natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Padomes 2010. gada 15. marta secinājumus par bioloģisko daudzveidību pēc 2010. gada,
having regard to the Council conclusions of 15 March 2010 on biodiversity post-2010,
ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu ’Adaptācija klimata pārmaiņām ― iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus’ (COM (2009))147) un 2010. gada 6. maija rezolūciju Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0154 .
having regard to the Commission White Paper on ’adapting to climate change: towards a European Framework for action’ ( COM(2009)0147 ) and to its resolution of 6 May 2010 OJ C 81 E, 15.3.2011, p.115.
ņemot vērā Padomes 1999. gada 26. februāra rezolūciju par ES Meža stratēģiju OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.
having regard to the Council resolution of 26 February 1999 on a Forestry Strategy for the EU OJ C 56, 26.2.1999, p.1.
un Komisijas ziņojumu par tās īstenošanu ( COM(2005)0084 ),
and the Commission report on its implementation ( COM(2005)0084 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību OV L 20, 26.01.2010., 7. lpp.
having regard to Directive 2009/147/EC of the European Parliament and of the Council of 30 November 2009 on the conservation of wild birds OJ L 20, 26.01.2010, p.7.
, Apkopojošo ziņojumu par biotopu veidu un sugu aizsardzības statusu atbilstīgi Biotopu direktīvas 17. pantam ( COM(2009)0358 ) un 2010. gada 21. septembra rezolūciju par to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0325 .
, the Composite Report on the Conservation Status of Habitats and Species as required under Article 17 of the Habitats Directive (COM (2009)0358) and its resolutions of 21 September 2010 on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity Texts adopted, P7_TA(2010)0325 .
un 2009. gada 3. februāra rezolūciju par neskartajām teritorijām Eiropā OV C 67E, 18.3.2010., 1. lpp.
and of 3 February 2009 on wilderness in Europe OJ C 67 E, 18.3.2010, p.1.
ņemot vērā Rīcības plānu par biomasas izmantošanu (COM (2005)0628),
having regard to the EU biomass action plan (COM (2005)0628),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (Atjaunojamo energoresursu direktīva) OV L 140 5.6.2009., 16. lpp.
having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (Renewable Energy Directive) OJ L 140 5.6.2009, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta pētījumus Nr. 449.292, novērtējot Zaļo grāmatu par meža aizsardzību un informāciju Eiropas Savienībā, Nr. 440.329 par mežsaimniecību un ES emisiju tirdzniecības sistēmu, Nr. 449.237 par Eiropas stratēģiju meža ungunsgrēku novēršanai un apkarošanai, kā arī sadarbības grupas ’Klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un ilgtspējīga attīstība’ apakšgrupas ’Meži’ 2010. gada 13. jūlijā Briselē notikušās sanāksmes secinājumus;
having regard to its studies No 449.292, assessing the Green Paper on forest protection and information in the EU, No 440.329 on forestry and the EU Emissions Trading Scheme, and No 449.237, on the European strategy for the prevention of and fight against forest fires, as well as the conclusions of the meeting of 13 July 2010 in Brussels of the Forestry Subgroup of the ’Climate change, Biodiversity and Sustainable Development’ Intergroup,
ņemot vērā 2000. gada Eiropas Ainavu konvenciju (Florences konvencija),
having regard to the European Landscape Convention of 2000 (the Florence Convention),
un ES augu veselības režīma pārskatīšanu,
and the review of the EU Plant Health Regime,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus par mežu ugunsgrēku novēršanu Eiropas Savienībā,
having regard to the Council conclusions of 26 April 2010 on prevention of forest fires within the European Union,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. un 9. novembra secinājumus par inovatīviem risinājumiem pasākumu finansēšanai katastrofu novēršanas jomā,
having regard to the Council conclusions of 8 and 9 November 2010 on innovative solutions for financing disaster prevention,
ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) Tehnisko ziņojumu Nr. 9/2006 ’Eiropas mežu tipi ‐ Ilgtspējīgas mežu pārvaldības ziņošanas un politikas kategorijas un veidi’,
having regard to the European Environment Agency (EEA) Technical Report No 9/2006, ’European forest types: Categories and types for sustainable forest management reporting and policy’,
ņemot vērā Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz Eiropas mežiem un iespējām pielāgoties šīm pārmaiņām AGRI-2007-G4-06.
having regard to the report to the Commission DG for Agriculture and Rural Development entitled ’Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation’ AGRI-2007-G4-06.
ņemot vērā Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta 2009. gada ziņojumu par ES politikas iespējām, lai aizsargātu Eiropas mežus no kaitīgas ietekmes ENV.B.1/ETU/2008/0049.
having regard to the 2009 report to the Commission DG for Environment entitled ’EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts’ ENV.B.1/ETU/2008/0049.
ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 9/2004 par mežsaimniecības pasākumiem Lauku attīstības politikā (kā arī Komisijas atbildes par šo ziņojumu),
having regard to the European Court of Auditors Special Report No 9/2004 on ’Forestry Measures within Rural Development Policy’ (together with the Commission's replies),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0113/2011 ),
having regard to the report by its Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0113/2011 ),
tā kā meži un mežu zeme aizņem vairāk nekā 42 % ES teritorijas un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība ar 300 miljardu eiro apgrozījumu nodrošina vairāk nekā 2 miljonus darba vietu lielākoties laukos, sniedzot savu ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, nodarbinātībā un labklājībā, jo nodrošina kokmateriālus un iespējas tūrisma attīstībai,
whereas forests and wooded land cover more than 42% of the EU's surface, and forest-based industries, with a turnover of more than EUR 300 billion, provide more than 2 million, mostly rural, jobs, contributing to economic growth, jobs and prosperity through the provision of timber and opportunities for tourism,
tā kā 40 % ES mežu ir valsts īpašums un aptuveni 60% ES mežu ir privātīpašums, kas pieder vairāk nekā 10 miljoniem meža privātīpašnieku, tādējādi gan privātās, gan valsts ieinteresētās personas atbild par meža aizsardzību un ilgtspējīgu mežu izmantošanu, īstenojot ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu attiecīgajās teritorijās;
whereas around 40% of the EU's forests are under public ownership and around 60% of the EU's forests are owned by more than 10 million private forest owners, so that both private and public stakeholders have a responsibility for forest protection and the sustainable use of forests through the implementation of SFM on the ground,
tā kā, neraugoties uz satraucošajiem mežu izciršanas rādītājiem dažādās vietās pasaulē, saglabājas ilgtermiņa tendence pieaugt mežu platībām ES un oglekļa daudzums mežu biomasā pieaug; tā kā, neraugoties uz pozitīvo tendenci, Eiropas mežu dabiskās spējas uzkrāt oglekli vēl nebūt nav izmantotas pilnībā un tie var atkal kļūt par emisijas avotu, jo pieaug spiediens palielināt mežistrādes apjomus, un katru gadu aptuveni 500 000 hektāru ES mežu tiek zaudēti meža ugunsgrēku un nelegālās izciršanas dēļ;
whereas, despite alarming deforestation rates in various parts of the world, the long-term trend of increasing forest coverage in the EU is stable, and carbon in woody biomass is estimated to be expanding; whereas, despite the generally positive trend, carbon storage in forests across Europe remains far below natural capacity and could reverse to a source, as pressure to increase harvesting levels is increasing and approximately 500 000 hectares of EU forest are lost every year as a result of forest fires and illegal logging,
tā kā 30 % NATURA 2000 teritorijas ir mežu un cita veida mežu zemju dzīvotnes, kurām ir svarīga nozīme biotopu tīkla savienošanā; un tā kā 66 % Kopienā nozīmīgu dzīvotņu veidu ir nelabvēlīgā saglabātības stāvoklī;
whereas 30% of NATURA 2000 sites are forest and other wooded-land habitats, playing an important role as links in the network of biotopes; and whereas 66% of forest ’habitat types of Community interest’ have unfavourable conservation status,
tā kā trešdaļa kopējās ES mežu platības ir kalnu meži un tā kā tie ir nozīmīga dabas ainavas daļa, jo tie sekmē augsnes aizsardzību, regulē ūdensapgādi; tā kā meži būtiski veicina vietējo saimniecisko darbību;
whereas mountain forests account for one third of the total forest area in the EU and are essential to the natural landscape as they help in soil protection and regulating water supply; whereas these forests play a fundamental role in local economic activity,
tā kā atlikušo neskarto dabas teritoriju aizsardzība ES līdz 2020. gadam var palīdzēt saglabāt bioloģisko daudzveidību un novērst ekosistēmas pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanos;
whereas protection of the last remaining wilderness areas can contribute to the halting of biodiversity loss and of the degradation of ecosystem services in the EU by 2020,
tā kā tiek prognozēts, ka enerģija, kas iegūta no cietās biomasas un bioatkritumiem 2020. gadā veidos 58 % no ES iegūtās atjaunojamās enerģijas, un kaut gan sagaidāms, ka meža biomasas relatīvā daļa samazināsies, pastāvīgi pieaug pieprasījums pēc koksnes enerģijas iegūšanai; tā kā ir nepieciešama modrība, lai novērstu nelegālu izciršanu un mežsaimniecības intensifikāciju, kas varētu palielināt mežizstrādes apjoma un krājas pieauguma attiecību, dažās dalībvalstīs pat pārsniedzot 100 %, tādējādi kaitējot mērķu sasniegšanai klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā; tā kā no biomasas iegūtā enerģija nedrīkstētu būt atkarīga no meža biomasas;
whereas energy generation from solid biomass and biowaste is projected to be 58% of EU renewables by 2020 and, while forestry biomass share is expected to decrease in relative terms, there is a steadily increasing demand for timber as a source of energy; whereas vigilance is therefore necessary to prevent illegal logging and the intensification of forestry practices that could increase the ratio of felling to increment to over 100% in some Member States, counteracting climate-change and biodiversity objectives; whereas energy from biomass should be less dependent on forest biomass,
tā kā meža un tā funkciju aizsardzība ir jāintegrē visos ES politikas virzienos, kas saistīti ar mežiem;
whereas forest protection and protection of forests’ functions should be mainstreamed in all EU policies affecting forests,
tā kā meži veido dzīvas un evolucionāras ekosistēmas, kuras bieži pārsniedz valstu robežas un kuras var klasificēt dažādi ‐ atbilstīgi bioklimatiskajām zonām vai mežu veidiem, un tā kā, lai palīdzētu ES politisko lēmumu pieņemšanā, EVA ir izstrādājusi īpašu mežu nomenklatūru; tā kā jaunākie zinātniskie sasniegumi visās jomās, piemēram, attiecībā uz ’kontinentālo ūdensšķirtni’ ir jāņem vērā ES politikas virzienos, kas skar mežu jomu, un šie politikas virzieni ir jāveido tā, lai tie nebūtu pārāk nekonkrēti un tos varētu izmantot;
whereas forests constitute live and evolutionary ecosystems, often cutting across state borders, which may be classified in different ways such as by bioclimatic zones or forest types, and whereas, in order to guide EU policy decisions, the EEA has developed a specific forest nomenclature; whereas the latest scientific achievements from all fields, such as the ’continental divide’, should be taken into account in EU policies affecting forests, and those policies should avoid the risk of being too broad to be useful,
tā kā dažādi mežu veidi un meža nozare ir pakļauti atšķirīgam un neparedzamam klimata pārmaiņu izraisītam gan biotiskam, gan abiotiskam apdraudējumam, piemēram, kaitēkļiem, vētrām, sausumam un ugunsgrēkiem, mežu pretestības spējas veicināšana kļūst par mežu aizsardzības galveno jautājumu;
whereas different forest types and the forestry sector face different and unpredictable biotic and abiotic threats from climate change, such as pests, storms, drought and fire, rendering forest resilience the cornerstone of protection efforts,
tā kā pamatota un salīdzināma informācija par ES mežu stāvokli un klimata pārmaiņu un mežizstrādes paņēmienu ietekmi, tostarp arī par mežu nozīmi klimata pārmaiņu seku mazināšanā un pielāgošanās procesā, ir svarīgs politikas un plānošanas priekšnoteikums;
whereas solid and comparable information on the state of EU forests and the consequences of climate change and production patterns in forests is an important precondition for policy and planning, including on forests’ contribution to climate-change mitigation and adaptation,
tā kā meža ugunsgrēki un tīša dedzināšana, kura bieži tiek veikta ļaunprātīgu motīvu dēļ, iznīcina vairāk nekā 400 000 hektāru meža, jo īpaši, bet ne tikai, Vidusjūras reģionā, kā rezultātā tiek zaudētas cilvēku dzīvības, īpašumi, darba vietas, bioloģiskā daudzveidība un mežu aizsargājošās funkcijas; tā kā reģenerācija pēc ugunsgrēka ir īpaši sarežģīta visu veidu mežos, un NATURA 2000 tīkla gadījumā tas kavē to mērķu sasniegšanu, kuru dēļ šis tīkls tika izveidots;
whereas wildfires and arson, often carried out for ulterior motives, destroy more than 400 000 hectares of forest per year, especially but not exclusively in the Mediterranean region, at great cost to human life, property, employment, biodiversity and the protective functions of forests; whereas regeneration after fire is especially difficult for all forests, and in the case of the NATURA 2000 network, hinders attainment of the network's objectives,
tā kā iepriekšminētajā Baltajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņām meži noteikti par vienu no galvenajām darbības jomām, uzsverot, ka ES mežsaimniecības stratēģija jāatjaunina, pielāgojot to ar klimatu saistītiem aspektiem;
whereas the above-mentioned White Paper on adapting to climate change includes forests as one of the key areas of action, stressing that the EU forestry strategy should be updated to include aspects linked to climate change,
tā kā tikai 5 % Eiropas mežu platības šobrīd ir senmeži, primārie meži un meži, kurus nav skārusi cilvēka darbība; tā kā šo mežu mazā platība un visu veidu vēl palikušo mežu pieaugošā sadrumstalošana palielina mežu neaizsargātību pret klimata pārmaiņu ietekmi un daļēji izskaidro daudzu Eiropā nozīmīgu mežā mītošu sugu ilgstoši nelabvēlīgo stāvokli;
whereas only 5% of the European forest area is old-growth, primary and undisturbed by human activity; whereas the small share of this type of forest, in combination with increased fragmentation of the remaining stands of all forest types, increases the susceptibility of forests to climate threats, and partially explains the continuing poor conservation status of many forest species of European concern,
tā kā aizsargājošās mežu funkcijas uzlabošana jāiekļauj ES un dalībvalstu civilās aizsardzības stratēģijās, jo īpaši saistībā ar klimata izraisītām ārkārtējām parādībām, piemēram, ugunsgrēkiem un plūdiem;
whereas enhancement of forests’ protective functions should form part of the EU and Member States’ strategies for civil protection, especially in the face of climate-related extreme phenomena such as fires and floods,
tā kā jārespektē dažādas valsts, reģionālās un vietējās mežu apsaimniekošanas sistēmas, kā arī jāsniedz tām atbalsts, lai veicinātu to pielāgošanās spējas;
whereas diverse national, regional and local forest management systems must be respected as well as assisted, in order to enhance their adaptive capacity,
tā kā Eiropas mežu kapacitāte efektīvi piesaistīt CO2, NH3 un NOX joprojām nav pietiekami izmantota un koksne no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem varētu tikt izmantota klimata pārmaiņu mazināšanā, kalpojot kā otrreizēji pārstrādājams, oglekli bagātīgi uzkrājošs aizvietotājs tiem materiāliem, kuru ražošana ir ļoti energointensīva, piemēram, metāla kausējumi, plastmasa un betons, kurus plaši izmanto būvniecībā, kā arī citās nozarēs;
whereas the capacity of European forests to act as effective sinks for CO2, NH3 and NOX is still underexploited, and wood originating from sustainably managed forests may have sustained mitigation benefits, serving as a recyclable, carbon-rich substitute for energy intensive materials such as metal alloys, plastics and concrete that are widely used in construction and other industries,
tā kā Komisijas apkopotā informācija liecina, ka Eiropas dienviddaļā vasaras divreiz ātrāk kļūs siltākas nekā pārējās Eiropas daļās un nokrišņu daudzums vasarās desmit gados samazināsies par 5 %;
whereas, according to data gathered by the Commission, summer warm-up in Southern Europe will be twice as fast as in the rest of Europe and summer precipitation in the South will decrease by 5% per decade,
tā kā ir beidzies Mežu ugunsgrēku novēršanas regulas Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2158/92 par Kopienas mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem (OV L 217, 31.7.1992., 3. lpp).
whereas the Forest Fire Prevention Council Regulation (EEC) No 2158/92 of 23 July 1992 on protection of the Community's forests against fire, (OJ L 217, 31.7.1992, p.
tā kā veicot ģenētisko atlasi vajadzētu censties uzlabot meža ekosistēmas pielāgošanās spējas;
whereas genetic selection should seek, and be geared to improving, the adaptability of the forest ecosystem,
tā kā Eiropas līmenī vajadzīgs vairāk informācijas par mežu ietekmi uz laikapstākļiem;
whereas more information is needed about the influence of forests on weather patterns at European level,
tā kā Komisijas iepriekšminētajā 2009. gada ziņojumā ’ES politiskie risinājumi Eiropas mežu aizsardzībai no kaitīgas ietekmes’ ir noteikti un izpētīti četri politiski risinājumi, kas paredz pašreizējās pieejas turpināšanu, atvērto koordinēšanas metodi, pastiprinātu uzraudzību un mežu pamatdirektīvas ieviešanu,
whereas the above-mentioned 2009 report to the Commission on ’EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts’ identified and studied four policy options, covering continuation of the current approach, the open method of coordination, increased monitoring and the introduction of a forest framework directive,
atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu ’Meža aizsardzība un meža informācija ES ‐ gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām’; uzskata, ka būtu jānostiprina ES mežu stratēģija saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, lai uzlabotu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un saglabāšanu;
Welcomes the Commission Green Paper on forest protection and information in the EU: preparing forests for climate change; considers that the EU strategy on forests should be strengthened with a view to improving sustainable management and conservation, in accordance with the subsidiarity and proportionality principles;
tomēr uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas savienību 5. pantu ES var iejaukties jomās, kurās ir pierādīts, ka dalībvalstis nevar pienācīgi īstenot ierosinātās rīcības mērķus;
Emphasises, however, that pursuant to Article 5 of the Treaty on European Union, the EU may act in areas where, demonstrably, the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States;
atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka meži jāuzskata par vislielāko ieguldījumu klimata krīzes novēršanā; uzsver, ka ilgtspējīga mežu apsaimniekošana Eiropas Savienībai ir ļoti svarīga, lai sasniegtu tās mērķus klimata jomā un sniegtu vajadzīgos ekosistēmu pakalpojumus, piemēram, bioloģisko daudzveidību, aizsardzību pret dabas katastrofām, CO2 uztveršanu no atmosfēras;
Welcomes the Commission's view that forests should be seen as a major contributor to solving the climate crisis; emphasises that sustainable forest management is of pivotal importance in the EU achieving its climate goals and delivering necessary ecosystem services such as biodiversity, protection against natural disasters, and capturing of CO2 from the atmosphere;
atgādina, ka meži veido biosfēru, kas sastāv ne tikai no kokiem, tādējādi to pretoties spēja ir atkarīga ne vien no koku, bet visu dzīvo meža organismu, jo īpaši meža dzīvnieku bioloģiskās daudzveidības, un ka meži ir izšķiroši nozīmīgi, lai Eiropas sabiedrības varētu pielāgoties klimata pārmaiņām;
Recalls that forests make up biospheres comprising much more than trees, and that their resilience thus depends on the biological diversity not only of trees but of all forest organisms, particularly wild animals living in the forest, and that forests are essential for the adaptation of European societies to climate change;
atgādina, ka meži ir galvenā oglekļa piesaistītājsistēma un tiem ir izšķirīga nozīme klimata pārmaiņu novēršanā; uzsver, ka tādēļ ir svarīgi, lai ES paplašinātu stratēģiju mežu noplicināšanu izraisošo faktoru, piemēram, ugunsgrēku un atmosfēras piesārņojuma, apkarošanai;
Recalls that forests are the main repository of carbon and have a vital role to play in the fight against climate change; stresses that it is therefore vital for the EU to reinforce its strategy for combating the factors causing deterioration of forests, such as fires and atmospheric pollution;
ir pārliecināts, ka ekoloģiskā ilgtspēja ir priekšnoteikums, lai varētu turpināties ES mežu ekonomiskās un sociālās funkcijas;
Is convinced that ecological sustainability is the prerequisite for continuation of the economic and social functions of EU forests;
uzsver mežu bioloģiskās daudzveidības nozīmi, pielāgojoties klimata pārmaiņām, un nepieciešamību papildināt zināšanas par mežu bioloģiskās daudzveidības rādītājiem, tostarp par mežu ģenētisko kapacitāti, lai veicinātu pielāgošanos;
Underlines the role that forest biodiversity plays in adaptating to climate change and the need to improve knowledge about forest biodiversity indicators – including in particular forest genetic capacity – in the interests of better adaptation;
izsaka atzinību Komisijai par biotisko un abiotisko apdraudējumu izsmeļošu analīzi tās Zaļajā grāmatā un norāda, ka papildus jāizvērtē citi faktori, kas tieši saistīti ar klimata pārmaiņu ietekmi uz mežiem, piemēram, defoliācija, atgādinot, ka pēdējo 20 gadu laikā Dienvideiropas mežos koku vainagu defoliācija ir divkāršojusies, tādējādi kā tiešas sekas izraisot oglekļa piesaistes procesu kapacitātes un efektivitātes samazināšanos un mazinot mežu pretoties spēju sausuma vai karstuma periodos priekšlaicīgas koku lapu nobiršanas dēļ;
Congratulates the Commission on the exhaustive analysis of biotic and abiotic threats in its Green Paper, and draws attention to the need to examine, in addition, other factors directly linked to the impact of climate change on forests, such as defoliation, recalling that the defoliated treetop surface in southern European forests has doubled in the last 20 years, resulting, in terms of direct consequences, in reduced capacity and efficiency in the carbon-fixing processes and in the reduction of forests’ tempering effect in periods of drought or heatwaves, due to trees’ premature loss of leaves;
atzīst nozīmīgo ieguldījumu ilgtspējīgā mežsaimniecībā, ko sniedz vispārējās sertifikācijas sistēmas, piemēram, Mežu uzraudzības padome (FSC) un Mežu sertificēšanas shēmu novērtēšanas programma (PEFC);
Recognises the important contributions made to sustainable forestry by existing global certification schemes, such as the Forest Stewardship Council (FSC) and the Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes (PEFC);