natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina ES izveidot Eiropas atjaunojamās enerģijas kopienu, lai veicinātu šajā jomā turpmākus pētījumus un pilotprojektus, kā arī izstrādātu tīklu atjaunojamo energoresursu optimālai integrācijai;
Calls on the EU to create a European renewable energy community to promote further research and pilot projects in this field as well as the development of the grid so as to allow for the optimal integration of renewable energy resources;
aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt:
Calls on the EU and its Member States to ensure:
Eiropas enerģijas pārvades infrastruktūras (arī tā saucamo supertīklu) attīstīšanu un attiecīgas investīcijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu ES enerģijas avotu daudzveidību;
the development of, and investment in, a European energy transmission infrastructure (including the so-called supergrid) needed to ensure diversity for the EU in terms of energy sources;
tekošos pētījumus un pilotprojektu izstrādi saistībā ar ar IST tehnoloģijām, decentralizētu ražošanu un citu jaunu tehnoloģiju izstrādi;
ongoing R&D in respect of pilot projects related to ICT-linked technology, decentralised production and other new technological developments;
aicina ES un dalībvalstis ar valsts iestāžu atbalstu dalībvalstīs un ES līmenī, kā arī pēc iespējas austāku sadarbības līmeni ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām nodrošināt dažādiem enerģijas veidiem politiski virzītu un uzņēmējdarbības vadītu pārejas fāzi, kuras laikā tiktu pakāpeniski atbalstīta atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, kas savukārt samazinātu un aizstātu fosilo kurināmo izmantošanu;
Calls on the EU and its Member States to secure a transitional phase in the energy mix, influenced by politicians and led by entrepreneurs, during which the use of renewable energy sources gradually supplements and subsequently reduces and replaces the use of fossil fuels, by means of active support from the public authorities in the Member States and at EU level, together with the greatest possible degree of cooperation with other countries and international organisations;
aicina dalībvalstis atbalstīt personiskās atbildības sajūtu reģionu un pilsoņu vidū un ar juridiskām un fiskālām iniciatīvām veicināt lielāku vietēji pieejamo atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;
Calls on the Member States to support a sense of personal responsibility among regions and citizens and to promote the increased use of locally available renewable energy sources by means of legal and fiscal incentives;
aicina dalībvalstis, izmantojot amortizācijas sistēmas un nodokļu stimulus, dot elektroenerģijas piegādātājiem motivāciju veikt nepieciešamo modernizāciju spēkstacijās, ko darbina ar fosilo kurināmo, lai panāktu būtiskus efektivitātes uzlabojumus tradicionālajā elektroenerģijas ražošanā;
Calls on the Member States to motivate electricity suppliers, by means of depreciation systems and tax incentive schemes, to carry out the necessary modernisation of fossil-fuel-fired power stations in order to achieve substantial efficiency improvements in conventional power production;
aicina dalībvalstis nodrošināt pieeju enerģijas, gāzes un elektrības tīklam no decentralizētiem avotiem, likvidēt tirgus piekļuves šķēršļus inovatīviem elektroenerģijas piegādātājiem atjaunojamo enerģijas avotu nozarē, kā arī paātrināt vietējās koģenerācijas un triģenerācijas izplatību, vadoties pēc vidēja termiņa mērķiem;
Calls on the Member States to secure network access for energy, gas and electricity from decentralised sources, to dismantle barriers to market access for innovative power suppliers in the renewable energy sector and to press for the expansion of local cogeneration and trigeneration, gearing it to medium-term targets;
ierosina kā būtisku Eiropas enerģētikas ārpolitikas daļu veidot partnerattiecības saules enerģijas jomā ar trešām Vidusjūras reģiona valstīm, kuras sākuma fāzē plāno ģenerēt saules enerģiju un pārsūtīt to pa tiešas strāvas augstsprieguma vadiem uz Eiropas Savienību, bet kas otrajā fāzē varētu būt par pamatu elektrības un ūdeņraža ražošanai un tādējādi nozīmētu pāreju uz ekonomiku, kura balstītos uz atjaunojamiem enerģijas avotiem;
Proposes the creation, as an essential component of a European external energy policy, of solar energy partnerships with third countries in the Mediterranean region which aim in the initial phase to generate solar power and transfer it to the European Union via high-voltage direct-current cables, and which may in a second phase form the basis for electricity and hydrogen production and thus for the switch to a renewables-based economy;
aicina ES, dalībvalstis un uzņēmēju kopienu:
Calls on the EU, the Member States and the business community:
investēt no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas elektroenerģijas un ūdeņraža ražošanas, transporta un uzglabāšanas infrastruktūrā, tīklos un vados;
to invest in infrastructure, networks and grids for the production, transport and storage of electricity produced from renewable energies and hydrogen;
piedāvāt trešām valstīm, izmantojot partnerattiecības enerģētikas jomā, programmas nepieciešamo institūciju, infrastruktūru un apmācību programmu izveidei vietējiem speciālistiem un pieeju tīkliem viņu vajadzībām;
to offer third countries, by way of energy partnerships, programmes for the creation of the necessary institutions, infrastructures and training programmes for locally based experts and network access for their own needs;
uzsver ievērojamo biomasas ilgtspējīgo potenciālu enerģijas ražošanā, lai samazinātu siltumnīcas efekta gāzu emisijas, un prasa izstrādāt Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai biomasas izmantošanai elektrības un gāzes ražošanā, apkurē un dzesēšanā;
Stresses the considerable potential of the use of sustainable biomass for energy production with a view to reducing greenhouse gas emissions, and calls for a European strategy for the exploitation of sustainable biomass for production of electricity and gas, heating and cooling;
aicina Komisiju iesniegt visaptverošu analīzi par visām emisijām, kas rodas atsevišķu bioenerģijas avotu pilna dzīves cikla laikā, lai noteiktu, kāda nozīme nākotnē kā enerģijas avotam varētu būt biomasai no atliekām un piemērotām kultūrām; uzskata, ka neatkarīgi no rezultātiem jāveic pētījumi par audzēšanas inovāciju piedāvātajām priekšrocībām un trūkumiem, kā arī par biotehnoloģijas izmantošanu biomasas siltumietilpības uzlabošanai;
Calls on the Commission to submit a comprehensive analysis of all emissions throughout the entire life-cycle of individual sources of bio-energy in order to determine what role biomass from residues and dedicated cultures can play as an energy source in future; considers that the advantages and disadvantages of the opportunities offered by breeding innovations and the use of biotechnology for improving the calorific value of biomass should be investigated, without prejudging the outcome;
uzskata siltuma un strāvas koģenerāciju par efektīvu, ekonomisku un videi draudzīgu izvēli;
Regards combined heat and power as an effective, economical and environmentally sensible option;
pieņem zināšanai dažādas dalībvalstu metodes attiecībā uz kodolenerģiju un tādēļ mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību radioaktīvajiem atkritumiem un to pilnam ciklam, nolūkā uzlabot drošību;
Acknowledges the different approaches of the Member States with regard to nuclear energy and therefore urges the Commission to pay special attention to radioactive waste and its full cycle, with a view to improving safety;
uzskata, ka pētījumi par kodolsintēzes tehnoloģiskajām īstenošanas iespējām starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktorā ir pirmie soļi ceļā uz šā enerģijas veida komerciālu izmantošanu, un uzsver, ka šā mērķa sasniegšana ir augstākā mērā atkarīga no ilgtermiņa garantijām, kas piešķirtas šādu pētījumu finansēšanai;
Considers that research into the technological feasibility of nuclear fusion in the International Thermonuclear Experimental Reactor is the first step towards the objective of commercial utilisation of this form of energy, and stresses that the achievement of that goal is highly dependent on long-term guarantees of funding for such research;
mudina dalībvalstis un ES attīstīt tālāk oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju (CCS) spēkstacijām, ko darbina ar oglēm un gāzi, stimulējot demonstrējumu projektus un veicinot pētījumus;
Urges the Member States and the EU to further the development of CCS technology for coal and gas-fired power plants by giving incentives for demonstration projects and encouraging research;
norāda, ka atsevišķi biodegvielu ražošanas veidi var ietekmēt pārtikas cenas, mazināt bioloģisko daudzveidību un mežu izciršanu, un tajā pašā laikā norāda, ka biodegvielas jāražo atbildīgā veidā, kā arī jāizmanto uzraugāms ilgtspējīgs process;
Notes that certain production-types of biofuels can have an impact on food prices, loss of biodiversity and deforestation, and notes at the same time that biofuels must be produced responsibly and through a verifiably sustainable process;
aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt modernāko biodegvielu P&A, lai nodrošinātu tām vajadzīgā finansējuma piešķiršanu un to sasaisti ar noteiktajiem attīstības mērķiem;
Calls on the Commission and the Member States to step up R&D in respect of advanced biofuels, to ensure that they are allocated the necessary funding and to link them to fixed development goals;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot pieredzi, kas gūta ilgtspējības kritēriju izstrādē Eiropas Savienībā, lai aktīvi veicinātu globāla biodegvielu standarta izstrādi;
Calls on the Commission and the Member States to use the experience gained from the development of sustainability criteria within the EU to actively promote the development of a global biofuels standard;
aicina Komisiju ierosināt saistošu 20 % energoefektivitātes paaugstināšanas mērķi līdz 2020. gadam un pievienot šim ierosinājumam konkrētus pagaidu samazināšanas mērķus;
Calls on the Commission to propose a binding goal of a 20% increase in energy efficiency by 2020 and to accompany that proposal with concrete interim reduction targets;
prasa veikt plašu, vietējā līmeņa sabiedrības informēšanas kampaņu, lai palielinātu decentralizētu energoefektivitāti, kuras ietvaros māju un dzīvokļu īpašniekiem tiek piedāvāti termiskie attēli un informācija par viņu īpašumu energoefektivitāti, kā arī iesniegti finansēšanas priekšlikumi iespējamiem modernizēšanas pasākumiem pēc mikrokredītu parauga;
Calls for a broad, locally-based public information campaign to improve decentralised energy efficiency, with house and flat owners being offered thermal images and energy performance information for their properties and proposals being submitted for financing possible modernisation work, along the lines of micro-credits;
aicina Komisiju un dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, lai palielinātu izpratni par IST nozīmi energoefektivitātes, ilgtspējīgas attīstības un ES pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanai;
Calls on the Commission and the Member States to take active steps to increase awareness of the importance of ICTs for improving energy efficiency, sustainable development and the quality of life of EU citizens;
prasa ar tirdzniecības izstādēm, atvērto durvju dienam un semināriem panākt sinerģiju starp nekustamo īpašumu īpašniekiem, finanšu pakalpojumu sniedzējiem, amatniekiem un citiem nekustamā īpašuma nozares dalībniekiem;
Calls for synergy to be generated between property owners, financial service providers, tradesmen and other operators in the property sector through trade fairs, open days and seminars;
prasa īstenot skaidru Eiropas koordinēšanu elektrības koģenerācijas un triģenerācijas izplatīšanai un integrēšanai rūpnieciskajās iekārtās, lai nodrošinātu vietējas vai reģionālas izejas pozīcijas klimata aizsardzības pasākumiem un vienlaikus energopatēriņa efektivitātes palielināšanai;
Calls for clear European coordination with a view to the expansion of electricity cogeneration and trigeneration and their integration into industrial plants, so as to guarantee local or regional starting-points for climate protection measures, whilst at the same time increasing energy consumption efficiency;
aicina Ekonomikas un finanšu padomi ieviest pazeminātas PVN likmes atjaunojamai enerģijai un precēm un pakalpojumiem, ko izmanto enerģijas taupības nolūkos; ierosina dalībvalstīm izstrādāt modernizēšanas iniciatīvas, pazeminot PVN likmes modernizēšanas darbiem un šim nolūkam izmantotajām ierīcēm, piemērojot zemes vai nekustamā īpašuma nodokli atbilstoši ēku energoefektivitātei un pilnībā ieviešot un reklamējot energoefektivitātes sertifikātus;
Calls on the Economic and Financial Affairs Council to introduce reduced rates of VAT for renewable energy and for energy-saving goods and services; proposes, in particular, that the Member States create incentives to modernisation by means of VAT reductions on modernisation work and the equipment used to carry this out, by gearing land or property taxation to the energy efficiency of buildings and by fully implementing and promoting energy performance certifications;
ierosina kā iniciatīvu īrētā īpašuma modernizācijai samazināt nodokļu likmi ieņēmumiem par īri līdz ar ieguldījumiem atjaunojamās apkures un elektrības sistēmās, kā arī enerģijas taupīšanā;
Proposes, as an incentive for the modernisation of rented property, the reduction of tax rates on rental income in line with investment in renewable heating and electricity systems as well as efficiency gains;
ņemot vērā ēku ilgo kalpošanas laiku, atzīmē īpašo nozīmi nodrošināt, ka jaunas ēkas pēc iespējas tiek būvētas atbilstoši augstākajiem energoefektivitātes standartiem, ka esošās ēkas tiek modernizētas atbilstoši pašreizējiem standartiem un ka visās jaunās un izremontētās ēkās izmanto vismaz minimālu daļu enerģijas no atjaunojamiem enerģijas avotiem;
Notes, given the long life of buildings, the paramount importance of ensuring that new buildings are constructed to the highest energy-efficiency standards possible, that existing buildings are upgraded to contemporary standards and that minimum levels of energy from renewable sources are used in all new or refurbished buildings requiring heating and cooling;
ierosina, ka dalībvalstis uzlabo un paplašina energoefektivitātes sertifikātu izmantošanu un saista ieteikumus ar finansiālām iniciatīvām;
Proposes that Member States improve and expand the use of energy-efficiency certificates and link the recommendations to financial incentives;
uzsver nepieciešamību iekļaut minimālos energoefektivitātes kritērijus visaptverošā publiskā iepirkuma politikā attiecībā uz sabiedriskām ēkām un pakalpojumiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī, izmantojot to par inovāciju veicināšanas līdzekli jaunās tehnoloģijās un nodrošinot šo tehnoloģiju piekļuvi tirgum;
Stresses the need for minimum energy-efficiency criteria to be included in a comprehensive public procurement policy for public buildings and services at national, regional and local levels, as a means of promoting innovation in new technologies and ensuring market access thereto;
prasa, lai pieejamos Eiropas iestāžu pētījumi par oglekļa emisijas ietekmi un enerģijas samazināšanas potenciālu, publiskotu un tie būtu viegli pieejami lietotājiem attiecīgajās iestāžu tīmekļa vietnēs;
Asks that available studies on the carbon footprint and energy reduction potential of the European institutions be made public and easily accessible for users on their relevant websites;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt aktīvu atbalstu P&A saistībā ar apgaismojuma tehnoloģijām un inteliģentu apgaismošanas lietošanu, lai stingrāk veicinātu energoefektīvāku apgaismojuma ieviešanu gan telpās, gan sabiedriskās vietās ārpus telpām, īpašu uzmanību pievēršot augsti efektīvām gaismas diodēm;
Calls on the Commission and the Member States to provide active support for R&D relating to lighting technologies and intelligent lighting applications, so that the introduction of more energy-efficient lighting in both indoor and outdoor public spaces – with an emphasis on highly efficient light-emitting diodes – can be more vigorously promoted;
atzīmē, ka augstceltņu renovācija un energoefektivitātes uzlabošana, jo īpaši valstīs, kur šādas ēkas sastāda lielāko dzīvokļu tirgus daļu, ir vieglākais veids, kā ietaupīt enerģiju un samazināt CO2 emisijas; aicina Komisiju pārskatīt un palielināt pašlaik noteikto struktūrfondu 2 % robežu, ko piemēro dotācijām augstceltņu renovācijai;
Notes that renovation and improvement of the energy efficiency of tower-block buildings, especially in those countries where such buildings make up the biggest part of the housing market, is the easiest way to save energy and reduce CO2 emissions; calls on the Commission to revise and increase the currently existing 2% structural funds limit applicable to grants for the renovation of tower blocks;
atzīmē, ka ilgtermiņa mērķim celtniecības nozarē Eiropā jābūt neto energoefektivitātei vienādai ar nulli līdz 2015. gadam jaunās dzīvojamās ēkās un līdz 2020. gadam jaunās tirdzniecības un sabiedriskajās ēkās, un uzskata, ka šis mērķis ilgtermiņā jāattiecina arī uz renovētām ēkām;
Notes that the long-term target in the building sector in Europe should be net zero-energy performance in new residential buildings by 2015 and in new commercial and public buildings by 2020, and considers that the target should be extended in the long term to cover renovated buildings;
aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem pielāgot tirgus attīstībai energoefektivitātes noteikumus visa veida elektriskām un elektroniskām iekārtām pēc "vislabākā risinājuma" principa, lai modernizētu esošās marķēšanas programmas vai efektivitātes klasifikācijas un tādējādi izvairītos no patērētāja maldināšanas;
Calls on the Commission to adjust the energy-efficiency requirements for electrical and electronic equipment of all kinds to market developments at least every five years following the "top runner" principle, to update existing labelling programmes or efficiency classifications and thus to prevent the consumer from being given inaccurate information;
aicina Komisiju noteikt stingrus ES mērķus un ieviest integrētu rūpniecības politiku, lai nodrošinātu piekļuvi tirgum un pārņemtu energoefektīvas tehnoloģijas, paredzot tajā kopēju tehnoloģisko mērķu (piemēram, pasīvo ēku) izstrādi, plašāku integrētās politikas stratēģiju, piemēram, pirmtirgus un zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu un piemērot noteikumus par produkta dizainu un minimālajiem standartiem;
Calls on the Commission to set stringent EU targets and establish integrated industrial policies designed to ensure market access and the uptake of energy-efficient technologies, including the development of common technological objectives (such as passive houses), greater use of integrated policy strategies such as lead markets and green public procurement, and supporting regulation in respect of product design and minimum standards;
aicina Komisiju konsekventi ieviest aizliegumu iekārtam ar augstiem dīkstāves zudumiem un kā nākamo Ekodizaina direktīvas Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.).
Calls on the Commission to implement consistently the ban on devices with high stand-by losses and, as a next step in the implementation of the Eco-design Directive Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products (OJ L 191, 22.7.2005, p.
mudina savlaicīgi un stingri īstenot 2006. gada prasības attiecībā uz strāvas skaitītāju uzstādīšanu, lai patērētājam būtu informācija par patērēto enerģiju un enerģijas piegādātāji varētu efektīvāk reaģēt uz pieprasījumu;
Urges early and rigorous implementation of the 2006 requirements relating to the installation of smart meters in order to raise consumer awareness of energy use and help energy suppliers manage demand more effectively;
norāda, ka Eiropas ekonomikas un sociālais modelis pamatojas uz to, lai nodrošinātu personu un preču mobilitāti un pieejamību, dodot priekšroku laika efektivitātei, bet ne resursu efektivitātei, un tādēļ nākotnē būs vajadzīga kombinēta pieeja, kurā ietverti abi faktori;
Notes that the European economic and social model is based on securing the mobility and availability of persons and goods, giving priority to efficiency of time rather than efficiency of resources, and that a combined approach using both factors will thus be necessary in future;
aicina Eiropas Investīciju banku un tās riska kapitāla filiāli Eiropas Investīciju fondu būtiski palielināt atbalstu energoefektivitātei un atjaunojamās enerģijas izstrādei;
Calls on the European Investment Bank and its risk-capital subsidiary, the European Investment Fund, to broaden significantly their support for energy efficiency and renewable energy development;
atgādina iesaistītajām personām, ka arī transporta nozarē ir jāīsteno prasības, ko paredz ES mērķi samazināt CO2 emisijas līdz 2020. gadam vismaz par 20 % un, ja pastāv starptautisks nolīgums, vismaz par 30 %, salīdzinot ar 1990. gadu, tajā pat laika periodā palielinot energoefektivitāti par 20 %;
Reminds the relevant operators that the transport sector must also comply with the EU climate goals of reducing CO2 emissions by 2020 by at least 20%, and if there is an international agreement by at least 30%, below 1990 levels and increasing energy efficiency by 20% during the same period;
prasa veikt izsmeļošus savstarpēji atbalstošus pasākumus, lai izstrādātu ilgtspējīgu transporta politiku, kas ietvertu transportlīdzekļu tehnoloģiju (ekoefektīvu inovāciju) izstrādi, plašāku alternatīvo enerģijas avotu izmantošanu transporta vajadzībām, tīru degvielu izplatīšanas tīklu izveidi, alternatīvu piedziņas veidu plašāku izmantošanu, inteliģentu satiksmes vadību, izmaiņas braukšanas stilā un vieglo automobiļu izmantošanā, uzlabotu loģistiku, "zaļos koridorus" un IST transporta vajadzībām, CO2 nodokli un sabiedriskā transporta modernizāciju, lai sasniegtu nulles emisiju mērķi, neierobežojot pieaugošās prasības pēc mobilitātes; norāda, ka to visu varētu panākt, skaidri apzinot prioritātes publiskajā iepirkumā;
Calls for a comprehensive policy mix of mutually supportive measures aimed at a sustainable transport policy comprising the development of vehicle technology (eco-efficient innovation), increased use of alternative energy sources for transport, the creation of distribution networks for clean fuels, increased use of alternative forms of propulsion, intelligent traffic management, changes in driving styles and car use, improved logistics, "green corridors" and ICT for transport, a CO2 tax and the modernisation of public transport in order to achieve the goal of zero emissions without ignoring the increased need for mobility; points out that all of these could be promoted by clear preferences in public procurement;
uzskata, ka īpaša prioritāte jāpiešķir principa "maksā piesārņotājs" piemērošanai, un prasa pilnībā iekļaut visus transporta veidus to ārējo izmaksu internalizācijā; norāda, ka šā mērķa sasniegšanai vajadzīga atbilstoša ekonomiskā vide, un tādēļ aicina dalībvalstis pārskatīt attiecīgos nodokļus un nodevas;
Considers that special priority must be given to the application of the "polluter pays" principle, and calls for all modes of transport to be fully involved in the internalisation of their external costs; points out that the achievement of this goal will require an adequate economic environment, and therefore calls on the Member States to review the taxes and duties concerned;
uzsver infrastruktūras projektu nozīmi transporta nozarē, tomēr prasa nākotnē ņemt vērā iespējamo klimata ietekmi uz plānošanu, dizainu un celtniecību;
Stresses the importance of infrastructure projects for the transport sector; however, calls for potential climate impact to be taken into account in future in planning, design and construction;