natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tāpēc iesaka reģionu agronomijas speciālistiem aktīvi darboties reģionos, konsultējot lauksaimniekus par to, kā nodrošināt sabiedriskās preces vides jomā;
Recommends to this end the active presence of agronomic advisors in the regions to guide farmers in their attempts to deliver environmental public goods;
uzskata, ka ir jāievieš drošības pasākumi, lai nodrošinātu iespēju lauksaimniecībā joprojām izmantot biotehnoloģijas, neietekmējot līdzšinējās ražošanas metodes;
Believes that safeguards need to be introduced to ensure that biotechnology can continue to be used in agriculture without impacting on existing production methods.
Videi saudzīga KLP
A green CAP
atzīmē, ka tirgus līdz šim nav pienācīgi atalgojis lauksaimniekus par vides saudzēšanu un citām sabiedriskajām precēm; tādēļ uzskata, ka KLP jāpievērš lielāka uzmanība ilgtspējībai, pareizi ekonomiski stimulējot lauksaimniekus, lai nodrošinātu optimālus ekosistēmu saudzējošus pakalpojumus un tālāk uzlabotu ES lauksaimniecības zemes vides resursu pareizu pārvaldību; uzsver, ka tas jāpanāk, nepalielinot lauksaimniekiem finansiālo vai birokrātisko slogu;
Notes that the market has failed, to date, to properly reward farmers for protecting the environment and other public goods; therefore believes that the CAP must place a greater emphasis on sustainability by providing proper economic incentives for farmers to optimise the delivery of eco-system services and further improve the sound environmental resource management of EU farmland; emphasises that this should be achieved without creating an extra financial or bureaucratic burden for farmers;
uzskata, ka, pateicoties labāku zināšanu rezultātā uzlabotajiem ražošanas faktoriem, lauksaimniekiem ir labas iespējas dot ieguldījumu videi saudzīgā izaugsmē un energokrīzes risināšanā, attīstot tādus videi saudzīgus energoresursus kā biomasa, bioatkritumi, biogāze un otrās paaudzes biodegvielas un nelielā mērogā izmantojot vēja, saules un hidroenerģiju, kas būs atbalsts arī jaunām, videi saudzīgām nodarbinātības iespējām;
Believes that, thanks to improvements in production factors linked to advances in knowledge, farmers are well placed to contribute to green growth and respond to the energy crisis through the development of green energy in such forms as biomass, biowaste, biogas, second-generation biofuels and small-scale wind, solar and hydro energy, which will also help create new green job opportunities;
uzstāj, ka kopējai lauksaimniecības politikai ir lielāka nozīme nekā jebkad agrāk, pareizi funkcionējošā vienotajā tirgū garantējot nodrošinātību ar pārtiku, klimata pārmaiņu ierobežošanu, kopējus augstus vides aizsardzības standartus, produktu drošumu un kvalitāti un dzīvnieku labturību pāri valstu robežām;
Insists that a common agricultural policy is more relevant than ever before to ensure that the cross-border dimension of food supply, climate change, high common standards of environmental protection, product safety and quality and animal welfare is guaranteed in a properly functioning Single Market;
uzskata, ka jaunajai KLP jābūt viegli administrējamai ar vienkāršotas atbalsta sistēmas starpniecību un pārredzamai, tai jāmazina birokrātija un administratīvais slogs lauksaimniekiem, jo īpaši sīkražotājiem, lai lauksaimniekiem dotu iespēju galveno uzmanību pievērst galvenajam uzdevumam ‐ nodrošināt augsti kvalitatīvus lauksaimniecības produktus; uzskata, ka cita starpā tas būtu sasniedzams, pārejot uz tādiem nodrošināšanas instrumentiem kā uz rezultātiem orientēti nolīgumi, vienkārši līgumi un daudzgadu maksājumi, kuros būtu izvirzīti mērķi un kuri lauksaimniekiem dotu iespēju izvēlēties sev piemērotu lauksaimniecības sistēmu šo mērķu sasniegšanai;
Believes that the new CAP, through a simplified support system, must be easy to administer, transparent, and reduce red tape and administrative burdens on farmers, particularly for smaller producers, in order to allow farmers to concentrate on their main task of providing high-quality agricultural products; believes that this could be achieved inter alia by moving towards the use of delivery tools that set the goals and empower farmers to choose their own farming systems to meet these objectives, such as outcome agreements, simple contracts and multiannual payments;
aicina veikt attiecīgus pasākumus, lai izskaidrotu KLP saturu ne tikai lauksaimniekiem, bet visiem Eiropas iedzīvotājiem, vienlaikus sniedzot pārredzamu un skaidru informāciju par sasniedzamajiem mērķiem, pieejamajiem līdzekļiem un gaidāmajiem ieguvumiem no KLP īstenošanas;
Calls for appropriate measures to be taken to explain what the CAP consists of, not only to farmers but to all Europe's citizens, while providing transparently clear information about the objectives being pursued, the means available and the anticipated beneficial effects of implementing the CAP;
uzskata, ka Komisijas pieejai, veicot reglamentējošās kontroles, atbilstības pārbaudes un piemērojot finansiālas korekcijas, jābūt samērīgākai un balstītai uz riska novērtējumu;
Considers that there needs to be a more proportionate and risk-based approach by the Commission to the application of regulatory controls, the conduct of compliance audits and the imposition of financial corrections;
aicina nodrošināt, lai Eiropas Parlaments nekavējoties saņemtu jaunāko informāciju par lauksaimniecības budžetu attiecīgajā brīdī;
Calls for the European Parliament to be provided with prompt, up-to-date information on the current state of the agriculture budget;
gaida, ka KLP tiks pārstrādāta atbilstoši Eiropadomes pavasara sanāksmes secinājumiem par stratēģiju “Eiropa 2020”, lai nodrošinātu uz zināšanām balstītas, integratīvas, videi saudzīgas izaugsmes instrumentus;
Expects the re-design of the CAP in line with the spring European Council conclusion on Europe 2020, with a view to providing instruments that deliver smart, inclusive, green growth;
atzīst KLP līdzšinējo un jauno prioritāšu plašo klāstu un atzīmē, ka jaunās dalībvalstis, pievienojoties Eiropas Savienībai, pamatoti gaidīja, ka ar laiku KLP atbalsts tajās būs salīdzināms ar vecajām dalībvalstīm; lai būtu iespējams pilnā mērā piedāvāt risinājumus jaunajām problēmām un īstenot reformētās KLP prioritātes, prasa jaunajā finanšu plānošanas periodā saglabāt KLP piešķirto budžetu vismaz 2013. gada budžeta līmenī;
Recognises the wide range of existing and new priorities for the CAP and notes that the new Member States' justified expectation when they joined the European Union was that CAP support would, over time, be comparable with old Member States; in order to fully respond to the new challenges and deliver the priorities of a reformed CAP, calls for the amounts allocated to the CAP in the 2013 budget to be at least maintained during the next financial programming period;
prasa KLP budžetam piemērot elastīguma mehānismu, kas dotu iespēju neiztērētas summas pārdalīt un pārnest uz nākamo gadu;
Calls for the CAP budget to have an end-of-year flexibility mechanism in order to carry over and reallocate under-spends in the following year;
uzstāj, ka KLP nav jānodod dalībvalstu pārziņā un tādējādi uzskata, ka tiešais atbalsts joprojām pilnībā jāfinansē no ES budžeta, ar šo noraidot jebkādu papildu līdzfinansēšanu, kas kaitētu taisnīgai konkurencei ES vienotajā tirgū;
Insists that the CAP should not be renationalised and therefore believes that direct support should remain fully financed by the EU budget, hence rejecting any further co-financing which could harm fair competition within the EU Single Market;
prasa KLP finansējumu lauksaimniekiem visā ES teritorijā sadalīt taisnīgi; atgādina, ka jāciena ES lauksaimniecības daudzveidība; taisnīgas sadales sistēmas definēšanai jāatrod objektīvi kritēriji; norāda, ka tiešie maksājumi palīdz piegādāt sabiedriskās preces, līdzsvarot lauksaimnieku ienākumus un aizsargāt tos pret riskiem, daļēji kompensējot sociālajā aspektā vēlami augstos ES standartus un tarifu barjeras nepārtraukto mazināšanos, kā arī atalgojot sabiedrisko pamatpreču piegādi, par kuru tirgū atlīdzība netiek gūta;
Calls for a fair distribution of CAP funds to farmers across the EU; recalls that to respect the diversity of farming in the EU, objective criteria must be found in order to define a fair system of distribution; points out that direct payments contribute to the provision of public goods, help stabilise farmers' incomes and ensure against risks, partially offsetting the socially desirable high standards in the EU and the continuing reduction in tariff barriers, as well as rewarding basic public goods provision, which receives no market compensation;
uzskata, ka ar piesaisti hektāriem vien neizdosies samazināt nevienlīdzību tiešā atbalsta līdzekļu sadalījumā starp dalībvalstīm un ņemt vērā Eiropas lauksaimniecības plašo daudzveidību, un tādēļ, lai panāktu labāku sadalījuma līdzsvaru, aicina Komisiju ierosināt objektīvus papildu kritērijus un izvērtēt to potenciālo ietekmi, ņemot vērā lauksaimniecības nozares sarežģītību un dalībvalstu atšķirības;
Believes that in order to reduce the disparities in the distribution of direct support funds between Member States and to reflect the wide diversity characterising European agriculture, the hectare basis alone will not be sufficient, and therefore calls on the Commission to propose additional objective criteria and to evaluate their potential impact, taking into account the complexity of the agricultural sector and the differences between Member States, in order to achieve a more balanced distribution;
prasa skaidri noteikt taisnīgus un objektīvus kritērijus līdzekļu sadalē lauku attīstības mērķiem;
Calls for fair and objective criteria to be clearly defined for the allocation of funds for rural development objectives;
uzskata, ka nākamajā finanšu plānošanas periodā tiešā atbalsta maksājumi visās dalībvalstīs jāpiesaista platībai; tādā veidā būtu nodrošināts pietiekams pārejas periods tiem lauksaimniekiem un agrārajām struktūrām, kuras joprojām izmanto vēsturisko maksājumu sistēmu, dodot iespēju pārmaiņām pielāgoties elastīgi un izvairīties no pārāk krasas atbalsta pārdalīšanas, neskarot mērķi bez kavēšanās sasniegt līdzsvarotu atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm; atzīmē, ka atteikties no vēsturiskās bāzes var būt īpaši grūti tām dalībvalstīm vai reģioniem, kur ir relatīvi lielas t.s. “nepieprasīto maksājumu platības” (zeme, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, bet par kuru nav iesniegts pieprasījums); prasa turpmākā atbalsta izstrādē pilnā mērā ņemt vērā šādu reģionu īpašās vajadzības; uzskata arī, ka dalībvalstīm un reģioniem joprojām jānodrošina iespēja platību maksājumu sistēmu piemērot elastīgi, atbilstoši savām konkrētajām prioritātēm, taču vienlaikus ievērojot taisnīgu konkurenci iekšējā tirgū;
Believes that direct support should move to an area basis in all Member States within the next financial programming period; this would constitute a sufficient transition period allowing farmers and agricultural structures that are still using the historical payments system the flexibility to adapt to the changes, and to avoid too radical a redistribution of support, without prejudice to promptly achieving a balanced distribution of support amongst Member States; notes that the move away from the historical basis may create particular challenges for Member States or regions with a relatively large amount of ‘naked land’ (unclaimed eligible land); calls for the specific needs of such regions to be given full consideration when designing future support; also believes that Member States and regions must continue to have the flexibility to regionalise their area payments system in such a way as to reflect their specific priorities while respecting fair competition in the internal market;
uzskata, ka nedrīkst atjaunot saistītos maksājumus kā KLP pamatprincipu; tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pāreju no vēsturiskā modeļa uz platību atbalsta modeli saistībā ar pēc “veselības pārbaudes” pieņemtajiem lēmumiem, dalībvalstīm jāsaglabā atbilstīgas elastības iespējas; uzskata, ka šī elastība tām dos iespēju reaģēt uz īpašām vajadzībām savā teritorijā un novērst ražošanas pilnīgu pārtraukšanu vai lauksaimniecības daudzveidības mazināšanos; uzskata, ka šādas izvēles iespējas varētu īstenot, par apdraudētām lauksaimniecības apakšnozarēm un teritorijām, kā arī ekoloģiski jutīgām teritorijām maksājot ierobežotus saistītos maksājumus, ievērojot PTO prasības un vienlaikus lauksaimniekiem visā ES teritorijā nodrošinot taisnīgus tirgus nosacījumus;
Considers that there should be no return to coupled payments as a guiding principle of the CAP; takes the view, however, given the move from a historical to an area support model in the wake of the decisions following the Health Check, that an adequate margin for flexibility should be left to Member States; believes that this flexibility will enable Member States to respond to the specific needs of their territory and to prevent production from stopping completely or the diversity of farming from being reduced; takes the view that this margin for manoeuvre would take the form of capped coupled payments for vulnerable agriculture sectors and territories and environmentally sensitive areas, in compliance with WTO requirements, whilst ensuring fair market conditions for farmers across the EU;
konstatē, ka taisnīgas un ilgtspējīgākas KLP sasniegšanai ir vajadzīgi galvenie struktūras moduļi: “Nodrošinātība ar pārtiku un taisnīga tirdzniecība”, “Ilgtspējība”, “Lauksaimniecība Eiropā”, “Pārtikas kvalitāte” “Bioloģiskā daudzveidība un vides aizsardzība” un “Videi saudzīga izaugsme”; uzskata, ka jāsaglabā divu pīlāru struktūra, taču tajā jāizvairās no politikas mērķu un instrumentu dublēšanās, turklāt tajos jāatspoguļo šeit norādīto struktūras moduļu saturs;
Identifies the need for central key building blocks – Food Security and Fair Trade, Sustainability, Agriculture across Europe, Food Quality, Biodiversity and Environmental Protection, and Green Growth – to achieve a fair and more sustainable CAP; considers that the two-pillar structure should be maintained, but that it should avoid duplication of policy objectives and instruments as well as reflecting the content of the building blocks identified here;
uzskata, ka vienkāršošanas, skaidrības un kopējas pieejas labad par finansējumu katrai KLP prioritātei jāvienojas jau reformas sākumā;
Believes that, in the interest of simplification, clarity and a common approach, funding for each of the priorities of the CAP must be agreed from the start of the reform;
uzskata, ka lauku saimniecību dzīvotspēja un lauksaimnieku dzīves kvalitāte ir lauksaimnieciskās darbības turpināšanās obligāts priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka visiem ES lauksaimniekiem kā pamatmaksājumus vajadzētu saņemt tiešos platību maksājumus no ES budžeta, tādējādi garantējot Eiropas lauksaimnieciskās ražošanas modeļa sociālo un ekonomisko ilgtspējību ar mērķi panākt, lai Eiropas patērētājiem būtu pamatnodrošinātība ar pārtiku, lauksaimniekiem būtu iespēja konkurētspējīgā veidā ražot augsti kvalitatīvu pārtiku, visā ES tiktu atbalstīta lauksaimnieciskā darbība un darbvietu radīšana lauku apvidos, kā arī pamatlīmenī nodrošinātas sabiedriskas preces, pildot laba lauksaimniecības un vides stāvokļa savstarpējās atbilstības prasības un ievērojot augstus kvalitātes standartus un dzīvnieku labturības standartus;
Maintains that farm viability and quality of life for farmers are a sine qua non if farming activity is to continue; believes therefore that there should be a basic EU-funded direct area payment to all EU farmers in order to ensure the social and economic sustainability of the European agricultural production model, which should provide basic food security for European consumers, allow farmers to produce high-quality food competitively, ensure that farming activity and jobs in rural areas are encouraged across the EU and provide baseline public goods through cross-compliance requirements for Good Agricultural and Environmental Conditions, as well as high quality and animal welfare standards;
pieprasa izvirzīt vispārēju prasību maksāt kompensācijas vienīgi par aktīvu lauksaimniecisku ražošanu, savstarpējās atbilstības prasībās par maksājumiem iekļaujot prasības par minimālo darbības apjomu, un par galveno principu noteikumu īstenošanā padarīt proporcionalitātes principu;
Calls for an absolute requirement that only active agricultural production be rewarded, whereby minimum activity requirements would be included in the cross-compliance rules as a precondition for payments, and for proportionality to be the key principle applied when enforcing the rules;
uzskata, ka lauksaimniekiem ar vienkāršu daudzgadu līgumu jāpiešķir ES finansēti papildu platību maksājumi, kas būtu atalgojums par oglekļa emisiju samazināšanu uz vienu ražošanas vienību un/vai oglekļa piesaistes palielināšanu augsnē, izmantojot ilgtspējīgas ražošanas paņēmienus un ražojot biomasu, kuru var izmantot noturīgu agromateriālu ražošanā;
Believes that an EU-funded top-up payment should be made available to farmers through simple multiannual contracts rewarding them for reducing their carbon emissions per unit of production and/or increasing their sequestration of carbon in the soil through sustainable production methods and through the production of biomass that can be used in the production of long-lasting agro-materials;
atzīmē, ka tam būtu divējāds labums, proti, ES lauksaimniecība taptu ekonomiski un vides ziņā ilgtspējīgāka, jo samazinātos oglekļa emisija un/vai palielinātos efektivitāte, un turklāt tas lauksaimniekiem nodrošinātu arī finansiālu labumu no lielākas oglekļa piesaistes uz viņu zemes, savukārt lauksaimniecībai ‐ vienlīdzīgus apstākļus ar citām nozarēm, kas piedalās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā; pieprasa izvirzīt attiecīgus skaidrus un mērāmus kritērijus un mērķus, kas dotu iespēju šos maksājumus katrā dalībvalstī īstenot iespējami drīz;
Notes that this would have the double benefit of making EU agriculture more environmentally and economically sustainable through lower carbon emissions and/or improved efficiency and would also ensure that farmers can financially benefit from increased carbon sequestration on their land and put them on the same footing as other industries which are in the EU ETS; calls for clear and measurable criteria and targets to be defined appropriately to allow these payments to be implemented as soon as possible in every Member State;
uzskata, ka mazāk labvēlīgu apgabalu (MLA) shēmās jebkurā reformā, it īpaši attiecībā uz to, kā MLA tiek noteikti un klasificēti, vajadzētu ņemt vērā grūtības, ar kādām sastopas lauksaimnieki visā ES teritorijā, jo dažādās tās daļās ir ievērojamas atšķirības, ņemot vērā atšķirīgos biofizikālos un klimatiskos apstākļus; uzskata, ka tiem apgabaliem, kuri varētu tikt izslēgti saskaņā ar jebkādiem jauniem noteikumiem, ir jāparedz adekvāts pārejas periods;
Believes that any reform to the less-favoured areas (LFA) scheme, particularly regarding how LFAs are designated and classified, should take into consideration the difficulties experienced by farmers in all parts of the EU, as these vary greatly with different biophysical and climatic conditions; takes the view that areas which may be excluded under any new rules should be granted an adequate phasing-out period.
vērš uzmanību uz īpašo nozīmi, kāda ir lauksaimnieku darbībai piepilsētu lauku teritorijās, kur iespējams intensīvi izmantot lauku dabas un lauksaimniecības resursus; uzsver, ka vajadzētu uzturēt šo pārtikas un sabiedrisko preču ražošanu pilsētu iedzīvotāju tuvumā;
Draws attention to the particular role played by farmers in peri-urban areas, where there can be intensive pressures on rural and agricultural resources; stresses that this production of food and public goods near urban populations should be maintained;
Pārtikas kvalitāte
Food Quality
uzsver, ka pārtikas kvalitātes politikas izstrādei, tostarp attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) / aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) / garantēta tradicionālā īpatnība (GTI)), jābūt KLP prioritātei un ka to vajadzētu padziļināt un pastiprināt, lai šajā jomā ES arī turpmāk varētu būt vadībā; uzskata, ka šo augstas kvalitātes produktu gadījumā jāatļauj izmantot sākotnējos pārvaldības, aizsardzības un veicināšanas instrumentus, lai nodrošinātu šo produktu saskanīgu pilnveidošanu un ar tiem joprojām tiktu būtiski atbalstīta Eiropas lauksaimniecības ilgtspējīga izaugsme un konkurētspēja;
Stresses that the development of food quality policy, including in terms of geographical indication (PDO/PGI/TSG), must be a priority aspect of the CAP and be deepened and strengthened so that the EU can maintain its leadership position in this area; takes the view that, in the case of these high-quality products, the use of original management, protection and promotion instruments should be allowed, enabling them to develop in a harmonious fashion and to continue to make their major contribution to the sustainable growth and competitiveness of European agriculture;
uzskata, ka lauksaimnieki spēj ekonomiski izdevīgā veidā palīdzēt aizsargāt bioloģisko daudzveidību un vidi, kā arī pielāgoties klimata pārmaiņām un mīkstināt to sekas, tādēļ šāda darbība arī turpmāk jāstimulē; prasa, lai KLP nodrošinātu iespēju lielākajai daļai lauksaimniecības zemju piemērot agrovides shēmas, kas lauksaimniekus atalgotu par to, ka tie papildus nodrošina ekosistēmu funkcionēšanu, vienlaikus veicinot arī ilgtspējīgākas un mazāk intensīvas ražošanas modeļus, piemēram, bioloģisko lauksaimniecību, integrēto lauksaimniecību, ekoloģiski vērtīgas lauksaimniecības un ilgtspējīgas intensīvās lauksaimniecības prakses attīstību; uzskata, ka visiem šiem lauku attīstības pasākumiem joprojām jābūt līdzfinansētiem, vajadzības gadījumā palielinot tiem paredzēto budžetu;
Believes that farmers can contribute to biodiversity and environmental protection, as well as climate change adaptation and mitigation, in a cost-effective way; this therefore needs to be further incentivised; calls for the CAP to provide the opportunity for the vast bulk of agricultural land to be covered by agri-environmental schemes to reward farmers for the delivery of additional eco-system services while encouraging more sustainable, lower-input production models such as organic farming, integrated agriculture, the development of high-nature-value farming and sustainable intensive agricultural practices; considers that all these rural development measures should continue to be co-financed, with an increased budget if necessary;
Videi saudzīga izaugsme
Green growth
uzskata, ka videi saudzīga izaugsme jāliek par pamatu jaunajai lauku attīstības stratēģijai, kurā galvenā uzmanība pievērsta jaunu videi saudzīgu darbvietu radīšanai:
Believes that ‘green growth’ should be at the heart of a new rural development strategy that focuses on creating new green jobs through:
izstrādājot vietējus dinamiskus risinājumus, piemēram, vietējo tirdzniecību, vietējo pārstrādi, atbalstu projektiem, kuros iesaistītas visas vietējā līmeņa ieinteresētās personas no lauksaimniecības nozares;
the development of local dynamic tools such as local marketing, local processing, and support for projects involving all stakeholders from the local farming sector;
attīstot biomasas, bioatkritumu un biogāzes izmantošanu, mazā apjomā ražojot atjaunojamu enerģiju un atbalstot otrās paaudzes biodegvielas, agromateriālu un “zaļās ķīmijas” izstrādājumu ražošanu;
the development of biomass, bio-waste, bio-gas and small-scale renewable energy production, as well as encouraging the production of second-generation biofuels, agro-materials and green-chemistry products,
ieguldot modernizēšanā un jauninājumos, kā arī jaunās pētniecības un izstrādes metodēs, kas dod iespēju pielāgoties klimata pārmaiņu sekām un tās mazināt;
investing in modernisation and innovation, as well as new research and development techniques for adaptation to, and mitigation of, climate change,
nodrošinot apmācību un konsultācijas lauksaimniekiem jaunu metožu izmantošanā un palīdzību jauniem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai nozarē;
providing training and advice to farmers in applying new techniques and to assist young farmers entering the industry,