natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politikas plānu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību atbilstīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;
Urges the Commission to put forward a coherent policy plan on decent work in line with the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
uzsver, ka šajos grūtajos laikus ir būtiski par sociālās programmas prioritāti noteikt darba vietu radīšanu un profesionālo izaugsmi; uzskata, ka pašreiz lielāks elastīgums darbavietā ir svarīgāks nekā jebkad iepriekš;
Stresses the importance of putting job creation and promotion at the top of the social agenda in these difficult times; considers that greater flexibility in the workplace is now more important than ever;
aicina Komisiju atjaunināto sociālo programmu apvienot ar citām iniciatīvām, tādām kā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Eiropas Jaunatnes pakts un Eiropas Ģimeņu alianse, lai sociāli nelabvēlīgām grupām atvieglotu piekļuvi sociālajai palīdzībai;
Invites the Commission to combine the renewed social agenda with other initiatives such as the European pact for gender equality, the European Youth Pact and the European Alliance for families, in order for disadvantaged social groups to have better access to social benefits;
pauž bažas par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu ierosinātie pasākumi ir nepietiekami saskaņoti, lai mainītu pašreizējo nabadzības un atstumtības līmeni ES un pildītu pašreizējos uzdevumus sociālās kohēzijas jomā;
Is concerned that the measures proposed in the Commission Communication on the Renewed Social Agenda are insufficiently coherent to impact on the current levels of poverty and exclusion in the EU and to address the current challenges to social cohesion;
jo īpaši pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu nav ietverti priekšlikumi šādos jautājumos, kam ir izšķiroša nozīme, lai panāktu līdzsvaru starp uzņēmējdarbības brīvībām un sociālajām tiesībām:
Regrets, in particular, that the Commission Communication on the Renewed Social Agenda lacks proposals on the following issues, which are crucial in order to achieve a balance between economical freedoms and social rights:
direktīva par darba pamattiesību nodrošināšanu visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no nodarbinātības statusa, lai aizsargātu darba ņēmējus, kuri nodarbināti nestandarta darba attiecībās un kuru skaitam ir tendence palielināties;
a directive providing for basic labour rights for all workers, regardless of employment status, to protect the ever-increasing numbers of atypical workers;
Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.
a review of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation OJ L 303, 2.12.2000, p.
direktīva par pārrobežu darba koplīgumu slēgšanu saskaņā ar faktisko situāciju pārrobežu uzņēmējdarbības jomā;
a directive on cross-border collective bargaining, in accordance with the realities of cross-border business operations;
uzsver, ka ir jāturpina darba tiesību minimuma standartu izstrāde; apzinās, ka ne uzņēmējdarbības brīvības, ne konkurences noteikumi nav svarīgāki par sociālajām pamattiesībām;
Stresses the need to further develop minimum standards in employment rights; is aware that neither economic freedoms nor competition rules prevail over fundamental social rights;
norāda, ka sociālajai politikai ir jāietver tādi svarīgi pasākumi kā labāka līdzsvara panākšana starp stabilām sociālajām tiesībām un brīvībām, diskriminācijas izskaušana, līdztiesības veicināšana un Eiropas sociālo modeļu modernizēšana un reformēšana, vienlaikus nostiprinot to vērtības;
Notes that social policy should cover key actions such as a better balance between stronger social rights and freedoms, combating discrimination and promoting equality, modernising and reforming the European social models while strengthening their values;
norāda, ka tā jēdziena formulēšana, kas ietver dalībvalstu noteikumus, kam ir izšķiroša nozīme sabiedriskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai, ir politisks jautājums, kas jārisina demokrātiski leģitīmā procesā; tādēļ aicina Komisiju sākt atklātas debates, lai precizētu to jēdzienu, kas ietver vispārējus sabiedriskās kārtības noteikumus, un aicina vajadzības gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu;
Notes that the delineation of what constitutes Member State provisions that are crucial for the protection of the political, social and economic order' is a political matter and should be defined in a democratically legitimised process; therefore calls upon the Commission to initiate an open debate in order to clarify the notion of what constitutes those general public policy provisions and propose legislation where necessary;
uzskata, ka šis nav īstais brīdis, lai samazinātu izdevumus sociālajā jomā, bet gan šobrīd ir laiks paātrināt sociālās reformas; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu sociālo modeļu infrastruktūra, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi, atkārtoti uzsverot, cik būtiska ir vispārējas piekļuves nodrošināšana šādiem pakalpojumiem un to kvalitāte un ilgtspējība;
Considers that this is not the time to reduce social expenditure but rather to reinforce structural reforms; adds that the EU should support the infrastructures of the Member States' social models, including social services of general interest, by reaffirming the importance of their universal access, quality and sustainability;
pauž nožēlu, ka situācijā, kad finanšu krīze uzskatāmi parāda valsts iejaukšanās nozīmi, lai saglabātu saimniecisko darbību un nostiprinātu sociālo kohēziju, Komisija nav iesniegusi priekšlikumu pamatdirektīvai par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un līdz ar to ES nav nodrošinājusi sabiedrisko pakalpojumu turpmāku sniegšanu un nav nostiprinājusi to izšķirošo nozīmi;
Regrets that although the financial crisis demonstrates the importance of State action in regard to maintaining economic activity and strengthening social cohesion, the Commission has not ensured the future of and the crucial role played by public services in the EU by proposing a framework directive on services of general interest;
aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kura mērķis ir nodrošināt vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu juridisko noteiktību;
Calls on the Commission to submit a legislative proposal seeking to guarantee the legal security of social services of general interest;
uzsver, ka ir jārod veidi, kā modernizēt un reformēt valsts drošības sistēmas, lai izskaustu nabadzību, īstenojot ilgtermiņa plānu, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu minimālo algu, pensiju un veselības aprūpes pakalpojumiem; uzsver, ka ir iespējas panākt lielāku minimālās algas un pensiju sistēmas finansiālo ilgtspējību, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, uzlabojot to organizēšanu un pieejamību un nostiprinot valsts un privātā sektora partnerību saskaņā ar subsidiaritātes principu, un atbalstot pastiprinātus centienus, lai izveidotu progresīvās nodokļu iekasēšanas sistēmas, kas varētu mazināt nevienlīdzību;
Emphasises the need to find ways to modernise and reform the national security systems to eradicate poverty with a long-term perspective, especially concerning adequate minimum income, pensions and health care services; stresses that there is potential to strengthen the financial sustainability of the minimum wage and pensions systems and the quality and efficiency of health care services by improving their organisation and access and increasing partnership between the public and private sector, respecting the principle of subsidiarity, and supporting increased efforts to establish progressive taxation systems in order to reduce inequality;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem ir pieejami banku pamatpakalpojumi;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that all citizens have access to basic banking services;
uzskata, ka sports un kultūras pasākumi ir būtisks sociālās integrācijas instruments, kas sekmē personības izaugsmi, sniedz labumu sabiedrībai un attīsta talantus;
Maintains that sport and cultural activity are essential instruments of social inclusion and help to foster personal development, promote the good of society, and nurture talents;
aicina Komisiju vides un veselības jautājumus pēc iespējas drīz iekļaut ES kopējā politikā, lai saskaņā ar EK līguma noteikumiem nodrošinātu augstu veselības un vides aizsardzības līmeni;
Asks the Commission to ensure that environmental and health issues are rapidly integrated in all EU policies in order to ensure a high level of health and environmental protection, in accordance with the provisions of the EC Treaty;
atbalsta Komisijas nodomu paplašināt sociālo programmu, aptverot jaunas jomas; pauž nožēlu, ka vides jautājumus bieži vien izskata tikai saistībā ar klimata pārmaiņām; atzinīgi vērtē Komisijas atjauninātos paziņojumus par atbalstu ilgtspējīgai tautsaimniecībai ar zemu CO2 emisiju, taču pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi konkrēti pasākumi, lai ņemtu vērā ekoloģiskās un klimata krīzes radīto ietekmi uz sociālo un veselības jomu;
Shares the Commission's determination to extend the social agenda to include new areas; deplores the fact that the environment is too often being considered only from the point of view of climate change; welcomes the renewed declarations by the Commission in favour of a sustainable economy with low CO2 emissions, but regrets the fact that the Commission's proposal contains no specific measure to take into account the social and health consequences of the environmental and climate crises;
uzsver, ka galēju nabadzību un tās izraisītu sociālo atstumtību nevar izprast tikai no ekonomikas viedokļa, pamatojoties tikai uz rādītājiem, bet tā ir jāizprot arī no cilvēktiesību un pilsoniskuma viedokļa; atzīst, ka kapitāla un preču brīvas aprites princips pats par sevi neļauj izskaust nabadzību vai hronisku nabadzību, un jo īpaši to, ka galējas nabadzības skartajiem ir laupītas iespējas un nav ļauts pilnībā piedalīties kopienas dzīvē, padarot viņus vienaldzīgus pret apkārtējo vidi;
Stresses that extreme poverty and the ensuing social exclusion cannot be understood in economic terms on the basis of figures alone, but must also be understood in terms of human rights and citizenship; recognises that the principle of the free movement of capital and goods cannot, in itself, eradicate poverty and, in particular, persistent poverty and that extreme poverty deprives those affected of opportunities and prevents them from fully taking part in the community life by making them indifferent to their surroundings;
atzinīgi vērtē Komisijas tiesību aktu paketē par ģimenes un darba dzīves saskaņošanu ietvertos priekšlikumus, kuru īstenošana tika uzsākta 2008. gada beigās; mudina Komisiju izstrādāt ieteikumus dalībvalstīm, kuras nepārprotami atpaliek no to mērķu īstenošanas, kurus izvirzīja Barselonas 2002. gada Eiropadomes sanāksmē attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu līdz 2010. gadam; turklāt aicina Komisiju mudināt darba devējus piemērot elastīgu darba režīmu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, tādējādi veicinot elastīgu darba laiku un to atbilstību uzņēmumu, pārvaldes iestāžu un skolu darba laikam;
Welcomes the proposals included in the Commission's work-life balance package launched at the end of 2008; encourages the Commission to make recommendations to the Member States that are clearly lagging behind the objectives of the 2002 Barcelona European Council as regards the provision of childcare for 2010; invites the Commission further to encourage employers' openness regarding flexible work arrangements, optimising the use and knowledge of ICT and new forms of work organisation thus promoting the flexibility of work schedules and its compatibility with business, administration and school hours;
aicina Komisiju ierosināt priekšlikumu par labāku privātās, ģimenes un darba dzīves saskaņošanu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, ņemot vērā bērnu vajadzības un labklājību un vienlaikus sekmējot efektīvāku darbavietu aizsardzību, kas tādējādi apstiprina vecāku un aprūpētāju tiesības uz elastīgu darba režīmu, panākot atbilstību viņu vajadzībām un īpašu uzmanību pievēršot tam, lai šī iespēja būtu pieejama cilvēkiem ar zemiem ienākumiem un tiem, kuri strādā nestabilās vai zemas kvalitātes darbavietās;
Invites the Commission to put forward a proposal on a better reconciliation between private, family and professional life optimising the use and knowledge of ICT and new forms of work organisation, taking into consideration the needs and well-being of children, whilst promoting more effective employment protection, which confirms parents' and carers' right to flexible working patterns, corresponding to their needs and paying particular attention to access for those on low incomes and in precarious or low-quality employment;
pauž nožēlu par ES un dalībvalstu vājo politiku attiecībā uz aizvien lielāko nabadzību un jo īpaši ‐ bērnu nabadzību;
Deplores the weakness of EU and Member State policies in the face of growing poverty, especially child poverty;
mudina dalībvalstis saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem ieviest garantētu minimālo ienākumu shēmas, lai īstenotu sociālo integrāciju;
Encourages Member States to provide for guaranteed minimum income schemes for social inclusion, in accordance with the principles of subsidiarity and proportionality;
uzskata, ka jaunos uzdevumus demogrāfijas jomā var risināt, pievēršoties situācijai, kādā atrodas nabadzībā dzīvojošas sievietes, kurām ir nevienlīdzīga un nepietiekama piekļuve uzturam, mājokļiem, izglītībai un atalgojumam un kurām ir grūti saskaņot darbu ar privāto un ģimenes dzīvi;
Suggests that new demographic challenges could be tackled by addressing the situation of women who live in poverty, who have unequal and inadequate access to nutrition, housing, education and pay, and who face difficulties in reconciling work, family and private life;
aicina efektīvāk novērst un cīnīties pret mācību priekšlaicīgu pamešanu, izvirzot devīzi "mācīties ir izdevīgi"; aicina efektīvāk organizēt izglītības sistēmas un skolu mācību programmas pielāgot nākotnes darba tirgum, ņemot vērā sabiedrības vajadzības un tehnoloģijas attīstību; aicina arī turpmāk popularizēt un atbalstīt "otrās iespējas skolu" koncepciju un informālo un neformālo izglītību, kas praksē ir apliecinājusi, ka tā palielina jauniešu un pieaugušo līdzdalību tradicionālajā skolu apmācībā, palīdzot ES samazināt mācības priekšlaicīgi pametušo skaitu; šajā nolūkā aicina beidzot likvidēt jebkāda veida un ikvienu iespēju nevienlīdzību ES izglītības sistēmās, jo īpaši ‐ likvidēt zema līmeņa izglītību un izglītības segregāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē sociāli atstumtās grupas, sevišķi romus;
Calls for a more effective prevention and combating of early school leaving under the motto that 'school pays off'; calls for effectively organised education systems and school curricula adapted to tomorrow's job market which take account of society's needs and technological developments; calls for the further promotion of and assistance to the concept of Second Chance Schools and informal and non-formal learning that have proved to lead to higher participation of young people and adults than traditional school environments contributing to lower the drop-out rate in the EU; for that purpose, calls for the long-awaited elimination of any and all inequalities of opportunities in educational systems in the EU, in particular, the elimination of low-level and segregated education which has irreversible negative effects on marginalised groups, particularly on Roma;
prasa efektīvāk īstenot mūžizglītības un apmācības pasākumus, kuru mērķis ir apmācīt iedzīvotājus, jo īpaši mazkvalificētus, lai viņiem dotu iespējas vienmērīgi un bez diskriminācijas iekļauties vai atgriezties darba tirgū, tādējādi sekmējot sociālo inovāciju; iesaka lielāku vērību pievērst uzņēmējdarbības prasmēm, jo īpaši sieviešu un jauniešu uzņēmējdarbībai, IKT un komunikācijas prasmēm, finanšu zināšanām un valodu prasmēm;
Insists on the need for more effective lifelong learning and training actions aiming better to equip citizens, especially the less qualified, to (re-)enter the job market smoothly and without discrimination and to contribute to social innovation; suggests emphasising entrepreneurial skills principally the entrepreneurship of women and young people, ICT and communication competences, financial literacy and language skills;
uzsver, ka ES ir jāuzlabo izglītība, padarot dinamiskāku dalībvalstu izglītības sistēmu pārraudzības un salīdzināšanas procesu, lai paātrinātu profesionālo kvalifikāciju un standartu savstarpējo atzīšanu;
Stresses the need to improve education in the EU by mobilising the process of compatibility and comparability of the Member States' educational systems with a view to facilitating the mutual recognition of professional qualifications and standards;
uzskata, ka aktīvai sociālās integrācijas politikai mērķtiecīgi jāietekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana gan attiecībā uz tiem, kuri strādā algotu darbu (mazturīgie darba ņēmēji), gan tiem, kuri nestrādā algotu darbu;
Considers that active social inclusion policies must make a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion, both for those in paid employment (the 'working poor') and for those not in paid employment;
uzsver, ka ir jāveicina universitāšu un uzņēmumu sadarbība, jo ir svarīgi nodrošināt, ka šie partneri sadarbojas un atbalsta cits citu, sniedzot labumu pašu struktūrām, darbiniekiem un studentiem; uzskata, ka ir jāveido saikne starp universitāšu mācību programmām un uzņēmēju aprindām un ka uzņēmumiem ir jādod iespēja pilnveidot studiju programmas, piedāvājot prakses, rīkojot atvērto durvju dienas studentiem utt.;
Highlights the necessity of promoting University-business cooperation as it is important to ensure that these partners cooperate and that they support each other for the benefit of their own organisations, of their staff and their students; considers that bridges should be built between university curricula and the world of enterprise, and that businesses should have the possibility, inter alia, to complement study programmes, to offer internships, organise open days for students, etc.;
vērš uzmanību uz to, ka ir jāpanāk labāks līdzsvars starp elastīgumu, drošību un vajadzību nodrošināt pienācīgas algas, lai darba tirgū integrētu jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietes, ilgstošos bezdarbniekus un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas; iesaka dalībvalstīm, īstenojot valsts elastdrošības stratēģijas, ņemt vērā Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem;
Draws attention to the need for a more balanced approach between flexibility, security and the need to ensure decent wages aiming at integrating young and elderly people, women, long-term unemployed people and disadvantaged groups into the labour market; suggests that the Member States take into consideration Parliament's resolution of 29 November 2007 on Common Principles of Flexicurity when implementing national flexicurity strategies;
; atkārtoti aicina nostiprināt Eiropas Uzņēmumu padomes darbību, kā minēts Parlamenta 2001. gada 4. septembra rezolūcijā par Direktīvu 94/45/EK
; reiterates its call for the further strengthening of the functioning of European works councils as laid down in its resolution of 4 September 2001 on the application of Directive 94/45/EC OJ C 72 E, 21.3.2002, p.
uzsver, ka sociālajai un nodarbinātības politikai ir jāveicina darba vietu radīšana un šāda politika ir jāīsteno pēc iespējas drīz, lai novērstu pašreizējo ekonomikas krīzi, un tai jāsniedz darba un izglītības iespējas, kā arī jāmīkstina ienākumu zudums; uzskata, ka šādai politikai aktīvi jāmotivē iedzīvotāji meklēt darbu vai sākt individuālo uzņēmējdarbību; šajā ziņā uzskata, ka dalībvalstīm jārod piemēroti finansēšanas instrumenti, tādi kā kredītgarantijas, samazinātas procentu likmes vai vienreizēji bezdarbnieku pabalsti, kā arī jākompensē ienākumu zudums un jāsniedz izglītības iespējas, kas bezdarbniekiem palīdzēs atrast jaunu darbu; atgādina par Komisijas visaptverošo aktīvās integrācijas pieeju, kas ietver atbalstu pienācīgu ienākumu gūšanai, piekļuvi integrējošiem darba tirgiem un kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem;
Stresses that social and employment policies should foster job creation and be quickly activated as a response to the current economic crisis, should provide job and education opportunities, and should mitigate loss of income; considers that those policies should actively motivate people to look for job opportunities or to start their own entrepreneurial activity; to this end considers that Member States should consider affordable financing channels, such as credit guarantees, reduced interest rates or providing a lump sum of unemployment benefits which, while also mitigating income loss, provide opportunities for education which will help unemployed people to find new jobs; recalls the Commission's holistic approach to active inclusion which encompasses adequate income support, access to inclusive labour markets and high-quality social services;
aicina Komisiju ierosināt iniciatīvas, kas ļautu skaidri nodalīt darba devējus, īsteni pašnodarbinātas personas un mazos uzņēmējus, no vienas puses, un darba ņēmējus, no otras puses;
Invites the Commission to take initiatives that will lead to a clear distinction between employers, genuine self-employed and small entrepreneurs on the one hand and employees on the other;
uzsver, cik ļoti svarīgi ir sniegt atbalstu mātēm, piešķirot ģimenes pabalstus nepilngadīgajiem un izveidojot piemērotu sistēmu, kas ļautu pēc bērna kopšanas atgriezties darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot vientuļajām mātēm, jo jāņem vērā šīs grupas neaizsargātība;
Stresses the vital need to support mothers, by means of family allowances during infancy and the creation of a suitable framework for their return to the labour market, paying particular attention to single mothers in view of their vulnerability;
norāda, ka sociālajai ekonomikai tāpat kā jebkuram uzņēmējdarbības veidam ir būtiska nozīme Eiropas ilgtspējīgas ekonomikas veicināšanā, panākot līdzsvaru starp rentabilitāti un solidaritāti; turklāt jāizveido drošs sociālās ekonomikas uzņēmumu tiesiskais regulējums; uzsver, cik būtisks ir brīvprātīgo darba ieguldījums sociālajā jomā, jo īpaši cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu atbalstīšanā;
Points out that the social economy, as another form of entrepreneurship, plays an essential role in contributing to a sustainable European economy, by combining profitability with solidarity; adds that social economy enterprises need a secure legal framework; highlights the very important contribution of volunteer work in the social field particularly in the fight against poverty and social exclusion and in the support to the more disadvantaged groups in society;
uzsver, ka ne visi cilvēki spēj strādāt un ne visiem šobrīd ir darbs, un atgādina, cik svarīgi ir īstenot Ieteikumu 92/441/EEK, kas apstiprināts Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē, un kurā atzīts, ka jānodrošina "pietiekami līdzekļi un sociālā palīdzība, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi", paplašinot minimālo ienākumu shēmas, kurās ietvertas visas dalībvalstis, un palielinot minimālo ienākumu līmeņus, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami un pietiekami;
Stresses that not all people are able to work, nor are there currently jobs for all, and restates the importance of implementing Recommendation 92/441/EEC, endorsed by the European Council meeting on 11 and 12 December 2008, on providing "sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity", through the extension of minimum income schemes to all Member States and increasing levels to ensure access and adequacy;