natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā no Eiropas Savienības Indijā ieplūst visvairāk ārvalstu tiešo investīciju ‐ 2009. gadā tās veidoja 27 % no visu ārvalstu tiešo investīciju kopējā apjoma; tā kā tomēr jāatzīst, ka pēdējo trīs gadu laikā ES investīciju apjoms ir samazinājies, proti, 2007. gadā tas veidoja 37 % no visām ārvalstu tiešajām investīcijām, 2008. gadā ‐ 32 %, bet 2007. gadā ‐ 27 %, savukārt ES tiešo investīciju plūsmas uz Ķīnu 2009. gadā bija ievērojami lielākas ‐ EUR 5,3 miljardi salīdzinājumā ar investīcijām Indijā EUR 3,1 miljarda apmērā;
whereas the European Union is India's largest source of Foreign Direct Investment (FDI), accounting for 27% of total FDI in 2009; whereas, however, the EU share has declined over the past three years, from 37% of total FDI in 2007 to 32% in 2008 and 27% in 2009, while EU FDI outflows to China in 2009 were significantly higher than those to India, amounting to EUR 5.3 billion as compared to EUR 3.1 bn to India,
tā kā 2000. gadā Indija svarīgāko ES tirdzniecības partneru vidū ierindojās 17. vietā, bet 2010. gadā ‐ jau astotajā vietā (tirdzniecības apjoms veidoja EUR 67,8 miljardus); tā kā, neraugoties uz to, ES relatīvā tirgus daļa Indijas tirgū 2009. gadā bija samazinājusies no 23,2 % (1999. gadā) līdz 14,5 %, savukārt Ķīnas tirgū šajā pašā laikposmā tā bija četrkārtīgi palielinājusies, proti, no 2,6 % 1999. gadā līdz 11,3 % 2009. gadā;
whereas India was the European Union's seventeenth most important trading partner in 2000 and ranked eighth in 2010 (when such trade was worth EUR 67.8 bn); whereas, however, the EU's relative share in India's market fell from 23.2% in 1999 to 14.5% in 2009, while China's market share was multiplied by four over the same period, from 2.6% in 1999 to 11.3% in 2009,
tā kā Indija ir lielākā vispārējo preferenču sistēmas labumguvēja; tā kā importa apjomi no Indijas uz Eiropas Savienību, kam tika piemērota preferenciāla vai nulles nodokļa likme, 2009. gadā veidoja EUR 19,9 miljardus, kopumā veidojot 83 % no kopējā Indijas importa apjoma ES;
whereas India is the largest beneficiary of the Generalised System of Preferences (GSP); whereas the European Union's imports from India at preferential rates or zero duty were worth EUR 19.9 bn in 2009 and accounted for 83% of total EU imports from India,
tā kā abas puses cer gūt ievērojamu labumu no tarifu atcelšanas, kā arī pakalpojumu tirgus un uzņēmējdarbības liberalizācijas un atkārtoti apstiprina apņemšanos mazināt tarifus un turpināt liberalizēt uzņēmējdarbību un pakalpojumu tirgu;
whereas both parties expect to secure significant benefits from the elimination of tariffs, the liberalisation of trade in services and of establishment and reaffirm their commitment to tariff reductions and further liberalisation of establishment and of trade in services,
tā kā, nodrošinot pieeju tirgum, līdztekus ir nepieciešami pārredzami un atbilstīgi noteikumi un standarti, lai garantētu, ka tirdzniecības liberalizācija nes labumu;
whereas market access needs to be accompanied by transparent and adequate rules and standards in order to ensure that trade liberalisation is beneficial,
tā kā pieeju tirgum joprojām kavē dažādas ārpustarifu tirdzniecības barjeras, piemēram, sanitārās normas un drošības prasības vai tehniski šķēršļi, kvantitatīvie ierobežojumi, pārlieku ierobežojošas atbilstīguma procedūras, tirdzniecības aizsardzības mehānismi, muitas procedūras, iekšējie nodokļi un kavēšanās pieņemt starptautiskas normas un standartus;
whereas market access is being hampered by non-tariff barriers to trade (NTBs), such as health and safety requirements or technical barriers, quantitative restrictions, conformity procedures, trade defence mechanisms, customs procedures, internal taxation, and a failure to adopt international norms and standards,
tā kā vēl jo lielāka vērība būtu jāveltī aspektiem, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) atzīšanu, piemērotu un efektīvu aizsardzību, ieviešanu un īstenošanu, tostarp patentiem, preču vai pakalpojumu zīmēm, autortiesībām un līdzīgām tiesībām, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ieskaitot izcelsmes marķējumu), dizainparaugiem un integrālshēmu topogrāfijai;
whereas even greater account should be taken of the elements on recognition, suitable and effective protection, implementation and enforcement of intellectual property rights (IPRs), including patents, trade or service marks, copyright and similar rights, geographical indications (GIs) (including marks of origin), industrial design and integrated circuit topography,
tā kā viltotas zāles var nodarīt kaitējumu veselībai; tā kā šī problēma Eiropas Savienībai un Indijai būtu jārisina kopīgiem spēkiem;
whereas counterfeit medicines can potentially be detrimental to health; whereas EU and India should join forces to address this problem,
tā kā Indija ir viena no galvenajām ģenērisko zāļu ražotājām un eksportētājām valstīm;
whereas India is one of the major producers and exporters of generic medicines,
tā kā veselības aizsardzības programmu sekmīga īstenošana un ilgtspēja lielā mērā ir atkarīga no lētu, kvalitatīvu ģenērisko zāļu nepārtrauktas pieejamības; ņemot vērā to, ka Indijai ir ārkārtīgi liela nozīme šādu produktu piegādē un ka TRIPS-plus intelektuālā īpašuma tiesību noteikumiem par ģenērisko zāļu pieejamību ir vispāratzīta nelabvēlīga ietekme;
whereas the success and sustainability of health programmes depends in large part on the continuing availability of low-cost, quality generic medicines; having regard to India's critical role as a supplier of such products and to the established, detrimental impact of TRIPS-plus intellectual property rules on the availability of generic medicines,
tā kā sadarbības nolīguma 1. panta 1. punktā ir prasīts ievērot cilvēktiesības un demokrātiskos principus; tā kā šis noteikums ir būtisks nolīguma aspekts;
whereas Article 1(1) of the Cooperation Agreement provides for respect for human rights and democratic principles; whereas this constitutes an essential element of the agreement,
tā kā ES uzņēmumu iespējas piekļūt Indijas tirgum joprojām kavē dažādas ārpustarifu tirdzniecības barjeras, piemēram, apgrūtinošas sanitārās normas un drošības prasības vai tehniski šķēršļi, kvantitatīvie ierobežojumi, pārlieku ierobežojošas atbilstīguma procedūras, nepamatoti tirdzniecības aizsardzības mehānismi, muitas procedūras, iekšējie nodokļi un kavēšanās pieņemt starptautiskas normas un standartus,
whereas access by EU businesses to the Indian market is still being hampered by several NTBs, such as burdensome health and safety requirements or technical barriers, quantitative restrictions, overly restrictive conformity procedures, unjustified trade defence mechanisms, customs procedures, internal taxation, and a failure to adopt international norms and standards,
uzskata, ka brīvās tirdzniecības nolīgumam jābūt līdzsvarotam un saderīgam ar PTO noteikumiem un prasībām; uzskata, ka Eiropas Savienības prioritāte tirdzniecības jomā joprojām ir sekmīgi īstenot Dohas attīstības programmu, un tādējādi sarunām ar Indiju par brīvās tirdzniecības nolīgumu jāpapildina daudzpusējie noteikumi;
Believes that the FTA should be balanced and compatible with WTO rules and obligations; considers that a successful DDA remains the European Union's trade priority and that negotiations with India on the FTA must thus be complementary to multilateral rules;
atzinīgi vērtē 2010. gada decembrī notikušās ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus un mudina sarunās iesaistītās puses straujāk risināt sarunas un turpināt apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām personām; atgādina par Eiropas Savienības un Indijas apņemšanos paātrināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu un panākt būtisku un rezultatīvu progresu, lai drīzumā noslēgtu vērienīgu, līdzsvarotu un plašu tirdzniecības un investīciju nolīgumu; pauž vilšanos par sarunu lēno gaitu; aicina abas puses darīt visu iespējamo, lai līdz 2011. gada beigām noslēgtu vispusīgu, vērienīgu un līdzsvarotu brīvās tirdzniecības nolīgumu;
Welcomes the outcome of the EU-India Summit held in December 2010 and encourages the negotiating parties to speed up the negotiations and to continue to consult key stakeholders; recalls the pledge made by the EU and India to speed up FTA talks and to make substantive and efficient progress towards the early conclusion of an ambitious and balanced, broad-based trade and investment agreement; is disappointed with the slow pace of negotiations; calls for both parties to make every effort to conclude a comprehensive, ambitious and balanced FTA by the end of 2011;
mudina Indijas federālo valdību un štatu valdības sinhronizēt politikas pasākumus un procedūras, lai tādējādi maksimāli palielinātu potenciālos ieguvumus;
Encourages India's federal and state governments to synchronise policies and procedures, so as to allow potential gains to be maximised;
atgādina, ka kopējās tirdzniecības politikas mērķi pilnībā jāsaskaņo ar Eiropas Savienības vispārējiem mērķiem un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu ES kopējā tirdzniecības politika jāīsteno ’ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus’, turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tai cita starpā ir jāveicina ilgtspējīga attīstība, nabadzības izskaušana un cilvēktiesību aizsardzība;
Recalls that the objectives of the common commercial policy should be fully coordinated with the European Union's overall objectives, that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU's common commercial policy must be conducted ’in the context of the principles and objectives of the Union's external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, inter alia, to sustainable development, the eradication of poverty and protection of human rights;
pamatojoties uz ES un Indijas ekonomiku papildināmību, norāda, ka no brīvās tirdzniecības nolīguma varētu izrietēt iespējas palielināt abu pušu tirdzniecības un investīciju apjomu, kā arī paplašināt uzņēmējdarbību; uzskata, ka, kopumā raugoties, ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgums būs izdevīgs abām pusēm, tomēr iesaka izvērtēt nozarēm patlaban raksturīgās īpatnības, lai noskaidrotu brīvās tirdzniecības nolīguma iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz jutīgām ES nozarēm;
Points, in view of the complementarity of the two economies, to the potential for an increase in EU-India trade and investment and business opportunities arising from the FTA; considers the EU-India FTA overall as a win-win scenario, but recommends that an evaluation be carried out of the existing sector specificities in order to identify potential disadvantages of the FTA for sensitive EU sectors;
aicina Komisiju brīvās tirdzniecības nolīgumā kā būtisku daļu iekļaut vērienīgu nodaļu par ilgtspējīgas attīstības aspektiem;
Asks the Commission to include an ambitious sustainable development chapter as an essential part of the FTA;
atzinīgi vērtē daudzo brīvās tirdzniecības simulācijas mēģinājumu rezultātus, kas liecina par to, ka brīvās tirdzniecības nolīgums gan Eiropas Savienībai, gan Indijai ļautu kopumā palielināt eksporta un importa apjomu; uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējo vidējo izaugsmes līmeni, tiek prognozēts, ka divpusējās tirdzniecības apjoms līdz 2015. gadam sasniegs EUR 160,6 miljardus;
Welcomes the results of many free-trade simulations which show that the FTA would increase overall exports and imports for both the European Union and India; stresses that, at the current average growth rate, bilateral trade is expected to increase to EUR 160.6 bn by 2015;
atzīmē, ka Indijas piemērotie tarifi caurmērā ir samazinājušies, taču tie joprojām ir ievērojami augstāki nekā ES piemērotie tarifi; īpaši norāda, ka Indijas vidējais tarifs piekļuvei nelauksaimniecisko produktu tirgum patlaban ir 10,1 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 4 %, savukārt vidējais tarifs lauksaimniecības produktiem Indijā ir 31,8 %, bet ES ‐ 13,5 %;
Notes that India's average applied tariffs have fallen but are still considerably higher than the EU's tariffs; points out in particular that India's average tariff for Non-Agricultural Market Access (NAMA) is now 10.1%, as compared to an EU average of 4%, while India's average tariff for agriculture is 31.8%, as compared to an EU average of 13.5%;
uzsver, ka tirdzniecībā ar rūpnieciskajiem ražojumiem ir jātiecas sasniegt vienlaicīgu, abpusēju un pilnīgu nodevu atcelšanu un ka ikvienai iespējamai atkāpei no šā mērķa jābūt ierobežotai un ar iespējām to pārskatīt, un nedrīkstētu paredzēt atkāpes tādās nozarēs, kas ir svarīgas abām pusēm, piemēram, attiecībā uz vieglajiem automobiļiem;
Stresses that the objective for industrial trade should be reciprocal full duty elimination, with asymmetry in timing, and that any possible exception to this objective should be limited and subject to review and should not involve the exclusion of sectors that are of importance to both sides, such as passenger cars;
atzīmē, ka nolīgumā būtu jāņem vērā ar lauksaimniecības produktu tirdzniecību saistītās jutīgās jomas, taču tas nebūtu jāuzskata par šķērsli tirgus atvēršanai savstarpēji papildinošajās jomās;
Notes that the agreement should respect sensitivities linked to agricultural trade, but that this should not prevent market opening in areas of complementarity;
aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz Eiropas lauksaimniecību, īpaši attiecībā uz tirgu atvēršanu, ĢMO, piena nozari, liellopu gaļas nozari, intelektuālā īpašuma aizsardzību un izcelsmes marķējumu;
Calls on the Commission to take due account of any negative impact on European agriculture, particularly in the areas of the opening up of markets, GMOs, milk, beef, intellectual property protection and origin labelling;
uzskata, ka ir svarīgi, lai brīvās tirdzniecības nolīgumā būtu iekļautas vērienīgas sadaļas par tirdzniecību kavējošiem tehniskiem šķēršļiem un sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem; šajā sakarībā aicina Komisiju pievērsties līdz šim neizskatītajiem jautājumiem, piemēram, dzīvnieku labturībai;
Considers it important that the FTA include ambitious chapters on technical barriers to trade and sanitary and phytosanitary measures; calls on the Commission, in this regard, to address outstanding issues such as animal welfare;
aicina abas puses gādāt par to, lai ar regulējumu un ārpustarifu tirdzniecības barjerām saistītās darbības kopumā netraucētu tirdzniecību; aicina gan Eiropas Savienību, gan Indiju izstrādāt efektīvu režīmu, kas kavētu nevajadzīgu regulatīvo šķēršļu veidošanos tirdzniecībai un vērstos pret pastāvošajiem šķēršļiem, vienlaikus respektējot abu pušu tiesības veikt regulēšanu;
Calls on both parties to ensure that regulation and NTBs are managed in such a way that overall trade is not hampered; calls on both the EU and India to develop effective disciplines to prevent the emergence of unnecessary regulatory obstacles to trade and to tackle existing obstacles, while respecting both sides’ right to regulate;
uzsver, ka brīvās tirdzniecības nolīgumā būtu jāiekļauj saistoši valstu strīdu izšķiršanas mehānismi, noteikumi par starpniecības procedūru ārpustarifu barjeru jautājumos un efektīva drošības klauzula;
Stresses that the FTA should include a binding state-to-state dispute settlement mechanism and provisions on mediation on NTBs, as well as an effective safeguard clause;
Pakalpojumu tirdzniecība un uzņēmējdarbības veikšana
Trade in services, establishment
atzīst, ka pakalpojumi ir visstraujāk augošais Indijas ekonomikas sektors; atzīmē, ka Indija aktīvi interesējas par Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) 1. režīma un 4. režīma liberalizāciju; atzīmē, ka Eiropas Savienība vēlētos panākt pilnīgu tirgus piekļuves liberalizāciju un valsts režīma piemērošanu lielākajai daļai pakalpojumu 3. režīmā; atzīmē, ka brīvās tirdzniecības nolīguma mērķus nav iespējams sasniegt pilnībā, neuzņemoties saistības 4. režīmā; uzsver, ka gan Eiropas Savienībai, gan Indijai lielu labumu dotu profesionālo kvalifikāciju akreditācija valsts un ES mērogā, savstarpējas atzīšanas nolīgumi un nolīgumi par licencēšanas prasībām profesionālo pakalpojumu jomā, un par šiem jautājumiem varētu bez grūtībām vienoties brīvās tirdzniecības nolīgumā; tomēr prasa rūpīgi analizēt situāciju atsevišķi pa dalībvalstīm, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz ES darba tirgu, vienlaikus saskaņā ar 4. režīmu darot iespējamu ierobežota termiņa uzturēšanos attiecīgi kvalificētiem darbiniekiem;
Recognises that services are the fastest growing sector of the Indian economy; notes that India has offensive interests in the liberalisation of Mode 1 and Mode 4 in the General Agreement on Trade in Services (GATS); notes that the EU would like to complete liberalisation of market access and national treatment under Mode 3 in most services; notes that the full ambitions of the FTA cannot be realised without commitments under Mode 4; stresses that there are huge benefits from nationwide and EU-wide accreditation of professional qualifications and agreements on mutual recognition and licensing requirements within professional services in both the EU and India, which could be easily covered by the FTA; requests, nevertheless, that a thorough analysis be carried out in relation to the individual Member States in order to avoid negative consequences for the EU labour market, while permitting, under Mode 4, temporary stays of necessary skilled professionals;
norāda, ka pakalpojumu liberalizācija nekādā veidā nedrīkst ierobežot tiesības veikt pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, regulēšanu;
Points out that service liberalisation must in no way hinder the right to regulate services, including public services;
atzīmē, ka pakalpojumu tirdzniecība starp Eiropas Savienību un Indiju ir samērā neproporcionāla, proti, ES uz Indiju eksportē 1,9 % no saviem pakalpojumiem, savukārt Indija uz ES eksportē 11,6 % no sava eksporta kopējā apjoma;
Notes that trade in services between the EU and India is relatively unbalanced, with the EU exporting 1.9% of its services to India and India sending 11.6% of its total exports to the EU;
stingri mudina Indiju izstrādāt piemērotus tiesību aktus datu aizsardzības jomā, lai iegūtu tādas valsts statusu, kura nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni, tā darot iespējamu personas datu pārsūtīšanu no ES, pamatojoties uz ES tiesību aktiem un ievērojot to prasības;
Strongly encourages India to develop appropriate data protection legislation which would enable it to achieve the status of a country with an adequate level of protection, thereby allowing or enabling the transfer of personal data from the EU on the basis of and in compliance with EU legislation;
uzskata, ka, atļaujot Indijā darboties ārvalstu juridiskajiem birojiem un grāmatvedības uzņēmumiem, tiktu nodrošināts nozīmīgs ieguvums gan Indijas ekonomikai un profesiju pārstāvjiem, gan arī Eiropas uzņēmumiem ar pieredzi starptautisko tiesību un grāmatvedības jomā, gan arī šo uzņēmumu klientiem; aicina Komisiju sadarbībā ar Indijas iestādēm izpētīt iespējas brīvās tirdzniecības nolīgumā paredzēt juridisko un grāmatvedības pakalpojumu liberalizāciju, kā arī šādas liberalizācijas iespējamo apmēru;
Considers that allowing foreign law and accounting firms to operate in India would bring significant benefits for the Indian economy and professions, as well as for European firms which have expertise in international law and accountancy and for their clients; calls on the Commission to explore with the Indian authorities the opportunities and scope for liberalisation of legal services and accounting services under the FTA;
mudina Indiju turpināt banku, apdrošināšanas un mazumtirdzniecības nozaru atvēršanu atbilstīgi Indijas varas iestāžu izziņotajām reformām, vienlaikus atzīstot, ka finanšu jomā, lai nodrošinātu finanšu pakalpojumu uzraudzību, mazinātu sistēmiskos riskus un nodrošinātu iespējami lielu patērētāju tiesību aizsardzību, svarīga nozīme ir pienācīgai likumdošanai;
Encourages India to further open up its banking, insurance and retail sectors in line with the reforms announced by the Indian authorities in recognition of the fact that appropriate financial legislation is important to ensure oversight of financial services, reduce systemic risk and provide the highest possible level of consumer protection;
aicina Komisiju sarunu gaitā apspriest investīcijām veltītas nodaļas iekļaušanu brīvās tirdzniecības nolīgumā, lai būtiski atvieglotu vienas puses investīcijas otrās puses tirgos, veicinātu un aizsargātu investīciju darījumus un vienlaikus izpētītu tūlītējās iespējas; ierosina šādā investīcijām veltītā nodaļā paredzēt arī abu pušu investoriem domātu vienotu informācijas punktu sistēmas izveidi, kuros potenciālajiem investoriem tiktu izskaidrotas atšķirības ar investīcijām saistītajos noteikumos un praksē un sniegta informācija par visiem juridiskajiem aspektiem;
Calls on the Commission to negotiate a chapter on investment as part of the FTA, thereby enabling the process of investing in each other's markets to be made much smoother by promoting and protecting investment deals while exploring immediate opportunities; suggests that such an investment chapter could provide for the setting up of a system of single points of information for investors in both economies, in order to explain to them the differences in investment rules and practices and provide information on all legal aspects;
aicina Komisiju nodrošināt, ka investīciju aizsardzības noteikumi nemazina nolīguma pušu iespējas izsniegt obligātas licences vai nekaitē citām sabiedrības veselības politikas nostādnēm;
Calls on the Commission to ensure that provisions on investment protection do not lessen the parties’ ability to issue compulsory licences or undermine other public health policies;
atzinīgi vērtē progresu, kas panākts, izstrādājot ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīguma nodaļu par tirdzniecību un konkurenci, un aicina abas puses aktivizēt sadarbību, risinot ar tirdzniecību saistītas konkurences, intelektuālā īpašuma tiesību, kā arī rūpniecības un tirdzniecības politikas jautājumus;
Welcomes the progress made in developing a chapter on trade and competition in the EU-India FTA, and calls on both parties to step up their cooperation on trade-related competition matters, intellectual property rights and industrial and commercial policy;
aicina Komisiju sarunās par intelektuālā īpašuma tiesībām neprasīt ekskluzīvas tiesības uz datiem, kā minēts EP 2007. gada 12. jūlija rezolūcijā, un atzīt, ka saistībā ar ekskluzīvajām tiesībām uz datiem varētu rasties tālejošas sekas attiecībā uz ģenērisko zāļu ražošanu un ka tāpēc tas traucētu zāļu pieejamībai jaunattīstības valstīs un to sabiedrības veselības aizsardzības politikai;
Asks the Commission not to request data exclusivity in the context of IPR negotiations, as stated in the EP Resolution of 12 July 2007, and to recognise that data exclusivity would have far-reaching consequences for the production of generic medicines and is therefore detrimental to developing countries’ access to medicines and public health policy;
aicina Komisiju un attiecīgās Indijas iestādes kopīgi izstrādāt viltotu zāļu definīciju, rīkojoties tā, lai rezultātā netiktu apdraudēta svarīgāko zāļu pieejamība, un saskaņot pasākumus efektīvai cīņai pret ražojumu viltošanu, īpaši pret viltotām zālēm, kas nodara kaitējumu pacientu veselībai;
Calls on the Commission and the Indian authorities concerned to jointly work out a common definition of counterfeit medicines in a way that would not hamper to access to essential medicines, and to coordinate action to effectively combat counterfeiting and, in particular, counterfeit medicines that are detrimental to patients health;
uzsver, ka ir sevišķi būtiski, lai vēlākais līdz brīvās tirdzniecības nolīguma spēkā stāšanās brīdim būtu nodrošināts augsts ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības līmenis;
Stresses that a high level of protection for GIs, at the latest by the time of entry into force of the FTA, is of crucial importance;