natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka arī pamata infrastruktūras attīstīšana ir uzskatāma par atbilstīgu stratēģijai “Eiropa 2020”, jo tikai konkurētspējīgi transporta, enerģētikas un sakaru tīkli, kā arī atkritumu pārvaldības infrastruktūra var palīdzēt konverģences reģioniem īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, tāpēc jādod iespēja vājākajiem un trūcīgākajiem reģioniem šos mērķus interpretēt elastīgi;
Takes the view that the development of basic infrastructure should also be regarded as compatible with Europe 2020, because only when they have competitive transport, energy and communications networks and waste-management infrastructure will the convergence regions be in a position to contribute to achieving the Europe 2020 objectives, which is precisely why the weakest and neediest regions must be given some flexibility to interpret those objectives;
uzsver, ka ESF ir vissvarīgākais instruments, lai īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo aspektu un ka šis fonds var ievērojami veicināt tādu šīs stratēģijas galveno prioritāšu īstenošanu kā nodarbinātība, pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaita samazināšana un nabadzības, diskriminācijas un sociālās atstumtības apkarošana, kā arī risinājumu meklēšana dažādās sociālās situācijās nonākušiem cilvēkiem; šajā kontekstā uzsver, ka līdztekus IKP, SVID analīzē būtu lietderīgi iekļaut arī citus sociālos rādītājus;
Stresses that the ESF is the most important instrument for the implementation of the social dimension of the Europe 2020 strategy and that the fund can contribute significantly to the fulfilment of the central priorities of that strategy, namely employment, transition to a sustainable economy, a lower number of school drop-outs, fighting against poverty, discrimination and social exclusion and finding answers to the different social situations people find themselves in; stresses, in this context, that, alongside GDP, other social indicators would be useful in the SWOT analysis;
uzskata, ka ESF ir ļoti nozīmīgs kohēzijas politikai un ka tas var palielināt savu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, tostarp ilgtspējīgas izaugsmes jomā, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem zaļu darba vietu izveidē;
Considers that the ESF is of crucial importance to cohesion policy and has the potential to enhance the latter's contribution towards meeting the Europe 2020 objectives, including in the area of sustainable growth through the provision of support to SMEs for the creation of green jobs;
uzskata cīņu pret diskrimināciju darba tirgū ― gan attiecībā uz dzimumu, seksuālo orientāciju, tautību, vecumu, invaliditāti, gan dzīvesvietu ― par izšķiroši svarīgu, lai veicinātu patiesu iespēju vienlīdzību; atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības līmeņa palielināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības mērķus, un tāpēc ir visaptveroši jāvēršas pret šķēršļiem, kas ierobežo sieviešu dalību darba tirgū;
Considers the fight against discrimination in the labour market, whether related to gender, sexual orientation, ethnicity, age, disability or place of residence, to be crucial for the promotion of genuine equality of opportunity; notes that increasing the female employment rate is crucial for reaching the Europe 2020 employment target and that barriers to women's labour market participation must therefore be fully addressed;
uzskata, ka IKP arī turpmāk jāpaliek galvenajam kritērijam īpaši atbalstāmo reģionu (zem 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju) un eventuāli kohēzijas valstu (zem 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju) noteikšanā; uzskata, ka atbildīgajām valsts un reģionālajām iestādēm jādod rīcības brīvība attiecīgajos lēmumu pieņemšanas līmeņos un atspoguļojot ģeogrāfisko koncentrāciju izmantot papildu rādītājus katram mērķim, par kuriem jāvienojas attīstības un ieguldījumu partnerībās un ar kuru palīdzību var novērtēt attiecīgās sociālās, ekonomiskās, vides, demogrāfiskās un ģeogrāfiskās problēmas;
Takes the view that GDP must be retained as the key criterion in the definition of areas eligible for maximum support (those with a per capita GDP below 75% of the EU average) and, where appropriate, cohesion countries (per capita GNI below 90% of the EU average); considers that the competent national and regional authorities should be given scope for the use – at the appropriate decision-making level, for each objective and in a manner reflecting geographical concentrations – of additional indicators, to be agreed in the development and investment partnership contracts, with which to assess the social, economic, environmental, demographic and geographical challenges which they face;
aicina noteikt, ka kohēzijas politikai saskaņā ar Lisabonas līgumu arī turpmāk jābūt orientētai galvenokārt uz trūcīgākajiem reģioniem; uzsver, ka atbilstīgi 1. mērķim ‐ “konverģence” trūcīgākajiem reģioniem jāpiešķir to attīstības problēmu smagumam atbilstīga finansējuma daļa;
Calls for cohesion policy to continue, in accordance with the Lisbon Treaty, to target as a priority those regions that lag furthest behind; stresses that the neediest regions should be granted an appropriate share – commensurate with the seriousness of their development problems – of the funding available under Objective 1 (Convergence);
aicina noteikt ierobežojumu tādu reģionu atbilstības termiņam, kuri nevar uzrādīt būtiskus uzlabojumus ekonomiskajā, sociālajā un vides situācijā pēc vairākiem plānošanas periodiem, neraugoties uz maksimālo atbalstu;
Calls for a limit to be placed on eligibility periods for regions which prove unable to show any significant improvements in their economic, social and environmental situation after several programming periods, despite maximum support;
aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu nākošajam plānošanas periodam, kurā paredzēts nodrošināt pielāgojamu, ievērojamu un samērīgu pārejas perioda atbalstu reģioniem, uz kuriem vairs neattiecas konverģences mērķis, lai risinātu to specifisko situāciju, kā arī reģioniem ar IKP uz vienu iedzīvotāju no 75 % līdz 90 % no Eiropas vidējā rādītāja, izveidojot jaunu starpkategoriju, lai izvairītos no nevienlīdzīgas pieejas reģioniem, neskatoties uz to līdzīgajām situācijām; uzskata, ka šai īpašajai kārtībai ir jāaizvieto pašreizējā pakāpeniskas pārtraukšanas un pakāpeniskas piešķiršanas sistēma, tādējādi izveidojot godīgu sistēmu, kurā tiek ņemtas vērā reģionu ekonomiskās un finanšu krīzes negatīvās sekas, vienlaikus stiprinot kohēzijas politikas pamatprincipus ‐ taisnīgumu un solidaritāti; uzsver, ka minētos pārejas pasākumus nākamajam plānošanas periodam nedrīkst izveidot uz pašreizējā 1. mērķa ‐ “konverģence”, 2. mērķa ‐ “reģionālā konkurētspēja” vai 3. mērķa ‐ “Eiropas teritoriālā sadarbība” rēķina;
Calls on the Commission to present a proposal for the duration of the next programming period that will ensure the provision of adjustable, robust and proportionate transitional assistance for regions no longer coming under the Convergence Objective, in order to address their specific situation, and for regions with per capita GDP between 75% and 90% of the EU average, in the form of an intermediate category, in order to avoid unequal treatment of regions in spite of their similar situations; considers that this specific arrangement must replace the current ‘phasing-out’ and ‘phasing-in’ systems, thus creating a fair system which better addressees the negative impacts of the economic and financial crisis on the regions, while strengthening justice and solidarity, which are fundamental values of cohesion policy; stresses that these transitional measures for the next programming period should not be established at the expense of the current Convergence (Objective 1) and Competitiveness (Objective 2) regions or the European Territorial Cooperation Objective (Objective 3);
aicina stiprināt 2. mērķi ‐ “reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība” ar tā horizontālo pieeju, panākot rezultātus attiecībā uz ierobežotu ES prioritāšu daudzumu, tādu kā MVU atbalsts, “zaļās” inovācijas, vietējās ekonomikas, izglītība un apmācība, infrastruktūra, ilgtspējīga mobilitāte, atjaunojamā enerģija un energoapgāde, resursu efektivitāte un sociālā integrācija; uzsver, ka jāsaglabā un jāturpina attīstīt pārbaudītā sistēma, kas nodrošina reģionālo strukturālo nepilnību novēršanu attīstītākiem reģioniem, mazina teritoriālās atšķirības, veicina kopīgu Eiropas mērķu īstenošanu un nodrošina nākotnes problēmu risināšanu, izmantojot struktūras, kas var elastīgi reaģēt uz mainīgiem apstākļiem, tostarp, cita starpā, arī inovāciju kopumus un finansējuma konkursus šajos reģionos; aicina izstrādāt papildu instrumentus, kas var veicināt sociālekonomiskus un infrastruktūras uzlabojumus jomās, kuras ir lielā mērā saskārušās ar strukturālām pārmaiņām; šajā kontekstā norāda, ka jāizstrādā pietiekami elastīgas stratēģijas, lai varētu tikt galā ar katra reģiona problēmām un īpatnībām;
Calls for a strengthening of Objective 2 (Regional Competitiveness and Employment) through its horizontal nature to achieve results on a limited number of EU priorities, such as support for SMEs, green innovations, local economies, education and training, infrastructure, sustainable mobility, renewable energies and energy supply, resource efficiency and social inclusion; stresses that the proven system of ensuring that more developed regions are able to remove regional structural weaknesses, reduce territorial disparities, contribute to common European objectives and meet future challenges when using structures that can respond flexible to changing circumstance, including, inter alia, innovation clusters and competition for funding in these regions, must be retained and developed further; calls for additional measures for areas highly affected by structural change which can help to improve the socio-economic and infrastructure situation; points out in this context that strategies should be designed with sufficient flexibility to be able to cope with the problems and particularities of each individual region;
aicina nodrošināt, lai attīstītāki reģioni varētu modernizēt savu sociālo un ekonomisko kapitālu un risināt konkrētu nabadzīgo rajonu un ekonomiskās attīstības trūkuma problēmas;
Calls for action to ensure that more developed regions are able to modernise their social and economic capital and to address specific pockets of deprivation and inadequate economic development;
noteikti uzskata, ka ir jāpalielina pūles saistībā ar 3. mērķi ‐ “Eiropas teritoriālā sadarbība” pie visām ES iekšējām robežām un visās trijās šās sadarbības dimensijās (pārrobežu, starpreģionu, starptautiskā) un aicina paaugstināt struktūrfondu daļu līdz 7 %; pieprasa, lai līdzekļu piešķiršana visām teritoriālās sadarbības programmām notiktu, balstoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai stratēģiski un integrēti apmierinātu visu attiecīgo teritoriju un ģeogrāfisko apgabalu vajadzības un atbilstu to īpašajām iezīmēm; uzsver pierobežu reģionu nozīmi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata par nepieciešamu pievērst lielāku vērību Eiropas komunikāciju tīklu koordinācijai, īpaši tiem, kas saistīti ar transportu un enerģētiku, kā arī pārrobežu infrastruktūrām un aicina palielināt subsīdijas minētajiem tīkliem saskaņā ar Eiropas prioritātēm, kā arī aicina palielināt finansējumu visiem pierobežu reģioniem; aicina vienkāršot īstenošanas noteikumus, kas regulē 3. mērķa programmas, balstoties uz proporcionalitātes principu, kā arī izstrādāt vienotu atbilstības noteikumu kopumu, kas visi ir uzskatāmi par priekšnosacījumiem, lai šīs programmas kļūtu efektīvākas un atpazīstamākas; uzsver vietējo lēmumu pieņēmēju aktīvas iesaistīšanās nepieciešamību, jo programmu izstrāde ir iespējama tikai tādā gadījumā, ja tiek garantēta šī līdzdalība;
Takes the unequivocal view that efforts under Objective 3 (European Territorial Cooperation) need to be stepped up at all EU internal borders and at all three levels of such cooperation (cross-border, inter-regional and trans-national), and calls for the relevant share of structural funds to be increased to 7%; calls for the allocation of funding for each territorial cooperation programme to be based on harmonised criteria, in order to provide a strategic and integrated response to the needs and specificities of each geographical territory and area concerned; stresses the importance of the border regions in terms of achievement of the Europe 2020 objectives; considers that there is a need to improve coordination between the Trans-European Networks, particularly those concerned with transport and energy, and cross-border infrastructure, and to increase the subsidies for those networks in line with European priorities, and calls for a corresponding increase in funding for all border regions; calls for simplification of the implementing rules governing Objective 3 programmes, based on the principle of proportionality, as well as for the development of a common set of eligibility rules, all of which are preconditions for these programmes becoming more effective and more visible; stresses the need for local decision-makers to be closely involved, since programmes can be fleshed out only if this is guaranteed;
uzskata, ka ETSG ir unikāls un ļoti vērtīgs teritoriālās pārvaldības instruments, kas atbilst strukturētas sadarbības vajadzībām, un ir popularizējams kā rīks pārrobežu pārvaldības sistēmu izveidei, nodrošinot dažādu politiku esamību reģionālā un vietējā līmenī;
Considers that EGTCs represent a unique, highly valuable territorial governance instrument which responds to the needs for structured cooperation and must be promoted as a means of setting up cross-border governance systems ensuring regional and local ownership of the different policies;
kategoriski noraida jebkādus priekšlikumus nacionalizēt kohēzijas politiku vai sadalīt to nozarēs; uzskata, ka jauni tematiskie fondi (klimats, enerģētika, satiksme) grautu pārbaudīto dalītās pārvaldības un integrēto attīstības programmu principu un apdraudētu sinerģiju pieejamību, intervenču efektivitāti un līdz ar to reģionālo līdzdalību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā;
Rejects absolutely all proposals to nationalise or sectoralise cohesion policy; takes the view that new thematic funds (for climate, energy and transport) would undermine the tried and tested principle of shared management and integrated development programmes and jeopardise the availability of synergies and the effectiveness of interventions, and thus the regions' contribution to the achievement of the Europe 2020 objectives;
uzstāj, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk jābūt kohēzijas politikas sastāvdaļai, jo tikai tā var attīstīt un īstenot integrētas stratēģijas ekonomisko un sociālo problēmu atrisināšanai;
Insists that the European Social Fund must remain part of cohesion policy, as only in this way can integrated strategies for resolving economic and social problems be developed and implemented;
atbalsta Komisijas mērķi nostiprināt ESF, uzlabot tā efektivitāti un atpazīstamību; šajā nolūkā aicina Komisiju un dalībvalstis sarunu ceļā vienoties par nepieciešamo ESF ieguldījumu struktūrfondos;
Supports the Commission in its aim to ensure a stronger, efficient and more visible ESF; calls, to this end, on the Commission and Member States to reach agreement in their negotiations on the necessary amount of ESF contribution within the Structural Funds;
uzskata, ka ESF efektivitātes uzlabošanas pasākumi jābalsta galvenokārt uz stimuliem, nevis uz sankcijām;
Takes the view that measures to improve the effectiveness of the ESF should be based primarily on incentives rather than penalties;
uzsver, ka ekonomikas krīze vēl vairāk palielinājusi neatliekamu nepieciešamību pēc pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas ESF, jo īpaši, lai veicinātu nodarbinātību, darba vietas maiņu, sociālo integrāciju un nabadzības samazināšanu;
Stresses that the economic crisis has further increased the urgency of the need for measures in the sectors covered by the ESF, in particular to promote employment, occupational redeployment, social inclusion and poverty reduction;
uzsver, ka ESF sniedz būtisku atbalstu tādām darba tirgus politikas jomām kā preventīvā un vietējā politika, kā arī tādām jomām, kuru mērķis ir palīdzēt jauniešiem ienākt darba tirgū, un apkarot nabadzību; uzsver, ka dalībvalstīm ESF ir jāizmanto, lai veiktu ieguldījumus jaunu zināšanu, izglītības (tostarp agrīnās bērnības izglītības), mūžizglītības ieguves, pārkvalificēšanas un darba vietu maiņas pasākumos, un uzsver, ka fondam ir būtiska loma visu sociālās integrācijas aspektu veicināšanā, un tas skar arī nelabvēlīgākās un mazāk aizsargātās grupas;
Stresses the fact that the ESF provides crucial support for employment market policies such as preventive and local policies as well as those aimed at helping young people to enter the labour market and at combating unemployment; highlights the fact that the Member States should use the ESF for investment in new skills, education (including early childhood education), lifelong learning, retraining and occupational redeployment activities, and stresses that the fund plays an important part in boosting all dimensions of social inclusion, including for the most disadvantaged and vulnerable groups;
aicina Komisiju pastiprināt ESF rīcību, kuras mērķis ir veicināt integrāciju darba tirgū; mudina dalībvalstis ar izglītības palīdzību veikt ieguldījumus bērnu labā sākot jau no agrīnās bērnības un vēlāk skolas līmenī izveidot orientācijas sistēmu, kas balstīta uz vietējām un reģionālajām darba iespējām un mūžizglītību, palīdzot darba ņēmējiem pielāgot prasmes darba tirgus vajadzībām, vienlaikus īstenojot pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai un tā saucamo nabadzīgo strādājošo parādības novēršanai, kā arī izveidot programmas, kas speciāli paredzētas nelabvēlīgo un mazāk aizsargāto grupu, piemēram, romu, migrantu, cilvēku ar invaliditāti un izglītošanos priekšlaikus pārtraukušo atbalstam ar mērķi veicināt efektīvu un iekļaujošu izaugsmi un uz zināšanām balstītu ekonomiku Eiropā;
Asks the Commission to step up ESF action aimed at promoting integration into the job market; encourages the Member States to invest in children from a very early age through education and later to set up in-school guidance based on local and regional job opportunities and lifelong training to help workers adapt their skills to the needs of the job market, while implementing measures to combat youth unemployment and to tackle the phenomenon of the ‘working poor’ and establishing tailor-made programmes to assist disadvantaged and vulnerable groups such as the Roma, migrants, persons with disabilities and early school-leavers, with a view to promoting effective and inclusive growth and a knowledge-based economy in Europe;
prasa mērķtiecīgāku un papildu tehnisko atbalstu tiem apgabaliem, ko skārusi dziļa nabadzība un bieži vien saspringta vairākuma un mazākuma kultūru līdzāspastāvēšana subreģionālā līmenī; uzskata, ka šādi subreģionāli apgabali bieži vien var palikt dziļas nabadzības stāvoklī un saskarties ar segregāciju pat reģionos, kas ne vienmēr atpaliek no statistikas vidējiem rādītājiem; norāda, ka koncentrēti centieni būtu jāvirza uz šādu subreģionālu apgabalu attīstību;
Calls for better targeting and additional technical support to those entities that are affected by deep poverty and often tense co-existence of majority-minority cultures at sub-regional levels; considers that such sub-regional entities can easily remain deep poverty pockets facing segregation even within regions that are not necessarily lagging behind the statistical averages; notes that concentrated efforts should be made on the development of these sub-regional entities;
atzinīgi vērtē, ka dažās dalībvalstīs pirmo reizi 2007.–2013. gada finansēšanas periodā saskaņā ar Eiropas sociālā fonda noteikumiem ieviestas visām mērķa jomām paredzētas darba programmas;
Welcomes the fact that operational programmes (OPs) covering all target areas have also been set up under the ESF for the first time in some Member States for the 2007-2013 funding period;
norāda, ka ar integrētu vietējās un reģionālās attīstības pieeju ir panākama sinerģija, jo īpaši ESF saiknē ar ERAF, un aicina izstrādāt kopējus atbilstības noteikumus un ‐ jo īpaši attiecībā uz vietai pielāgotu attīstības plānu ‐ palielināt un atvieglot šķērsfinansēšanas iespējas starp abiem fondiem; atbalsta vairākfondu darbības programmu iespējas ieviešanu, kas vēl vairāk sekmētu integrētās pieejas; turklāt atgādina par labākajām sinerģijām starp EAF un ERAF;
Draws attention to the synergies achievable through integrated local and regional development approaches, notably linking the ESF and the ERDF, and calls for common eligibility rules and for the use of the option of cross-financing between these funds – specifically with a view to place-based integrated development planning – to be increased and facilitated; supports the introduction of an option for multi-fund OPs which would further facilitate integrated approaches; calls, furthermore, for better synergies between the EDF and the ERDF;
aicina sinerģiju palielināšanas nolūkam panākt nozaru politiku (transports, enerģētika, pētniecība, vide, izglītība) lielāku integrāciju kohēzijas un strukturālajā politikā, panākot lielāku efektivitāti un labāku koordināciju starp struktūrfondiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Pētniecības un attīstības pamatprogrammām, ierosina, ka vairākfondu plānošana varētu nodrošināt integrētāku minēto fondu darbību un palielinātu šo dažādo fondu mijiedarbības efektivitāti; uzskata, ka valsts/reģionālās attīstības partnerības ir atbilstošs instruments šo dažādo politikas virzienu apvienošanai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jānosaka skaidri mērķi un jāizvērtē, vai dalībvalstīs tika sasniegti mērķi;
Calls, with a view to increasing synergies, for greater integration of sectoral policies (transport, energy, research, environment, education) under the cohesion and structural policies, so as to achieve greater effectiveness and better coordination between the Structural Funds, the CIP and the Framework Programmes for Research and Development; suggests that multi-fund programming could contribute to a more integrated approach and would increase the effectiveness of the interplay between these different funds; considers the national/regional development partnerships to be an appropriate instrument to bring together the various policies; underlines, in this respect, the need to set clear objectives and to assess whether the goals have been achieved in the Member States;
51. ierosina, ka pētniecības un attīstības politika ir jāsakārto atbilstoši teritorijai; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi pielāgot kohēzijas politiku un pētniecības un inovāciju politiku teritoriju īpašajām vajadzībām, jo aktīvākai reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalībai reģionālās attīstības fondu un pētniecības un inovāciju programmu izstrādē un īstenošanā ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā to, ka nav iespējams piemērot vienu un to pašu stratēģiju visiem reģioniem; 52.
51.Proposes that research and development policies be territorialised; stresses, therefore, the importance of adapting cohesion policy and research and innovation policies to the specific needs of the territories, since closer involvement of regional and local authorities in the design and implementation of the regional development funds and research and innovation programmes is of crucial importance in view of the impossibility of applying the same development strategy in all regions; 52.