natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka visām dalībvalstīm ir jādod iespēja mazumtirgotājiem ievērojami samazināt svaigas pārtikas cenu līdz summai, kas ir zem pašizmaksas, ja pārtikas derīguma termiņš tuvojas beigām, lai samazinātu nepārdotās izbrāķētās pārtikas apjomu un dotu iespēju patērētājiem ar zemākiem izmantojamiem ienākumiem nopirkt kvalitatīvu pārtiku par zemākām cenām;
Believes that all Member States should make it possible for retailers to substantially reduce the price of fresh food to below the cost of production when it is close to its sell-before date, in order to reduce the amount of unsold food discarded and to offer a possibility for consumers with a lower disposable income to buy high-quality food at cheaper prices;
vēlas uzsvērt, ka lauksaimniecība pašā tās būtībā ir resursu ziņā efektīva un tai var būt galvenā loma cīņā pret pārtikas izšķērdēšanu; tāpēc aicina Komisiju nākamajos tiesību aktu priekšlikumos attiecībā uz lauksaimniecību, pārtikas produktu tirdzniecību un izplatīšanu paredzēt vērienīgus pasākumus šajā jomā; cer uz vienotu rīcību investīciju jomā pētījumos, zinātnē, tehnoloģijās, izglītībā, konsultēšanā un lauksaimniecības jauninājumos ar mērķi samazināt pārtikas izšķērdēšanu, kā arī izglītot patērētājus un veicināt, ka viņu rīcība ir atbildīgāka un saprātīgāka, lai novērstu pārtikas izšķērdēšanu;
Wishes to point out that agriculture, by its very nature, is resource-efficient and can play a fundamental and pioneering role in combating food waste; urges the Commission, therefore, to include ambitious measures to this effect in its next legislative proposals on agriculture, trade and distribution of foodstuffs; hopes for joint action by way of investment in research, science, technology, education, advice and innovation in agriculture with a view to reducing food waste and educating and encouraging consumers to behave more responsibly and deliberately to prevent food waste;
uzskata, ka kvalitātes prasības attiecībā uz izskatu, kas noteiktas Eiropas vai valstu tiesību aktos, vai iekšējos uzņēmējdarbības noteikumos, jo īpaši tās, kuras nosaka, kādam jābūt svaigu augļu un dārzeņu izmēram vai formai, ir daudzu nevajadzīgu zudumu pamatā, un tas palielina izšķērdētās pārtikas daudzumu; prasa ieinteresētajām personām atzīt un skaidrot neatbilstīga izmēra/formas lauksaimniecības produktu uzturvērtību, lai samazinātu izmesto produktu apjomu;
Is of the opinion that quality requirements regarding appearance, whether imposed by European or national legislation or by internal company rules, which stipulate the size and shape of fresh fruit and vegetables in particular, are at the basis of many unnecessary discards, which increase the amount of food wasted; asks stakeholders to recognise and explain the nutritional value of agricultural products of imperfect size/shape in order to reduce discards;
aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes Atkritumu pamatdirektīvas (2008/98/EK) 5. panta, kurā noteikta blakusproduktu definīcija, īstenošanai, ņemot vērā, ka ES tiesību aktos trūkst juridiskās skaidrības par atšķirību starp to, kas ir un kas nav atkritumi, un tas varētu traucēt blakusproduktu efektīvu izmantošanu;
Calls on the Commission to develop guidance on the implementation of Article 5 of the Waste Framework Directive (2008/98/EC), which defines by-products, given that the lack of legal clarity under EU legislation regarding the distinction between waste and non-waste could hinder the efficient use of by-products;
aicina Komisiju, dalībvalstis, pārstrādātājus un mazumtirgotājus izstrādāt pamatnostādnes par risinājumiem, lai novērstu pārtikas izmešanu atkritumos un īstenot lielāku resursu efektīvu izmantošanu savā pārtikas piegādes ķēdes posmā, nepārtraukti strādāt pie tā, lai uzlabotu pārstrādi, iepakošanu un transportēšanu, tādējādi samazinot pārtikas zaudējumus atkritumos;
Calls on the Commission, the Member States, processors and retailers to develop guidelines to address avoidable food waste and to implement greater resource efficiency in their section of the food supply chain, to continuously work to improve processing, packaging and transporting so as to cut down on unnecessary food waste;
mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt apmaiņu ar labāko praksi un popularizēt izpratnes veicināšanas kampaņas, lai uzlabotu sabiedrības informētību par pārtikas un lauksaimniecības produktu vērtību, pārtikas izšķērdēšanas iemesliem un sekām, un veidu, kā to samazināt, tādējādi atbalstot zinātnisku un pilsonisku kultūru, kas balstīta uz ilgtspējības un solidaritātes principiem; aicina dalībvalstis veicināt izglītošanas kursu ieviešanu pārtikas jautājumos visos izglītības līmeņos, tostarp augstskolās, piemēram, izskaidrojot, kā uzglabāt, pagatavot pārtiku un kur to novirzīt, ja tā ir lieka, tādējādi veicinot labākus paradumus sabiedrībā; uzsver vietējo pašvaldību un pašvaldību uzņēmumu nozīmīgo lomu līdztekus mazumtirgotājiem un plašsaziņas līdzekļiem iedzīvotāju informēšanā un atbalstīšanā, lai novērstu un samazinātu pārtikas izšķērdēšanu;
Urges the Commission and the Member States to encourage the exchange of best practice and promote awareness-raising campaigns to inform the public of the value of food and agricultural produce, the causes and effects of food waste and ways of reducing it, thereby fostering a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity; calls Member States to encourage the introduction of food education courses, at all levels of education, including colleges, explaining for example how to store, cook and dispose the food, thereby encouraging better behaviours; stresses the important role played by local authorities and municipal enterprises, in addition to retailers and the media, in providing information and support to citizens on preventing and reducing food waste;
atzinīgi vērtē vairākās dalībvalstīs jau ieviestās iniciatīvas ar mērķi vietējā līmenī atgūt neizpārdotos un izbrāķētos produktus visā pārtikas piegādes ķēdē, lai izplatītu to maznodrošinātām iedzīvotāju kategorijām, kam nav pirktspējas; uzsver, cik nozīmīgi šajā sakarībā ir apmainīties ar labāko praksi starp dalībvalstīm, kā arī ar iniciatīvām vietējā līmenī; tādēļ uzsver brīvprātīgo personu ieguldījumu produktu šķirošanā un izplatīšanā un profesionālo uzņēmumu ieguldījumu tādu sistēmu un pasākumu izveidē, kas novērš pārtikas izšķērdēšanu;
Welcomes the initiatives already taken in various Member States aimed at recovering, locally, unsold and discarded products throughout the food supply chain in order to redistribute them to groups of citizens below the minimum income threshold who lack purchasing power; stresses the importance of the exchange of best practices in this connection between Member States, as also of initiatives at local level; points out in this regard the valuable contribution made, on the one hand, by volunteers in sorting and distributing such products and, on the other, by professional companies that are developing anti-waste systems and measures;
aicina mazumtirgotājus iesaistīties pārtikas atkārtotas sadales programmās pilsoņiem, kam nav pirktspējas, un īstenot pasākumus, kas ļauj samazināt cenu produktiem, kuriem tuvojas derīguma termiņa beigas;
Calls on retailers to engage with food redistribution programmes for citizens who lack purchasing power and to implement measures allowing for products nearing expiry to be discounted;
atzinīgi vērtē uzņēmumu un profesionālo partnerību darbu sabiedriskajā, privātajā, akadēmiskajā un kopienas sektorā, sagatavojot un īstenojot Eiropas līmenī saskaņotas rīcības programmas, lai cīnītos pret pārtikas izšķērdēšanu;
Welcomes the work of companies and professional partnerships in the public, private, academic and community sectors in devising and implementing, at European level, coordinated action programmes to combat food waste;
uzskata, ka ieguldījumi metodēs, kas mazina pārtikas izšķērdēšanu, varētu izraisīt to zaudējumu samazināšanos, kas rodas lauksaimniecības pārtikas uzņēmumiem, un attiecīgi samazinātu pārtikas cenas, tādējādi iespējams arī nodrošinot nabadzīgākām iedzīvotāju grupām labāku pārtikas pieejamību; aicina Komisiju izvērtēt instrumentus un darbības, lai stimulētu lauksaimniecības uzņēmumu, vairumtirdzniecības tirgu, veikalu, izplatīšanas ķēžu, sabiedriskās un privātās ēdināšanas iestāžu, restorānu, valsts pārvaldes iestāžu un NVO iesaistīšanos praksēs, kas vērstas pret pārtikas izšķērdēšanu; mudina šim nolūkam izmantot internetu un jaunās tehnoloģijas; šajā sakarā atzīmē, ka ir svarīgi izveidot zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) pārtikas jomā, kas galveno uzmanību pievērš arī pārtikas izšķērdēšanas novēršanai; aicina Komisiju prasīt lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozarei un citām ieinteresētām personām uzņemties savu daļu atbildības par pārtikas atkritumu radīšanu, jo īpaši, piedāvājot dažāda lieluma pārtikas iepakojumus, un tādējādi novērtēt, vai būtu izdevīgi vairāk piedāvāt lielus iepakojumus, kā arī vairāk ņemt vērā vienas personas mājsaimniecības vajadzības, lai samazinātu pārtikas izšķērdēšanu un tādējādi arī patērētāju izraisīto oglekļa dioksīda emisijas ietekmi;
Considers that investing in methods leading to a reduction in food waste could result in a reduction in the losses incurred by agri-food businesses and, consequently, in a lowering of food prices, thus potentially also improving the access to food by poorer segments of the population; calls on the Commission to determine ways and means of better involving agri-food businesses, wholesale markets, shops, distribution chains, public and private caterers, restaurants, public administrations and NGOs in anti-waste practices; encourages for this purpose the use of the internet and new technologies; notes, in this context, the importance of setting up a Knowledge and Innovation Community (KIC) for food focussed inter alia on preventing food wastage; calls on the Commission to ask the agri-food sector and stakeholders to assume their share of the responsibility for the food waste problem, in particular by providing a variety of portion sizes and thus to assess the benefits of offering more bulk food products and to take better account of single-person households in order to reduce food waste and thereby consumers' carbon footprint;
prasa, lai dalībvalstis ievieš ekonomiskus stimulus ar mērķi ierobežot pārtikas izšķērdēšanu;
Calls on the Member States to create economic incentives for limiting food waste;
uzsver, ka ar izmesto pārtikas produktu ražošanu, iepakošanu un transportēšanu saistītās SEG emisijas ir nevajadzīgas papildu emisijas; atzīmē, ka pārtikas piegādes ķēdes efektivitātes uzlabošana, novēršot pārtikas atkritumu radīšanu un izskaužot to, ka atkritumos tiek izmesta uzturā derīga pārtika, ir svarīga rīcība klimata pārmaiņu ietekmes samazināšanā;
Stresses that the GHG emissions associated with the production, packaging and transportation of food that is thrown away are needless additional emissions; notes that improving the efficiency of the food supply chain, so as to prevent food waste and eliminate edible food waste, is a key step towards climate change mitigation;
aicina Komisiju novērtēt iespējamus grozījumus noteikumos par valsts konkursiem ēdināšanas un viesu uzņemšanas pakalpojumu jomā, lai novērtēšanā vienlaicīgi ar citiem nosacījumiem priekšroka tiek dota uzņēmumiem, kas garantē neizpārdoto produktu izplatīšanu bez maksas tām iedzīvotāju kategorijām, kurām nav pirktspējas, un veic konkrētus pasākumus, lai samazinātu pārtikas atkritumu radīšanu, piemēram, dodot priekšroku lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas ražoti, cik vien iespējams, tuvu patēriņa vietai;
Calls on the Commission to consider possible amendments to the public procurement rules on catering and hospitality services so that, all other conditions being equal, when contracts are awarded, priority is given to undertakings that guarantee that they will redistribute free of charge any unallocated (unsold) items to groups of citizens who lack purchasing power, and that promote specific activities to reduce waste upstream, such as giving preference to agricultural and food products produced as near as possible to the place of consumption;
aicina Komisiju rādīt piemēru, risinot pārtikas izšķērdēšanas problēmu Eiropas iestādēs, un steidzami veikt vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu īpaši lielo ik dienu atkritumos izmestās pārtikas daudzumu dažādu ES iestāžu ēdnīcās;
Calls on the Commission to set an example by addressing food waste within the EU institutions, and to take the necessary measures as a matter of urgency to reduce the particularly large quantity of food discarded every day in the canteens of the various EU institutions;
aicina Komisiju izvērtēt un veicināt pasākumus, lai samazinātu pārtikas izšķērdēšanu jau sākotnēji, piemēram, attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu ar dubultu termiņu (tirdzniecības un patēriņa) un lētāku to produktu pārdošanu, kuriem beidzas termiņš vai kas ir bojāti; atzīmē, ka efektīvai iepakojuma izmantošanai un optimizācijai var būt svarīga nozīme pārtikas izšķērdēšanas novēršanā, samazinot produkta vispārējo ietekmi uz vidi, šādi pasākumi varētu būt arī rūpnieciskais ekodizains, tostarp iepakojuma izmēru dažādošana, lai palīdzētu patērētājiem nopirkt pareizo daudzumu un novērstu pārmērīgu patēriņu, sniedzot padomu, kā uzglabāt un izmantot produktus, kā arī iepakojuma izstrādāšana tā, lai produkti saglabātos ilgāk un ilgāk būtu svaigi, vienmēr nodrošinot tādu materiālu izmantošanu iepakošanai un saglabāšanai, kas nekaitē veselībai un nesamazina produkta saglabāšanās laiku;
Calls on the Commission to assess and encourage measures to reduce food waste upstream, such as dual-date labelling (‘sell by’ and ‘use by’), and the discounted sale of foods close to their expiry date and of damaged goods; notes that the optimisation and efficient use of food packaging can play an important role in preventing food waste by reducing a product's overall environmental impact, not least by means of industrial eco-design, which includes measures such as varying pack sizes to help consumers buy the right amount and discourage excessive consumption of resources, providing advice on how to store and use products, and designing packaging in such a way as to increase the longevity of goods and maintain their freshness,.always ensuring that appropriate materials which are not prejudicial to health or to the durability of products are used for food packaging and preservation;
aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sniegt ieteikumus par dzesēšanas temperatūrām, ņemot vērā, ka ir pierādīts ‐ neoptimālas un nepiemērotas temperatūras dēļ pārtika priekšlaicīgi kļūst nederīga lietošanai uzturā, un tiek radīti atkritumi, no kuriem būtu iespējams izvairīties; uzsver, ka saskaņoti temperatūras līmeņi visā piegādes ķēdē uzlabotu produktu saglabāšanu un samazinātu pārtikas izšķērdēšanu attiecībā uz produktiem, ko transportē un pārdod ārpus valsts robežām;
Calls on the Commission, in cooperation with the Member States, to issue recommendations regarding refrigeration temperatures, based on evidence that non-optimal and improper temperature leads to food becoming prematurely inedible and causes unnecessary waste; underlines the fact that harmonised levels of temperature throughout the supply chain would improve product conservation and reduce food waste for products transported and sold cross-border;
aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu mazā un vidējā mērogā vietējiem un reģionāliem tirgiem un patēriņam; atzīst, ka vietējie tirgi ir ilgtspējīgi vides kontekstā un veicina pamatnozares stabilitāti; pieprasa, lai kopējā lauksaimniecības politika nākotnē nodrošinātu nepieciešamo finansējumu stabilitātes veicināšanai galvenajā nozarē, piemēram, ar tiešo pārdošanu, vietējiem tirgiem un visu veidu centieniem, kas veicina to, lai pārtikas ceļš pie patērētāja būtu pēc iespējas īsāks;
Calls on the Member States to encourage and support initiatives geared to stimulating sustainable small- and medium-scale production that is linked to local and regional markets and consumption; acknowledges that local markets are environmentally sustainable and contribute to the stability of the primary sector; asks that the common agricultural policy earmark, in the future, the necessary funding to promote stability in the primary sector, for example by means of direct sales, local markets and all measures to promote low or zero food miles;
aicina dalībvalstis nodrošināt, ka mazie vietējie ražotāji un vietējās ražotāju grupas var piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, lai īstenotu īpašās programmas, kas jo īpaši veicina augļu un piena produktu patēriņu skolās;
Calls on the Member States to ensure that small local producers and local producer groups can take part in public procurement procedures for the implementation of specific programmes promoting, in particular, the consumption of fruit and dairy products in schools;
aicina Padomi un Komisiju pasludināt 2014. gadu par Eiropas gadu pret pārtikas izšķērdēšanu, kas būtu nozīmīgs informācijas un atbalsta instruments, lai informētu Eiropas iedzīvotājus un pievērstu valstu valdību uzmanību šim svarīgajam tematam, lai paredzētu atbilstošus līdzekļus attiecīgajām problēmām tuvākajā nākotnē;
Urges the Council and the Commission to designate 2014 the European Year against Food Waste, as a key information and awareness-raising initiative for European citizens and to focus national governments' attention on this important topic, with a view to allocating sufficient funds to tackle the challenges of the near future;
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību, kurā paredzēts, ka ar Savienības politiku vides jomā palīdz saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā arī aizsargāt cilvēku veselību,
having regard to Article 191 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which stipulates that Union policy on the environment shall contribute to preserving, protecting and improving the quality of the environment, as well as protecting human health,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā,
having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council establishing a framework for Community action in the field of water policy,
tā kā aļģu ziedēšana, kas saistīta ar piekrastes un upes grīvu ūdeņu eitrofikāciju, ir parādība, kas vērojama visās Eiropas jūru piekrastēs (Lamanša jūras šaurumā, Atlantijas okeānā, Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Vidusjūrā);
whereas algal blooms, which are linked to eutrophication in coastal waters and estuaries, occur along all of Europe's coasts (along the Channel, the Atlantic, the North Sea, the Baltic and the Mediterranean);
tā kā šī parādība rada nopietnu kaitējumu šo ūdeņu ekoloģiskajam stāvoklim, sabiedrības veselībai un attiecīgo reģionu ekonomikas dinamikai;
whereas these blooms cause serious damage to the good ecological status of the waters concerned, to public health and to the economic dynamism of the areas involved;
tā kā šādu pārrobežu parādību risināšanai ir jārod Eiropas mēroga risinājums;
whereas a European solution needs to be sought in order to address phenomena like this, which transcend national borders;
prasa Komisijai saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, pamatojoties uz paraugprakses apmaiņu un šo parādību skarto ieinteresēto personu sadarbību, izstrādāt Eiropas rīcības plānu aļģu ziedēšanas apkarošanai;
Calls on the Commission to draw up, under Directive 2000/60/EC, a European action plan on combating algal blooms that is based on the exchange of best practice and cooperation with those affected by these phenomena;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 19. janvāra protokola I pielikumā ( P7_PV-PROV(2012)01-19(ANN1) ).
Instructs its President to forward this declaration, together with the names of the signatories The list of signatories is published in Annex 1 to the Minutes of 19 January 2012 ( P7_PV-PROV(2012)01-19(ANN1) ).
Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
, to the Council and the Commission and to the governments and parliaments of the Member States.
tā kā salas ir ļoti atkarīgas no importēta fosilā kurināmā, tām ir augstākas degvielas izmaksas, bet tās piedāvā arī pētniecības, demonstrācijas un izstrādes iespējas atjaunojamo enerģiju un energoefektivitātes jomā;
whereas islands are highly dependent on imported fossil fuels, facing higher fuel costs, but are also an opportunity for research, demonstration and development of renewable energies and energy efficiency actions,
tā kā salas ir neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo tām ir augsta līmeņa bioloģiskā daudzveidība un trauslas ekosistēmas;
whereas islands are vulnerable to climate change because of their high levels of biodiversity and fragile ecosystems,
tā kā atjaunojamie enerģijas avoti ir plaši pieejami un to attīstīšana var būtiski atvieglot salu pastāvīgo struktūras traucējumu ietekmi, sniedzot sociālekonomiskos ieguvumus to iedzīvotājiem,
whereas renewables are in abundance and their development can have a significant impact on alleviating islands' permanent structural handicaps, providing socio-economic benefits to their inhabitants,
pauž savu atzinību kopienām un perifērajiem reģioniem, kas parakstījuši paktu, lai izdarītu vairāk nekā noteikts Stratēģijas ES 2020 mērķos, savās teritorijās attiecīgi samazinot CO2 emisijas par vismaz 20 %;
Congratulates the communities and peripheral regions that have signed the Pact with the aim of going beyond the objective of the EU 2020 Strategy, reducing CO2 emissions in their respective territories by at least 20%;
aicina Komisiju turpināt atbalsta sniegšanu Eiropas salu kopienām, lai sasniegtu ES mērķus ilgtspējības jomā;
Calls on the Commission to continue providing its support to European island communities with a view to achieving the sustainability objectives of the EU;
uzstāj, ka ES pamatprogrammās un politikas dokumentos jābūt īpašām un tiešām norādēm uz salu ilgtspējību atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantam;
Insists on the presence of distinctive and explicit references to insular sustainability in the EU framework programmes and policy texts in keeping with Article 174 of the Treaty on the Functioning of the EU;
uzstāj, ka jārada stimuli, lai visas salas pievienotos paktam un piedalītos salu sadarbībā;
Insists that incentives are created for all islands to adhere to the Pact and participate in islands' networking;
uzsver, cik svarīgi ir mobilizēt pienācīgus finanšu resursus, lai atbalstītu pakta procesa darbību, pamatojoties uz Mēru pakta, Viedo pilsētu un līdzīgu ES iniciatīvu modeļiem;
Underlines the necessity of mobilising the appropriate financial resources to support the functioning of the Pact process, based on the model of the Covenant of Mayors, Smart Cities and other similar EU initiatives;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 19. janvāra protokola II pielikumā ( P7_PV-PROV(2012)01-19(ANN2) ).
Instructs its President to forward this declaration, together with the names of the signatories The list of signatories is published in Annex 2 to the Minutes of 19 January 2012 ( P7_PV-PROV(2012)01-19(ANN2) ).
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu un jo īpaši tā h) apakšpunktu, kas paredz, ka Savienībai jānosaka un jāīsteno kopēja politika un darbības, kā arī jātiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai sekmētu starptautisku sistēmu, kuras pamatā ir ciešāka daudzpusēja sadarbība un laba globālā pārvaldība,
having regard to Article 21 of the Treaty on European Union, in particular its point (h), which sets forth that the Union shall define and pursue common policies and actions, and shall work for a high degree of cooperation in all fields of international relations, in order to promote an international system based on stronger multilateral cooperation and good global governance,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 16.septembra secinājumus par ES attiecībām ar tās stratēģiskajiem partneriem,
having regard to the European Council conclusions of 16 September 2010 as regards the EU's relations with its strategic partners,