natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības veicināšanu jaunattīstības valstīs un teritorijās ar pašreizējiem un turpmākiem VPS tirdzniecības nolīgumiem; prasa, lai visu ārējās tirdzniecības un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšanas priekšnoteikums būtu starptautisko dzimumu līdztiesības konvenciju ratifikācija un efektīva īstenošana;
Welcomes the promotion of gender equality in the developing countries and territories by means of the current and future GSP trade agreements; requests that the ratification and effective implementation of international conventions on gender equality shall be prerequisites in all external trade and economic partnership agreements;
turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties savā starpā un ar partnervalstīm, lai aizsargātu neaizsargātas grupas un apkarotu ne vien uz dzimumu balstītu diskrimināciju, bet arī diskrimināciju, kuras pamatā ir rasu vai etniskā izcelsme, reliģija vai ticība, vecums un seksuālā orientācija; īpaši vērš uzmanību uz cilvēkiem, kurus skar dažādu veidu diskriminācija un nelabvēlīgi apstākļi, lai cīnītos pret nabadzības pamatiemesliem;
Calls furthermore on the Commission and the Member States to cooperate with each other and with the partner countries to protect vulnerable groups and to fight not only gender discrimination but also discrimination on grounds of racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age and sexual orientation; draws particular attention to people who face multiple discrimination and disadvantages in order to tackle the root causes of poverty;
aicina Komisiju un dalībvalstis padarīt bērnu darba izskaušanu un bērnu tiesību ievērošanu par prioritāti tirdzniecības nolīgumos, dialogā ar citām valstīm un attīstības sadarbībā un norāda, ka privātajam sektoram ir īpaša būtiska nozīme bērnu tiesību ievērošanā; uzskata, ka pasākumi, lai apkarotu bērnu darbu, ietver pienācīgu darba vietu izveidi pieaugušajiem, veicinot, lai bērni saņemtu pienācīgu izglītību; turklāt prasa izveidot ES informācijas tālruni attiecībā uz bērnu darbu, ar kura starpniecību pilsoņi var ziņot par visiem uzņēmumiem, kuri izmanto bērnu darbu jebkurā vietā pasaulē; uzskata, ka šīs informācijas tālruņa līnijas rīcībā vajadzētu būt nelielām, taču pietiekamām iespējām, kas tai ļautu publicēt ikgadēju ziņojumu par tās atklājumiem;
Calls on the Commission and the Member States to make the elimination of child labour and respect for children's rights a priority in trade agreements, dialogues with other countries and in development cooperation and notes that the private sector has a key role to play in respecting children's rights; takes the view that measures to combat child labour should include the creation of decent jobs for adults while enabling children to receive a suitable education; asks furthermore for an EU child labour hotline to be set up where citizens can report all companies that make use of child labour anywhere in the world; considers that this hotline should have a small but sufficient capacity enabling it to publish an annual report on its findings;
uzsver, ka Savienības izdevumi saistībā ar sadarbību attīstības jomā, asociācijas vai stabilitātes nolīgumiem un tirdzniecības nolīgumiem sniedz unikālas iespējas palīdzēt partnervalstīm nodrošināt dzīvotspējīgu izglītību, arodmācības, darba tirgus iestādes un sociālās aizsardzības pamatu, lai garantētu plašāku sociālo un ekonomisko nodrošinājumu un līdz ar to arī lielāku labklājību;
Emphasises that the Union's expenditure in the context of development cooperation, association or stability agreements and trade agreements brings about unique chances to assist the partner countries in putting in place viable education, vocational training, labour market institutions and a social protection floor for greater social and economic security and, consequently, greater welfare;
prasa, lai Komisija un dalībvalstis saistībā ar attīstības sadarbību un ārējo palīdzību veicinātu programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai īstenošanu, ņemot vērā valstu vajadzības un prioritātes attiecībā uz nodarbinātību un sociālo politiku un balstoties uz trīspusēju vienošanos starp darba devējiem, strādājošiem un valdībām; turklāt prasa Komisijai un dalībvalstīm saistībā ar attīstības sadarbību un ārējo palīdzību labāk iekļaut sociālos un nodarbinātības mērķus ekonomikas un tirdzniecības nozarēs;
Insists that the Commission and the Member States, in the context of development cooperation and external assistance, support the implementation of decent work programmes that reflect national needs and priorities regarding employment and social policy and are based on a tripartite agreement (employers, workers, governments); asks further the Commission and the Member States to better integrate social and employment objectives in economic and trade sectors under development cooperation and external assistance;
prasa Komisijai un dalībvalstīm sadarboties ar partnervalstīm, lai uzlabotu pilsoņu prasmju kvalitāti, kuras ir saistītas ar jaunu darbu un nodarbinātību, kā stabilitātes, labklājības, integrētu sabiedrību un labas pārvaldības katalizatoru, jo īpaši ES kaimiņvalstīs;
Asks the Commission and the Member States to cooperate with partner countries in improving the quality of the skills of citizens, skills that are relevant to new jobs and employment, as a catalyst for stability, prosperity, inclusive societies and good governance, especially in the EU neighbourhood;
aicina izveidot sociālo atašeju amatus jaunajā Ārējās darbības dienestā, lai palielinātu tā darbības efektivitāti sociālās politikas jomā, jo īpaši nolūkā nodrošināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem kā galveno politikas mērķi;
Calls for the creation of social attachés in the new External Action Service to increase its efficiency in the area of social policy and, in particular, to ensure that decent work for all is implemented as a central policy objective;
atzīst – lai gan starptautiskā līmenī pastāv tendence divpusējos nolīgumos pakāpeniski virzīties uz plašāku darba un sociālo standartu pieņemšanu saistībā ar tirdzniecības programmām, brīvās tirdzniecības nolīgumos kopumā joprojām ir maz atsauču uz sociālajiem standartiem; pauž nožēlu par to, ka ES nav vienotas formulas sociālo klauzulu iekļaušanai visos divpusējos tirdzniecības nolīgumos; prasa ES saskaņā ar starptautiski pieņemtiem un atzītiem standartiem (t.i., PTO darba pamatstandartiem) iekļaut sociālo klauzulu visos ES ārējās tirdzniecības nolīgumos, tostarp nolīgumos, kas slēgti PTO;
Recognises that, although the international trend on bilateral trade agreements is gradually moving towards a greater acceptance of labour and social standards linked to trade agendas, FTAs still generally contain few references to social standards; regrets that the EU does not have a homogenous formula for a ‘social clause’ to be inserted in all bilateral trade agreements; urges the EU to incorporate a social clause in line with other internationally agreed and recognised standards (i.e. ILO core labour standards) into all EU external trade agreements, including those coming within the ambit of the WTO;
atgādina, ka PTO pašreizējā prakse ir jāpadara vienlīdz izdevīga gan jaunattīstības, gan attīstītajām valstīm;
Recalls that the existing practices of the WTO need to be made equally beneficial for both developing and developed countries;
atgādina, ka konkurences politika un sociālā politika ir jāapvieno, un uzsver, ka Eiropas sociālais modelis nekādos apstākļos nebūtu jāvājina konkurētspējas un iespējamu ekonomisko priekšrocību dēļ; atkārtoti uzsver, ka Eiropas sociālajam modelim ir jābūt jaunattīstības valstu strādājošo aizsardzības paraugam;
Recalls that the competition policy and social policy must be combined and stresses that the European social model shall under no circumstances be weakened in favour of competitiveness and alleged economic advantages; reiterates that the European social model needs to be an example for workers protection in developing countries;
atgādina, ka ES ne tikai ir noteikusi sev mērķi kļūt par izcilības paraugu korporatīvās sociālās atbildības jomā, bet arī veicināt KSA tās ārējās politikas virzienos; atzīst Komisijas centienus KSA paraugprakšu vecināšanā starp Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas ārvalstīs, taču uzsver, ka būtu labāk jāņem vērā sertifikācijas un marķējumu nozīme, kas apliecina uzņēmumu atbilsmi KSA principiem;
Recalls that the EU has set itself the objective of not only becoming a pole of excellence on corporate social responsibility but also of promoting CSR in its external policies; acknowledges the Commission's efforts in promoting CSR best practices among European companies operating abroad, but stresses that it should take better account of the importance of certifications and labels that demonstrate the compliance of enterprises with CSR principles;
uzsver, ka ES līmenī nevajadzētu pieņemt direktīvu, kas reglamentē KSA un paredz tās ievērošanu;
Stresses that no directive regulating CSR and enforcing respect for it should be adopted at EU level;
uzskata, ka Komisijai gaidāmajā paziņojumā par MVU darbības internacionalizāciju vajadzētu ierosināt pasākumus, kas ļautu atbalstīt un veicināt MVU iniciatīvas KSA jomā, ievērojot principu “vispirms domāt par mazākajiem” un ņemot vērā šo uzņēmumu īpašās iezīmes;
Believes that the Commission should, in its future communication on the internationalisation of SMEs' activities, propose measures that help support and promote SME initiatives in the field of CSR which respect the ‘think small first’ principle and take account of their specific circumstances;
aicina Komisiju un dalībvalstis censties panākt, lai tiktu pastiprinātas ESAO pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem to pašreizējā versijā, saglabājot un pastiprinot to piemērošanu īpašos gadījumos un ieviešot valsts kontaktpunktu paraugpraksi, tostarp pārskatot to, kā Eiropas Savienība varētu labāk veikt savus pienākumus saistībā ar valstu kontaktpunktiem ar Eiropas Ārējās darbības dienesta delegāciju starpniecību;
Calls on the Commission and the Member States to seek to ensure that the OECD Guidelines on Multinational Enterprise are strengthened in their current update, maintaining and enhancing their application to ‘specific instances’ and introducing best practice for ‘National Contact Points’ (NCPs), including a review of how the European Union could better undertake its obligations on NCP through the European External Action Service's delegations;
norāda, ka KSA ir jāattiecina uz tādām jaunām jomām kā darba organizācija, iespēju vienlīdzība un sociālā integrācija, diskriminācijas izskaušanas pasākumi un mūžizglītības un apmācības attīstība; uzsver, ka KSA ir jāietver, piemēram, darba kvalitāte, vienlīdzīga samaksa, profesionālās izaugsmes iespējas un inovatīvu projektu veicināšana, lai palīdzētu pārorientēties uz ilgtspējīgu ekonomiku;
Points out that CSR should address new areas such as the organisation of work, equal opportunities and social inclusion, anti-discrimination measures, the development of lifelong education and training; emphasises that CSR should cover, for example, quality of work, equal pay and career prospects and the promotion of innovative projects so as to assist the shift towards a sustainable economy;
prasa Komisijai un dalībvalstīm mudināt ES reģistrētus uzņēmumus ievērot cilvēktiesības, tostarp ekonomiskās, sociālās un vides tiesības, visās to darbībās pasaulē, jo īpaši darbībās, kuras veic to meitasuzņēmumi un citas saistītas juridiskas personas;
Requests the Commission and the Member States to encourage business enterprises domiciled in the EU to respect human rights, including economic and social rights, and the environment throughout their global operations, in particular those conducted by their subsidiaries and other related legal entities;
uzsver, ka ES uzņēmumu atbilsme stingriem vides standartiem trešās valstīs būtu jāuzskata par tikpat būtisku kā darba ņēmēju tiesību ievērošana, jo kaitējums videi gandrīz vienmēr nodara kaitējumu darba ņēmēju veselībai, iznīcina lauksaimniecības zemi, zvejas vietas un citus ekonomikas resursus, līdz ar to atņemot daudziem cilvēkiem viņu iztikas pamatu;
Stresses that compliance with strict environmental standards by businesses from the EU in third countries should be regarded as just as important as respect for the rights of employees, as damage to the environment almost always also jeopardises the health of employees, destroys farmland, fishing grounds and other economic resources, and thus deprives many people of the basis for their subsistence;
uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas uzņēmumu un to filiāļu un apakšuzņēmēju ietekmi starptautiskajā tirdzniecībā, tiem ir īpaši būtiska nozīme sociālo un darba standartu veicināšanā un izplatīšanā pasaulē un ka tādēļ tiem ir jārīkojas saskaņā ar Eiropas vērtībām un pasaulē atzītiem standartiem; uzskata, ka būtu pareizi un loģiski prasīt, lai Eiropas uzņēmumi, kas pārceļ ražošanu uz valstīm ar mazāk stingriem sociālajiem pienākumiem, atbild, tostarp Eiropas tiesās, par jebkādu kaitējumu un ārēju negatīvu ietekmi, kas skar vietējos iedzīvotājus;
Emphasises that, given the size of their share of international trade, European companies and their subsidiaries and subcontractors play a key role in the promotion and dissemination of social and labour standards worldwide, and that they should therefore act in accordance with European values and internationally recognised standards; considers that it would be right and proper for European enterprises which relocate their production to countries with less stringent social obligations to be held liable, including before European courts, for any damage and negative externalities affecting local populations;
aicina Komisiju veikt grozījumus tās priekšlikumā regulai par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2010/0383 (COD)), lai ļautu prasītājiem ierosināt tiesvedību pret trešā valstī reģistrētiem meitas uzņēmumiem, kā arī pret mātes uzņēmumu Eiropā, un izveidojot papildu kritērijus attiecībā uz kompetenci;
Calls on the Commission to introduce amendments to its Proposal for a Regulation on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters (2010/0383 (COD)) to enable claimants to sue a subsidiary domiciled in a third country, together with the European parent corporation, through the creation of additional grounds of jurisdiction;
aicina Komisiju veicināt KSA dimensijas ņemšanu vērā, īstenojot daudzpusējas tirdzniecības politikas nostādnes starptautiskos forumos, kuros atbalsta KSA koncepciju, piemēram, ESAO un SDO, kā arī PTO pēc Dohas sarunu kārtas;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
aicina Komisiju brīvās tirdzniecības un investīciju nolīgumos, par kuriem tā īsteno sarunas ar trešām valstīm, regulāri iekļaut ilgtspējīgas attīstības sadaļu, kurā būtu ietverta juridiski saistoša klauzula KSA jomā;
Calls on the Commission to systematically include a chapter on sustainable development, containing a legally binding CSR clause, in the free trade and investment agreements it negotiates with third countries;
ierosina noteikt, lai šī KSA klauzula liktu ievērot SDO astoņas pamatkonvencijas un četras prioritārās konvencijas un mudinātu uzņēmumus uzņemties saistības KSA jomā, kā arī mudināt uzņēmumus un uzņēmumu grupas uzņemties pienākumu izpildīt saistības , t.i., pienākumu veikt profilaktiskus pasākumus, lai atklātu un nepieļautu pārkāpumus cilvēktiesību vai vides jomā, korupciju vai izvairīšanos no nodokļiem, tostarp šo uzņēmumu filiālēs un piegādes ķēdēs, t. i., visur, kur šiem uzņēmumiem ir ietekme;
Proposes that this CSR clause cover compliance with the ILO's eight core conventions and four priority conventions and also provide incentives for enterprises to enter into CSR commitments and an obligation of diligence for enterprises and groups of enterprises, i.e. an obligation to take proactive measures to identify and prevent any violation of human or environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains (i.e. their sphere of influence);
Strādājošo tiesības un darba apstākļi
Workers' rights and working conditions
aicina visas dalībvalstis ievērot un veicināt SDO pamata darba standartus, nodrošināt atbilsmi līdz šim parakstītājiem nolīgumiem sociālajā jomā un piemērot praksē to principus attiecībā uz strādājošo tiesībām;
Calls upon all Member States to respect and promote the core labour standards of the ILO, to comply with the agreements signed to date in the social field and to apply in practice the principles therein relating to workers' rights;
uzsver, ka tiek ziņots par atkārtotiem darba pamatstandartu pārkāpumiem vairākās valstīs, kurām ir VPS+ statuss, taču tas tomēr nav novedis pie preferenču atcelšanas; uzskata, ka nosacījumu nepiemērošana kaitē ES mērķim veicināt sociālo politiku un darba pamatstandartus pasaulē un ir pretrunā ar saskaņotas attīstības politikas principu;
Stresses that repeated infringements of core labour standards have been reported in several countries with GSP-Plus status, but which did not however lead to the suspension of preferences; considers that the failure to enforce conditionality undermines the EU's ambition to promote social policy and core labour standards globally and goes against the principle of policy coherence development;
atzinīgi vērtē SDO starptautisko darba standartu uzraudzības sistēmu, kas pasaules līmenī ir unikāla un kas palīdz nodrošināt, ka valstis īsteno konvencijas, kuras ir ratificējušas; uzsver to, ka problēmu gadījumā SDO vajadzētu palīdzēt valstīm ar sociālā dialoga un tehniskā atbalsta starpniecību;
Welcomes the ILO's international labour standards supervisory system, which is unique at international level and helps to ensure that countries implement the conventions they ratify; stresses that, in the event of a problem, the ILO should assist countries through social dialogue and technical assistance;
aicina Komisiju veicināt ciešāku sadarbību starp PTO un SDO, ļaujot SDO iesniegt ekspertu ziņojumus PTO tirdzniecības strīdu laikā, lai panāktu darba standartu un pienācīgas kvalitātes ietveršanu PTO darbībās un neapdraudētu sociālo attīstību;
Calls upon the Commission to promote closer cooperation by the WTO with the ILO, making it possible for the ILO to submit expert reports to the WTO during trade disputes, in order to achieve labour standards and decent work mainstreaming in WTO activities and prevent the jeopardising of social development;
uzskata, ka Savienības politikas virzienu uzmanības centrā ir jābūt cilvēkiem, kā arī iestādēm, kas darbojas cilvēkkapitāla attīstības un tirgus reformu jomā;
Is of the opinion that Union policies should focus on individuals as well as on institutions in regard to human capital development and labour market reforms;
atbalsta iniciatīvas, kas veicina sociālo partneru dialoga attīstību un sadarbību partnervalstīs un starp tām, un prasa Komisijai turpmāk attīstīt pašreizējās programmas, liekot uzsvaru uz tām programmām, ar kurām ir paredzēts pastiprināt sociālo partneru institucionālās spējas saistībā ar politikas izstrādi un īstenošanu;
Supports initiatives that enhance the development of social partner dialogue and cooperation within the partner countries and transnationally and asks the Commission to further develop the existing programmes, focusing on those aiming at empowering social partners' institutional capacity for policy development and implementation;
iestājas par to, lai bez izņēmumiem tiktu īstenota arodbiedrību biedrošanās brīvība un tiesības uz sarunām par darba koplīgumu slēgšanu ar mērķi nodrošināt, uzlabot un saglabāt pienācīgus darba apstākļus;
Advocates the implementation of freedom of association for trade unions and the right to bargain collectively without exemption in order to enforce, improve and defend decent work conditions;
atgādina ES pamatnostādnes attiecībā uz dažādiem cilvēktiesību jautājumiem, kas ir spēcīgs politisks signāls par to, ka tās ir Savienības prioritātes; tādēļ prasa Padomei pieņemt līdzīgas pamatnostādnes, balstoties uz astoņām SDO konvencijām, kas ES būtu jāizmanto kā pragmatisks instruments, kurš palīdz labāk virzīt ārējo sociālo politiku; vēlreiz atgādina, ka saskaņā ar Vispārējo deklarāciju visiem uzņēmumiem joprojām ir jāievēro starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā;
Recalls the EU guidelines on various human rights issues, which represent a strong political signal that these are priorities for the Union; asks the Council therefore to adopt similar guidelines based on the eight core ILO conventions, to be used as a pragmatic instrument of the EU that helps to better advance the Union's external social policy; reiterates that respect for international human rights law remains a binding obligation on all companies according to the Universal Declaration;
prasa Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt proaktīvu pieeju, lai risinātu ar globalizāciju saistītu pielāgojumu un restrukturizācijas seku jautājumus;
Asks the Commission and the Member States for the development of a proactive approach to address the social consequences of adjustments and restructuring related to globalisation;
atzinīgi vērtē G20 valstu sanāksmes sociālo lietu ministru līmenī un aicina Komisiju aktīvi iesaistīties šajās sanāksmēs; pauž nožēlu par to, ka ES līmenī kopumā tiek neapmierinoši īstenota pārraudzība;
Welcomes the organisation of G20 meetings at the level of social ministers, and calls for the Commission to take an active part in them; regrets that, in general, the follow-up at EU level remains unsatisfactory;
prasa Komisijai un dalībvalstīm iekļaut nodarbinātību, sociālo un vides politiku, tostarp līdztiesības aspektus, visās sarunās par pasaules ekonomikas pārvaldības struktūrām un makroekonomiskajā dialogā;
Asks the Commission and the Member States to integrate employment, social and environmental policies, including gender equality aspects, into all negotiations on global economic governance structures and macro-economic dialogues;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt labu pārvaldību finanšu, nodokļu un tieslietu jomā tā, lai pastiprinātu globalizācijas sociālo dimensiju;
Calls on the Commission and the Member States to encourage good governance in the financial, tax and judicial areas, as a way of enhancing the social dimension of globalisation;
uzskata, ka starptautisko regulatoru skaita pieaugums rada steidzami risināmas problēmas, kas ir saistītas ar starptautiskās tiesiskās kārtības konsekvenci un efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz strādājošo tiesību un pamattiesību aizsardzību;
Considers that the proliferation of international regulators creates urgent issues relating to the consistency and effectiveness of the international legal order, particularly as regards the protection of workers' rights and fundamental rights;
ierosina, lai globālās pārvaldības jaunā definīcija būtu orientēta uz regulējošo struktūru dziļāku integrāciju Apvienoto Nāciju Organizācijas tiesību sistēmā un tās specializēto aģentūru, jo sevišķi SDO un PVO, pausto principu labāku ievērošanu;
Proposes that the redefinition of global governance should be geared to greater integration of regulatory bodies into the legal order of the United Nations and greater respect for the principles espoused by its specialised agencies, particularly the ILO and WHO;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā: gūtā pieredze un nākotnes perspektīvas ( 2009/2149(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on Regulation (EC) 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation: lessons learned and perspectives for the future ( 2009/2149(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208.–211., 290. un 291. pantu,
having regard to Articles 208 to 211, and 290 and 291 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
(attīstības sadarbības instruments ‐ ASI),
(Development Cooperation Instrument – DCI),