natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ar nožēlu atzīmē, ka jutīgi personas dati (t.i., personas dati, kas norāda personas rasi, etnisko izcelsmi, politisko, reliģisko vai filozofisko pārliecību, līdzdalību arodbiedrībās, kā arī sniedz informāciju par personas veselību vai seksuālo dzīvi) kļūs pieejami ASV Valsts drošības ministrijai un ka tā šos datus var izmantot ārkārtējos gadījumos;
Notes with concern that sensitive data (i.e. personal data revealing racial or ethnic origin, political opinions, religious or philosophical beliefs, trade union membership, and data concerning the health or sex life of individuals), will be made available to the DHS and that these data may be used by the DHS in exceptional cases;
pauž bažas par to, ka datus septiņus gadus glabās "aktīvajās analītiskajās datu bāzēs", tādējādi radot būtisku plašu profilu veidošanas un datu ieguves un izmantošanas risku, kas ir pretrunā Eiropas pamatprincipiem un praksei, par kuru joprojām spriež ASV Kongresā;
Is concerned that data will be kept for seven years in 'active analytical databases', leading to a significant risk of massive profiling and data mining, which is incompatible with basic European principles and is a practice still under discussion in the US Congress;
pauž nožēlu par to, ka ES ir piekritusi neiejaukties attiecībā uz pasažieru datu reģistrā iekļautās informācijas par ES iedzīvotājiem apmaiņu starp ASV un trešām valstīm;
Regrets the fact that the EU has accepted 'not to interfere' with regard to the protection of EU citizens' PNR data that may be shared by the US with third countries;
pasažieru datu reģistra informācijas paredzamā izmantošana it īpaši attiecībā uz to, vai datus izmantos personu identificēšanai, lai nodrošinātu lidojumu drošību, un to personu identificēšanai, kuras ieceļo ES teritorijā, vai arī tos izmantos, lai par pasažieriem iegūtu vispārējo negatīvo vai pozitīvo profilu;
the use that is envisaged for PNR data, in particular whether it is for identifying individuals in order to ensure air security, for identifying who enters the territory of the EU, or for general negative or positive profiling of passengers;
uzstāj, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 251. pantu jebkurā no šādiem gadījumiem ir jāiesaista Eiropas Parlaments;
Insists that Parliament be involved, pursuant to Articles 71(1)(c) and 251 of the Treaty establishing the European Community, in all relevant developments;
atgādina, ka pasažieru datu reģistra nolīgums iespējami jāpārskata, ņemot vērā turpmākās ES institucionālās reformas, kas izklāstītas 2007. gada jūnija Eiropadomes sanāksmes secinājumos un mandātā nākamajai starpvaldību konferencei;
Recalls that the new PNR agreement will eventually have to be reviewed in the light of future EU institutional reforms, as outlined in the conclusions of the European Council of June 2007 and in the mandate for the next IGC;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the US Congress.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Gada pārskats par euro zonu 2007" ( COM(2007)0231 ),
having regard to the Commission Communication on the Annual Statement on the Euro Area 2007 ( COM(2007)0231 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 7. maija pavasara ekonomikas prognozes,
having regard to the Commission's spring economic forecasts of 7 May 2007,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2006. gada pārskatu,
having regard to the 2006 Annual Report of the European Central Bank (ECB),
ņemot vērā ECB 2007. gada marta ziņojumus par finansiālo integrāciju Eiropā,
having regard to the ECB's reports on Financial Integration in Europe of March 2007,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0264/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0264/2007 ),
tā kā euro zonas IKP 2006. gadā palielinājās par 2,7 % salīdzinājumā ar 1,4 % 2005. gadā, un tas ir labākais rādītājs kopš 2000. gada, turpretī inflācijas rādītājs kopš 2005. gada ir saglabājies nemainīgs - 2,2 %;
whereas the GDP of the eurozone increased by 2,7 % in 2006, up from 1,4 % in 2005, which represents the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2 %, unchanged from 2005,
tā kā fiskālais deficīts samazinājās no 2,5 % no IKP 2005. gadā līdz 1,6 % no IKP 2006. gadā;
whereas the fiscal deficit declined to 1,6 % of GDP in 2006 from 2,5 % of GDP in 2005,
tā kā bezdarba līmenis 2006. gada beigās samazinājās līdz 7,6 %, sasniedzot viszemāko līmeni pēdējo 15 gadu laikā;
whereas the unemployment rate fell to 7,6 % by the end of 2006, its lowest level in 15 years,
tā kā dalība euro zonā stiprina dalībvalstu ekonomisko mijiedarbību un prasa ciešāk koordinēt ekonomikas politiku, lai labotu strukturālās nepilnības, risinātu turpmākos uzdevumus un iekļautu euro zonu aizvien globalizētākajā ekonomikā;
whereas membership of the eurozone strengthens the degree of economic interdependence between Member States and calls for a closer coordination of economic policies in order to correct structural weaknesses, to face future challenges and to assimilate the eurozone with an increasingly globalised economy,
tā kā euro zona ir viens no pasaules ekonomikas stabilitātes pamatelementiem,
whereas the eurozone represents a core element of stability in the global economy,
atzinīgi vērtē 2006. gadā panākto ekonomikas labvēlīgo attīstību izaugsmes un nodarbinātības ziņā, kā rezultātā tika radīti divi miljoni jaunu darbavietu un samazinājās fiskālais deficīts; tomēr norāda, ka augstais bezdarba līmenis un ierobežotā dalība darba tirgos joprojām neļauj Eiropai veiksmīgi risināt pašreizējos un turpmākos uzdevumus, ko izvirza pasaules ekonomika;
Welcomes the favourable economic developments achieved in 2006 in terms of growth and employment, resulting in the creation of 2 million new jobs and lower fiscal deficits; points out however that high unemployment levels and low participation in labour markets do not allow Europe to respond successfully to current and future challenges in a global economy;
šajā sakarā atgādina, ka Līguma 111. pantā atbildība par valūtas maiņas kursu uzticēta Padomei, neprecizējot šo pilnvaru īstenošanas līdzekļus; aicina Eurogrupu, Padomi un ECB pilnībā īstenot savas pilnvaras;
Recalls in this connection that Article 111 of the Treaty confers responsibility for exchange rate policy on the Council, without specifying the means by which this power should be exercised; calls on the Euro Group, the Council and the ECB to exercise their respective powers to the full;
atzīmē, ka daļēji šo atveseļošanos nosaka strukturāli uzlabojumi, un atzinīgi vērtē to, ka darba ražīgums pieaug aizvien straujāk; uzskata, ka ir pāragri izdarīt konkrētus secinājumus par to, vai atveseļošanās vairāk ir cikliska vai strukturāla rakstura; aicina ievērot piesardzību šajā jautājumā;
Notes that part of the recovery is driven by structural improvements and welcomes the fact that labour productivity is increasing at a higher rate; considers, however, that it is too early to draw firm conclusions as to whether the recovery is more cyclical or more structural in nature; calls for a cautious stance in this regard;
atzinīgi vērtē to, ka euro zonas dalībnieki, saskaņoti darbojoties, ir centušies novērst pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar pārskatīto Stabilitātes un izaugsmes paktu; uzsver, ka Komisija uzskata, ka euro zonā kopumā ir paaugstinājusies korekciju kvalitāte, ko raksturo vienreizēju pasākumu retāka izmantošana un valsts izdevumu samazināšanās; jo īpaši uzsver, ka konsolidācijas centienu, sevišķi valstīs ar pārmērīgu deficītu, un labākas ekonomiskās attīstības rezultātā budžeta deficīts euro zonā ir samazinājies no 2,5 % no IKP 2005. gadā līdz 1,6 % no IKP 2006. gadā;
Welcomes the fact that eurozone members have made a concerted effort to correct excessive budget deficits in accordance with the reformed Stability and Growth Pact; highlights the fact that the Commission considers that in the eurozone as a whole the quality of the adjustment has increased, with less reliance on one-off measures and a decrease in public expenditure; stresses, in particular, that the combination of consolidation efforts, notably in countries with excessive deficits, and improved economic developments have reduced the budget deficit of the eurozone to 1,6 % of GDP in 2006, down from 2,5 % of GDP in 2005;
uzstāj, ka pamatota fiskālā politika ir ilgtspējīgas izaugsmes un darbavietu radīšanas priekšnoteikums, jo zems budžeta deficīts un valsts parāds sekmē zemas un stabilas inflācijas prognozes un palīdz saglabāt zemas procentu likmes; brīdina neatkārtot 1999.–2001. gada politikā pieļautās kļūdas; tādēļ aicina divējādi izmantot pašreizējo uzplaukumu šādu mērķu sasniegšanai: likvidēt deficītu un uzkrāt pārpalikumu, kas samazinātu parādu līmeni, kā arī uzlabot valsts finanšu kvalitāti, vairāk ieguldot izglītībā, arodizglītībā, infrastruktūrā, pētniecībā un jauninājumos, kas palīdzētu risināt ar iedzīvotāju novecošanos saistītās problēmas; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 2007. gada 20. aprīlī Eurogrupa pieņēma fiskālās politikas pamatnostādnes euro zonas dalībvalstīm, atgādinot apņemšanos aktīvi konsolidēt valsts finanses uzplaukuma periodā un izmantot neparedzētus papildu ieņēmumus deficīta un parādu samazināšanai;
Insists that sound fiscal policy is a pre-condition for sustained growth and job creation since low budget deficits and government debt foster low and stable inflationary expectations and help maintain low interest rates; warns against repeating the policy mistakes of 1999-2001; calls, therefore, for the current upswing to be used in two ways in order to achieve the following: the elimination of deficits and the accumulation of surpluses, which would reduce debt levels, and the improvement of the quality of public finance by investing more in education, vocational training, infrastructure, and research and innovation, which would assist in helping to meet the challenges posed by an ageing population; welcomes in this respect the fact that on 20 April 2007 the Eurogroup adopted orientations for fiscal policies in eurozone Member States, recalling the commitment to actively consolidate public finances in good times and to use unexpected extra revenues for deficit and debt reduction;
uzsver risku, ko rada procikliska politika vairākās dalībvalstīs; pieņem zināšanai fiskālās konsolidācijas centienus, kas vērojami visā euro zonā kopumā; tomēr uzstāj - lai izpildītu prasību sasniegt vidēja termiņa mērķi, kā noteikts pārskatītajā Stabilitātes un izaugsmes paktā, dalībvalstīm uzplaukuma periodā jāveido uzkrājumi; uzskata, ka konsolidācijas centieni vēl jāpastiprina, cita starpā ņemot vērā gaidāmās demogrāfiskās problēmas; atzīmē, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts nepārprotami prasa fiskālo konsolidāciju attiecībā uz visu ekonomikas ciklu; atzīmē, ka fiskālie noteikumi procedūras apraksta vai skaitļu izteiksmē, kā arī neatkarīgas fiskālās iestādes sekmē fiskālo konsolidāciju un palīdz izvairīties no procikliskas politikas;
Stresses the risks posed by pro-cyclical policies in some Member States; takes note of the fiscal consolidation effort observed in the eurozone as a whole; insists, however, that the obligation to achieve the medium-term objective, as specified in the reformed Stability and Growth Pact, requires Member States to run surpluses during good times; believes that the consolidation effort needs to be strengthened in light of, inter alia, the demographic challenge to come; notes that the reformed Stability and Growth Pact explicitly requires fiscal consolidation over the economic cycle; notes that procedural or numerical fiscal rules and independent fiscal institutions support fiscal consolidation and help avoid pro-cyclical policies;
konstatē, ka aktīvu cenas pieaug aizvien straujāk, it īpaši nekustamā īpašuma jomā, kas var liecināt gan par veselīgu ekonomiku, gan arī palielina radikālu korekciju iespējamību; uzskata, ka šis aktīvu cenas pieaugums pastiprina piesardzīgas fiskālās politikas nepieciešamību dalībvalstīs, kurās vērojama šāda attīstība, kā arī valsts struktūrpolitikas, tostarp pastiprinātas regulācijas, nepieciešamību šādas nelīdzsvarotības novēršanai; aicina valsts likumdevējus un regulatorus rūpīgi izvērtēt nekustāmā īpašuma tirgus attīstību; norāda uz diferencētas pieejas nepieciešamību, kurā ņemta vērā dalībvalstu konkrētā situācija attiecībā uz izaugsmi un budžetu;
Observes that asset price increases are gaining pace, notably in the real estate sector, which may be the normal symptom of a healthy economy but also raises the likelihood of violent adjustments; considers that these accelerating asset price increases reinforce the need for a cautious fiscal policy in Member States experiencing such developments, as well as national structural policies aimed at preventing such imbalances, including enhanced prudential regulation; invites national legislators and regulators to evaluate carefully the development of the real estate market; points to a differentiated approach which takes into account Member States' specific situations as regards growth and budget;
konstatē, ka 2006. gadā euro nominālā vērtība attiecībā pret ASV dolāru pieauga par 11,4 %, pret Japānas jenu - par 12,4 % un pret Ķīnas juaņu renminbi - par 8 %, bet tas izraisīja tikai nelielu reālā efektīvā valūtas kursa pieaugumu par 3,5 %, un līdz šim tas nav negatīvi ietekmējis eksportu un izaugsmi euro zonas līmenī; tomēr konstatē, ka dalībvalstis tas ir ietekmējis dažādi atkarībā no to ekonomikas struktūras un reālā sektora elastīguma, reaģējot uz kursa izmaiņām; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kas palielinātu to spēju pielāgoties ekonomiskajai situācijai; uzsver nepieciešamību ņemt vērā, kādu ietekmi procentu likmju turpmāka palielināšana var atstāt uz euro maiņas kursu un Eiropas ekonomikas konkurētspēju;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, and 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the eurozone level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
uzskata, ka atšķirīgās tendences izaugsmes, inflācijas, reālā valūtas kursa un nodarbinātības jomā dažādās dalībvalstīs var liecināt par atšķirīgu attīstību, piemēram, demogrāfiskajām tendencēm, atšķirīgiem panākumiem strukturālo reformu jomā, atšķirīgu izaugsmes potenciālu un ekonomiskās izlīdzināšanās procesu; tomēr uzsver, ka liels tekošā konta deficīts vairākās dalībvalstīs liecina par atšķirīgām tendencēm konkurētspējas jomā un ka šīs atšķirības galvenokārt izskaidro dalībvalstu dažādā ekonomikas politika;
Considers that diverging trends in growth, inflation, real exchange rates and employment among Member States may reflect different developments, e.g. demographic trends, different rates of progress as regards the structural reforms, varying growth potentials and catching-up processes; underlines however that the large current account deficit in some Member States is a symptom of diverging trends in competitiveness and that the different approaches to economic policy among Members States are key to explaining such differences;
konstatē, ka pieaugošās atšķirības euro zonas valstu ekonomikā starptautiskās konkurētspējas jomā daļēji izraisa atšķirīgas darbaspēka vienības izmaksas, kas atspoguļo atšķirīgas ražīguma un darba samaksas pieauguma tendences; atzīmē, ka pēdējos gados darba samaksas pieaugums ir atpalicis no ražīguma pieauguma; uzsver izaugsmes rezultātu taisnīgākas sadales nepieciešamību; aicina akcionārus un uzņēmumu vadītājus saglabāt atbildīgumu, nosakot atalgojumu un piemaksas visaugstākā korporatīvā līmenī, kur šim atalgojumam ir tendence nesamērīgi pieaugt salīdzinājumā ar vidējo darba samaksas līmeni, tādējādi radot nepareizu iespaidu un neveicinot atbalstu atbildīgai darba samaksas politikai; atzīmē, ka zems inflācijas līmenis arī ir svarīgs faktors, kas ietekmē darbaspēka vienības izmaksu labvēlīgu attīstību;
Observes that differences in the level of international competitiveness of eurozone economies are partly caused by diverging trends in unit labour costs which reflect different developments in productivity and wage dynamics; notes that in recent years wage growth has remained below productivity growth levels; stresses the need for a fairer distribution of the benefits of growth; calls on shareholders and corporate executives to maintain a responsible policy towards remuneration packages and bonuses at the top corporate levels, which tend to grow disproportionately compared to ordinary salary levels, and thus give the wrong signals and discourage support for a responsible wage policy; notes that low inflation rates are also an important influencing factor as regards the favourable development of unit labour costs;
šajā sakarā aicina vēl vairāk integrēt preču tirgus un pakalpojumu tirgu, lai novērstu EMS tirgus pašreizējo sadrumstalotību dalībvalstu tirgos un panāktu iesaistīto tautsaimniecību ekonomisko ciklu lielāku sinhronizāciju;
Calls in this connection for a further integration of the market in goods and services in order to overcome the existing fragmentation of the EMU market into national markets and to achieve a higher level of synchronisation between the economic cycles of the participant economies;
norāda, ka euro savu vērtību un ticamību starptautiskos finanšu tirgos ilgtermiņā var saglabāt tikai tad, ja notiek vēl lielāka euro zonas dalībvalstu tuvināšanās visās ar monetāro stabilitāti saistītās jomās; mudina euro zonas dalībvalstis un it īpaši sociālos partnerus šajā jomā pielikt lielākas pūles, kā arī uzlabot ražīguma attīstību, kas ir ļoti svarīgi arī Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;
Notes that the euro can only retain its long-term strength and credibility on the international financial markets if there is a further rapprochement between the Member States of the eurozone in all areas relevant to monetary stability; urges the Member States of the eurozone, and the social partners in particular, to make greater efforts in this respect, as well as to improve trends in productivity, a factor which is also important in achieving the Lisbon Strategy objectives;
atgādina, ka ECB monetārā politika nekad nevar būt pilnībā piemērota atsevišķas dalībvalsts situācijai; konstatē, ka valstīs ar strauju izaugsmi inflācija strukturāli ir lielāka un reālās procentu likmes ir zemākas vai pat ar mīnusa zīmi; uzskata šādas situācijas par monetāras savienības neatņemamu iezīmi un aicina īstenot pamatotu fiskālo politiku, lai saglabātu stabilitāti, it īpaši ņemot vērā nepieciešamību nodrošināties pret demogrāfiskajiem riskiem;
Recalls that ECB monetary policy can never be perfectly attuned to the situation of any particular Member State; observes that in fast-growing countries inflation is structurally higher and real interest rates are lower, even possibly negative; deems such situations inherent in a single monetary union and calls for sound fiscal policies in order to maintain stability, especially as regards the need for precaution against demographic risks;
konstatē, ka vaļīga fiskālā politika apvienojumā ar stingru monetāro politiku, kuru nosaka procentu likmju pieaugums un valūtas kursa pieaugums, ir suboptimāla kombinācija, kā rezultātā var pieaugt stabilitātes uzturēšanas makroekonomiskās izmaksas; uzskata, ka lielāka stingrība fiskālajos jautājumos mazinātu spiedienu uz monetāro politiku un ļautu veiksmīgāk apvienot politikas, kas nodrošinātu straujāku ekonomikas izaugsmi pastāvošās inflācijas apstākļos;
Observes that loose fiscal policies combined with restrictive monetary policy driven by interest rate increases and exchange rate appreciation result in a suboptimal policy mix which may entail excessive macroeconomic costs of stabilisation; considers that more fiscal tightening would reduce pressure on monetary policy and allow for a better policy mix that would ensure faster economic growth under a given inflation rate;
atgādina, ka vienotam Eiropas finanšu tirgum ir būtiska nozīme EMS netraucētas darbības nodrošināšanā; tāpēc uzsver nepieciešamību pabeigt finanšu tirgus integrāciju un novērst esošos šķēršļus finanšu integrācijai, lai izveidotu efektīvu finanšu sistēmu un uzlabotu euro zonas spēju pārvarēt ekonomiskas krīzes; vērš uzmanību uz to, ka finanšu integrācija var apdraudēt finansiālu stabilitāti, ja krīžu novēršanas, pārvaldības un risinājuma pasākumi tiek veikti dalībvalstu līmenī, apgrūtinot risinājumu īstenošanu visas zonas mērogā; tādēļ šajā sakarā vēlreiz uzsver, ka viens no pamatelementiem finanšu tirgus integrācijas pabeigšanā ir tādu Eiropas uzraudzības iestāžu vienotas sistēmas izveide, kuras savstarpēji sadarbojas;
Recalls that an integrated European financial market is essential to ensuring the smooth functioning of the EMU; emphasises, therefore, on the need to complete financial market integration and to remove the remaining obstacles to financial integration in order to create an efficient financial system and improve the eurozone's capability to deal with economic shocks; draws attention to the fact that financial integration may also pose a risk to financial stability if the procedures for crisis prevention, management and resolution remain segmented at national level, making area-wide responses more difficult; reasserts, therefore, in this context the need for an integrated European system of cooperating supervisors as one key element as regards the completion of financial market integration;
uzskata, ka ir jāpaātrina strukturālo reformu īstenošanas gaita preču, pakalpojumu, darbaspēka un finanšu tirgu jomā un ka iekšējā tirgus izveides pabeigšana ir īpaši svarīga, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un darbavietu radīšanu;
Considers that the pace of structural reforms in product, services, labour and financial markets should be accelerated and that the completion of the internal market is crucial to fostering economic growth and job creation;