natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā tiek prognozēts, ka pasaules iedzīvotāju skaits 2050. gadā būs sasniedzis vismaz 9 miljardus un tādējādi pat vēl vairāk palielināsies pieprasījums pēc ierobežotajiem dabas resursiem un iespējām apsaimniekot cilvēku radītos atkritumus;
whereas the world population is expected to rise to at least 9 billion in 2050, putting even greater demands on the limited supply of natural resources and on the capacity to manage the resulting waste streams;
tā kā aizvien pieaugošā nepieciešamība pēc ūdens, zemes un meža ir novedusi pie šo resursu vēl lielākas noplicināšanas un degradācijas; tā kā draudīgos apjomos turpinās bioloģiskās daudzveidības bojāeja, pārzveja, ekosistēmu degradācija un mežu izciršana;
whereas the ever growing need for water, land and forest, has led to the increasing depletion and degradation of these resources; whereas biodiversity loss, overfishing, ecosystem degradation and deforestation continue at an alarming rate;
tā kā turpina pieaugt pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas;
whereas the levels of global greenhouse gas emissions continue to rise;
tā kā pasaules okeāniem ir izšķiroša nozīme globālajos klimatiskajos procesos, it īpaši oglekļa piesaistē, un tā kā tie ir nozīmīgs enerģijas avots un bioloģiskās daudzveidības krātuve un veido svarīgu transporta sistēmu, kā arī nodrošina ilgtspējīgus iztikas līdzekļus un cilvēka dzīvei nepieciešamos būtiskākos elementus, tostarp pārtiku, medikamentus un saldūdeni, tā kā cita starpā klimata pārmaiņas, neilgtspējīga zvejniecības prakse un jūras ekosistēmu, dzīvotņu un sugu neierobežota iznīcināšana apdraud okeānu spēju turpināt šo funkciju īstenošanu;
whereas the world's oceans play a central role in global climate processes notably in terms of carbon sequestration, are a major source of energy, are home to a wealth of biodiversity, are an important means of transportation, provide sustainable livelihoods as well as the essential elements for life, including food, medicines, and freshwater; whereas climate change, unsustainable fishing practices, and the rampant destruction of marine ecosystems, habitats and species, among other impacts, are threatening the oceans' ability to continue to provide these services;
tā kā 80 % pasaules zivju krājumu tiek pilnībā izmantoti vai pārmērīgi izmantoti un aptuveni 20 % pasaules iedzīvotāju ir tieši atkarīgi no zvejniecības, kas nodrošina to galveno proteīna avotu;
whereas 80% of global fisheries are either fully exploited or over exploited and approximately 20% of the world population are directly dependent on fisheries for their primary source of protein.
tā kā vides katastrofu dēļ arvien pieaug pārvietoto personu skaits; tā kā starptautiskā līmenī ir jānosaka klimata un vides bēgļa statuss;
whereas environmental disasters are leading to a growing number of displaced persons; whereas it is necessary to establish an international status for climate and environmental refugees;
tā kā sievietes un bērni ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši jaunattīstības un vismazāk attīstītajās valstīs; tā kā ļoti daudzas sievietes joprojām ir sociāli atstumtas un cieš no diskriminācijas;
whereas women and children are particularly vulnerable to the impacts of climate change, especially in developing and least developed countries; whereas a great number of women are still marginalised and suffer from discrimination;
tā kā problēmas, kas turpmāk jārisina, nav nošķirtas, bet gan ir savstarpēji saistītas un atkarīgas; tā kā Rio+20 ir vienīgais daudzpusējais forums, kurā tiek risināti jautājumi visos trijos ilgtspējīgas attīstības pīlāros, tādējādi nodrošinot holistisku pieeju;
whereas the challenges lying ahead are not stand-alone issues but are mutually related and interdependent; whereas Rio+20 is the only multilateral forum addressing all three pillars of sustainable development and therefore assuring a holistic approach;
tā kā ir pieejami izmaksu ziņā īstenojami risinājumi daudzajām problēmām ilgtspējības jomā; tā kā, piemēram, atdeve no ieguldījumiem bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanā būtu gandrīz simtkārtīga;
whereas affordable solutions to the multiple sustainability challenges are available; whereas, for example, the return on investments in maintaining biodiversity and ecosystem services is up 200-fold;
tā kā ir plaši atzīts, ka IKP nav pilnvērtīgs cilvēku labklājības un attīstības rādītājs;
whereas limits to GDP as an indication for human well-being and development are widely recognised;
tā kā ir jāveicina ilgtspējīgs patēriņš un ražošana;
whereas there is a need to promote sustainable consumption and production;
tā kā ir jāveido sociāli iekļaujoša, veselīga, droša un taisnīga sabiedrība attiecībā uz pamattiesībām un kultūras daudzveidību, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas un cīnās pret visām diskriminācijas formām;
whereas there is a need to promote a socially inclusive, healthy, safe and just society with respect for fundamental rights and cultural diversity that creates equal opportunities and combats discrimination in all its forms;
tā kā laba vides pārvaldība nenozīmē tikai institucionālus risinājumus, bet arī pārredzamību, pārskatatbildību un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; tā kā Rio Deklarācijas 10. princips apliecina, ka vides jautājumi vislabāk risināmi ar visu ieinteresēto pilsoņu līdzdalību, un uzsver, ka jānodrošina vides informācijas pieejamība, tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos un tiesvedības, kā arī administratīvās tiesvedības efektīva pieejamība;
whereas good environmental governance goes beyond institutional arrangements comprising transparency, accountability and civil society involvement; whereas the Rio Declaration Principle 10 confirms environmental issues are best handled with the participation of all concerned citizens and highlights the need to provide access to information concerning the environment, the right to participate in decision-making processes and effective access to judicial and administrative proceedings;
tā kā pēdējo divdesmit gadu laikā notikušo radikālo ģeopolitisko izmaiņu dēļ, kuru rezultātā vairākas jaunattīstības valstis ir kļuvušas par nozīmīgiem ekonomiskajiem un politiskajiem dalībniekiem, ir radies jauns varas un ietekmes līdzsvars, kas nozīmē jaunus uzdevumus un pienākumus;
whereas over the past twenty years, radical changes in the geo-political world, with some developing countries now being major economic and political players, have led to a new balance of power and influence, entailing new roles and new responsibilities;
tā kā priekšlikumi ir jāiesniedz ANO līdz 2011. gada 1. novembrim, jo sagatavošanās sarunas sāksies jau 2012. gada sākumā;
whereas contributions should be submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā 64/236 pausto lēmumu 2012. gada jūnijā Riodežaneiro sasaukt visaugstākā iespējamā līmeņa ANO sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību, kas pasaules līderiem dod vienreizēju iespēju noteikt ilgtspējīgas attīstības programmu turpmākajiem 10 gadiem, vēlreiz apstiprinot nepieciešamību nodrošināt globālo solidaritāti; prasa, lai valstis tiktu pārstāvētas valstu un/vai valdību vadītāju līmenī;
Welcomes the decision of the UN General Assembly in Resolution 64/236 to convene a United Nations Conference on Sustainable Development at the highest possible level in Rio de Janeiro in June 2012, which represents a unique opportunity for world leaders to set the sustainability agenda for the next 10 years while reaffirming the need for global solidarity; calls for countries to be represented at the level of Heads of States and/or Governments;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Rio+20” konference: virzība uz “zaļo” ekonomiku un labāku pārvaldību“; tomēr uzskata, ka zaļajai ekonomikai un privātajam sektoram pievērstajai uzmanībai nebūtu jāaizēno jautājumi par to, ka jāpanāk efektīva pilsoņu līdzdalība un laba vides pārvaldība jāveicina ne tikai institucionālo pasākumu līmenī; uzsver, ka šajā sakarā ES var dalīties nozīmīgā pieredzē par Rio Deklarācijas 10. panta īstenošanu;
Welcomes the Communication from the Commission entitled ‘Rio+20: towards the green economy and better governance’; considers, however, that an emphasis on the green economy and private sector should not divert attention from the need to empower citizens and promote good environmental governance beyond institutional arrangements; highlights that the EU can share important experiences in this regard in implementing Rio Principle 10;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka līdz 2011. gada 1. novembrim ANO tiek iesniegta stingra un vienota ES nostāja, jo sagatavošanās sarunas sākas 2012. gada sākumā;
Calls on the Commission and the Council to ensure that a strong and unified EU position is submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
uzsver ‐ lai nodrošinātu konsekvenci Eiropas Savienībā un atbilstību tās starptautiskajiem centieniem, ilgtspējīgai attīstībai jābūt visu ES procesu un politikas jomu būtiskākajam jautājumam;
Underlines that sustainable development must be at the forefront in all EU processes and policies if the EU is to be consistent domestically and with its international aspirations;
uzsver, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksme ir izšķiroša iespēja globālā līmenī nostiprināt politisko apņēmību panākt ilgtspējīgu attīstību, kā arī nostiprināt rūpnieciski attīstīto valstu un jaunattīstības valstu partnerības;
Underlines that the Rio+20 Summit represents a crucial opportunity to reinforce the political commitment for sustainable development at global level and the partnerships between industrialised and developing countries;
uzsver, ka ir ārkārtīgi nepieciešams panākt, lai ilgtspējīgas attīstības politikas īstenošana un starptautiskā pārvaldība būtu straujāka un dinamiskāka, jo šajās jomās ir vērojama lēna virzība uz priekšu;
Emphasises that there is a crucial need to inject greater urgency and dynamism into the implementation and the international governance of sustainable development policies which are making slow progress;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksme nebeidzas tikai ar labas gribas apliecinājumiem, bet praktisku rīcību un pārbaudāmiem mērķiem, un to pārbaudes instrumentiem, kas nepieciešami, lai pastiprinātu ilgtspējīgas attīstības elementu sinerģiju;
Calls on the Commission and the Council to ensure that the Rio+20 Summit does not only result in statements of good will, but in tangible actions and accountable targets and ways of measuring them, which are needed to trigger the synergy among the elements of sustainable development;
saistībā ar to, ka uzsvars tiek likts uz zaļo ekonomiku kā vienu no augstākā līmeņa sanāksmes divām galvenajām tēmām, uzstāj, ka jēdziens “zaļā ekonomika” ir jāsaprot kā ekonomika kopumā, kas darbojas ilgtspējības robežās attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanu, klimata aizsardzību un dabas resursu izmantošanu; uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš cilvēku, vides un dabas kapitālam un ka ilgtspējīga attīstība nav tikai zaļā ekonomika;
Concerning the focus given to the ‘green economy’ as one of the two main themes of the Summit, insists that a ‘green economy’ be understood as the entire economy functioning within the limits of sustainability in respect to biodiversity, maintaining ecosystem services, climate protection and use of natural resources; stresses that more focus should be given to human, environmental and natural capital and that sustainable development is more than just green economy;
uzsver, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē ir jānostiprina sasaiste starp vides, ekonomiskajām un sociālajām programmām, mainot viedokli, ka šie ir trīs atsevišķi pīlāri, un pieņemot saskaņotāku un savstarpējo saistību izprotošu pieeju;
Stresses that the Rio+20 Summit should focus on strengthening the links between the environment, economic and social agendas, shifting the view from seeing them as three independent pillars to a more coherent and interdependent approach;
uzskata, ka turpmāko problēmu risinājumi nevis palēnina izaugsmi, bet gan veicina ilgtspējīgu izaugsmi un zaļo ekonomiku, kas nodrošina iespējas visām valstīm neatkarīgi no to attīstības līmeņa un ekonomikas struktūras;
Is of the opinion that the response to tackle the challenges ahead is not slowing growth but rather promoting sustainable growth and a green economy, which offer opportunities to all countries, irrespective of their level of development and the structure of their economies;
uzsver, ka ir jārisina jaunās un iespējamās problēmas, piemēram, resursu nepietiekamība un tās nozīme konfliktos;
Highlights the need for addressing new and emerging challenges, such as the scarcity of resources and its role in conflicts;
uzsver, ka taisnīgums ir nepieciešamās paradigmu maiņas stūrakmens un ka tā jāīsteno globālā līmenī, tādējādi nodrošinot mazāk un vismazāk attīstītajām valstīm iespēju ar attīstīto valstu palīdzību pietuvoties normālas attīstībai līknei un iegūt augstāku statusu ne tikai attiecībā uz cilvēku labklājību, bet arī attiecībā uz taisnīgumu valsts iedzīvotāju un paaudžu starpā;
Underlines that equity is the foundation stone of the paradigm shift which needs to be achieved and that this should be assured on a global scale, thus enabling less and least developed countries, with the help of developed countries, to tunnel under the normal development curve and to emerge at a higher status in terms of human well-being, but also in the form of intra-country equity and intergenerational equity;
uzsver, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmei jānosaka specifiski un konkrēti mērķi, kā arī veidi, kā šo mērķu sasniegšanu pārbaudīt un uzraudzīt, un aicina šai sakarībā pieņemt zaļās ekonomikas ceļakarti;
Underlines that the Rio+20 summit should set specific and concrete goals and ways of measuring and monitoring them, and calls for a Green Economy Roadmap to be adopted in this respect;
uzskata ‐ lai panāktu pāreju uz zaļo ekonomiku nabadzības mazināšanas kontekstā, ir jāsaista vides aizsardzība ar cilvēktiesību jautājumiem un jārisina šādas trīs savstarpēji saistītas politikas dimensijas:
Stresses that in order to enable the transition towards a green economy in the context of poverty eradication, it is necessary to link environmental protection and human rights and to address the following three interlinked policy dimensions:
ieguldījumi galveno resursu un dabas kapitāla ilgtspējīgā pārvaldībā, pamatojoties uz koordinētiem centieniem pētniecības un izstrādes jomā,
investing in the sustainable management of key resources and natural capital on the basis of a coordinated effort in R&D,
pareiza tirgus un regulatīvo nosacījumu izveide, kuras virzītājspēks būtu taisnīguma princips,
establishing the right market and regulatory conditions inspired by the principle of equity,
pārvaldības uzlabošana un pilsoniskās sabiedrības, kā arī privātā sektora iesaistīšana;
improving governance and the involvement of civil society and the private sector;
uzsver, ka jāiekļauj kopējās, bet diferencētās pieejas, piesardzības un “piesārņotājs maksā” principi, kā arī ražotāja paplašinātās atbildības princips, lai veicinātu atbildības godīgu sadalījumu virzībā uz globālu ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka zaļās izaugsmes politikā jāparedz abpusēji izdevīgi risinājumi, veicinot uzņēmējdarbību, konkurētspēju un jauninājumus visās nozarēs un pievēršot uzmanību jomām, kurās uzlabojumi ir ekonomiski izdevīgākie un ekoloģiski efektīvākie;
Emphasises the need to include the principle of a common but differentiated approach, the precautionary principle, the polluter pays principle and extended producer responsibility to promote a fair share of responsibilities towards global sustainable development; emphasises that green growth policies should aim at win-win solutions by fostering entrepreneurship, competitiveness and innovation across all sectors and focusing on areas where improvements are most economically efficient and environmentally effective;
uzsver, ka zaļajā ekonomikā lielāka uzmanība jāpievērš saimnieciskās darbības atdalīšanai no resursu izmantošanas un vides degradācijas;
Underlines that a green economy must be focused on decoupling economic activity from resource use and environmental degradation;
aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē tiek meklēti risinājumi noturīgajai un aizvien pieaugošajai pašu kapitāla nepietiekamībai globālā, kā arī valstu līmenī, pie kā vainojams pašreizējais ekonomiskais modelis;
Calls on the Commission and the Council to ensure that the Rio+20 Summit tries to find a solution to the persistent and widening equity gaps at global and national level due to the present economic model;
atkārtoti pauž savu pārliecību par to, ka drošākais, praktiskākais un pieejamākais risinājums klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības zuduma un pārtuksnešošanās problēmām ir dabisko ekosistēmu aizsardzība un paplašināšana;
Reiterates its conviction that the safest, most practical and most readily available solutions for the combined problems of climate change, biodiversity loss and desertification consist in protecting and expanding natural ecosystems;
uzsver, ka Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē ir jāapspriež integrēta pieeja daudzo problēmu risināšanai, piemēram, attiecībā uz nabadzības mazināšanu, veselību, apgādi ar pārtiku, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, klimata pārmaiņām un energoapgādi; uzsver, ka minētās problēmas nevar atrisināt atsevišķi un ka nav vienkārša risinājuma visām problēmām, un tāpēc sadarbībai ir vēl jo lielāka nozīme; šai sakarībā uzsver, cik liela nozīme Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ir spēcīgām un dabiskām ekosistēmām;
Emphasises that the Rio+20 Summit should discuss an integrated approach to address the multiple challenges such as poverty eradication, health, food, employment, gender equality, climate change and energy supply; highlights that those problems cannot be solved in isolation and that there is no ‘silver bullet’ solution which makes cooperation ever more important; highlights, in this respect, the indispensable role of healthy and natural ecosystems in the achievement of the Millennium Development Goals;
aicina Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē uzstāt, ka jāpanāk straujš progress, lai nodrošinātu spēkā esošā starptautiskā regulējuma vides aizsardzības jomā efektivitāti, aicinot valstis pievienoties spēkā esošajiem starptautiskajiem instrumentiem un parakstītājas valstis turpināt attiecīgo instrumentu ātru ratifikāciju;
Calls on the Rio+20 Summit to insist on rapid progress in ensuring the effectiveness of the existing international legal framework for the protection of the environment by encouraging States to join existing international instruments and signatory countries to proceed with their speedy ratification;
Rīcība resursu un dabas kapitāla jomā
Actions in resources and natural capital
uzsver, ka, pārejot uz zaļo ekonomiku, nepieciešama steidzama rīcība ekosistēmu aizsardzības, resursu un dabas kapitāla ilgtspējības un efektīvas izmantošanas jomā, vienlaicīgi veicinot ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu; uzsver, ka jāīsteno pašreizējās iniciatīvas spēju veidošanas jomā;
Stresses that the transition towards a green economy requires urgent action as regards ecosystems protection, efficient and sustainable resources and natural capital, while promoting sustainable consumption and production; highlights the need to pursue current initiatives on capacity building;
atgādina, ka zaļā ekonomika, par kuru iestājas Komisija, automātiski nenodrošinās labklājību nabadzīgajiem un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ja ekonomikas netiks pienācīgi vadītas, dabas kapitāls netiks efektīvi un taisnīgi pārvaldīts un resursu pieejamība netiks vienlīdzīgi garantēta gan šīm, gan nākamajām paaudzēm;
Reiterates that the concept of a ‘green economy’ advocated by the Commission will not automatically bring prosperity for the poor and achieve the MDGs unless economies are properly managed, natural capital effectively and equitably governed and access to distribution equally guaranteed for present and future generations;
uzsver, ka jāizstrādā un jāīsteno plāni ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomā un ka arī turpmāk jānodrošina dabas resursu izmantošanas ietekmes ekoloģiskā drošība;
Stresses the need to achieve and implement plans for sustainable production and consumption and keep the impacts of the use of natural resources well within safe ecological limits;
uzsver, ka taisnīga un vienlīdzīga piekļuve resursiem un to vienlīdzīga pieejamība gan šīm, gan nākamajām paaudzēm ir izšķiroši svarīgs attīstības un nabadzības izskaušanas priekšnoteikums un ka jaunattīstības valstīm, kā arī reģionālajām un vietējām iestādēm jānodrošina iespēja izmantot savus dabas resursus pēc iespējas ilgtspējīgāk un iekļaujošāk; uzsver, cik ļoti svarīgi ir visām valstīm piedalīties šajā procesā, lai radītu ilgtspējīgas sabiedrības; uzsver, ka visnabadzīgākās valstis un nabadzīgākie pasaules sabiedrības slāņi visvairāk cietīs no klimata pārmaiņu ietekmes un tādēļ tās jāatbalsta pielāgošanās procesos, it īpaši ņemot vērā sieviešu un visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības un zināšanas;
Emphasises that the fair and equitable access to, and distribution of, resources for present and future generations is a crucial precondition for development and poverty eradication, and that developing countries, as well as regional and local authorities, should be enabled to profit from their natural resources in the most sustainable and inclusive way; stresses that it is paramount that all countries participate in this in order to create sustainable societies; highlights that the poorest countries and the poorest segments of the world's population will be most affected by the impacts of climate change and thus need support for adaptation, especially to take into account the needs and knowledge of women and the most vulnerable populations;
uzsver, cik svarīgi ir noteikt resursu, dabas kapitāla un ekosistēmisko pakalpojumu patieso vērtību, vienlaikus nepadarot dabiskās sistēmas par precēm; aicina iedibināt dabas kapitāla uzskaites procesus un integrēt tos ekonomiskās uzskaites struktūrās, kā arī politisko lēmumu pieņemšanas procesos;
Underlines the importance of assessing resources, natural capital and ecosystem services at their real value, while not commodifying natural systems; calls for the establishment of natural capital accounting processes and their integration into economic accounting structures and political decision-making processes;
uzskata, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāatbalsta jaunattīstības valstis to centienos panākt attīstību un jāraugās, lai tās nepieļautu tādas pašas kļūdas attiecībā uz dabas resursiem un attīstības ceļiem, kas nav ilgtspējīgi;
Considers it part of the industrialised countries' responsibility to support developing countries in their pursuit towards development and to enable them not to commit the same mistakes as regards natural resources and a non-sustainable way of development;
uzsver, ka resursu ieguve un izmantošana būtiski ietekmē vidi un vietējās kopienas; aicina Komisiju Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmes diskusijās un sarunās integrēt vides un kopienu ārējo izmaksu internalizācijas koncepciju;
Stresses that the extraction and use of resources have a big impact on the environment and local communities; urges the Commission to integrate the concept of internalisation of external costs on the environment and communities into the discussions and negotiations at Rio+20;
uzsver, ka steidzami jārisina jautājumi par ierobežotajiem resursiem, piemēram, izejvielām, to ilgtspējīgu izmantošanu un otrreizējas pārstrādes iespējām, bet arī jāuzlabo pētniecība par efektīvas resursu izmantošanas tehnoloģijām, kā arī šādu tehnoloģiju pieejamība un izplatīšana;
Stresses the urgent need to address scarce resources, such as raw materials, their sustainable use and recycling opportunities, but also to improve research in, access to and dissemination of technologies for efficient resource use;