natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā 70 % pasaules nabadzīgo iedzīvotāju dzīvo lauku apvidos un viņu izdzīvošana un labklājība ir tiešā veidā atkarīga no bioloģiskās daudzveidības, un tā kā pilsētās dzīvojošie nabadzīgie cilvēki arī ir atkarīgi no bioloģiskās daudzveidības, lai saglabātos ekosistēmu pakalpojumi, piemēram, tiktu uzturēta gaisa un ūdens kvalitāte un nodrošināta atkritumu sadalīšanās,
whereas 70% of the world's poor live in rural areas and depend directly on biodiversity for their survival and well-being, and whereas the urban poor also rely on biodiversity for ecosystem services such as the maintenance of air and water quality and the breakdown of waste,
Steidzamas rīcības nepieciešamība
Urgency to act
pauž nopietnas bažas par to, ka nav īstenots nedz vispārējais mērķis līdz 2010. gadam būtiski ierobežot bioloģiskās daudzveidības zudumu, nedz ES mērķis apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu;
Is extremely concerned that neither the global 2010 biodiversity target to significantly reduce the rate of biodiversity loss nor the EU target on halting biodiversity loss have been met;
pauž pamatīgas bažas par to, ka starptautiskajā darba kārtībā bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšana netiek uzskatīta par prioritāru;
Is deeply concerned about the absence of a sense of the urgency of halting the loss of biodiversity on the international political agenda;
pauž satraukumu par ģenētisko resursu aizvien pieaugošu nelikumīgu izmantošanu un pasaulē plaši izplatīto bioloģisko pirātismu;
Is alarmed over the steady increase in the illegal use of genetic resources and widespread biopiracy occurring on a global scale;
uzsver, ka ar pietiekamiem resursiem un politisko gribu var rast līdzekļus, ar kuriem varētu vairāk ierobežot bioloģiskās daudzveidības zudumu; pauž pārliecību, ka pastāv daudzas sinerģijas starp klimata aizsardzību, Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu;
Emphasises that with adequate resources and political will, the tools exist for the loss of biodiversity to be reduced on wider scales; is convinced that there are many synergies in protecting the climate, achieving Millennium Development Goals and halting the loss of biodiversity;
aicina Komisiju un dalībvalstis 10. pušu konferencē uzņemties vadošo lomu, lai pārliecinātu visas puses par steidzamas rīcības nepieciešamību; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pirms 10. pušu konferences pēc iespējas drīzāk publiskot savas nostājas;
Calls for the Commission and the Member States to play a leadership role at COP 10 in order to convince all Parties that it is now urgent to act; calls therefore upon the Commission and Member States to make public their positions as soon as possible in advance of COP 10;
lai varētu īstenot šādu vadošo lomu, stingri mudina Komisiju un dalībvalstis paust vienotu nostāju, lai paātrinātu savu iekšējo lēmumu pieņemšanas procedūru un padarītu to efektīvāku, un tādējādi spētu ātrāk vienoties par ES iekšējo nostāju 10. pušu konferencē un veltīt vairāk resursu un laika diplomātiskajiem centieniem attiecībā uz trešām valstīm;
In order to be able to play such a leadership role, strongly urges the Commission and the Member States to speak with one voice and to improve the speed and efficiency of their internal decision-making procedure so as to be able to agree quickly on an internal EU position for COP 10 and to devote more resources and time to their diplomatic efforts vis-à-vis third countries;
uzsver, ka pašreizējos pētījumos, piemēram, pētījumā “Ekonomika ekosistēmās un bioloģiskā daudzveidība”, tiek lēsts, ka bioloģiskās daudzveidības zuduma izraisītais labklājības zudums pašlaik ir aptuveni EUR 50 miljardi gadā (nedaudz mazāk par 1 % no IKP), bet 2050. gadā tas sasniegs EUR 14 triljonu apmēru jeb 7 % no IKP gadā; norāda, ka saskaņā ar minēto pētījumu peļņa, ko gūst no ieguldījumiem bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, ir vismaz simtkārt lielāka;
Underlines that ongoing studies, such as the study ‘The Economics of Ecosystems and Biodiversity’ (TEEB), estimate that the welfare loss from biodiversity loss is currently around EUR 50 billion per year (just under 1 % of GDP), rising to EUR 14 trillion or 7 % of estimated GDP per year in 2050; underlines that, according to the TEEB study, the return on biodiversity conservation investment is up to 100 times more;
uzskata, ka 10. pušu konferencē pieņemtajos lēmumos īpaši ir jāatspoguļo pētījuma “Ekonomika ekosistēmās un bioloģiskā daudzveidība” atklājumi un šiem lēmumiem jābalstās uz tajā iekļautajiem ieteikumiem, t. i., uz to, ka bioloģiskās daudzveidības zuduma izmaksas un vērtība ir jāatspoguļo valstu bilancē; uzsver, ka citādi nebūs iespējams pārraudzīt pašreizējās bioloģiskās daudzveidības krīzes finansiālo un ekonomisko ietekmi uz ekonomiku nākotnē; uzsver, ka jāpiešķir vairāk nozīmes tādu tirgus instrumentu kā biotopu birža un maksājumi par ekosistēmu pakalpojumiem izpētei un uzlabošanai, lai palīdzētu nodrošināt pietiekamus finanšu resursus bioloģiskajai daudzveidībai;
Takes the view that the decisions to be taken at COP 10 need, in particular, to reflect the findings of the TEEB study and build on its recommendations, i.e. that the costs of biodiversity loss and the value of biodiversity need to be reflected in national accounts; underlines that otherwise it will not be possible to monitor the financial and economic consequences which the current biodiversity crisis will have on the economy; underlines that more regard should be given to investigating and approving market instruments, such as habitat banking and payment for ecosystem services, to help ensure adequate financial resources for biodiversity;
uzsver to, ka ir svarīgi attīstīt un uzlabot metodes, lai precīzi novērtētu ekopakalpojumu finansiālo vērtību un līdz ar to noteiktu bioloģiskās daudzveidības zuduma izmaksas; uzskata, ka tie būtu vērtīgi dati, ko varētu izmantot, lai informētu politikas veidotājus, izstrādātu informētības veicināšanas kampaņas un sniegtu ieguldījumu plašākās sabiedriskās debatēs;
Stresses the importance of developing and refining methods to accurately assess the financial value of eco-services and to thus determine the cost of biodiversity loss; considers that this would provide valuable data to inform policy makers, develop awareness-raising campaigns and contribute to the wider public debate;
uzsver, ka bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas sniedz sabiedriskus labumus un tās jāuzskata par kopēju bagātību; tomēr ar bažām norāda, ka vietējās kopienas bieži vien saņem mazu atlīdzību par pakalpojumiem, ko palīdzējušas radīt, vai atlīdzību vispār nesaņem, kaut gan bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un ekosistēmu pakalpojumu iznīkšana šīs kopienas ietekmē visvairāk; tādēļ mudina lēmumu pieņēmējus Nagojā formulēt politiskus instrumentus, kuru mērķis būtu novērst nevienlīdzību dabas labumu sadalē un izstrādāt finansiālā un tehniskā atbalsta pasākumus tādu kopienu un privātpersonu atbalstam, kuras apņēmušās pārdomāti apsaimniekot dabas resursus;
Underlines that biodiversity and ecosystems deliver collective benefits and must be regarded as common goods; notes with concern, however, that local communities often receive little or no payment for the services they help to generate, despite being those hit hardest by the loss of biodiversity and the collapse of ecosystem services; urges decision-makers in Nagoya, therefore, to define policy tools aimed at addressing this unequal distribution of benefits derived from nature, and to develop ways of providing financial and technical support to communities and individuals committed to sound management of natural resources;
Kopējais uzdevums līdz 2020. gadam un perspektīvas līdz 2050. gadam
Overall Mission by 2020 and Vision for 2050
mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt vērienīgo KBD kopējo uzdevumu līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un vienlīdzīgi sadalīt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu radītās vērtības un ieguvumus; mudina Komisiju un dalībvalstis apņemties īstenot perspektīvas līdz 2050. gadam, nodrošinot, ka ekosistēmas tiek aizsargātas, novērtētas un atjaunotas;
Urges the Commission and the Member States to support an ambitious overall CBD Mission for 2020: to halt the loss of biodiversity and to share the values and benefits of biodiversity and ecosystem services equitably; urges the Commission and the Member States to commit to a Vision for 2050 ensuring that ecosystems are protected, valued and restored;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt izmērāmus, vērienīgus un reālistiskus apakšmērķus ar noteiktu termiņu, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka līdz 2020. gadam:
Calls on the Commission and the Member States to support measurable, ambitious, realistic and time-bound sub-targets, in particular to ensure that by 2020:
ikviens apzinās bioloģiskās daudzveidības vērtību un ir informēts par iespējamiem tās aizsardzības pasākumiem;
everyone is aware of the value of biodiversity and what steps they can take to protect it,
bioloģiskās daudzveidības vērtība un iespējas, ko sniedz tās saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, tiek iekļautas valstu bilancē un attīstības un nabadzības ierobežošanas politikas virzienos un stratēģijās;
the values of biodiversity and the opportunities derived from its conservation and sustainable use are integrated into national accounts and development and poverty reduction policies and strategies,
tiek pārtraukta subsīdiju piešķiršana darbībām, kas kaitē bioloģiskajai daudzveidībai;
subsidies harmful to biodiversity are eliminated,
puses ir izstrādājušas un īstenojušas plānus, lai palielinātu resursu efektivitāti, samazinātu atkritumu daudzumu un saglabātu resursu izmantošanu ekoloģiskās robežās;
parties have formulated and implement plans to increase resource efficiency, reduce waste and maintain the use of resources within ecological limits,
tiek panākts, ka tīrā mežu izciršana ir nulles līmenī, dabisko dzīvotņu degradācija tiek apturēta un jaunattīstības valstis saņem atbalstu mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai;
there is zero net deforestation, the loss and degradation of natural habitats is halted, and developing countries are supported in managing their forests sustainably,
tiek pārtraukta pārzvejas radītā slodze jūras ekosistēmām un izskausta destruktīvas zvejas prakse;
pressure on marine ecosystems through overfishing is halted and destructive fishing practices are eliminated,
tiek apturēta invazīvu sugu ieviešana un izveidošana;
the introduction and establishment of invasive species are halted,
tiek aizsargāti vismaz 20 % no sauszemes, saldūdens un jūras teritorijām;
at least 20 % of land, fresh water and sea areas are protected,
tiek pastiprināts bioloģiskās daudzveidības un sauszemes, saldūdens un piekrastes ekosistēmu ieguldījums siltumnīcefekta gāzu sekvestrācijā un ierobežošanā;
the contribution of biodiversity and terrestrial, freshwater and coastal ecosystems to sequestering and retaining greenhouse gases is enhanced,
tiek novērsta zināmo apdraudēto sugu izmiršana;
the extinction of known threatened species is prevented,
tiek atjaunoti 15 % no noplicinātajām ekosistēmām;
15 % of degraded ecosystems are restored,
tiek sadalīti ieguvumi no ģenētisko resursu izmantošanas un darbojas piekļuves un ieguvumu sadales fonds;
benefits arising from the use of genetic resources are shared and an access and benefit sharing fund is operational,
tiek īstenota līdzdalības plānošana, zināšanu pārvaldība un veiktspējas palielināšana un ieviestas sistēmas, lai aizsargātu tradicionālās zināšanas, pamatiedzīvotāju ierašas un uz paražām balstītu bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgu izmantošanu;
participatory planning, knowledge management and capacity building are implemented and systems are in place to protect traditional knowledge, the practices of indigenous peoples and customary practices for the sustainable use of biodiversity,
tiek palielinātas spējas (cilvēkresursu un finansējuma ziņā) īstenot Konvenciju;
capacity (human resources and financing) for implementing the Convention is increased,
tiek apturēts kultivētu augu un lauksaimniecības dzīvnieku ģenētiskās daudzveidības zudums lauksaimniecības ekosistēmās un tiem radniecīgo savvaļas sugu ģenētiskās daudzveidības zudums;
the loss of genetic diversity of cultivated plants and domestic farm animals in agricultural ecosystems and of wild relatives is halted;
uzsver nepieciešamību, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, pieņemt konkrētus rādītājus, lai noteiktu progresu stratēģisko mērķu sasniegšanā;
Underlines the necessity to adopt concrete indicators based on scientific data in order to measure the progress towards the strategic goals and targets;
atkārtoti apstiprina principu, ka dzīvības formām un procesiem nedrīkst piemērot patentus, tādēļ uzsver nepieciešamību saglabāt “audzētāju atbrīvojumu” saskaņā ar Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV);
Reconfirms the principle that life forms and living processes must not be subject to patents; underlines, therefore, the need to maintain a ‘breeders’ exemption' in accordance with the UPOV Convention;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to, ka protokolā tiek iekļauts pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu brīvas, iepriekšējas un uz informāciju balstītas piekrišanas princips attiecībā uz piekļuvi tradicionālām zināšanām, kas saistītas ar ģenētiskiem resursiem;
Calls on the Commission and Member States to support the inclusion in the Protocol of the principle of free, prior and informed consent of indigenous and local communities regarding access to traditional knowledge associated with genetic resources;
tādēļ aicina Komisiju un Padomi pieņemt Kali teksta projektu par tādu ienākumu sadali, kas gūti, izmantojot publiski pieejamās tradicionālās zināšanas, par tādu ienākumu sadali, kas gūti, izmantojot ģenētisko resursu atvasinājumus, par ģenētisko resursu izmantošanas uzraudzību, izsekošanu un ziņošanu par to, kā arī par noteikumiem attiecībā uz ģenētisko resursu lietotājiem un piegādātājiem savstarpēji pieņemamiem nosacījumiem;
Calls therefore upon the Commission and the Council to accept the Cali draft text on benefit-sharing arising from publicly available traditional knowledge, on benefit-sharing from the use of derivatives of genetic resources, on the monitoring, tracking and reporting the utilisation of genetic resources as well as the provisions on mutually agreed terms between users and providers of genetic resources;
Tematiskā darba programma ‐ jūras un piekrastes bioloģiskā daudzveidība
Thematic programme of work – marine and coastal biodiversity
aicina Komisiju un dalībvalstis stingri atbalstīt to, ka ir svarīgi nodrošināt turpmāku virzību, nosakot un aizsargājot ekoloģiski un bioloģiski nozīmīgas jūras teritorijas un sugas gan valstu jurisdikcijās, gan ārpus tām;
Calls on the Commission and the Member States to strongly advocate the importance of making further progress in identifying and protecting ecologically or biologically significant areas and species in marine areas within and beyond national jurisdiction;
Tematiskā darba programma ‐ aizsargājamās teritorijas
Thematic programme of work – protected areas
atzīst, ka ir gūti nozīmīgi panākumi aizsargājamo teritoriju darba programmas īstenošanā; tomēr uzsver, ka vēl ir daudz jāpaveic, lai pilnībā īstenotu šo programmu;
Recognises that there has been substantial progress in the implementation of the Programme of Work on Protected Areas (PoWPA); underlines nevertheless that much remains to be done to fully implement this programme;
mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai 10. pušu konferencē tiktu piešķirta prioritāte aizsargājamo teritoriju pienācīga atbalsta un pārvaldības stiprināšanai, kā arī ieguvumu no aizsargājamām teritorijām paziņošanai svarīgākajiem lēmumu pieņēmējiem, un vajadzības gadījumā prasīt palielināt finansējumu;
Urges the Commission and the Member States to ensure that at COP 10 priority is given to strengthening adequate support and management of protected areas, as well as to communicating the benefits of protected areas to key decision-makers and to request, if appropriate, an increase of funds;
uzsver, ka saskaņā ar Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā ietverto principu Eiropas Komisijai, ANO un valstīm, kuras ir iesaistītas dabas parku un aizsargājamo teritoriju statusa piešķiršanas juridisko protokolu izstrādē, būtu jāparedz juridisks noteikums, ar ko garantē juridisku un tiesisku aizsardzību pamatiedzīvotāju kā tradicionālo zemes īpašnieku zemes īpašuma tiesībām, viņu sociālo darbību saglabāšanu un zemes tradicionālo izmantošanu, oficiāli atzīstot viņu tiesības pašreizējos pārvaldības modeļos;
Emphasises that, as a principle included in the Universal Declaration of Human Rights, the European Commission, the UN and the states involved in the legal protocols for the assignment of natural parks and protected areas, should include a legal provision that guarantees juridical and legal protection for the land property rights of indigenous people as traditional land owners, the preservation of their social activities and the traditional use of their land and gives formal recognition to their rights in current management models;
uzsver, ka deklarācijās par aizsargājamām teritorijām un saglabāšanas stratēģijās ir jāievieš protokols, kurā būtu iekļauta integrēto tropisko sistēmu, tostarp ūdens, definīcija;
Emphasises that in the declarations for protected areas and in the strategies for conservation it is necessary to create a protocol which includes the definition of the integral tropic systems, including water;
uzsver nepieciešamību ietvert klimata politikas virzienos bioloģiskās daudzveidības aizsardzības pasākumus un palielināt kopējos ieguvumus no šo abu mērķu īstenošanas; uzsver, ka finanšu ieguldījumi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā pozitīvi ietekmē to, kā praktiski tiek īstenotas stratēģijas, kas vērstas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, jo īpaši tādēļ, ka lielākajā daļā valstu pielāgošanās plānu, kas iesniegti saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, un it sevišķi jaunattīstības valstu plānos, ir uzsvērta ekosistēmu noturība; tādēļ aicina turpmāk pielikt pūles, lai palielinātu sinerģiju un saikni starp bioloģiskās daudzveidības un klimata politikas virzieniem, jo īpaši starp ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un KBD; šajā sakarībā aicina piešķirt KBD sekretariātam pilnvaras sniegt ieguldījumu darbā, kas saistīts ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām;
Emphasises the need to include biodiversity safeguards in climate policies and to maximise co-benefits between the two objectives; stresses, further, that financial contributions for biodiversity conservation have a positive effect in practice on climate change adaptation and mitigation strategies, especially as most national adaptation plans submitted in the context of the UNFCCC, and especially those of developing countries, give emphasis to ecosystem resilience; therefore calls for further efforts to enhance synergies and links between biodiversity and climate policies, in particular between the UNFCCC and the CBD; in this context calls for the CBD secretariat to be given a mandate to contribute to the work under the UNFCCC;
apstiprina, ka bioloģiskajai daudzveidībai un noturīgām ekosistēmām ir liela nozīme, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām, ņemot vērā to, ka sauszemes un jūras ekosistēmas pašlaik absorbē aptuveni pusi no CO2 antropogēnās emisijas apjoma;
Confirms the vital importance of biodiversity and resilient ecosystems for climate change mitigation and adaptation, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO2 emissions;
uzsver nepieciešamību aizsargāt ekosistēmu noturību, pieņemot pasākumus, lai nepieļautu ģenētiski modificētu organismu visaptverošu izplatīšanos, pilnībā ņemot vērā Kartahenas protokola par bioloģisko drošību noteikumus;
Emphasises the need to protect ecosystem resilience by taking measures to prevent the widespread release of genetically modified organisms, taking into full account the provisions of the Cartagena Protocol on Biosafety;
Bioloģiskās daudzveidības iekļaušana attīstības politikā
Integrating biodiversity into development policy
atzinīgi vērtē Starpvaldību platformas izveidi bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES), kurai vajadzētu darboties atbilstīgi modelim, ko noteikusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC);
Welcomes the establishment of an Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES), which should follow the model laid down by the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC);
uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un nabadzības samazināšanas programmām jārisina svarīgākās nabadzīgo iedzīvotāju problēmas un lielāka uzmanība jāpievērš vides pārvaldībai vietējā līmenī, garantētai piekļuvei bioloģiskās daudzveidības resursiem, zemes reformai un paražu īpašumtiesību atzīšanai;
Emphasises that programmes aimed at the protection of biodiversity and poverty reduction must address the priorities of the poor and put more emphasis on locally based environmental management, guaranteed access to biodiversity resources, land reform and acknowledgement of customary tenure;
aicina dalībvalstis un Komisiju ar jaunām iniciatīvām stimulēt Pasaules klimata pārmaiņu alianses un tās Atbalsta instrumenta darbību, lai veicinātu jaunattīstības valstu veiktspējas palielināšanu un uzlabotu zināšanas par bioloģiskās daudzveidības mazināšanās paredzamo ietekmi, kā arī to, lai šīs valstis efektīvi integrētu attiecīgās zināšanas savos attīstības plānos un budžetos; aicina ES, izstrādājot sadarbības stratēģiju attīstības jomā, pilnībā izmantot Tūkstošgades ekosistēmu novērtējumu;
Calls on the Member States and the Commission to give new impetus to the Global Climate Change Alliance and its support facility in order to boost developing countries' capacity-building and knowledge base on the expected impacts of biodiversity loss, and to integrate it effectively into development plans and budgets; calls on the EU to make full use of the Millennium Ecosystem Assessment in its development cooperation strategy;
atgādina, ka 80 % pasaules iedzīvotāju veselības uzturēšanai izmanto tradicionālas augu izcelsmes zāles un ka bioloģiskā daudzveidība daudzām jaunattīstības valstīm var palīdzēt samazināt zāļu piegādes izmaksas, jo bioloģiskā daudzveidība ir tradicionālo zāļu, kā arī daudzu sintētisko zāļu nodrošinājuma pamatā; tādēļ mudina 10. pušu konferenci rīkoties, lai apkarotu bioloģisko pirātismu; uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir tieši saistīta ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) 6. mērķa sasniegšanu;
Recalls that 80% of the people in the world rely on traditional, plant-based medicine, and that biodiversity can help alleviate the national costs of providing medical supplies in many developing countries, since it offers the necessary basis for traditional medicines and many synthetic drugs; urges COP-10, therefore, to take steps to counter biopiracy; underlines that protection of biodiversity is directly linked to the achievement of Millennium Development Goal (MDG) 6;
prasa iekļaut Komisijas reģionālajos un valstu stratēģijas dokumentos īpašus pasākumus ar mērķi nodrošināt, ka tiek oficiāli atzītas lauku iedzīvotāju un pamatiedzīvotāju tiesības pārvaldīt dabas resursus un gūt no tiem labumu;
Calls for the Commission's regional and country strategy papers to include specific measures aimed at the formal recognition of rural and indigenous peoples' right to manage natural resources and benefit from them;