natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka iespējamākā kļūdu īpatsvara pazeminājums varētu būt radies dēļ tā, ka Palātas revīzijas paraugs aptvēra mazākas dalībvalstis ar centralizētu politisko sistēmu, tādas kā Dānija, Igaunija, Luksemburga un Ungārija; brīdina neizdarīt priekšlaicīgus secinājumus, jo dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji ir efektīvas; pauž nožēlu, ka joprojām pastāv šī būtiskā problēma;
Notes that the reduction in the most likely error rate could be due to the composition of the Court of Auditors’ sample which contained smaller Member States with centralised political systems, such as Denmark, Estonia, Luxembourg and Hungary; warns against premature conclusions as long as the Member States’ supervisory and control systems are only ’partially effective’; regrets that this fundamental problem continues to exist;
aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz ES budžeta izpildi katru nākamo gadu samazināt iespējamāko kļūdu īpatsvaru; uzskata, ka par mērķi jāizvirza šā īpatsvara samazināšana zem būtiskuma robežas, tādējādi nodrošinot, ka Revīzijas palāta sniedz pozitīvu ticamības deklarāciju;
Calls on the Commission and the Member States to make annual improvements in the most likely error rates in implementing the Union budget; considers that the aim should be to bring the rate below the materiality threshold, thus securing a positive statement of assurance from the Court of Auditors;
atzīmē, ka valstu obligātajās parvaldības deklarācijās jābūt pilnīgai informācijai par Savienības līdzekļu izlietojumu un ka pēc obligāto pārvaldības deklarāciju parakstīšanas ministru līmenī tās jādara publiski pieejamas;
Notes that NMDs should contain full information about the use of Union funds, and that after the signing of NMDs at ministerial level they should be made public;
pauž nožēlu, ka attiecībā uz dalītas pārvaldības programmām dalībvalstis līdz šim nav pilnībā apzinājušās savu pastiprināto atbildību, kas ir ietverta Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantā;
Regrets that in respect of the shared management programmes, the Member States do not yet acknowledge fully their enhanced responsibility which is enshrined in Article 317 of the Treaty on the Functioning of the European Union;
Līdzekļu atgūšanas un korekcijas mehānismi
Recovery and correction mechanisms
atgādina, ka Komisija ir galīgi atbildīga par Savienības budžeta izpildi, nodrošinot, ka tiek atgūtas nepareizi izmaksātās summas un ka pēc iespējas drīz tiek novērsti dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi;
Recalls that in implementing the Union budget the Commission has final responsibility for ensuring that amounts incorrectly paid are recovered and that weaknesses in the Member States’ management and control systems are corrected as quickly as possible;
atgādina, ka kopš 2005. gada saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru Parlaments ir mudinājis Komisiju un dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pieejamā informācija ir izsmeļoša un precīza nolūkā sniegt ticamus pierādījumus, kas Revīzijas palātai ļautu izvērtēt daudzgadu korekcijas mehānismu efektivitāti;
Recalls that since the 2005 discharge procedure Parliament has encouraged the Commission and the Member States to take the necessary steps to ensure completeness and accuracy of the information available with the aim of providing reliable evidence to allow the Court of Auditors to assess the effectiveness of multi-annual correction mechanisms;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija Eiropas Savienības 2009. finanšu gada pārskatu piezīmē Nr. 6 ir atsaukusies Parlamenta prasībai, iekļaujot detalizētāku informāciju par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām, nekā tas bija iepriekš;
Welcomes that the Commission in Note 6 to the Annual Accounts of the European Union, financial year 2009 has responded to Parliament's requests by including more detailed information about recoveries and financial corrections than it has done in the past;
turklāt norāda uz būtisko atšķirību starp ’atgūtajiem līdzekļiem’ (nepareizi izmaksātās summas, kuras saņēmējs ir atmaksājis) un ’finanšu korekcijām’ (to sistēmas trūkumu risināšana, kuru finansiālās sekas gulstas uz dalībvalstu nodokļu maksātājiem); uzsver, ka ’finanšu korekcijas’ mehānismi nav jāizmanto kā vienkāršota metode, ar ko izvairīties no ’līdzekļu atgūšanas’ procedūras piemērošanas, un ka, kur vien iespējams, ir jāpiemēro ’līdzekļu atgūšanas’ procedūra, lai nodrošinātu, ka saņēmēji nepatur summas, kas ir ’nepareizi saņemtas’; atgādina savu prasību, ka visiem datiem par atgūtajiem līdzekļiem jābūt neatņemamai daļai no galīgo saņēmēju datubāzes un jābūt tajā iekļautiem;
Further notes the important difference between ’recovery’ (sums incorrectly received are repaid by the recipient) and ’financial correction’ (addressing weaknesses in the system the financial consequences of which are borne by the national taxpayer); emphasises that the ’financial correction’ mechanism should not be used as an easy way of avoiding the use of a ’recovery’ procedure and that whenever possible a ’recovery’ procedure should be pursued to ensure that those who have benefitted from sums paid ’incorrectly’ do not retain such funds; recalls its request that all data concerning recoveries should be an integral part of, and included in, the database of final beneficiaries;
pauž nožēlu, ka politikas grupā ’Kohēzija’ ir apgūti tikai 20 % no 2009. gadā apstiprinātajām summām un 2009. gada beigās vēl nav piemērotas korekcijas EUR 2 332 000 000 kopsummā (gada pārskata 1.44. punkts);
Regrets that for the policy group ’Cohesion’ merely 20 % of the amounts confirmed in 2009 have been implemented and a total amount of EUR 2 332 000 000 of corrections still remain to be implemented at year-end 2009 (Annual Report, point 1.44);
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Komisija ir sniegusi pilnīgu informāciju par tās atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām; taču pauž nožēlu par to, ka Komisija ne vienmēr saņem pilnīgu un ticamu informāciju no dalībvalstīm;
Welcomes the Court of Auditors’ finding that the Commission presents complete information on its recoveries and financial corrections; deplores, on the other hand, the fact that the Commission does not always receive complete and reliable information from the Member States;
aicina dalībvalstis uzlabot to kontroles un konstatēšanas sistēmas un sistēmas, ar kurām Komisijai paziņo par korekcijām, un aicina Komisiju precizēt pamatnostādnes par finanšu informācijas iesniegšanu, lai nodrošinātu, ka visa būtiskā informācija par daudzgadu korekcijas mehānismiem tiek pienācīgi atspoguļota pārskatos; turklāt prasa, lai Komisija ziņotu Parlamentam par tās pasākumiem nolūkā pārbaudīt valsts revīzijas iestāžu darbu;
Invites the Member States to improve their systems for control, detecting and reporting corrections to the Commission, and the Commission to refine the financial reporting guidelines to ensure that all relevant information about the operation of the multi-annual correction mechanisms is appropriately disclosed in the accounts; further asks the Commission to keep Parliament informed on its efforts to verify the work of the national audit authorities;
norāda, ka vērtības izteiksmē lielākā daļa korekciju ietver dalībvalstīm vai trešām valstīm piemērotas finanšu korekcijas, nevis līdzekļu atgūšanu no konkrētiem saņēmējiem, kuri nepareizi saņēmuši ES līdzekļus (gada pārskata 1.50. punkts);
Notes that the vast majority of the corrections by value involve financial corrections on the Member States or third countries, rather than recoveries from individual beneficiaries who received Union funds incorrectly (Annual Report, point 1.50);
uzskata, ka turpmākajos Savienības budžetam un programmām piemērojamos noteikumos ir jāparedz, ka neizmantotie Savienības līdzekļi netiek iemaksāti atpakaļ dalībvalstīm, ja tās Savienībai nav atmaksājušas nepareizi saņemtās summas, un pirms dalībvalstīm tiek atmaksātas neizmantotās gada budžeta apropriācijas aicina Komisiju ņemt vērā visas finanšu korekcijas, kuras dalībvalstis vēl nav samaksājušas;
Believes that future rules applicable to the Union budget and programmes should provide that unspent Union funds are not returned to the Member States if a Member State has not paid back to the Union amounts incorrectly received and invites the Commission to take into account any financial correction not yet paid by the Member States before returning unspent annual budget appropriations to the Member States;
ar bažām norāda, ka pašreizējā sistēmā, kas neparedz sodanaudas un rada iespēju aizstāt lielāko daļu izdevumu, kurus Komisija vai Revīzijas palāta atzinusi par neattaisnotiem, dalībvalstis, šķiet, nav sevišķi ieinteresētas izstrādāt efektīvas kontroles sistēmas, kas varētu samazināt dalībvalstu radīto Savienības izdevumu daļu; tāpēc atkārtoti pauž 2008. gada rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu pausto viedokli, ka neattaisnoto izdevumu pārvietošana pieļaujama vienīgi tad, ja to konstatējušas pašas dalībvalstis; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izmantojusi jauno iespēju nekavējoties pārtraukt maksājumus, un prasa, lai maksājumu pārtraukšanu apņēmīgi un pastāvīgi piemērotu arī turpmāk, izskaidrojot Parlamentam pieņemtos lēmumus un to pamatojumus; aicina Komisiju izstrādāt sistēmu, ar ko tiktu sodīti sliktas prakses piekopēji un atalgoti tie, kuru darbība ir nevainojama, samazinot tiem uzlikto administratīvo slogu;
Suspects, with some concern, that under the present system, which does not include fines and makes it possible to substitute most of the expenditure found to be ineligible by the Commission or the Court of Auditors, the Member States seem to have limited interest in developing efficient control systems that could result in a reduction of their share of Union spending; therefore repeats its opinion from the 2008 discharge resolution, that reallocation of ineligible expenditure should only be allowed if it was discovered by the Member States themselves; further welcomes that the Commission has made use of the new possibility to immediately suspend payments and demands that suspension of payments continue to be used resolutely and consistently, making the decisions taken and the reasons for them clear to Parliament; calls on the Commission to develop a system which will punish underperformers, and reward those who perform well, by reducing their administrative burden;
apzinās, ka ar maksājumu pārtraukšanu reizēm var panākt strauju īstenošanu, taču ir pārliecināts, ka gadījumos, kad jau pastāv augsts risks, priekšroka dodama ticamībai, nevis ātrumam;
Is aware of the fact that suspension of payments can sometimes create a trade-off with quick implementation, but is convinced that in cases where high risk is already established, reliability should take precedence over speed;
līdz ar to nepiekrīt Komisijas apgalvojumam, ka finanšu korekcijas ir ’spēcīgs pamudinājums dalībvalstīm uzlabot pārvaldības un kontroles sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus saņēmējiem veiktus maksājumus’ (Eiropas Savienības 2009. finanšu gada pārskats, 6. piezīme, 100. lpp.);
Accordingly, does not agree with the Commission's statement that financial corrections represent ’a strong incentive for Member States to improve their management and control systems and thus to prevent or detect and recover irregular payments to final beneficiaries’ (Annual Accounts of the European Union, financial year 2009, Note 6, page 100);
norāda, ka finanšu korekcijas var liecināt par to, vai politika ir īstenota atbilstīgi paredzētajiem noteikumiem, un ka regulārs un aizvien lielāks finanšu korekciju skaits var liecināt ne tikai par Komisijas īstenotu pastiprinātu uzraudzību, bet arī par to, ka finanšu korekcijas tikai daļēji attaisnojušās kā preventīvs un strukturāls pasākums; turklāt norāda, ka dalībvalstu centienus radīt efektīvas sistēmas ietekmē Komisijas uzraudzības efektivitāte;
Notes that financial corrections could be an indicator of whether a policy has been implemented according to established rules and that the regular and increasing number of financial corrections could indicate not only that the Commission is fulfilling its supervisory role in a more stringent way but also that financial corrections have only had a limited effect as a preventive and structural measure; further notes that the Member States’ efforts to create efficient systems are influenced by the efficiency of the Commission's supervision;
atzinīgi vērtē Komisijas norādījumu attiecībā uz ziņošanu par atgūtajiem līdzekļiem; prasa Komisijai rūpīgi analizēt dalībvalstu ziņojumus par atgūtajiem līdzekļiem un vajadzības gadījumā organizēt turpmāku apmācību;
Welcomes the Commission's guidance note on reporting on recoveries; asks the Commission to carefully analyse the Member States’ reports on recoveries and, if necessary, carry out further training;
ar bažām norāda, ka ļoti lēni tiek pilnveidota Savienības līdzekļu finanšu pārvaldība; vienlaikus norāda uz atkārtoti paustajiem Revīzijas palātas un Komisijas viedokļiem, ka dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga pārvaldības un kontroles sistēmu un dažādo programmu kvalitāte; aicina Komisiju sistemātiski ziņot par šīm kontroles sistēmu atšķirībām un darīt pieejamus skaidrus novērtējumus par dalībvalstu centieniem konstatēt nepilnības, lai nodrošinātu, ka nekādā gadījumā netiek sodītas tās dalībvalstis, kas, piemērojot rūpīgākas kontroles sistēmas, ir konstatējušas vairāk nepilnību;
Notes with concern the slow pace of improvements to the financial management of Union funds; at the same time takes note of the repeated opinions of both the Court of Auditors and the Commission that the quality of management and control systems differs widely between the Member States and between the different programmes; calls on the Commission to systematically account for these differences in control systems and to make available clear evaluations of efforts by the Member States to detect irregularities so as to make sure that those Member States detecting higher irregularities due to more onerous control systems are not discredited at any point;
atbalsta Padomes ieteikumu, ka informācijai par atgūtajiem līdzekļiem, finanšu korekcijām un pārtrauktajiem maksājumiem ir jābūt viegli pieejamai sabiedrībai;
Agrees with the recommendation of the Council that information on recoveries, financial corrections and suspensions should be easily accessible to the public;
aicina Komisiju, pamatojoties uz revīzijas darbu, ko tā jau veic, kopsavilkuma ziņojumā novērtēt konkrētu dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumus un priekšrocības un iekļaut ziņojumā arī citu Komisijas rīcībā esošu attiecīgu informāciju; turklāt aicina Komisiju iekļaut progresa ziņojumu par uzlabojumiem budžeta izpildes apstiprinājuma informācijas sniegšanā; aicina Komisiju izveidot kontroles kvalitatīvo izpildes rādītāju tabulu, kurā pēc šāda pamatparauga būtu apkopoti dati pa dalībvalstīm un politikas jomām:
Invites the Commission to publish in the Synthesis Report an assessment of the strengths and weaknesses of individual Member States’ management and control systems on the basis of the audit work it already performs as well as other relevant available information; further invites the Commission to include a progress report on the improvements in the discharge information; calls on the Commission to establish a ’scoreboard’ on the quality of controls per Member State and policy area according to the following matrix model:
aicina Revīzijas palātu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 4. punkta otro daļu sniegt atzinumu par valsts revīzijas iestāžu darba kvalitāti attiecībā uz dalīto pārvaldību, īpašu uzmanību pievēršot tehniskām zināšanām un neatkarībai;
Calls on the Court of Auditors, pursuant to the second subparagraph of Article 287(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union, to deliver an opinion on the quality of the national audit authorities as regards shared management, with particular reference to technical expertise and independence;
norāda, ka pašreizējā ticamības deklarācija ir pārskats par finanšu pārvaldības pareizību un likumību Savienībā kopumā un ka tajā nav iekļauta informācija par kļūdu īpatsvaru konkrētās dalībvalstīs;
Notes that the present statement of assurance is an expression of the regularity and legality of the financial management in the Union overall, and that it does not contain information on error rates in individual Member States;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi analizēt to, vai noteiktas kļūdas vienlīdz bieži tiek pieļautas visās dalībvalstīs; norāda ‐ ja tā, tad risinājums būtu rīcība Savienības mērogā; tomēr, ja noteiktas kļūdas galvenokārt raksturīgas konkrētām dalībvalstīm vai reģioniem, būtu jāparedz citi risinājumi;
Believes that it is of utmost importance to analyse if certain errors occur in all the Member States with more or less the same frequency; notes, if so, that the solution would be Union-wide action; however, further notes that if certain errors are mainly located in specific Member States or regions, other solutions should be envisaged;
uzskata, ka nozīmīgs šādas analīzes elements būtu kontroles kvalitatīvo izpildes rādītāju tabula, kurā pēc iepriekšminētā parauga būtu apkopoti dati pa dalībvalstīm un politikas jomām, un aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar šo pieprasījumu, šo kārtību sākot piemērot tās 2011. gada kopsavilkuma ziņojuma izstrādē un 2010. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā;
Believes that a ’scoreboard’ on the quality of controls per Member State and policy area as requested would be an important element in such an analysis and invites the Commission to follow-up on this request starting with its Synthesis Report on 2011 and in time for the 2010 discharge procedure;
ierosina, lai Revīzijas palāta, pamatojoties uz vienu un to pašu pamatparauga, veiktu ārpuskārtas revīzijas un pārbaudītu visas 27 dalībvalstis kādā konkrētā politikas jomā, kas dotu iespēju salīdzinoši novērtēt pārbaužu kvalitāti;
Suggests that the Court of Auditors should carry out occasional audits based on the same matrix model so that all 27 Member States would be audited for a specific policy area which would allow the quality of controls to be evaluated comparatively;
turklāt aicina Komisiju kopsavilkuma ziņojumā iekļaut skaidru un nepārprotamu informāciju par konkrētām dalībvalstīm izdoto iekasēšanas rīkojumu vērtību, kā arī sniegt sistemātisku pārskatu par līdzekļu atgūšanas un kļūdu labošanas mehānismu darbības rezultātiem;
In addition, invites the Commission to publish in the Synthesis Report clear and unequivocal information on the value of recovery orders made against individual Member States as well as a systematic presentation of the results of recovery and correction mechanisms;
norāda, ka daudzas dalībvalstis veic grūtus fiskālus valsts budžeta pielāgojumus un ka valsts izdevumu jomā aizvien lielāka nozīme ir izmaksu lietderībai, efektivitātei un pārredzamībai;
Notes that many Member States are undertaking difficult fiscal adjustments to their domestic budgets, and that value for money, efficiency and transparency have become increasingly important in domestic public spending;
uzskata, ka šādi fiskālie pielāgojumi un ietaupījumi ir nozīmīgi instrumenti, ar kuriem atjaunot sabiedrības uzticību gan dalībvalstu, gan Savienības iestādēm;
Considers that such fiscal adjustments and savings are important tools in restoring public confidence in national as well as Union institutions;
uzskata, ka finanšu pareizas pārvaldības nodrošināšanai un labi līdzsvarotam un atbilstīga apmēra budžetam būtu jāveicina izmaksu lietderības kritērija izpilde gan attiecībā uz valstu budžetiem, gan Savienības budžetu; tādēļ ir pārliecināts, ka ikviena Savienības līdzekļu finanšu pārvaldības pilnveidošanai paredzēta darbība ir jāveic, pamatojoties uz izmaksu lietderības un pārredzamības principiem;
Considers that ensuring sound financial management and a well balanced and appropriate size of budget, should help to deliver value for money as regards both domestic budgets as well as the Union's budget; believes, accordingly, that the principles of value for money and transparency should be at the heart of all actions to improve the financial management of Union funds;
attiecīgi pieprasa, lai Komisija nodrošinātu, ka publiski ir pieejami dalībvalstu gada kopsavilkumi, kas būtu daļa no nākamā gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras, un lai Komisija atjauninātu šajos kopsavilkumos iekļauto informāciju, tā sniedzot vērā ņemamu priekšstatu par dalībvalstu veikumu finanšu pārvaldības jomā; uzsver, ka dalībvalstu gada kopsavilkumu publiskas pieejamības nodrošināšana nav uzskatāma par mērķi, bet gan par soli ceļā uz dalībvalstu pārvaldības deklarācijām (DPD);
Requests, accordingly, the Commission make the Member States’ annual summaries publicly available as part of next year's discharge procedure and upgrade the information provided in these summaries to present a meaningful picture of the Member States’ financial management performance; underlines that making the Member States’ annual summaries publicly available should be considered as a step towards NMDs and not as a goal in itself;
uzskata, ka Finanšu regulas pārskatīšanas pamatā jābūt pašreizējās regulas izvērtējumam, un norāda, ka pārskatīšana nav pašmērķis;
Considers that a review of the Financial Regulation should be based on an evaluation of the existing Regulation, notes that a review is not an end in itself;
uzskata, ka kontroles sistēmu darbības mērķis nevar būt riska pilnīga novēršana visās izdevumu jomās, ne vien tādēļ, ka tas būtu ārkārtīgi dārgi, bet arī tādēļ, ka diez vai kādreiz reāli izdosies pilnībā novērst jebkādu risku visās izdevumu jomās; pieņem to kā faktu, ka jebkādu izdevumu programmu īstenošana vienmēr būs saistīta ar zināmu kļūdas risku; uzsver, ka riska pieļaušana nav tas pats, kas kļūdas pieļaušana, un atkārtoti norāda, ka Komisijai visos sliktas vadības vai krāpšanas gadījumos jāīsteno pieeja, kas pilnībā izslēdz kļūdu pieļaušanu;
Believes that control systems cannot aim at zero risk in all spending areas, not only because it would be extremely expensive, but also because it is unlikely that zero risk in all spending areas will ever be achieved; accepts that a certain risk of error will always exist when implementing any spending programmes; emphasises that tolerating risk is not the same as tolerating error and reaffirms that the Commission must pursue a zero-tolerance approach to all cases of mismanagement and fraud;
norāda, ka šī diskusija notiek tikai Savienības līmenī, un atgādina, ka nav zināms kļūdu īpatsvars valsts pārvaldes iestāžu darbībā, tām īstenojot valsts programmas;
Notes that this discussion is only taking place at the Union level and recalls that ’error rates’ for national administrations’ implementation of national programmes are not known;
aicina Komisiju noteikt pašreizējo pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumus, kā arī analizēt dažādu iespējamo izmaiņu izmaksas un ieguvumus; uzsver ‐ gadījumos, kad ir grūti pietiekami augstā līmenī nodrošināt atbilstību attiecīgās sistēmas noteikumiem, ir iespējami vairāki risinājumi, piemēram, vienkāršot šos noteikumus, pārstrādāt attiecīgo programmu, pastiprināt kontroli vai izbeigt programmas īstenošanu;
Invites the Commission to identify weaknesses in present management and control systems as well as to analyse the cost and benefits of various possible changes; underlines that where it is difficult to obtain a sufficiently high level of compliance with scheme rules, a number of options such as: simplification of the rules, re-designing the programme, tightening controls, or terminating the programme, are possible;