natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu turpināt diskusiju par šā svarīgā uzdevuma izpildi; mudina Komisiju atbalstīt paraugprakses noteikšanu un apmaiņu reģionālā un vietējā līmenī un izmantot šādu iespēju inovāciju veicināšanai Eiropas Savienībā; pievienojas tās globālajai pieejai demogrāfisko problēmu risināšanā un pieciem pamatvirzieniem, lai tādējādi panāktu solidaritāti starp paaudzēm, dzimumiem un ģeogrāfiskajiem reģioniem; norāda, ka veiksmīgai demogrāfisko problēmu risināšanai dalībvalstīm efektīvi jāīsteno Lisabonas stratēģija un dalībvalstu līmenī cieši jāsaskaņo makroekonomikas un sociālās politikas virzieni, lai nodrošinātu ES ekonomiskās sistēmas izaugsmi, konkurētspēju un produktivitāti, risinot ar iedzīvotāju novecošanu saistītās problēmas, un lai dalībvalstis spētu pildīt savas saistības attiecībā uz inovatīvas politikas plānošanu valsts finanšu, veselības aprūpes, vispārējas nozīmes pakalpojumu, imigrācijas un integrācijas jomā;
Welcomes the Commission's initiative to continue the discussion on this major challenge; encourages the Commission to support the identification and exchange of good practices at regional and local level and to take this opportunity for innovation in the European Union; supports its integrated approach to the demographic challenge and the five core policy directions leading to a solidarity pact between the generations, between the sexes, and among the regions; points out that, if demographic challenges are to be successfully met, the Member States must implement the Lisbon Strategy effectively and establish close coordination at Member State level between macro-economic and social policies in order to enable the growth, competitiveness and productivity of the European Union's economic system to meet the challenges posed by an ageing population and to enable the Member States to discharge the obligations incumbent upon them by planning innovative policies in the fields of public finance, health services, services of general interest (SGIs), immigration and integration;
Jautājumi, kas jārisina demogrāfiskās atjaunotnes jomā
The challenge of demographic renewal
atzīst, ka lēmums kļūt par vecākiem ir viens no katras sievietes un vīrieša personiskākajiem jautājumiem un tas ir jāņem vērā; uzskata, ka, ņemot vērā dalībvalstīs atšķirīgo dzimstības līmeni (no 1,25 līdz 2,0), atšķirīgos dzimstības koeficientus ir iespējams izlīdzināt, ja īsteno koordinētu valsts politiku, radot ģimenei un bērniem labvēlīgu materiālo un emocionālo vidi; uzskata, ka atbilstoši pamatnostādnēm, par kurām iestājas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisija savā Eiropas ģimenes pakta priekšlikumā, šos pasākumus jāīsteno ilgtermiņā un to īstenošanai jānodrošina nepieciešamā stabilitāte un aizsardzība, lai palīdzētu pieņemt lēmumu kļūt par vecākiem;
Recognises that maternity choices are among the most private decisions men and women take, and must be respected; recognises that, since Member States" birth rates range from 1,25 to 2,0, it is possible to influence birth rate curves favourably through coordinated public policies, by creating a family- and child-friendly material and emotional environment; recognises that, along the lines advocated by the European Economic and Social Committee in its proposed European pact for the family, those measures should be applied over the long term and should provide the necessary framework of stability and protection for parenthood decisions;
aicina dalībvalstis pārņemt paraugpraksi attiecībā uz dzemdību atvaļinājuma garumu (dalībvalstīs šis atvaļinājums ir no 14 līdz 28 nedēļām) un attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu, pēcdzemdību aprūpi un atbalstu, garantētiem ienākumiem grūtniecības laikā un atgriešanos iepriekšējā darbā; turklāt vēlas, lai dalībvalstis veiktu pasākumus un paredzētu sankcijas pret vardarbību un sliktu izturēšanos ģimenē;
Calls on the Member States to adopt best practices as regards the length of maternity leave, which varies among the Member States from 14 to 28 weeks, and as regards parental leave, ante-natal care and counselling, a guaranteed income during pregnancy and returning to the same job; similarly, hopes that the Member States will take measures and provide for penalties against domestic violence and abuse;
norāda uz nevienlīdzību, no kuras cieš sievietes saistībā ar darba apstākļiem un darba devēja neuzticību attiecībā uz vēlmi kļūt par mātēm; atgādina, ka sievietes tiek nodarbinātas amatos, kas neatbilst viņu kvalifikācijai, un ka viņu atalgojums ir zemāks par vidējo attiecīgajā nozarē, kas ierobežo viņu ekonomisko neatkarību; aicina dalībvalstis atbilstoši īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.
Recalls the discrimination suffered by women regarding working conditions and employers' distrust regarding their desire for motherhood; recalls that women are under-employed in spite of their qualifications and that their income level, which is below the average reference wage is detrimental to their essential economic independence; calls on the Member States duly to implement Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation OJ L 204, 26.7.2006, p.
aicina dalībvalstis saistībā ar direktīvu 92/85/EEK veikt pasākumus pret darba devējiem, kas tieši vai netieši diskriminē darbinieces, kas vēlas dibināt ģimeni;
; calls on the Member States to take measures under the Directive 92/85/EEC against employers who discriminate directly or indirectly against women workers wishing to start a family;
aicina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai pēc bērna piedzimšanas sniegtu sievietēm īpašu aizsardzību un atbalstu, jo īpaši jaunām vientuļajām mātēm, ņemot vērā aizvien lielāku to ģimeņu skaitu, kurās ir tikai viens no vecākiem un kurās 85 % gadījumu bērnu audzina sieviete, jo šīs ģimenes lielākā mērā nekā citas ir nopietni pakļautas nabadzības riskam;
Calls on the Member States to consider measures to offer specific protection and support to women after the birth of a child, in particular to young single mothers, bearing in mind the growing number of one-parent families, 85 % of which are headed by women and which are more exposed than others to a serious risk of poverty;
uzsver, ka sabiedrības interesēs ir paredzēt valsts finansējumu maziem bērniem un daudzbērnu ģimenēm, jo īpaši bērnu aprūpes centriem, kā arī vientuļo māšu un vienvecāka ģimeņu aizsardzībai, kuras ir īpaši pakļautas sociālās atstumtības, izolēšanas un nabadzības riskam; uzsver, ka šī palīdzība ir sabiedrības interesēs un veicina darba vietu radīšanu, kā arī reģionālo un vietējo ekonomisko attīstību; aicina Komisiju uzsvērt paraugprakses piemērus konkrētos dalībvalstu reģionos;
Draws attention to the need for public spending on young children and large families, particularly for the provision of childcare facilities and for the protection of single mothers and one-parent families, who are at particular risk of social exclusion, isolation and poverty; stresses that those services are in the general interest and contribute to job creation and the development of the local and regional economy; calls on the Commission to showcase examples of the best practices of certain Member State reasons;
tādēļ iesaka bērnu aprūpes jomā un pirmsskolas izglītības sistēmā apvienot valsts un privātā sektora ieguldījumus;
Recommends, therefore, combined public-private investment in the childcare sector and the pre-school education system;
uzsver, ka svarīga ir pienācīga to pakalpojumu pieejamība, kas saistīti ar aprūpes nodrošināšanu bērniem, gados vecākiem cilvēkiem, invalīdiem un citām apgādājamām personām, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu pilnīgu un vienlīdzīgu līdzdalību darba tirgū, kas ietekmēs ģimenēs pieejamās neoficiālās aprūpes līmeni;
Stresses that adequate access to services for the care of children, the elderly, people with disabilities and other dependants are essential in order to enable full and equal participation of men and women in the labour market, which will have an impact on the level of informal care available within households;
atgādina, ka sociālā dialoga rezultātā ir noslēgti pamatnolīgumi attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu un nepilna darba laika darbu, ko reglamentē Padomes 1996. gada 3. jūnija Direktīva 96/34/EK par pamatnolīgumu attiecībā uz bērnu kopšanas atvaļinājumu OV L 145., 19.6.1996., 4. lpp.
Recalls that social dialogue culminated in agreements on parental leave and part-time work, which were the subject of Council Directives 96/34/EC of 3 June 1996 on the framework agreement on parental leave OJ L 145, 19.6.1996, p.
; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju garantēt šo tiesību aktu īstenošanu, ievērojot subsidiaritātes principu;
; calls on the Member States and the Commission, therefore, to ensure that that legislation is implemented with due regard for the principle of subsidiarity;
aicina dalībvalstis atvieglot vardarbībā cietušo bērnu, bāreņu un specializēto skolu audzēkņu uzņemšanu audžuģimenēs; aicina Eiropas līmenī apsvērt procedūru bērnu adopcijai no citas dalībvalsts vai trešās valsts un nodrošināt, ka ievēro valsts un starptautiskos tiesību aktus un attiecīgos gadījumos tos groza bērna interesēs; prasa vislielāko uzmanību pievērst visām vardarbības un cilvēku tirdzniecības izpausmēm;
Calls on the Member States to facilitate the fostering of abused children, orphans and those raised in specialist institutions; calls for a debate at European level on the procedures for the adoption of children from Member States or third countries, and to ensure that national and international rules are respected, and, where necessary, amended, in the interests of the child; calls for the greatest possible vigilance concerning all types of maltreatment and trafficking in human beings;
uzsver, ka ģimeņu modeļi mainās, un tādēļ prasa Komisijai un dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot politikas pamatnostādnes, rūpīgi apsvērt reālo situāciju;
Stresses that family patterns are changing; therefore asks the Commission and the Member States to give serious consideration to this reality when developing and implementing policies;
uzsver vajadzību uzlabot ES paternitātes tiesības; aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, lai, piešķirot tiesības uz paternitātes atvaļinājumu, veicinātu tēvu lielāku iesaistīšanos ģimenes dzīvē; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tēva tiesības attiecībā uz bērnu audzināšanu un aprūpi (jo īpaši laulāto šķirtas dzīves vai šķiršanās gadījumā), lai sekmētu dzimumu līdztiesību Eiropas sabiedrībā;
Stresses the need to improve EU paternity law; calls upon the Commission to propose specific measures designed to facilitate greater involvement in family life on the part of fathers by enhancing entitlement to paternal leave; calls upon the Commission and the Member States to promote fathers' rights as regards the upbringing and the care of children, particularly in the event of separation or divorce, with a view to developing gender equality in European society;
aicina Komisiju ņemt vērā delikāto jautājumu par neauglību, kas skar gan precētas, gan neprecētas sievietes un pārus;
Calls upon the Commission to take into consideration the sensitive issue of infertility, which affects both married and unmarried women and couples;
atzīmē, ka saskaņā ar PVO atzinumu neauglība ir slimība, kas var radīt smagas sekas, piemēram, depresiju; norāda, ka neauglības gadījumu skaits arvien pieaug, un pašreiz no tās cieš apmēram 15 % ģimeņu; tādēļ aicina dalībvalstis garantēt ģimenēm vispārējas tiesības saņemt ārstēšanu no neauglības;
Notes that infertility is a medical condition recognised by World Health Organization that can have severe effects such as depression; points out that infertility is on the increase and now occurs in about 15 % of couples; calls on the Member States, therefore, to ensure the right of couples to universal access to infertility treatment;
mudina dalībvalstis noteikt ģimenei labvēlīgu praksi un nodrošināt ģimenes pabalstu sistēmas un vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus, lai aizsargātu un atbalstītu mātes un bērnus; aicina dalībvalstis mērķtiecīgi atbalstīt jaunos vecākus, kuri vēl nav ieguvuši izglītību vai vēl studē;
Encourages the Member States to identify good practices in favour of families, family benefits systems and social services of general interest (SSGIs) for protecting and helping families; calls on the Member States to provide support targeted specifically at young parents pursuing their training or studies;
aicina dalībvalstis atzīt tāda neoficiālā ģimenes darba sociālo, ekonomisko un izglītības vērtību, kas saistīts ar bērnu un apgādājamo personu aprūpi, vienlaikus izskatot iespēju atzīt to personu darba ilgumu, sociālo drošību un tiesības uz pensiju, kuras veic šādu neoficiālu darbu;
Calls on the Member States to recognise the social, economic and educational value of informal family work in the form of caring for children and other dependants, while examining the possibility of recognising length of service, social security and pension rights for those who carry out such informal work;
mudina dalībvalstis īstenot visaptverošus vecāku atbalsta pasākumus, piemēram, tiesības uz papildu vecuma pensiju un nodokļu atvieglojumi mazbērnu novietnēm uzņēmumos, kā arī aicina apkopot labāko praksi šajā jomā;
Encourages the Member States to implement proactive measures in support of parents, such as additional retirement pension entitlements and tax breaks for company crèches, and to exchange best practices in this area;
Jautājumi, kas jārisina cilvēkresursu jomā
The human resources challenge
pieņem zināšanai, ka, ņemot vērā strādājošo un nestrādājošo nevienmērīgo attiecību, kas radusies demogrāfisko pārmaiņu rezultātā, Eiropas Savienībai ir pieejams milzīgs potenciāls, lai veicinātu nodarbinātību, darba tirgū iesaistot sievietes, jauniešus un vecākās paaudzes cilvēkus; atbalsta, ka pilnīgai nodarbinātībai saistībā ar Lisabonas stratēģijas pārskatīšanu 2008. gadā ir jākļūst par īstermiņa mērķi;
Notes that, faced with an imbalance between the active and non-active population resulting from demographic change, the European Union has substantial scope to increase the employment of women, young people, senior citizens and people with disabilities; maintains that full employment must become a short-term objective in the context of the review of the Lisbon Strategy in 2008;
prasa veikt Eiropas pašreizējās cilvēkresursu pārvaldības reformu, kuras ietekmē liela daļa iedzīvotāju darba tirgū aktīvi piedalās tikai 30 gadus, jo nepilnīgi tiek nodarbināti jaunieši vecumā līdz 25 vai 30 gadiem un cilvēki, kas vecāki par 55 gadiem; aicina veicināt preventīvus un holistiskus nodarbinātības vecuma pārvaldības paņēmienus;
Calls for a reform of current European human resource management which, by under-employing people aged less than 25/30 and people over 55, limits to approximately 30 years the working life of a large part of the population; calls for the promotion of preventative and holistic age management techniques;
aicina īstenot visaptverošu un augstas kvalitātes pieeju cilvēkresursiem un iesaka noteikt "darba mūža ciklu", kurā apvienota apmācība, mūžizglītība un formālu un neformālu zināšanu un kvalifikāciju optimizācija, kā arī karjera visam darba mūžam;
Calls for a global and qualitative approach to human resources and proposes defining an "active life-cycle", combining training, lifelong learning and the optimisation of formal and informal knowledge and qualifications, including relating to a person's career, from the beginning to the end of a person's working life;
atzīst, ka darba tirgus segmentācija un nedrošu darba attiecību izplatīšanās palielina nedrošību veciem cilvēkiem; uzskata, ka dalībvalstīm jāizpēta iespējas nodrošināt sociālās iemaksas visā dzīves ciklā, lai palielinātu vecu cilvēku nodrošinātību, un šajā sakarā jāapmainās ar idejām un labāko praksi;
Recognises that the segmentation of the labour market and the increasing prevalence of non-secure forms of work is leading to increased insecurity in old age; considers that Member States need to examine and exchange ideas on best practices as regards maintaining social contributions throughout the life-cycle in order to stengthen security in old age;
uzskata, ka, pieņemot jebkādus turpmākos pasākumus saistībā ar demogrāfiskajām izmaiņām, ir jāņem vērā visu nodarbināto iedzīvotāju produktivitātes pieaugums, proti, būtisks ir ne tikai ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaits salīdzinājumā ar ekonomiski neaktīvo iedzīvotāju skaitu, bet arī produktivitātes pieaugums;
Considers that the measures envisaged having regard to demographic change must take account of the increase in productivity of all the working population, thus not only the ration of economically active to economically non-active people is significant but also the increase in productivity;
aicina veidot padziļinātu dialogu ar sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, universitātēm, NVO un plašsaziņas līdzekļiem, lai sagatavotos šīm demogrāfiskajām pārmaiņām; uzsver, ka ražošanas pieaugums nākotnē galvenokārt būs atkarīgs no ieguldījuma pētniecībā un izstrādē, un tehnoloģiju jauninājumos, un uzsver steidzamo nepieciešamību uzņēmumiem iepriekš paredzēt pieprasījumu pēc profesionāliem darbiniekiem, īstenojot uz nākotni vērstu darbavietu un karjeras pārvaldību un ar ieguldījumu palīdzību veicinot darbinieku mūžizglītību un kvalifikācijas paaugstināšanu;
Calls for an in-depth dialogue with the social partners, business, academia, non-governmental organisations and the media in order to prepare for these demographic changes; stresses that future productivity gains will depend chiefly on investment in research and development and in technological innovations, and insists on the vital need for companies to anticipate their skills requirements through forward-looking management of jobs and careers and, through investment in lifelong learning, to assist employees in upgrading their skills;
prasa izstrādāt konkrētas iniciatīvas, lai dotu iespēju gados vecākiem cilvēkiem ilgāk palikt darba tirgū, ja viņi to vēlas, un lai viņi varētu nodot savu darba pieredzi jauniešiem, citiem darbiniekiem un darba devējiem;
Calls for practical initiatives designed to enable older people to work longer if they so wish, so that they can pass on their particular work experience to young people, other workers and employers;
mudina ieguldīt izglītībā un apmācībā, tostarp jauno tehnoloģiju izmantošanā, lai paaugstinātu visu vecumu cilvēku pamatizglītības līmeni, kas ir priekšnoteikums viņu spējai pielāgoties apstākļiem nākotnē un apgūt mūžizglītības piedāvātās prasmes, kā arī izstrādāt atbalsta pasākumus jauniešu pirmreizējai iesaistīšanai darba tirgū, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku un jutīgo iedzīvotāju grupu atkārtotai iesaistīšanai darba tirgū, lai nodrošinātu atbalstu karjerai visa darba mūža garumā;
Encourages investment in education and training, including the use of new technology, in order to raise the level of basic training for everyone, which will ensure that they are able to adapt in the future and acquire new skills through lifelong learning, as well as the development of measures to help young people with their initial integration into the labour market and older people and vulnerable groups with their reintegration in order to provide genuine career support throughout their working lives;
iesaka uzņēmumiem, ņemot vērā dalībvalstu tradīcijas, pēc iespējas ātri samazināt pirmspensijas shēmu piemērošanu saskaņā ar tarifu autonomiju vai apspriežoties ar uzņēmumu padomēm, un aicina dalībvalstis veicināt vecāka gadagājuma darbinieku nozīmi un sekmēt viņu pieņemšanu darbā; tomēr pieļauj, ka vecākā gadagājuma darbiniekiem (vecākiem par minimālo pensionēšanās vecumu), kuri vairs nevēlas pilna laika nodarbinātību, varētu izpētīt nepilnas darba slodzes, elastīga darba laika, tāldarba un darbavietas dalīšanas iespējas, tādējādi veidojot inovatīvu pakāpeniskas pensionēšanās formu un samazinot ar aiziešanu pensijā saistīto stresu;
Suggests, on the basis of free collective bargaining or in consultation with works councils - in accordance with traditions of Member States - a cutback as soon as possible in companies resorting to early retirement, and calls on the Member States to promote the role of older workers and encourage their employment; acknowledges, however, that for older workers (those older than the minimum retirement age) who may no longer desire full-time occupation, the feasibility of part-time work, flexible working hours, distance working or job-sharing might be explored, as an innovative form of gradual retirement and limiting its stressful effects;
uzskata, ka ir pienācis laiks pievērsties "pensionāru stresa" jautājumam, jo īpaši nomāktības, nevajadzības un noraidījuma sajūtai, ko piedzīvo nodarbinātie dažas dienas pēc aiziešanas pensijā, jo viņi jūtas nevajadzīgi, pamesti, vieni un bez nākotnes;
Considers that the time has come to address the issue of "pensioners' stress", namely the feelings of dejection, uselessness and nihilism experienced by workers a few days after retirement, when they perceive themselves to be useless, abandoned, alone and without a future;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt priekšlikumus par stimuliem, kas jauniešiem atvieglotu darba uzsākšanu, piemēram, veicinot pensionēšanās vecumu sasniegušos darba ņēmēju iecelšanu par jauno darba ņēmēju padomdevējiem un ieviešot darbvietas dalīšanu un nepilnas slodzes darbu, lai atvieglotu paaudžu nomaiņu;
Calls upon the Commission and the Member States to propose incentives which will make it easier for young people to enter the employment market, for example by encouraging workers who have reached retirement age to act as mentors for young workers and by introducing job-sharing and part-time working, with a view to facilitating the hand-over from one generation to the next;
, kurā noteikts, ka diskriminācija apmācībā un darbā vecuma dēļ ir nelikumīga; uzskata, ka papildus jautājumam par prasmju uzlabošanas iespējām gados vecākiem darba ņēmējiem bieži vien ir vajadzīgs atbalsts privātākās jomās, kas saistītas ar darbu, piemēram, attiecībā uz intervēšanas metodēm, uzticības veidošanu un CV sagatavošanu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju gados vecākiem cilvēkiem paredzēt īpašas konsultācijas nodarbinātības jomā; aicina Komisiju uzraudzīt dalībvalstis, kuru tiesību akti vēl joprojām ir diskriminējoši attiecībā uz invaliditāti un vecumu, un veikt attiecīgus pasākumus;
, which prohibits discrimination on the basis of age in training and employment, as soon as possible; considers that beyond the question of access to skills, older workers often need help in the more personal areas related to work such as interview technique, confidence building and curriculum vitae writing, calls on Member States to consider specific employment advice for older workers and to set up more government programmes aimed at employing senior citizens; calls upon the Commission to monitor and take action against Member States in which legislation continues to discriminate on the basis of age or disability;
aicina Komisiju uzraudzīt un īstenot pasākumus attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuru tiesību akti joprojām pieļauj diskrimināciju vecuma vai invaliditātes dēļ (un tādējādi pārkāpj līgumus un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas stāsies spēkā no 2009. gada 1. janvāra un būs saistoša visā Eiropas Savienībā), lai attiecīgās dalībvalstis nekavējoties atceltu šādus tiesību aktus;
Calls upon the Commission to monitor and take action against Member States in which legislation continues to discriminate on the basis of age and disability, thus infringing the treaties and the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which, from 1 January 2009, will be legally binding throughout the European Union, so that the Member States concerned repeal such legislation without delay;