natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. tā kā 2009.gadā IKP ES valstīs kopumā saruka par 4,1 %; tā kā dažām dalībvalstīm šogad vēl aizvien ir negatīva ekonomiskā izaugsme un prognozes par 2010. gadu liecina, ka 27 ES dalībvalstīs izaugsme būs trausla, lēna un labākajā gadījumā sasniegs 0,7 %, bezdarba līmenis ES 27 kopumā būs rakstāms ar diviem cipariem, algas stagnēs un turpināsies nelīdzsvarots privātā sektora parādu stāvoklis; tā kā privātais sektors vēl aizvien nespēj radīt jaunas investīcijas, jo nespēj darboties ar pilnu jaudu, ekonomikas prognozes ir drūmas un uzņēmumiem vēl aizvien ir grūti dabūt kredītus;
H. whereas GDP contracted by 4.1 % in the EU in 2009; whereas some Member States still have negative economic growth this year and perspectives for the EU for 2010 offer a fragile and sluggish growth rate of 0.7% for the EU-27 at best, with an EU-27 double digit average unemployment rate, wage stagnation and ongoing deleveraging of high private sector debt positions; whereas the private sector is still not in a position to generate new investment due to low levels of capacity utilisation, bleak economic prospects and persistent problems concerning companies access to credit,
I. tā kā 2009. gada beigās Eiropadome piekrita „izejas stratēģijai” un uzsāka deficīta procedūru pret 20 dalībvalstīm, pieprasot, lai tās līdz 2013./2014. gadam vai agrāk samazina savu budžeta deficītu tā, lai tas nepārsniegtu 3 % no IKP; tā kā daudzas dalībvalstis jau ir sākušas samazināt algas un krasi ierobežot izdevumus valsts sektorā un līdz ar to samazinās valsts sektorā strādājoši algas un pensijas, valsts pakalpojumus sniedzošie uzņēmumi tiek samazināti un privatizēti, tiek palielināts PVN, iemaksas sociālās apdrošināšanas sistēmā un pensionēšanās vecums;
I. whereas at the end of 2009 the European Council agreed on an 'exit strategy' and launched deficit procedures against 20 Member States, requiring them to cut budget deficits under 3% of GDP by 2013/14 or earlier; whereas many Member States have already launched attacks on wages and implemented severe cuts in public spending, driving down public sector wages and pensions, downsizing and privatising public services, as well as measures to raise VAT, social security contributions and the statutory retirement age,
J. tā kā ES „izejas stratēģija” un finanšu sektora rīcība ir ārkārtīgi ciniska — budžeta deficīts ir liels un valsts parādi aug galvenokārt tādēļ, ka valdības glāba finanšu nozari no pašu veikto spekulāciju sekām un to ietekmes uz ekonomiku; tā kā tagad finanšu tirgi pavēršas pret valdībām, kas tos izglāba, un valdības liek atmaksāt šiem finanšu sektora kreditoriem pienākušos valsts parādu vienkāršajiem strādniekiem, pensionāriem utt., kuru darbs, alga, sociālie pabalsti un tiesības ir apdraudēti;
J. whereas the EU 'exit strategy' and the behaviour of the financial sector expose a deep seated cynicism: deficits are high and public debt is soaring mainly because governments were saving the financial sector from the results of its speculation and the damage it was inflicting on the economy; whereas financial markets now turn on the very same governments that rescued them in the first place, and governments put the burden to repay public debt to the same financial sector creditors on the ordinary population of workers, pensioners etc. whose jobs, wages, social benefits and rights are under attack,
K. tā kā Komisija 2010. gada 17. un 24. marta un 2010. gada 14. aprīļa ES dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu novērtējumā mudināja dalībvalstis vēl vairāk ierobežot valsts izdevumus un veikt vēl vairāk „strukturālo reformu”; tā kā Komisija ierosina dalībvalstu vidēja termiņa budžeta plānos izveidot mehānismus vēl ciešākai deficīta pārraudzībai; tā kā pavasara Padomes secinājumos par „ekonomisko pārvaldību” atbalstīta (LESD) 136. panta izmantošana, lai panāktu stingrāku budžeta uzraudzību un koncentrētos uz „neatliekamām problēmām, kas saistītas ar konkurētspēju un maksājumu bilances tendencēm”;
K. whereas the Commission in its assessment of the stability and convergence programmes of 24 EU Member States of 17 and 24 March 2010 and 14 April 2010 urged most of them to go for tougher public spending cuts and more 'structural reforms'; whereas the Commission proposes to establish mechanisms for even tighter deficit oversight of Member States' medium-term budgetary planning; whereas the Spring Council's conclusions on 'economic governance' also advocate to use Article 136 of the Treaty (TFEU) as an instrument to achieve tighter budgetary surveillance and to focus on the 'pressing challenges of competitiveness and balance of payments developments',
L. tā kā šādi Komisijas un Padomes atbalstīti un daudzu dalībvalstu īstenoti fiskālie ierobežojumi palielina deflācijas spiedienu uz jau tā trauslo un stagnējošo ekonomiku, noārda tādus automātiskos stabilizatorus kā sociālās aizsardzības sistēmas un valsts investīcijas, kas izrādījušās efektīvs līdzeklis, lai turētos pretim lejupslīdei, un pastāv risks, ka atsāksies ekonomiskā lejupslīde, turklāt sagrūs cerības, ka valsts parādu var samazināt un ir iespējams panākt fiskālu konsolidāciju;
L. whereas such fiscal retrenchment as advocated by the Commission and the Council and pursued by most Member States increases deflationary pressures on a still fragile and stagnating economy, dismantles the 'automatic stabilisers' such as social protection systems and public investment that proved effective in resisting the downturn and risks to push the economy back into recession, then also dashing all hopes that public debt will be reduced and fiscal consolidation be achieved,
M. tā kā šajos apstākļos Eiropas Komisija ES stratēģijā 2020. gadam ir ierosinājusi piecus mērķus, kas liecina par tās „reālismu”; tā kā šie mērķis lielā mērā ir balstīti uz Lisabonas stratēģijas mērķiem; tā kā pavasara ES Padome nespēja panākt vienošanos par mērķiem, kas saistīti ar jauniešiem, kuri agrā vecumā pamet mācības, augstāko izglītību un nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu; tā kā par to var tikai brīnīties, ņemot vērā kaislīgo dalībvalstu valdību un Padomes retoriku par to, ka ir jāinvestē cilvēkos un prasmēs un ka 2010. gadā, kas ir Gads cīņai pret nabadzību, ir nopietni jāpievēršas nabadzības problēmai;
M. whereas, against this background, the European Commission proposed five targets for the new EU 2020 strategy as a demonstration of its supposed 'realism'; whereas these targets are largely based on former Lisbon Strategy targets; whereas the EU Spring Council could not find agreement on the targets on early school leavers and higher education and on reducing poverty and social exclusion; whereas the latter is remarkable in the light of the fiery rhetoric from Member States governments and the Council about the need to invest in people and skills and about seriously addressing poverty in the European Year Against Poverty 2010,
N. tā kā ar ES politiku, Lisabonas stratēģiju, bet jo īpaši ES stratēģiju 2020.gadam tā arī nav izdevies atrisināt problēmas, kas saistītas ar demogrāfiskajām pārmaiņām un ar tām saistīto iedzīvotāju pārceļošanu (strauja urbanizācija, kā arī valstu demogrāfiskās tendences, kas tiek skatītas pilsētu līmenī);
N. whereas EU policies, the Lisbon Strategy, and in particular the EU 2020 Strategy largely fail to address the issue of demographic transition and the issues of simultaneously occurring spatial transitions linked to that (characterized by swift urbanization patterns as well as by national demographic trends being projected at the urban level),
1. uzsver, ka sadomonetārā ES izejas stratēģija neļaus dalībvalstīm panākt fiskālu konsolidāciju, jo tā vājinās tādus automātiskos stabilizētājus kā sociālā aizsardzība un valsts investīcijas, turpinās stagnēt algas un līdz ar to iekšējais pieprasījums un mazināsies ieņēmumi no nodokļiem; norāda, ka šajā sakarībā Padomes ierosinātā „ES ekonomiskā pārvaldība” novedīs pie sociālas regresijas, vēl vairāk novājinās ekonomiku un destabilizēs Eiropas integrāciju un demokrātiju;
Highlights that the sado-monetarist EU exit strategy will not enable Member States to achieve fiscal consolidation, as automatic stabilisers such as social protection and public investment will be weakened by it, wages depressed and in return internal demand and tax revenues diminished; points out that 'EU economic governance' as proposed by the Council along these lines will lead to social regression, a further weakened economy and the de-stabilisation of European integration and democracy;
4. uzsver, ka ar Lisabonas stratēģijā svarīgāka par mērķu sasniegšanu bija pakļaušanās neoliberālajai dogmai: ziemeļvalstīm un Nīderlandei darba vietu radīšanas ziņā bija labāki rādītāji nekā ASV, un tās bija līderpozīcijās ES attiecībā uz nodarbinātību (vispārējo nodarbinātību, sieviešu nodarbinātību, gados vecāku strādājošo nodarbinātību utt.), arī tādi rādītāji kā „konkurētspēja”, vides ilgtspēja un zems nabadzības līmenis šīm valstīm bija vieni no labākajiem pasaulē; uzskata, ka būtu bijis tikai loģiski sekmēt egalitāras, sociālas un ekoloģiskas vērtības, politiku un instrumentus, ko Eiropas Savienība varēja pārņemt no „ziemeļvalstu modeļiem”", taču Komisija un Padome uzstāja uz to, lai šīs dalībvalstis palielina darba tirgu elastīgumu un veicina neoliberālas „strukturālās reformas”, neraugoties uz to, ka to rezultāti bija labi arī tāpat;
Highlights that with the Lisbon Strategy, it was not results in achieving its targets what counted most, but obedience to neo-liberal dogma: the Nordic countries and the Netherlands performed better than the USA in terms of job creation and were on top in the EU as concerns employment rates (general, for women, for elderly workers etc.), while also performing on top in global rankings of 'competitiveness', environmental sustainability and low rates of poverty; considers that it would have been only logical to promote the more egalitarian, social and ecological values, policies and instruments that were still enshrined in the 'Nordic Models' as a benchmark for the European Union, but the Commission and the Council insisted instead that these countries increase flexibility in labour markets and promote neo-liberal 'structural reforms' despite them achieving the best results;
Efektīva un koordinēta rīcība nākamo 3 līdz 5 gadu laikā ir izšķirošana, lai pārvarētu stagnāciju, veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un cīnītos pret bezdarbu
Effective co ordin ated action within the next 3- 5 years is decisive to overcome stagnation, promote sustainable development and fight unemployment
14. aicina ES un dalībvalstis veicināt darba un privātās dzīves apvienošanas iespējas, ko vislabāk iespējams panākt, atjauninot standarta nodarbinātības modeli; pastāvīgi līgumi ar īsākām pilnas slodzes darba stundām kā vispārēja norma un normu izveide daļlaika nodarbinātajiem, lai tiem, kas vēlas strādāt daļlaiku, tiktu piedāvāts tikai un pamatots un sociāli aizsargāts daļlaika darba (15 līdz 25 stundas nedēļā), uzsver nepieciešamību panākt, ka pilnas slodzes un daļlaika darba veicēju atalgojums stundā, izglītošanās un mūžizglītības iespējas, karjeras izaugsmes iespējas un sociālā aizsardzība ir līdzvērtīga;
Calls on the EU and the Member States to promote the reconciliation of work and non-work life, which can be best achieved by renewing the model of standard employment: permanent contracts with shorter full-time employment as the general norm, and also establishing norms for part-time employment, so that only substantiated and socially protected part-time work (15-25 hours weekly) will be offered to those who wish to work part-time, stresses the need to put full-time and part-time employment on an equal footing as far as hourly wages, entitlements to education and life-long learning, career opportunities and social protection are concerned;
Jauni finanšu avoti un jauns ilgtspējīgas atveseļošanās regulējums
New Sources of Finance and new regulation for a sustainable recovery
24. aicina Padomi izveidot ES līmeņa vispārējo finanšu darījumu nodokli (FDN), lai samazinātu spekulācijas un nodrošinātu, ka finanšu sektors godīgi veicina ekonomikas atveseļošanos un refinansē valstu glābšanas darbību radīto fiskālo slogu; norāda, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem vispārējais FDN 0,1 % apmērā gada ieņēmumus varētu palielināt par 2,1 % no IKP (aptuveni 262 miljardiem euro ); ierosina, iekasējot vispārējo FDN gūtos ieņēmumus, izmantot attīstības palīdzībai, pretkrīzes pasākumiem un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai;
Calls on the Council to establish an EU level general Financial Transaction Tax (FTT) to curb speculation and to ensure that the financial sector contributes fairly towards economic recovery and re-financing the fiscal burden of public rescue operations; points out that according to recent studies, in Europe a general FTT of 0.1 per cent could raise annual revenues of 2.1 per cent of GDP (approximately 262 billion EUR); proposes that revenues from a general FTT should be used for development assistance, anti-crisis measures and for promoting sustainable development;
26. aicina dalībvalstis palielināt nodokļus, ar kuriem apliek banku un to vadītāju prēmijas, ienākumus no kapitāla (dividendes, procentu likmes), kapitāla peļņu un lielos laimestus un mantojumus, gūtos ienākumus izmantojot valsts sektora pārvaldīto investīciju palielināšanai; norāda, ka tādā veidā ir iespējams nostiprināt pieprasījuma dinamiku un iestrādāt to vides un sociālajā ziņā igltspējīgas attīstības stratēģijā, lai vidējā termiņā samazinātu deficītus; norāda, ka dalībvalstīm vajadzētu samazināt videi kaitējošos militāros izdevumus un subsīdijas un palīdzēt veikt fiskālo konsolidāciju;
Calls on the Member States to increase taxes on bank’s and manager’s bonuses, on income from capital (dividends, interest rates), on capital gains and on big fortunes and inheritances, using the receipts from these to increase public sector led investment; points out that in this way demand dynamics can be strengthened and embedded into a strategy for environmentally and socially sustainable development, with a perspective of diminishing deficits in the medium term; points out that Member States should provide for cuts in military spending and in subsidies harmful to the environment to assist fiscal consolidation;
30. atbalsta Spānijas prezidentūras priekšlikumu kā vienu no galvenajiem mērķiem ES stratēģijā 2020. gadam iekļaut dzimumu līdztiesību; uzstāj, ka ir vajadzīga īpaša nodaļa par dzimumu līdztiesību stratēģijā, papildinot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas principu; norāda, ka šajā īpašajā nodaļā jārisina visi stratēģijas jautājumi, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem, piemēram, sociālās aizsardzības sistēmas ar nolūku atcelt elementus, kas rada dzimumu nevienlīdzību, labāku darba apstākļu nodrošināšana nozarēs, kurās strādā sievietes, nebrīvprātīgas nepilna laika nodarbinātības samazināšana, dzimumu līdztiesība apmācībā un izglītībā utt.;
Supports the proposal of the Spanish Presidency to set a gender-equality headline target for the EU 2020 Strategy; insists on a specific chapter on gender equality in the strategy, complementing the gender mainstreaming principle; points out that such a specific chapter should address all issues of the 2020 strategy specifically aimed to contribute to greater equality between women and men, such as review of social protection systems with a view to abolish elements that generate gender inequalities, securing better working conditions in sectors where women work, decrease involuntary part time unemployment, gender equality in training and education etc.;
34. pauž nožēlu par to, ka Komisija enerģijas, dabas resursu un izejvielu taupību pilnībā iekļauj mūsu rūpniecības un ekonomikas konkurētspējas turpmākās attīstības kontekstā, tādējādi šīs tēmas pakļaujot uzņēmēju interesēm, kuri apgalvos, ka ir pieņemami tikai tādi pasākumi, kas rada tūlītēju peļņu; aicina pārskatīt tīras attīstības mehānismu un emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, jo tie pašreiz nopietni apdraud CO 2 emisijas samazināšanas mērķi ES un visā pasaulē;
Regrets the fact that the Commission puts the conservation of energy, natural resources and raw materials entirely in the context of the 'future competitiveness of our industry and our economies', making it thus hostage to business interests who will insist that only those measures which bring immediate profits are acceptable; calls for a revision of the Clean Development Mechanism and the Emission Trade system, actually undermining seriously the target of reducing CO 2 emissions in the EU and worldwide.
38. asi kritizē Komisijas un Padomes apņemšanos turpināt īstenot programmu par labāku regulējumu, kas pašlaik saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” tiek dēvēta par inteliģento regulējumu un kuras mērķis ir ierobežot valsts iestāžu regulētspēju; uzsver, ka ne tikai finanšu krīzes skarbā ietekme apliecinājusi, cik aktuāli ir pamatos nostiprināt valsts regulējumu; norada, ka nepieciešams vēl nopietnāk veikt obligātus noturīguma novērtējumus attiecībā uz vides, sociālajiem, dzimumu līdztiesības mērķiem, kā arī izvērtēt rīcības un bezdarbības izmaksas; uzsver, ka dalībvalstīm jānosaka tiesības ieviest cenu kontroles, lai pielāgotu pamatpreču cenu pieaugumu;
Strongly criticises the Commission's and the Council's commitment to continue with the 'better regulation' agenda, newly baptised 'smart regulation' in the framework of EU 2020, which aims at limiting the regulatory capacity of the public authorities; underlines that not only the bitter results of the financial crisis have demonstrated the urgency of a fundamental strengthening of public regulation; points out the need to strengthen compulsory sustainability assessments on environment, social, gender and equality objectives and assess costs of action and inaction; underlines that Member States must have the right to establish price controls in order to adjust rising basic goods prices;
ES ekonomikas pārvalde, Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisms un Padomes debates par Līguma grozīšanu
EU economic governance, the European Financial Stabilisation mechanism and the Council's debate about changing the Treaty
43. ņem vērā, ka Ekonomikas un finanšu padome uzsvēra vajadzību nodrošināt strauju progresu finanšu tirgu regulēšanā un uzraudzībā, jo īpaši attiecībā uz atvasināto vērtspapīru tirgiem un uz kredītreitinga aģentūru lomu, kā arī uz finanšu nozares būtisko ietekmi uz radušos krīžu smagumu; aicina Komisiju un Padomi šajos jautājumos paātrināt efektīvu risinājumu priekšlikumu izstrādi;
Takes note that the ECOFIN Council underlined the need to make rapid progress on financial market regulation and supervision, in particular with regard to derivative markets and the role of rating agencies and also with regard to a substantial contribution of the financial sector to the cost of the crises; calls on the Commission and the Council to speed up delivering effective proposals on this;
46. uzstāj saistībā ar debatēm par vienoto tirgu ES primārajos tiesību aktos ieviest sociālās attīstības klauzulu, nosakot, ka pamattiesības vispār un tiesības streikot, rīkot protesta akcijas, kolektīvās sarunas utt. ir primāras pār iekšējā tirgus pamatbrīvībām;
Insists, with a view to the debate on the single market, on the introduction of a Social Progress Clause in EU primary law, stipulating that fundamental rights in general and the right to strike and industrial action, to collective bargaining etc. always have primacy over the 'fundamental freedoms' of the internal market;
14.5.2010 B7-0267/2010 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
14.5.2010 B7-0267/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par stratēģiju „Eiropa 2020” — jauna Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģija
on the Europe 2020 strategy – new European Strategy for Jobs and Growth
PE441.861v01-00 B7‑0267/2010 Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju „Eiropa 2020” — jauna Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģija
PE441.861v01-00 B7‑0267/2010 European Parliament resolution on the Europe 2020 strategy – new European Strategy for Jobs and Growth
– ņemot vērā Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par Eiropas stratēģiju 2020. gadam un šīs apspriešanas rezultātus (SEC(2010)116),
– having regard to the public consultation on EU 2020 launched by the Commission, and its outcome (SEC(2010)116),
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokumentu (SEC(2010)114),
– having regard to the Commission's evaluation of the Lisbon Strategy (SEC(2010)114),
– ņemot vērā Eiropadomes dokumentu „Septiņi soļi, lai īstenotu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju”,
– having regard to the European Council document entitled 'Seven steps to deliver on the European strategy for growth and jobs',
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. marta rezolūciju par ES stratēģiju 2020. gadam,
– having regard to the European Parliament resolution of 10 March 2010 on EU 2020,
– ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,
– having regard to Rule 110(4) of its Rules of Procedure,
A. tā kā stratēģijai „Eiropa 2020” būtu jāveicina ekonomiskā izaugsme un darbavietu izveide; tā kā iekšzemes kopprodukta (IKP) kritums par 4 %, rūpnieciskās ražošanas samazināšanās un vairāk nekā 23 miljoni sieviešu un vīriešu bezdarbnieku liecina par sarežģītu sociālu un ekonomisku problēmu;
A. whereas the EU 2020 strategy should promote economic growth and create jobs; whereas the 4% drop in GDP, falling industrial production and a total of more than 23 million unemployed women and men represent a social and economic challenge,
B. tā kā pašreizējā finanšu krīze dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs nebūtu iestājusies, ja dalībvalstis būtu stingri ievērojušas Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;
B. whereas the current financial crises in certain Member States of the European Union would not have occurred if Member States had adhered to the rules of the Stability and Growth Pact,
C. tā kā dalībvalstīm būtu jāpalielina saimnieciskā darbība, īstenojot strukturālas reformas, lai samazinātu valsts izdevumus, mazinātu birokrātiju, panāktu, ka pilsoņi paši uzņemas lielāku atbildību, veicinātu uzņēmējdarbību un jaunradi, tiesību aktus padarītu labvēlīgākus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un sniegtu cilvēkiem iespēju maksimāli izmantot savu potenciālu, mazinot atkarību no sociālās drošības,
C. whereas Member States should increase their economic performance by introducing structural reforms in order to reduce public expenditure, decrease bureaucracy, increase the self-responsibility of citizens, encourage entreneurship and innovation, make legislation more SME-friendly and provide people with the opportunity to maximise their potential instead of being dependent on social welfare,
Pirmais nozīmīgais solis — Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms euro zonas stabilitātes garantēšanai
European Financial Stabilization Mechanism to guarantee stability of the eurozone important first step
4. uzsver, ka nesenie notikumi liecina — euro zonai ir vajadzīga drosmīgāka ekonomikas pārvaldība; uzsver, ka monetārs balsts bez sociālekonomiska balsta ir nolemts sabrukumam;
Stresses that the recent events show that the eurozone is in need of bolder economic governance; stresses that a monetary pillar without a social-economic pillar is doomed to fail;
Eiropas Savienībai ir jābūt labāk sagatavotai nākotnē iespējamām krīzēm
European Union must be better prepared for future crises
6. mudina Komisiju ieviest euro zonā stingrāku sankciju mehānismu (piem., saukšana vārdā un kaunināšana, balsstiesību liegšana, mazākas subsīdijas no struktūrfondiem un finansiāli sodi), lai piespiestu dalībvalstis stingri ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;
Urges the Commission to include an enforced sanctioning mechanism (e.g. naming and shaming, withdrawing of voting power, reduced subsidies from structural funds and financial penalties) within the eurozone in order to force Member States to adhere to the rules of the Stability and Growth Pact;
Stratēģijas „Eiropa 2020” pārvaldības struktūra joprojām ir vāja
The governance structure of the Europe 2020 strategy remains too weak