natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta ANO padomdevējas grupas, kuru vada ekonomists Jozefs Štiglics, priekšlikumu aizstāt G20 institūtu ar jaunu Pasaules ekonomisko padomi; uzsver, ka šāda ANO struktūrvienība būtu labāks forums programmas izstrādāšanai attiecībā uz ekonomikas un finanšu politiku visā pasaulē, jo tādējādi tiktu nodrošināta jaunattīstības un vismazāk attīstīto valstu pārstāvība, kas pašreiz ir izslēgtas no G20 procesa; piekrīt priekšlikumam par jaunas globālu rezervju sistēmas izveidošanu, kas sniegtu regulāru atbalstu jaunattīstības valstīm un kuru nevarētu pakļaut rūpnieciski attīstīto valstu veto, kurām ir noteicošā loma pastāvošajās starptautiskajās finanšu iestādēs, piemēram, SVF;
Supports the proposal of the UN advisory panel headed by the economist Joseph Stiglitz for replacing the institution of the G20 with a new Global Economic Council; underlines that such a UN body would be a much better forum for setting the agenda for worldwide economic and financial policy, since it would ensure the representation of the less and least developed countries now excluded from the G20 process; endorses the proposal for creating a new global reserve system which would provide support to developing countries on a regular basis and would not be subject to veto by the industrialised countries that dominate existing international financial institutions such as the IMF;
atzinīgi vērtē G20 vadītāju vienošanos par to, ka finanšu nozarē un finanšu regulējumā un uzraudzībā galvenās kļūmes bija krīzes būtiskākie cēloņi; tomēr kritizē to, ka augstākā līmeņa sanāksmē netika apspriesta nepieciešamība stabilizēt bankas un finanšu sistēmu, lai atkal varētu sākt darboties kreditēšanas sistēma; norāda uz steidzamo nepieciešamību izveidot stingrāku un globāli saskaņotāku uzraudzības un reglamentējošo noteikumu sistēmu turpmākajai finanšu nozarei, kas atbalstītu ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmē vajadzētu vienoties arī par intensīvāku sistemātisku valstu sadarbību, lai regulētu finanšu jomu; uzsver, ka finanšu nozarei jāakceptē mazāki ieguvumi un jāpiekrīt prēmiju maksāšanas sistēmai, kuras pamatā ir izvairīšanās no riskiem un ilgtermiņa mērķu īstenošana, nevis īslaicīga peļņa;
Welcomes the agreement by the G20 leaders that major failures in the financial sector and in financial regulation and supervision were fundamental causes of the crisis; criticises, however, the summit's failure to address the need for stabilisation of banks and the financial system in order to get the credit system working again; points out the urgent need to build a stronger and more globally consistent supervisory and regulatory framework for the future financial sector, which will support global sustainable development; underlines that the summit should also have agreed to establish much greater systematic cooperation between countries to regulate finance; stresses that the financial sector must accept lower returns and agree to bonus payment systems geared to risk aversion and long-term targets instead of short-term profits;
konstatē, ka G20 vadītāji vēlas īstenot rīcības plānu, par kuru panākta vienošanās iepriekšējā sanāksmē un kurš paredz Finanšu stabilitātes padomes izveidošanu, kas aizstātu Finanšu stabilitātes forumu, apvienojot visas G20 valstis, Finanšu stabilitātes foruma dalībvalstis, Spāniju un Eiropas Komisiju; tomēr pauž nožēlu par to, ka Finanšu stabilitātes padomei nav piešķirtas nekādas oficiālas pilnvaras, un ir paredzēts, ka tā darbosies tikai paralēli SVF; norāda, ka jautājums par to, kā Finanšu stabilitātes padome var nodrošināt pienācīgu uzraudzību un īstenot atsevišķu valstu reaģēšanas pasākumu saskaņošanu krīzes pārvarēšanai, pilnībā nav atrisināts;
Notes that the G20 leaders wish to implement the Action Plan agreed at their last meeting establishing a new Financial Stability Board (FSB) as a successor to the Financial Stability Forum (FSF), including all G20 countries, FSF members, Spain, and the European Commission; deplores, however, the absence of any formal powers for the FSB, which is supposed only to work alongside the IMF; points out that the question of how the FSB can ensure proper monitoring and implement global consistency between national responses for crisis management has not been resolved at all;
īpaši kritizē to, ka regulējuma un uzraudzības pastiprināšana attieksies tikai uz visām sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm, instrumentiem un tirgiem; uzsver, ka vajadzīga stingrāka reglamentēšana, lai novērstu apdraudējumus, ko rada jauni un riskanti finanšu produkti, kuri būtu jāaizliedz vai to tirdzniecība ir stingri jāierobežo un jāpārrauga; īpaši kritizē arī viedokli, ka ar regulējumu būtu jānovērš vienīgi pārmērīga kapitāla piesaistīšana; uzskata, ka nepieciešams ieviest stingrus ierobežojumus kapitāla piesaistei attiecībā uz regulētām finanšu iestādēm; uzsver, ka pensiju fondi un jo īpaši darba devēju pensiju fondi nedrīkst ieguldīt līdzekļus tādos finanšu produktos kā riska ieguldījumu fondi un privātais kapitāls, kas pakļauts sistemātiskam riskam, jo šādu fondu nepareiza izmantošana var nelabvēlīgi ietekmēt tiesības uz pensijas saņemšanu;
Strongly criticises the fact that the extent of regulation and oversight will include only all systemically important financial institutions, instruments and markets; underlines that stricter regulation is needed to prevent hazards caused by any new risky financial products and that either these must be prohibited or their trading must be severely restricted and monitored; strongly criticises, also, the notion that regulation should prevent only excessive leverage; believes that strict limits need to be introduced on leverage for all regulated financial institutions; underlines that pension funds, and especially occupational pension funds, must not be allowed to invest in financial products that entail systematic risks such as hedge funds or private equity, because the failure of such funds would negatively affect pension entitlement;
atzinīgi vērtē G20 vadītāju nodomu veikt pasākumus pret jurisdikcijām, kuras nevēlas sadarboties, tostarp pret nodokļu oāzēm, un noteikt sankcijas, lai aizsargātu publiskās finanses un finanšu sistēmas; atzinīgi vērtē viņu paziņojumu, ka „bankas noslēpumu ēra ir pagājusi”; uzsver šajā sakarībā, ka tām ES dalībvalstīm, kuras arī ir nodokļu oāzes (Austrija, Beļģija, Apvienotā Karaliste, Luksemburga), kā arī Šveicei jāatceļ banku noslēpums un jāizbeidz šī nepieļaujamā prakse;
Welcomes the intention of the G20 leaders to take action against non-cooperative jurisdictions, including tax havens, and to deploy sanctions to protect public finances and financial systems; welcomes their declaration that 'the era of banking secrecy is over'; underlines in this context that EU countries that function as tax havens (Austria, Belgium, the UK, Luxembourg) as well as Switzerland must do away with banking secrecy and put an end to their outrageous practices;
aicina ES un tās dalībvalstis arī risināt problēmas, kuras izraisījuši iekšējie un ārējie ārzonu finanšu centri (Normandijas salas, Kaimanu salas utt.) un neatbilstības gadījumā aizliegt veikt uzņēmējdarbību ar tām; uzsver, ka globāls risinājums problēmai, ko rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, vienlaicīgi nozīmē arī vēršanos pret lielajiem finanšu centriem, par labu kuriem darbojas mazās nodokļu oāzes;
Calls on the EU and its Member States also to tackle the problems created by internal and external offshore financial centres (the Channel islands, the Cayman Islands, etc), and to prohibit doing business with these in case of non-compliance; underlines that a global response to the problem of tax evasion also means targeting the big financial centres, of which many of the small tax havens are mere satellites;
atzinīgi vērtē nodomu pastiprināt regulējošo uzraudzību un reģistrāciju kredītreitinga aģentūrās; norāda, ka ir nepieciešama publiska Eiropas kredītreitinga aģentūra, kas būtu bezpeļņas organizācija, lai pārvarētu interešu konfliktus, kas negatīvi ietekmē vērtēšanas procesu;
Welcomes the intention to extend regulatory oversight and registration to credit rating agencies; points out that a public European Credit Rating Agency that does not work for profit is required in order to overcome conflicts of interest which impair the rating process;
pauž nožēlu, ka G20 vadītāji nav pieminējuši priekšlikumus par nodokļu ieviešanu valūtas darījumiem (Tobina nodoklis) un biržas darījumiem (tostarp klātienes darījumiem tirdzniecības vietās);
Regrets that proposals on taxes on currency transactions ('Tobin tax') and on stock exchange transactions (including over-the-counter transactions) were not mentioned by the G20 leaders;
kritizē G20 augstākā līmeņa sanāksmē izteikto apņemšanos nodrošināt daudzsološu Dohas attīstības sarunu kārtas iznākumu; norāda, ka sarunu kārtas rezultātā tiktu paplašināta tirdzniecības noteikumu sistēma, kas kaitētu jaunattīstības valstu ekonomikai un iejauktos šo valstu iekšējo politisko lēmumu pieņemšanas procesā; aicina apturēt sarunas par valsts iepirkumu un intelektuālā īpašuma tiesībām, kā arī par pakalpojumu un ieguldījumu liberalizēšanu, jo tas atbilst vienīgi rūpnieciski attīstīto valstu interesēm, ierobežojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un apdraudot ekonomikas un finanšu stabilitāti;
Criticises the commitment of the G20 summit to securing an ambitious conclusion to the Doha Development Round; points out that the Round would expand a system of trade rules that do harm to the economies of developing nations and interfere with countries' domestic policy space; calls for the suspension of the negotiations on government procurement, intellectual property rights, and the liberalisation of investment and services, since these are in the sole interest of the developed countries, undermine the provision of public services, and threaten economic and financial stability;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju G20 valstu vadītājiem, Padomei, Eiro grupai, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the G20 leaders, the Council, the Eurogroup, the Commission, the European Central Bank, the Parliaments of the Member States, the Committee of the Regions, and the European Economic and Social Committee.
iesniedza Magor Imre Csibi un Péter Olajos
by Magor Imre Csibi and Péter Olajos
par atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumiem cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu
on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss
Eiropas Parlamenta rezolūcija par atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumiem cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu
European Parliament resolution on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumiem cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu (COM(2008)0645),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss (COM(2008)0645),
ņemot vērā lēmumus, ko pieņēmusi piektā ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā ( MCPFE ) 2007. gadā Varšavā (Polija), par klimata pārmaiņu ietekmes uz mežu stāvokli un ilgtspējīgas mežsaimniecības politiku izvērtēšanu,
having regard to the decisions taken at the Fifth Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe (MCPFE, 2007, Warsaw, Poland) on assessing the effects of climate change on the state of forests and on a policy for a sustainable forest economy,
tā kā ES vēlas ierobežotu globālo sasilšanu līdz 2°C un apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu; tā kā Eliasch pārskatā ir aprēķināts, ka ik gadu būs nepieciešami 17–33 miljardi ASV dolāru, lai līdz 2020. gadam uz pusi samazinātu atmežošanas apjomu;
whereas the EU wishes to limit global warming to 2°C and to halve biodiversity loss; whereas the Eliasch Review estimates that USD 17-33 billion will be required annually to halve deforestation by 2020,
tā kā ilgtspējīga mežsaimniecība ir ārkārtīgi svarīga atmežošanas apkarošanai, kā arī ir būtisks ekonomiskās attīstības aspekts;
whereas a sustainable forest economy is of vital importance in combating deforestation and is an essential aspect of economic development,
tā kā atmežošanas dēļ rodas aptuveni 20 % no visa siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma pasaulē un tā ir galvenais bioloģiskās daudzveidības izzušanas cēlonis un nopietni apdraud attīstību un trūcīgo personu iztiku;
whereas deforestation accounts for some 20% of global greenhouse gas emissions, is a major driver of biodiversity loss and constitutes a serious threat to development and, in particular, to the livelihoods of the poor,
tā kā atmežošana katru gadu notiek ārkārtīgi lielos apjomos — 13 miljonu hektāru platībā— un galvenokārt to veic tropu mežos, kā arī noteiktā apjomā Eiropā, it īpaši Centrāleiropā un Austrumeiropā;
whereas deforestation occurs at the alarming rate of 13 million hectares per year, primarily in tropical forests, but also to a certain extent in Europe, especially Central and placeEastern Europe,
tā kā atmežošana rada kaitējumu videi, ko ir grūti vērst par labu, piemēram, ūdens apstākļu ilgtermiņa traucējumus, stepes veidošanos un pārtuksnešošanos un bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kā kopējās saimnieciskās izmaksas ievērojami pārsniedz aizsardzības un uzlabošanas pasākumu izdevumus;
whereas deforestation results in environmental damage which is hard to reverse, such as long-term disruption of water conditions, steppe-formation and desertification, and biodiversity loss, the overall economic costs of which far exceed expenditure on protection and improvement measures,
tā kā mežu degradācija izpaužas dažādi un ir sarežģīti to definēt, tomēr tā lielā mērā ietekmē klimatu, bioloģisko daudzveidību, kā arī preces un pakalpojumus;
whereas forest degradation takes different forms and is difficult to define, but has major impacts on climate, biodiversity and goods and services,
tā kā līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gadu papildus 25–40% samazinājumam rūpnieciski attīstītās valstīs ir jāpanāk būtiska novirze no ierastās uzņēmējdarbības gaitā radītās emisijas pieauguma jaunattīstības valstīs, tostarp jāsamazina ar atmežošanu saistītā emisija, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 2°C, saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumu;
whereas a significant deviation from 'business-as-usual' emissions growth in developing countries, including a reduction in emissions related to deforestation, needs to be achieved in addition to a 25-40% reduction in industrialised countries by 2020 compared to 1990 to limit global warming to 2°C, according to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change,
tā kā atmežošanas apjoma samazināšanai ir svarīga nozīme ne tikai saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu, bet arī saistībā ar pielāgošanos tām,
whereas reducing deforestation will play an important role as regards not only climate change mitigation but also adaptation to climate change,
uzver, ka jāpanāk lielāka saskaņotība starp mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas politikas jomām un citām ES iekšējās un ārējās politikas jomās; prasa kvantitatīvi novērtēt, kā ES politika tādās jomās kā enerģētika (it īpaši biodegviela), lauksaimniecība, ilgtspējīga ražošana un patēriņš, iepirkums, tirdzniecība un attīstības sadarbība ietekmē mežus;
Stresses the need for more coherence between forest conservation and sustainable management policies and other EU internal and external policies; calls for a quantified evaluation of the impact on forests of EU policies such as energy (especially bio-fuels), agriculture, sustainable production and consumption, procurement, trade and development cooperation;
aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei priekšlikumus par stingrākām ilgtspējas prasībām Kopienā attiecībā uz visu veidu būvkokiem un kokmateriāliem, kas iegūti mežizstrādē;
Calls on the Commission to present to Parliament and the Council proposals for stringent Community sustainability requirements for all timber and timber products sourced from forests;
aicina Komisiju līdz 2009. gada beigām publicēt visaptverošu pētījumu, kurā būtu izvērtēta ES pārtikas un citu preču ražošanas, patēriņa un tirdzniecības ietekme uz atmežošanu un mežu degradāciju; aicina pētījumā izvērtēt un norādīt dažādu rūpniecības nozaru negatīvo ietekmi un ietvert ieteikumus attiecībā uz turpmāko politiku un jauninājumiem, lai samazinātu šādu ietekmi;
Calls on the Commission to publish by the end of 2009 a comprehensive study assessing the impact of EU production, consumption and trade in both food and non-food commodities on deforestation and forest degradation; calls for the study to evaluate and specify any negative contribution by different industry sectors and make recommendations for further policy and innovation, in order to reduce such impacts;
norāda, ka ar ūdens apstākļiem saistītās problēmas ir jārisina rūpīgi saistībā ar mežsaimniecību, un norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi kopīgi palielināt mežu un ūdens resursus un saskaņot attiecīgās ES politikas jomas, lai atjaunotu un uzlabotu ekosistēmu ūdens uzglabāšanas spēju;
Points out that problems relating to water conditions must be dealt with carefully in the context of the forest economy, and points to the vital need for joint development of forest and water resources and harmonisation of the relevant EU policies, with a view to restoring and improving the water retention capacity of ecosystems;
atzinīgi vērtē zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) politiku un tādu instrumentu popularizēšanu kā ekomarķēšana un mežu sertifikācijas shēmas; prasa nekavējoties pieņemt un īstenot ZPI politiku, kas attiektos uz kokmateriāliem visā Eiropā; aicina dalībvalstis veidot publiskā iepirkuma politiku, pamatojoties uz augstiem ilgtspējas standartiem, un attiecīgi noteikt reālistiskus mērķus attiecībā uz šādiem standartiem;
Welcomes green public procurement (GPP) policies and the promotion of instruments such as eco-labelling and forest certification schemes; calls for the swift adoption and implementation of GPP policies for wood products across the EU; calls on the Member States to base their public procurement policy on high sustainability standards and accordingly to set realistic targets in relation to such standards;
uzskata, ka ir jāsniedz būtisks finansiāls atbalsts jaunattīstības valstīm, lai apturētu liela apmēra tropu mežu iznīcināšanu vēlākais līdz 2020. gadam, un ka šīs apņemšanās apliecinājumam būs izšķirīga nozīme starptautiskās sarunās par visaptveroša globāla nolīguma slēgšanu klimatu pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada;
Considers that significant financial support must be provided to developing countries to halt gross tropical deforestation by 2020 at the latest, and that demonstration of commitment to this will be decisive in the international negotiations for a comprehensive global post-2012 climate agreement;
atzīst, ka pietiekama finansējuma mobilizācijai saskaņā ar globālo vienošanos klimata jomā būs izšķirīga nozīme, lai uz pusi samazinātu globālo atmežošanu un visbeidzot to pārtrauktu; šajā sakarībā atbalsta Komisijas priekšlikumu par Pasaules meža oglekļa mehānisma (PMOM) izveidi saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, pamatojoties uz pastāvīgu finansēšanas shēmu; aicina dalībvalstis neatkāpties no saistībām pārtraukt pasaulē atmežošanu un mežu degradāciju, piešķirot tām daļu no ieņēmumiem, kas gūti ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) kvotu izsolēs, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs, un sarunās pievēršoties finansēšanas resursiem, kā norādīts Komisijas paziņojumā „ Kopenhāgenas sarunu mērķis — visaptverošs nolīgums par klimata pārmaiņām”; aicina dalībvalstis atbalstīt Komisijas priekšlikumu pieņemt Norvēģijas finansējuma piedāvājumu un piešķirt PMOM daļu no ieņēmumiem, kurus turpmāk gūs noteiktā daudzuma vienību izsolēs;
Recognises that mobilising sufficient funding under a global climate deal will be absolutely crucial for halving and eventually halting global deforestation; supports, in this context, the Commission’s proposal to create a Global Forest Carbon Mechanism (GFCM) within the UNFCCC framework, based on a permanent financing scheme; calls on Member States to back up their commitment to halting global deforestation and forest degradation by earmarking a significant part of the auctioning revenues from the EU emissions trading scheme (ETS) for reducing deforestation and forest degradation in developing countries and by focusing the negotiations on funding sources as outlined in the Commission Communication entitled 'Towards a comprehensive climate change agreement in Copenhagen'; calls on Member States to support the Commission’s proposal to embrace the funding proposal made by Norway and to allocate part of future revenues from auctioning of Assigned Amount Units to the GFCM;
uzskata, ka atbalsts, ko nodrošina PMOM, būtu jāsniedz, balstoties uz panākumiem un pārbaudītiem rezultātiem liela apmēra atmežošanas un mežu degradācijas samazināšanā; uzsver, ka šim atbalstam būtu arī jārada papildu ieguvumi, aizsargājot bioloģisko daudzveidību, paaugstinot noturību un uzlabojot dzīves apstākļus mežu reģionos;
Advocates that the support provided via the GFCM should be performance-based and provided on the basis of verified results in terms of reduction of gross deforestation and forest degradation; stresses that this support should also provide co-benefits in terms of biodiversity protection, increased resilience, and improved livelihoods in forest regions;
uzsver, ka ir pilnībā jāievēro vietējo meža reģionos dzīvojošo cilvēku, tostarp pamatiedzīvotāju, tiesības iepriekš saņemt informāciju un brīvi izvēlēties, vai sniegt piekrišanu to mežu izmantošanai, kurus viņi parasti lieto; uzskata, ka ir būtiski, lai vietējās sabiedrības grupas un pamatiedzīvotāji tiktu lietderīgi un visaptveroši iesaistīti visos posmos, kad tiek izvērtēti, plānoti un īstenoti pasākumi saistībā ar atmežošanas un mežu degradācijas radītās emisijas samazināšanu;
Emphasises the need to fully respect the rights of local forest people including indigenous peoples' right to free, prior and informed consent to the use of forests customarily used by them; considers it essential that local communities and indigenous peoples are involved in a meaningful and comprehensive way at all stages when measures for reduced emissions from forest degradation and deforestation are being assessed, planned and implemented;
uzsver, ka jebkuram mehānismam, kas ietverts ANO sadarbības programmā atmežošanas un mežu degradācijas radītās emisijas samazināšanai un kas tiek īstenots saistībā ar starptautisku nolīgumu klimata pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada, pirmkārt un galvenokārt ir jānodrošina, ka tiek aizsargātas veco mežu audzes;
Stresses that any mechanism under the United Nations Collaborative Programme on Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation in Developing Countries that is concluded as part of the post-2012 international climate agreement should first and foremost ensure that old-growth forests are protected;
norāda, ka atmežošanas process Austrumeiropā veicina dabiskās vides degradāciju, kā arī cita starpā ietekmē dzīves kvalitāti;
Notes that the process of deforestation in placeEastern Europe is contributing to the degradation of the natural environment and also affecting quality of life, inter alia;