natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Komisija 2007. gada 10. oktobrī publicēja paziņojumu "Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika" ( COM(2007)0575 ) (Zilā grāmata);
whereas the Commission published a Communication on 10 October 2007 entitled 'An Integrated Maritime Policy for the European Union' ( COM(2007)0575 ) (the 'Blue Book'),
tā kā Augstais pārstāvis un Eiropas Komisija 2008. gada 14. martā izdeva Eiropadomei adresētu politikas dokumentu "Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība";
whereas on 14 March 2008 the High Representative and the Commission issued a policy paper to the European Council, entitled 'Climate Change and International Security',
tā kā Arktikas reģiona ģeopolitiskā un stratēģiskā nozīme pieaug, un to simbolizē Krievijas karoga novietošana virs jūras gultnes Ziemeļpolā 2007. gada augustā;
whereas the geopolitical and strategic importance of the Arctic region is growing, as symbolised by the planting of a Russian flag on the sea bed below the North Pole in August 2007,
tā kā Arktikas reģionā pašlaik netiek piemēroti nekādi īpaši formulēti daudzpusēji normatīvie akti vai noteikumi, jo nekad netika gaidīts, ka šis reģions kļūs par kuģojamu ūdensceļu vai komerciāli izmantojamu teritoriju;
whereas the Arctic region is currently not governed by any specifically formulated multilateral norms and regulations, as it was never expected to become a navigable waterway or an area of commercial exploitation,
tā kā Arktikas reģionā varētu atrasties aptuveni 20 % pasaules neizpētīto gāzes un naftas krājumu;
whereas the Arctic region may contain approximately 20 % of the world's undiscovered oil and gas reserves,
tā kā 2008. gadsa maijā piecas arktiskās zonas valstis (Dānija, Kanāda, Norvēģija, Krievija un ASV) pieņēma Ilulisatas deklarāciju;
whereas the Ilulissat Declaration was adopted by the 'A5 countries' (Denmark, Canada, Norway, Russia and the US) in May 2008,
tā kā Komisija pilnībā piedalījās Ziemeļu Ministru padomes 2008. gada 9. un 10. septembrī Ilulisatā (Grenlandē) organizētajā konferencē "Arktika ‐ mūsu kopējā problēma", un tā kā Parlaments atzīmē priekšsēdētaja secinājumus attiecībā uz šo konferenci;
whereas the Commission participated fully in the conference on 'The Arctic: Our Common Concern', organised by the Nordic Council of Ministers in Ilulissat (Greenland) on 9 and 10 September 2008, and whereas Parliament notes the chairman's conclusions in respect of that conference,
tā kā iepriekšminetajā konferencē par Arktiku tika pievērsta uzmanība arī klimata pārmaiņām šajā reģionā un to ietekmei uz vietējiem iedzīvotājiem, kā arī iespējamiem veidiem, kā pielāgoties šai ietekmei;
whereas the above-mentioned conference on the Arctic also focused on climate change in the region, its effects on the indigenous populations and possible adaptations to these effects,
tā kā globālās sasilšanas līmenis Arktikas reģionā ir daudz augstāks nekā pārējā pasaulē un pēdējos simts gados palielinājies par 2 ° Csalīdzinājumā ar vidēji 0,6 °C citviet pasaulē;
whereas the rate of global warming in the Arctic region is much higher than in the rest of the world, with an increase of 2 °C in the last hundred years compared to an average of 0,6 °C in the rest of the world,
tā kā trīs no Eiropas Savienības dalībvalstīm un divas ES kaimiņvalstis, kam ir ciešas partnerattiecības ar ES, pamatojoties uz EEZ līgumu, ir Arktikas reģiona valstis, un tas nozīmē, ka Eiropas Savienība un tās asociētās valstis veido vairāk nekā pusi no Arktikas padomes loceklēm;
whereas three of the EU's Member States, and a further two of the EU's closely-related neighbours participating in the internal market through the EEA Agreement, are Arctic nations, meaning that the EU and its associated states comprise more than half the numeric membership of the Arctic Council,
pauž nopietnas bažas par klimata pārmaiņu ietekmi uz šā reģiona pamatiedzīvotāju dzīvi gan saistībā ar vispārējo vides stāvokli (polārā ledus kušana, mūžīgā sasaluma atkušana, jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, plūdi), gan ar dabiskajiem biotopiem (polārā ledus sarukšana rada barības atrašanas problēmas polārlāčiem), un uzsver, ka, pieņemot jebkādu starptautisku lēmumu par šīm problēmām, ir pilnībā jāiesaista un jāņem vērā visas tautas un visas valstis Arktikas reģionā;
Is deeply concerned at the effects of climate change on the sustainability of the lives of the indigenous peoples in the region, in terms of both the general environment (melting icecap and permafrost, rising sea levels and flooding) and the natural habitat (the retreating icecap poses problems for polar bears' feeding habits), and underlines that any international decisions relating to these issues must fully involve and take account of all peoples and nations of the Arctic;
atgādina, ka 20. gadsimtā gaisa temperatūra Arktikas reģionā paaugstinājusies par apmēram 5°C un ka tādējādi temperatūra Arktikas reģionā paaugstinājusies desmit reizes ātrāk nekā reģistrētā vidējā virsmas temperatūra pasaulē; uzsver, ka nākamajos simts gados tiek prognozēta turpmāka temperatūras paaugstināšanās par apmēram 4-7°C; tāpēc uzskata, ka jābeidz uzstādīt diagnozes un nekavējoties jāsāk rīkoties;
Recalls that during the 20th century, Arctic air temperatures increased by approximately 5 °C, and that this increase is ten times faster than the observed global mean surface temperature; underlines that additional warming of about 4-7 °C in the Arctic is predicted for the next hundred years; believes, therefore, that the time for diagnosis is over and the time for action is now;
uzsver, ka Arktikas reģionā dzīvojošās dzīvnieku sugas un cilvēku kopienas izveidojušas ārkārtīgi specifiskus paņēmienus kā pielāgoties šā reģiona skarbajiem apstākļiem un tāpēc šo apstākļu straujas pārmaiņas padara tās īpaši neaizsargātas; pauž nopietnas bažas par valzirgiem, polārlāčiem, roņiem un citiem jūras zīdītājiem, kuru atpūta, barošanās, medīšana un vairošanās ir atkarīga no ledus jūrā un kurus īpaši apdraud klimata pārmaiņas;
Underlines that Arctic species and societies have developed highly specialised methods of adaptation to the harsh conditions found at the poles, thus making them extremely vulnerable to dramatic changes in these conditions; is very concerned for walruses, polar bears, seals and other marine mammals which rely on sea-ice for resting, feeding, hunting and breeding, and which are particularly threatened by climate change;
atzinīgi vērtē Fērbenksā, Aļaskā, 2008. gada 14. augustā notikušās Arktikas reģiona valstu astotās parlamentāriešu konferences pārskatu;
Welcomes the concluding conference statement adopted by the Eighth Conference of Arctic Parliamentarians in Fairbanks on 14 August 2008;
atzinīgi vērtē Tālo Ziemeļu iekļaušanu ES Ziemeļu dimensijas politikā, tomēr pauž pārliecību, ka jāturpina veicināt izpratni par Arktikas reģiona nozīmi pasaules mērogā, izveidojot atsevišķu ES politiku Arktikas reģionā;
Welcomes the fact that the 'High North' forms part of the EU's Northern Dimension policy, but is convinced that awareness of the Arctic's importance in a global context needs to be raised further by delivering a standalone EU Arctic policy;
ar lielu interesi gaida nākamo Komisijas paziņojumu par politiku Arktikas reģionā un cer, ka tajā būs noteikti pamatprincipi nozīmīgai ES politikai attiecībā uz Arktikas reģionu; aicina Komisiju paziņojumā iekļaut vismaz šādus jautājumus:
Awaits with great interest the forthcoming Commission communication on Arctic policy, and hopes that it will lay the foundations for a meaningful EU Arctic policy; calls on the Commission to address, at least, the following issues in its communication:
pašreizējās klimata pārmaiņas šajā reģionā un pielāgošanās tām;
the state of play in relation to climate change, and adaptation to it, in the region;
politiski risinājumi, kuros ņemti vērā vietējie iedzīvotāji un viņu dzīvesveids;
policy options that respect the indigenous populations and their livelihoods;
nepieciešamība sadarboties ar mūsu kaimiņvalstīm Arktikā, risinot pārrobežu problēmas, jo īpaši kuģošanas drošības jomā; un
the need to cooperate with our Arctic neighbours on cross-border issues, in particular maritime safety; and
iespējas izveidot pārrobežu politisku vai juridisku struktūru, kura varētu nodrošināt reģiona vides aizsardzību un ilgtspējīgu un plānveidīgu attīstību vai uzņemties starpniecību gadījumos, ja rodas politiskas domstarpības par resursiem un kuģojamiem jūras ceļiem Tālajos Ziemeļos;
options for a future cross-border political or legal structure that could provide for the environmental protection and sustainable orderly development of the region or mediate political disagreement over resources and navigable waterways in the High North;
aicina Komisiju savā darba kārtībā iekļaut enerģētikas un drošības politiku Arktikas reģionā un īpaši savā gaidāmajā paziņojumā iekļaut priekšlikumus par piemērotiem Eiropas Savienības un arktiskās zonas valstu sadarbības jautājumiem un procedūrām, it īpaši klimata pārmaiņu, ilgstpējīgas attīstības, energoresursu piegādes drošības un kuģošanas drošības jomā;
Calls on the Commission to include energy and security policy in the Arctic region on its agenda, and to propose, in particular, in its expected communication on the region, suitable subjects and joint working procedures for the EU and the Arctic countries in the fields of climate change, sustainable development, security of energy supply and maritime safety;
norāda uz to, ka ES būtu jāatvēl īpaša vieta Arktikas reģionam tā ietekmes uz klimatu pasaulē un unikālās dabiskās vides dēļ, gatavojot savu nostāju COP 15 ANO konferencei par klimata izmaiņām, kas paredzēta 2009. gadā Kopenhāgenā;
Draws attention to the fact that the Arctic region, by virtue of its impact on the world's climate and its singular natural environment, merits special consideration as the EU develops its position for the COP 15 UN Climate Change Conference, due to be held in Copenhagen in 2009;
uzskata, ka jūras satiksmei šajā reģionā (tirdzniecības un tūrisma mērķiem, kā arī saistībā ar jūras urbumu platformām) ne tuvu netiek piemēroti tādi obligātie starptautiskie drošības noteikumi, kādi ir spēkā citos starptautiskos ūdeņos, gan attiecībā uz cilvēku dzīvi, gan vides aizsardzību, un mudina Komisiju iespējami drīz nodrošināt to, ka Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) noteikumos tiek veikti atbilstīgi grozījumi;
Is of the view that the maritime traffic in the region (both tourist- and offshore drilling-related) does not enjoy anywhere near the level of minimum international safety rules that prevail in other international waters, in terms of either protection of human life or protection of the environment, and urges the Commission to ensure, as soon as possible, that appropriate amendments are made to the International Maritime Organisation (IMO) regulations;
Aizvien pauž īpašas bažas par vēl arvien notiekošo sāncensību par dabas resursiem Arktikas reģionā, kuras rezultātā var rasties draudi ES drošībai un starptautiskajai drošībai kā tādai;
Remains particularly concerned over the ongoing race for natural resources in the Arctic, which may lead to security threats for the EU and overall international instability;
mudina Komisiju aktīvi darboties Arktikas reģionā, vismaz kā pirmo soli pieņemot novērotāja statusu Arktikas padomē, un uzskata, ka tai būtu jāizveido birojs, kura pārziņā būtu šā reģiona jautājumi;
Urges the Commission to take a proactive role in the Arctic by at least, as a first step, taking up 'observer status' on the Arctic Council, and considers that the Commission should set up a dedicated Arctic desk;
ierosina, ka Komisijai jābūt gatavai panākt to, ka tiek uzsāktas starptautiskas sarunas par starptautiska līguma noslēgšanu Arktikas reģiona aizsardzībai, iedvesmojoties no Līguma par Antarktiku, ko papildina 1991. parakstītais Madrides protokols, bet ievērojot to, ka Arktika atšķirībā no Antarktikas ir apdzīvota un tāpēc jāņem vērā Arktikas reģiona tautu un valstu tiesības un vajadzības;
Suggests that the Commission should be prepared to pursue the opening of international negotiations designed to lead to the adoption of an international treaty for the protection of the Arctic, having as its inspiration the Antarctic Treaty, as supplemented by the Madrid Protocol signed in 1991, but respecting the fundamental difference represented by the populated nature of the Arctic and the consequent rights and needs of the peoples and nations of the Arctic region; believes, however, that as a minimum starting-point such a treaty could at least cover the unpopulated and unclaimed area at the centre of the Arctic Ocean;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, Norvēģijas, Islandes, Krievijas, Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu valdībām, kā arī reģionālajā sadarbībā iesaistītajām pusēm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Governments of the Member States, Norway, Iceland, Russia, Canada and the United States, and the regional cooperation actors.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūcija par sociālo tiesību aktu īstenošanu autotransporta jomā ( 2008/2062(INI) )
European Parliament resolution of 9 October 2008 on the implementation of social legislation relating to road transport ( 2008/2062(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 23. maija ziņojumu Padomei un Parlamentam par sekām pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanai no jomas, kurā darbojas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi ( COM(2007)0266 ),
having regard to the report from the Commission to the Council and the European Parliament of 23 May 2007on the consequences of the exclusion of self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities ( COM(2007)0266 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. oktobra 23. ziņojumu par to, kā 2003.–2004. gadā īstenota Regula (EEK) Nr. 3820/85 par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu ( COM(2007)0622 ),
having regard to the 23rd report of the Commission of 12 October 2007 on the implementation in 2003-2004 of Regulation (EEC) No 3820/85 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport ( COM(2007)0622 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvu 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.
having regard to Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities OJ L 80, 23.3.2002, p.35.
, kur Eiropas Kopienu tiesa paredzēja, ka no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas nevar pastāvīgi izslēgt pašnodarbinātus transportlīdzekļu vadītājus,
, in which the Court of Justice of the European Communities ruled that self-employed drivers could not be excluded permanently from the scope of Directive 2002/15/EC,
ņemot vērā Eiropas Fonda dzīves un darba apstākļu uzlabošanai ziņojumu "Direktīvas par darba laiku ietekme uz kolektīvām sarunām autotransporta nozarē" http://www.eurofound.europa.eu/docs/eiro/tn0704039s/tn0704039s.pdf.
having regard to the report of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled Impact of the working time directive on collective bargaining in the road transport sector http://www.eurofound.europa.eu/docs/eiro/tn0704039s/tn0704039s.pdf
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu ( A6-0357/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0357/2008 ),
tā kā dažas dalībvalstis informāciju, kas atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 3820/85 tiek prasīta par kontroles un īstenošanas darbību 2003.–2004. gadā, neiesniedza noteiktajā termiņā un tādēļ Komisijas ziņojums ( COM(2007)0622 ) par to, kā šajā laikā īstenota minētā regula, tika iesniegts ar pusotra gada nokavēšanos;
whereas some Member States failed to supply within the time limits the information on inspection and enforcement activities in 2003-2004 required under Council Regulation (EEC) No 3820/85, with the result that the Commission's report on the implementation of that Regulation during the period in question ( COM(2007)0622 )) was submitted one and a half years late,
tā kā vidējais reģistrēto pārkāpumu skaits saglabājas stabils, tomēr dažās dalībvalstīs reģistrēto pārkāpumu kopskaits ir ievērojami pieaudzis, turklāt pārkāpumu skaits attiecībā uz pārtraukuma un atpūtas laikposmiem kopumā ir palielinājies, bet attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku ‐ samazinājies;
whereas the average number of contraventions detected has remained stable, although the total number of contraventions reported in some Member States rose considerably, with breaches of the rules on breaks and rest periods tending to increase while breaches of the rules on driving times fell,
tā kā nākamajā divgadu ziņojumā pirmoreiz jābūt datiem par to, kā tiek īstenota Direktīva 2002/15/EK;
whereas the next biennial report will have to include, for the first time, information on the implementation of Directive 2002/15/EC,
tā kā vispārēju interešu labā ir pareizi jāpiemēro noteikumi par darba laiku un transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laikposmiem gan autotransporta apkalpes locekļiem, gan pašnodarbinātiem autovadītājiem;
whereas it is in the general interest that the rules on working time, driving times and rest periods for both mobile workers and self-employed drivers should be properly applied,
tā kā Direktīvas 2002/15/EK mērķis ir noteikt obligāto prasību minimumu attiecībā uz darba laika organizēšanu, lai labāk aizsargātu to personu drošību un veselību, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, uzlabot drošību uz autoceļiem un tuvināt konkurences nosacījumus;
whereas the aim of Directive 2002/15/EC is to establish minimum requirements in relation to the organisation of working time in order to improve the health and safety protection of persons performing mobile road transport activities, to improve road safety and to align conditions of competition,
tā kā Direktīva 2002/15/EK stājās spēkā 2002. gada 23. martā un dalībvalstu rīcībā bija trīs gadi līdz 2005. gada 23. martam, lai ieviestu šīs direktīvas nosacījumus, un tā kā vairākumam dalībvalstu vēl nav izdevies transponēt direktīvu paredzētajā trīs gadu pārejas periodā;
whereas Directive 2002/15/EC came into force on 23 March 2002 and gave Member States three years, until 23 March 2005, to implement its provisions, and yet most Member States failed to transpose the Directive during that three-year transitional period,
tā kā divus gadus pēc perioda, kas bija noteikts kā pārejas periods Direktīvas 2002/15/EK transponēšanai, vēl arvien ir dalībvalstis, kuras nav transponējušas visus šīs direktīvas nosacījumus;
whereas, two years after the end of the transitional period for the transposition of Directive 2002/15/EC, some Member States still have not transposed all of its provisions,
tā kā pašnodarbināti autovadītāji vismaz līdz 2009. gada 23. martam ir izslēgti no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas;
whereas self-employed drivers are excluded from the scope of Directive 2002/15/EC until at least 23 March 2009,
tā kā Komisija savā ziņojumā par sekām pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanai no jomas, kurā darbojas Direktīva 2002/15/EK, izklāsta gan pašnodarbinātu autovadītāju iekļaušanas, gan izslēgšanas priekšrocības un trūkumus, neizdarot gala secinājumus;
whereas the Commission report on the consequences of excluding self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC sets out the advantages and disadvantages of both including and excluding self-employed drivers, but without reaching any final conclusions,
tā kā Parlaments ir vairākkārt paudis savu nostāju, nosakot, ka ir nepieciešams novērst pretlikumīgu praksi šajā nozarē, ka daudzus darba ņēmējus kļūdaini pieskaita pašnodarbināto autovadītāju kategorijai;
whereas Parliament has on various occasions pointed to the importance of addressing the industry malpractice of classifying many employees falsely as self-employed drivers,
tā kā ir nepieciešams izvairīties no atšķirībām starp dalībvalstīm un veicināt lojālu konkurenci autotransporta jomā, iekļaujot tajā pašnodarbinātus autovadītājus;
whereas it is important to eliminate disparities between the Member States and to help to ensure fair competition in the road transport sector by including self-employed drivers,
tā kā attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 3820/85 darbības jomu ir svarīgi saglabāt konsekvenci transportlīdzekļu vadīšanas un atpūtas laikposmu noteikumos, neradot atšķirības starp autovadītājiem;
whereas it is important for the scope of Regulation (EEC) No 3820/85 to remain consistent with regard to the length of driving time and rest periods, with no distinction between drivers,
tā kā darbalaika ierobežošanai autotransporta jomā ir daudz plašāka pozitīva ietekme uz satiksmes drošību, ja tajā tiek iekļauti pašnodarbināti autovadītāji;
whereas restricting working time in the road transport sector will have much greater benefits in terms of road safety if self-employed drivers are included,
tā kā pašnodarbinātu autovadītāju iekļaušana nekādā ziņā nesamazina viņu spējas un nepieciešamību veikt administratīvus pienākumus vai vadīt uzņēmumu, jo saskaņā ar Direktīvas 2002/15/EK mērķiem darba laiks ir ierobežots vienīgi attiecībā tieši uz darbībām autotransporta jomā;
whereas the inclusion of self-employed drivers will not detract from their capacity or the need to perform administrative or managerial duties for their company, since, for the purposes of Directive 2002/15/EC, working time is confined to activities related directly to road transport,
tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā sociālās jomas pārstāvji ir pārliecinoši piekrituši iekļaut pašnodarbinātus autovadītājus, lai tādējādi nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem šajā nozarē, izvairītos no konkurences izkropļojumiem un veicinātu darba apstākļu uzlabošanu;
whereas the social actors represented on the European Economic and Social Committee are broadly in agreement on including self-employed workers, so as to ensure equal treatment for all workers in the sector, prevent distortions of competition and promote better working conditions,
tā kā Eiropas Kopienu Tiesa daudz kategoriskāk ir skaidri noteikusi, ka EK līguma 71. pants veido pietiekamu juridisko pamatu Direktīvas 2002/15/EK piemērošanai attiecībā uz pašnodarbinātiem autovadītājiem, tādējādi veicinot satiksmes drošības mērķu sasniegšanu un konkurences nosacījumu tuvināšanos;
whereas the Court of Justice of the European Communities has clearly established that Article 71 of the EC Treaty offers a sufficient legal basis for applying Directive 2002/15/EC to self-employed workers, precisely because it contributes to the objectives of road safety and the approximation of conditions of competition,
tā kā iepriekšminētais Komisijas paziņojums un ziņojums par to, kādas sekas ir pašnodarbinātu transportlīdzekļu vadītāju izslēgšanai no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas, atspoguļoja pastāvīgas bažas par dažu dalībvalstu acīmredzamu kavēšanos Direktīvas 2002/15/EK, kā arī citu transporta jomas sociālo tiesību aktu transponēšanā un piemērošanā;
whereas the abovementioned Commission Communication and Commission report on the consequences of excluding self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC reflect the continuing concern at the delays in transposing and applying Directive 2002/15/EC in some Member States, as well as other social legislation in the road transport sector,
tā kā, pat ja dažas dalībvalstis vēl nav transponējušas Direktīvu 2002/15/EK, ziņojumiem reizi divos gados par šo nosacījumu piemērošanu jābūt iesniegtiem saskaņā ar direktīvā noteikto grafiku,
whereas, even though some Member States have still not transposed Directive 2002/15/EC, the two-yearly implementation reports should be submitted in accordance with the timetable laid down in the Directive,