that ESL translates into missed opportunities for young people and a loss of social and economic potential for the EU as a whole; emphasises the fact that, in addition to the impact of current demographic changes, European countries cannot afford this enormous waste of talent, and stresses that this trend should be seen against the background of a labour market and a level of EU competitiveness that will both tend to favour holders of higher education qualifications; points out that improving educational attainment will thus help to reverse this trend in that higher skill levels will make for ‘smart growth’ and that tackling one of the main risk factors involved in unemployment and poverty will pave the way to ‘inclusive growth’;
uzsver saikni starp PMP un jauniešu bezdarbu; norāda, ka 2009. gadā ES vairāk nekā puse jauniešu, kas bija priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, bija bez darba un ka PMP var izraisīt pārmērīgu atkarību no nestabiliem darbiem, kā arī saasināt strukturālā bezdarba problēmu plašākā sabiedrībā;
Highlights the link between ESL and youth unemployment; notes that more than half of early school leavers in the EU were unemployed in 2009 and that ESL can lead to an overdependence on precarious jobs, as well as exacerbating the problem of structural unemployment in the broader population;
norāda, ka, visticamāk, jaunieši, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, kūtrāk iesaistīsies uzņēmējdarbības sociālajā un ekonomiskajā vidē, un tam būs negatīva ietekme uz ekonomiku un sabiedrību;
Notes that early school leavers are less likely to be actively involved in social and economic entrepreneurialism, which has negative consequences for the economy and society;
uzsver PMP apkarošanas nozīmi, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās tendences ES;
Stresses the importance of combating ESL, not least in view of demographic trends in the EU;
norāda, ka PMP ilgtermiņa ekonomiskās un sociālās sekas ir ievērojams nabadzības risks un ka PMP novēršana ir veids, kā novērst jauniešu sociālo atstumtību; tādēļ uzskata, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaita mazināšana ir būtisks pasākums, lai panāktu Eiropas un dalībvalstu stratēģijās izvirzīto mērķi novērst nabadzības risku vismaz 20 miljoniem cilvēku, un mudina dalībvalstis nesamazināt obligātās izglītības vecumu;
Notes that the long-term economic and social effects of ESL create a significant risk of poverty and that combating ESL is a way to prevent social exclusion among young people; therefore considers reducing the number of early school leavers to be a key measure in reaching the target, under strategies at both national and European level, of lifting at least 20 million people out of the risk of poverty, and urges the Member States not to reduce the statutory school-leaving age;
tādēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk izstrādāt politiku, kuras mērķis būtu tādu jaunu darba vietu izveide, kam nepieciešamas jaunas prasmes;
Calls, therefore, on the Member States to draw up policies as quickly as possible with a view to creating new jobs based on new skills;
uzsver nepieciešamību izglītības sistēmas pielāgot darba tirgus prasībām; norāda, ka, ņemot vērā to, ka nākotnē cilvēki tikai retos gadījumos visu savu darba mūžu varēs pavadīt vienā nozarē, skolēniem ir jāapgūst plašs prasmju spektrs, tostarp radošums, radoša domāšana, vispārējās prasmes un spēja ātri un elastīgi piemēroties mainīgiem apstākļiem un prasībām;
Stresses the need to adapt education systems to meet the requirements of the labour market; points out that in a situation where it will be rare, in future, to spend one's entire working life in a single sector, pupils need to acquire a broad range of abilities, such as creativity, creative thinking, general skills and the ability to adapt quickly and flexibly to changing conditions and requirements;
iesaka paplašināt iespējas stažēties uzņēmumos, vienlaikus turpinot mācības skolā;
Proposes expanding the scope for taking company traineeships in parallel with continuing school education;
uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina uzlabot savas izglītības un apmācības sistēmas, lai tās labāk pielāgotu skolēnu individuālajām un darba tirgus vajadzībām, tostarp risinot problēmas, kas saistītas ar pamatprasmēm (lasītprasme un rēķinātprasme), un sekmējot profesionālo izglītību un apmācību un veicot pasākumus, kas paredzēti, lai atvieglotu pāreju no izglītības sistēmas uz darba tirgu;
Emphasises that the Member States should further improve their education and training systems in order to better match the needs of the individual with those of the labour market, including by tackling the problems of basic skills (literacy and numeracy), promoting vocational education and training and taking measures to ease the transition between education and the labour market;
norāda, ka zēni biežāk priekšlaicīgi pārtrauc mācības un ka pastāv risks radīt veselu šķiru jaunu vīriešu bezdarbnieku ar zemu izglītības līmeni vai bez izglītības, kuru iespējas iekļauties darba tirgū un sabiedrībā kopumā ir vājas; mudina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt zēniem, kuriem ir grūti pielāgoties skolas videi, un nesamazināt obligāto izglītības vecumu;
Notes that boys more often leave school early and that we are at risk of creating a lower class of young, unemployed men with little or no education and poor chances of becoming a part of the labour market and society in general; urges the Member States to pay special attention to boys who have difficulties adapting to the school environment and not to lower the compulsory school-leaving age;
ņemot vērā to, ka īslaicīga un nestabila nodarbinātība ir plašāk izplatīta to personu vidū, kurām ir zems izglītības līmenis, aicina Komisiju nodrošināt, ka pasākumi, kas paredzēti, lai ļautu mācības priekšlaicīgi pārtraukušajām personām atgriezties darba tirgū, ir cieši saistīti ar papildu apmācību programmām šo cilvēku nākotnes nodarbinātības izredžu palielināšanai;
Bearing in mind that instances of short-lived and insecure employment are higher among persons with little education, calls on the Commission to ensure that efforts to enable early school leavers to return to the labour market invariably go hand in hand with additional training programmes to improve their future employment prospects;
norāda, ka ieguldījumi pārkvalifikācijas programmās un profesionālās apmācības kursu modernizācijā ir būtiski, lai personām, kuras priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, palīdzētu iekļauties darba tirgū;
Points out that investment in retraining and in the modernisation of vocational training courses is essential in order to help early school leavers integrate into the labour market;
uzsver nepieciešamību uzlabot prasmes, ko piedāvā apgūt profesionāli tehniskās apmācības programmas, un pielāgot piedāvātās specializācijas darba tirgus prasībām, jo izglītības un nodarbinātības savstarpējā sasaistīšana ir daļa no PMP problēmas risināšanas;
Highlights the need to upgrade the skills provided in technical vocational training and more effectively to match the specialisations offered with labour market requirements, since linking education and employment is an integral part of tackling ESL;
uzskata ‐ lai apkarotu PMP, izglītības politika ir jāsasaista ar politiku, kuras mērķis ir veicināt ekonomikas atveseļošanos un tādējādi radīt pastāvīgas darba vietas un novērst priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, īstermiņa un nestabilu nodarbinātību un “smadzeņu aizplūšanas” pieaugumu;
Considers that, to combat ESL, education policies must be linked to policies aimed at promoting economic recovery and hence at creating permanent jobs and averting any dropping-out of education, short-lived and insecure employment and a speeding-up of the brain drain;
iesaka jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apgūšanu, kā arī valodu tehnoloģiju apgūšanu sākt jau agrīnā vecumā, jo šie ir īpaši noderīgi saziņas instrumenti, kurus jaunieši spēj ļoti ātri apgūt;
Recommends that training in NITC (new information and communication technologies), as well as in language technologies, should begin at an early age, given that these are particularly useful means of communication which young people have the ability to master quickly;
ES politikas virzieni
EU policies
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politikas virzieniem PMP samazināšanai, kurā ir piedāvāts pamats vispusīgai politikai šajā jomā, PMP iemeslu analīze valsts un vietējā līmenī katrā dalībvalstī, esošo pasākumu efektivitātes novērtējums un novēršanas, intervences un kompensācijas politikas integrācija cīņā pret šo parādību;
Welcomes the Commission proposal for a Council recommendation on policies to reduce ESL, which proposes a framework for comprehensive policies in this area, an analysis of the underlying reasons for ESL at national and local level in each Member State, an evaluation of the effectiveness of the existing measures and the integration of the prevention, intervention and compensation measures to combat this phenomenon;
uzskata, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas visaptverošu stratēģiju satvars PMP apkarošanai varētu kalpot par noderīgām norādēm dalībvalstīm, kā atrast pareizo ceļu esošās politikas uzlabošanai un valsts reformu programmu izstrādei;
Believes that, while respecting the principle of subsidiarity, a European framework for comprehensive strategies to tackle ESL could provide a useful guide for Member States in ascertaining the correct approach to upgrading existing policies and developing their National Reform Programmes;
brīdina, ka iespējamie valstu īstenotie valsts finansējuma samazinājumi izglītības nozarei ekonomiskās krīzes un budžeta taupības politikas dēļ radīs negatīvas sekas, jo tādējādi mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu skaits ES vēl vairāk palielināsies;
Warns that the possible public spending cuts in the education sector on account of the economic crisis and the budgetary austerity policies being implemented in Member States will have adverse effects, in that they will further increase the numbers of early school leavers in the EU;
uzsver, ka lielāku naudas līdzekļu ieguldīšana PMP apkarošanā ilgtermiņā var palīdzēt jauniešiem nekļūt atkarīgiem no sociālās palīdzības;
Stresses that investing more money in combating ESL can have the long-term effect of preventing young people from becoming dependent on social security;
atbalsta to, ka ES 2012. gada budžetā jāietver ierosinātais “Izmēģinājuma projekts jauniešiem”, kura mērķis ir ar pašu jauniešu palīdzību nodrošināt, ka jaunieši un jo īpaši personas, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, tiek integrētas darba tirgū;
Advocates, in the context of the 2012 EU budget, the proposed ‘Pilot Project on Youth’ with the objective of providing a guarantee to integrate young people, and in particular early school leavers, into the labour market;
atbalsta struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda mērķtiecīgu, efektīvu un konsekventu izmantošanu jauniešiem paredzētu stratēģiju īstenošanai, īpaši attiecībā uz personām, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, lai sekmētu viņu sociālo integrāciju, izmantojot specifiskas programmas katrā dalībvalstī, nodrošinātu iespējas ikvienam iegūt kvalitatīvu izglītību un novērstu PMP un patvaļīgu skolas neapmeklēšanu;
Advocates the targeted, efficient and coherent deployment of the Structural Funds, especially the European Social Fund, with a view to the full implementation of the Youth strategies, in particular for early school leavers, in order to promote social inclusion under specific programmes in each Member State, ensure high-quality education for all and prevent ESL and truancy;
norāda, ka PMP problēma dažādās valstīs un pat reģionos ir atšķirīga, tādēļ universāla risinājuma, kas derētu visiem, nav;
Notes that the nature of the problem of ESL varies from country to country and also within regions and that there is therefore no ‘one-size-fits-all’ solution to it;
atzinīgi vērtē un atbalsta Padomes pausto vēlmi apzināt to bērnu sociālo situāciju, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, apkopojot datus no visām dalībvalstīm; aicina Komisiju atbalstīt šo iniciatīvu;
Welcomes and endorses the plans announced by the Council regarding the social ‘mapping’ of early school leavers through the compilation of data from all the Member States; calls on the Commission to support this initiative;
mudina dalībvalstis, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības prasības, padziļināti analizēt PMP problēmu, lai konstatētu tās cēloņus valsts, reģionālā un vietējā līmenī;
Urges the Member States to carry out an in-depth analysis of the problem of ESL, while taking due account of data protection requirements, in order to identify the root causes at national, regional and local level;