natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vēršas ar lielu lūgumu pie Izraēlas valsts iestādēm atļaut piegādāt Gazas joslai pārtiku, neatliekamo medicīnisko palīdzību un degvielu, atverot robežšķērsošanas punktus un atceļot blokādi, kā arī garantēt iespēju nepārtraukti un pietiekamā apmērā piegādāt palīdzību, izmantojot robežšķērsošanas punktu Rafā; mudina Izraēlas iestādes atļaut starptautiskās preses pārstāvjiem klātienē sekot notikumiem;
Strongly requests the Israeli authorities to allow food, urgent medical aid and fuel to be delivered to the Gaza Strip through the opening of the crossing point and the lifting of the blockade, and to guarantee a continuous and sufficient flow of aid through the humanitarian corridor in Rafah; urges the Israeli authorities to allow the international press to follow events on the ground;
uzskata, ka bez jebkādiem ierobežojumiem jāgarantē, ka nekavējoties tiek atjaunots Nolīgums par pārvietošanos un piekļuvi ( AMA ) un Savstarpēji saskaņotie principi par robežšķērsošanu Rafā ( APRC ), kurus Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde pieņēma 2005. gada septembrī pēc tam, kad Izraēla vienpusēji devās prom no Gazas joslas, un aicina Padomi atjaunot ES uzraudzības misiju Rafā;
Considers that the immediate resumption of the Agreement on Movement and Access (AMA) and of the Agreed Principles for Rafah Crossing (APRC), concluded in September 2005 by Israel and the Palestinian Authority after Israel's unilateral disengagement from the Gaza Strip, must be guaranteed without any restriction, and calls on the Council to resume the EU monitoring mission at Rafah;
atkārtoti norāda, ka Izraēlas un palestīniešu konfliktu nevar atrisināt militāriem līdzekļiem, un uzskata, ka ir pienācis laiks, noslēgt ilgstošu un visaptverošu miera līgumu, pamatojoties uz līdz šim noritējušajām abu pušu sarunām;
Reaffirms that there is no military solution to the Israeli-Palestinian conflict, and considers that it is time for a lasting and comprehensive peace agreement on the basis of the negotiations that have been conducted until now by both sides;
aicina, pamatojoties uz Izraēlas, palestīniešu un Arābu līgas iniciatīvas vienošanos, sarīkot starptautisku konferenci, kuras darbību sekmētu Kvartets un kurā piedalītos visi reģionālie dalībnieki;
Calls for an International Conference, to be promoted by the Quartet with the participation of all regional actors, on the basis of the previous agreement reached between Israelis and Palestinians and the Arab League initiative;
uzsver to, cik ārkārtīgi svarīgi ir atjaunot centienus, lai panāktu samierināšanu pašu palestīniešu vidū, un saistībā ar šo uzsver nepieciešamību nodrošināt pastāvīgu ģeogrāfisku saikni un mierīgu un ilgstošu Gazas joslas un Rietumkrasta politisku atkalapvienošanos likumīgā prezidenta Mahmud Abbas vadībā;
Stresses the key importance of renewing the efforts for inter-Palestinian reconciliation, and underlines, in this respect, the need for a permanent geographical connection and a peaceful and lasting political reunification of the Gaza Strip and the West Bank under the leadership of the legitimate President, Mahmoud Abbas;
pauž bažas par nopietnajām sekām, ko konflikta uzliesmojums radījis reģiona politiskajai nākotnei, un uzsver, ka šis nopietnais saspīlējums apdraud sapratni un dialogu visā Eiropas sabiedrībā;
Is concerned at the serious consequences of the resurgence of conflict for political prospects in the region, and stresses that this grave tension risks damaging understanding and dialogue between all communities in Europe;
aicina ES uzņemties spēcīgāku un politiski vienotu lomu un aicina Padomi izmantot iespēju sadarboties ar jauno ASV valdību, lai pārtrauktu konfliktu un panāktu nolīgumu, kura pamatā ir divu valstu risinājums un kurš rada Izraēlas iedzīvotājiem un palestīniešiem mierīgas līdzāspastāvēšanas iespēju drošās un starptautiski atzītās robežās, cenšoties izveidot jaunu, miera apstākļiem piemērotu reģionālās drošības struktūru Tuvajos Austrumos;
Calls on the EU to play a stronger and united political role, and invites the Council to take the opportunity to cooperate with the new US Administration in order to put an end to the conflict with an agreement based on the 'two states' solution, giving Israelis and Palestinians the possibility of living in peace side by side within secure and internationally recognised borders and aiming at building a new peaceful regional security structure in the Middle East;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Kvarteta īpašajam sūtnim Tuvajos Austrumos, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīniešu likumdošanas padomei, Izraēlas valdībai un Knesetam un Ēģiptes valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative for the Common Foreign and Security Policy, the Governments and Parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Quartet Envoy to the Middle East, the President of the Palestinian Authority, the Palestinian Legislative Council, the Israeli Government, the Knesset, and the Government and Parliament of Egypt.
par ēku būvētāju profesionālās darbības un citu ar ēku būvniecību saistīto darbību (apdares) reglamentēšanu
on regulation of the profession of builder and building industry occupations (completion and finishing)
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par ēku būvētāju profesionālās darbības un citu ar ēku būvniecību saistīto darbību (apdares) reglamentēšanu
Motion for a European Parliament resolution on regulation of the profession of builder and building industry occupations (completion and finishing)
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par darba drošību;
having regard to all its earlier resolutions on occupational safety,
tā kā pastāvīgi palielinās darba negadījumu skaits, jo īpaši būvniecības nozarē;
having regard to the continuing increase in work accidents, especially in the building industry,
ņemot vērā šīs nozares milzīgo izaugsmi iepriekšējo 20 gadu laikā un pašreiz vērojamo relatīvo darbības samazināšanos, ko izraisījusi globālā finanšu krīze;
having regard to the extraordinary growth trend seen in the building industry over the last 20 years and to the current relative slowdown resulting from the global financial crisis,
tā kā šajā nozarē izšķiroša nozīme ir uzņēmēju profesionālajai un tehniskajai apmācībai, lai ievērojami samazinātu darba negadījumu skaitu, ko izraisa nozares uzņēmumiem raksturīgie paaugstinātie riski;
whereas building contractors need to have proper vocational training and technical expertise if work accidents are to be significantly reduced; whereas such accidents are due only in part to the inherently highly dangerous nature of building industry occupations,
ņemot vērā būvniecības nozarē nodarbināto trešo valstu valstspiederīgo skaita pieaugumu, vismaz līdz brīdim, kad ES pievienojās austrumu reģiona valstis;
whereas it has been the case, at least until the Eastern European countries joined the EU, that non-Community labour has accounted for a growing proportion of building industry employment,
tā kā šajā nozarē pārsvarā darbojas amatniecības uzņēmumi un MVU, un šie uzņēmumi strauji attīstās,
whereas craft businesses and SMEs make up an overwhelming proportion of the building industry; whereas these have very high growth rates,
jautā Komisijai, vai tā neuzskata, ka būtu lietderīgi veikt nepieciešamos pasākumus, lai reglamentētu gan ēku būvētāju profesionālo darbību, gan ēku apdares darbus, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību tirgū un to atveseļotu, izslēdzot no tirgus uzņēmējus, kuri darbojas nelikumīgi un nav pietiekami kvalificēti;
Calls on the Commission to examine the need for measures to regulate both the profession of builder and the building industry occupations of completion and finishing so as to make the market more transparent and root out unskilled unauthorised operators;
turklāt prasa Komisijai, nodrošinot pienācīgu profesionālo apmācību, veicināt darba negadījumu skaita samazināšanos un aktualizēt jautājumu par nelegālās uzņēmējdarbības segmentiem, kuros darba drošības pārbaudes bieži vien ir tikai teorētiskas.
Calls on the Commission to help in this way, and by providing for proper vocational training, to reduce work accidents and shed light on the extent of undeclared work, regarding which safety checks frequently amount to no more than an opinion.
par algu samazināšanu Eiropas Parlamenta dalībvalstīs, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi Eiropas Savienībā un globālo finanšu un ekonomisko krīzi
on reducing the salary of Members of the European Parliament in view of the economic recession in the European Union and the global financial and economic crisis
Priekšlikums Eiropas Parlamenta rezolūcijai par algu samazināšanu Eiropas Parlamenta dalībvalstīs, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi Eiropā un globālo finanšu un ekonomisko krīzi
Motion for a European Parliament resolution on placereducing the salary of Members of the European Parliament in view of the economic recession in Europe and the global financial and economic crisis
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra lēmumu, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta Deputātu nolikumu (2005/684/EK, Euratom ),
having regard to the decision of the European Parliament of 28 September 2005 adopting the Statute for Members of the European Parliament (2005/684/EC, Euratom),
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gada 19. janvārī publicētās prognozes, kurās paredzēts, ka visa Eiropas Savienība piedzīvos ekonomikas lejupslīdi,
having regard to the forecast issued by the European Commission on 19 January 2009, which expects the entire European Union to go into recession,
ņemot vērā globālo ekonomisko krīzi, kura vēl nav beigusies un kuras ietekmei būs tālejošas sekas visās nozarēs;
having regard to the global economic crisis, which is far from over and whose impact will have far-reaching consequences across all sectors,
tā kā ekonomikas lejupslīdes izmaksas būtu jāsedz ikvienam, arī ievēlētajiem pārstāvjiem,
whereas the costs of economic recession should be borne by everyone, including elected representatives,
uzskata, ka ņemot vērā pašreizējo ekonomikas lejupslīdi, nav nedz pamatoti, nedz taisnīgi saglabāt Eiropas Parlamenta Deputātu nolikumu tādu, kādu to pieņēma 2005. gadā;
Believes that in the light of the current economic recession it is neither justified nor fair to maintain the Statute for Members of the European Parliament as adopted in 2005;
ierosina pirms nākamā parlamenta pilnvaru laika sākumam 2009. gadā Eiropas Parlamentam pārskatīt visus pantus, kas reglamentē algas apjomu un Parlamenta deputātu pārejas pabalstu un vecuma pensiju tiesības;
Proposes that, before the start of its new parliamentary term in 2009, the European Parliament review all the articles governing the amount of the salary and the entitlement to a transitional allowance and old-age pension of its Members;
ierosina par 30 % samazināt Eiropas Parlamenta deputātu algu, kas noteikta 2005. gada septembrī pieņemtajā Deputātu nolikumā.
Proposes that the salary of Members of the European Parliament adopted in the Statute in September 2005 be cut by 30%.
Pamatojoties uz jautājumu B6‑0003/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
further to Question for Oral Answer B6‑0003/2009
iesniedza Vladimír Remek
by Vladimír Remek
par energoefektivitātes paaugstināšanu ar informācijas un sakaru tehnoloģijām
on addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies
Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoefektivitātes paaugstināšanu ar informācijas un sakaru tehnoloģijām
European Parliament resolution on addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. maija paziņojumu ,,Energoefektivitātes paaugstināšana ar informācijas un sakaru tehnoloģijām” (COM(2008)241),
having regard to the Commission Communication of 13 May 2008 entitled ‘Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies’ (COM(2008)0241),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada septembrī pasūtīto pētījumu par informācijas un sakaru tehnoloģiju ietekmi uz energoefektivitāti,
having regard to the September 2008 study commissioned by the Commission entitled ‘Impacts of information and communication technologies on energy efficiency’,
ņemot vērā Eiropadomes Prezidentūras 2007. gada 8.–9. marta secinājumus, jo īpaši Eiropadomes Rīcības plānu 2007.–2009. gadam ar nosaukumu ,,Eiropas enerģētikas politika”,
having regard to the Presidency conclusions of the European Council meeting of 8‑9 March 2007, in particular the European Council’s 2007-2009 Action Plan entitled ‘An Energy Policy for Europe’,
ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0354 . ,
having regard to its resolution of 9 July 2008 on the European strategic energy technology plan Texts adopted, P6_TA(2008)0354 . ,
ņemot vērā 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plānu: potenciāla īstenošana Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0033 . ,
having regard to its resolution of 31 January 2008 on an Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential Texts adopted, P6_TA(2008)0033 . ,
ņemot vērā 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0007 . ,
having regard to its resolution of 15 January 2008 on CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory Framework Texts adopted, P6_TA(2008)0007 . ,
tā kā ES ir noteikusi mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas vismaz par 20 % un no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūt 20 % no visas enerģijas, un tā kā tā arī ir pievērsusi savus centienus tam, lai tajā pašā laika posmā par 20 % panāktu energoefektivitātes uzlabojumus;
whereas the EU has set the target of reducing greenhouse-gas emissions by at least 20% and of deriving 20% of its energy from renewable sources by 2020, and whereas it has also turned its efforts towards achieving a 20% improvement in energy efficiency within the same period,
tā kā ir aprēķināts, ka, izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), katru gadu varētu ietaupīt vairāk nekā 50 miljonus tonnu CO2;
whereas it has been calculated that the use of information and communication technologies (ICTs) could save more than 50 million tonnes of CO2 annually,
tā kā minētie mērķi ir jāpanāk, nemazinot ES ekonomikas konkurētspēju un ilgtspējību;
whereas the above targets are to be achieved without detriment to the competitiveness and sustainability of the EU economy,
tā kā ES ir noteikusi mērķi līdz 2010. gadam kļūt par konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku un tā kā ekonomikas konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no energoefektivitātes un IST izmantošanas;
whereas the EU has set itself the goal of becoming the most competitive knowledge‑based economy by 2010, and whereas economic competitiveness is greatly dependent on energy efficiency and the use of ICTs,
tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir viens no ekonomiskākajiem paņēmieniem siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanai un tā kā energoefektivitātei ir tieša ietekme uz ietaupījumiem patērētājiem;
whereas improving energy efficiency is one of the most economic means of reducing greenhouse-gas emissions, and whereas energy efficiency can lead directly to savings for consumers,
tā kā IST ir izšķiroša loma energoefektivitātes uzlabošanā (jo īpaši, izmantojot intelektiskos tīklus un “gudrās” mājas un tehnoloģiski uzlabojot ražošanas procesus energoietilpīgās nozarēs), kā arī ņemot vērā intelektisko transporta sistēmu sniegto iespēju ietaupīt rūpniecībā un transporta nozarē;
whereas ICTs have a key role to play in improving energy efficiency locally and globally and in the industrialised and the emerging economies (in particular by means of intelligent networks and intelligent buildings and the technological upgrading of the production processes of energy‑intensive industries), and having regard to the potential for savings offered by intelligent transport systems in the case of manufacturing industry and transport,
tā kā IST nozare pašlaik rada 2 % no CO2 kopējā emisijas daudzuma pasaulē un tā kā nozarē ir iespējas ne tikai samazināt tajā radīto CO2 emisijas apjomu, bet turklāt arī izstrādāt novatoriskus un energoefektīvākus lietojumus ekonomikai kopumā;
whereas the ICT sector currently produces 2% of global CO2 emissions, and whereas the industry would be capable not only of reducing its own CO2 emissions, but in particular of developing innovative and more energy-efficient applications for the economy as a whole,
ā kā ir jāievēro tehnoloģijas neitralitātes princips, lai nodrošinātu visu to tehnoloģiju pieejamību, kuras pamatojas uz IST, ar kurām ES varētu palīdzēt panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķus;
whereas technology neutrality should be respected in order to ensure that all relevant ICT-based technologies are available to assist the EU in meeting its greenhouse-gas emissions targets,
tā kā IST nozare piedāvā rīkus, kuriem ir būtiska nozīme jebkuras sistēmas veiktspējas pārraudzībā, salīdzinot sistēmas veiktspēju ar sistēmas patērēto enerģiju;
whereas the ICT industry offers tools that have a key role to play in monitoring any system’s performance as compared with its energy consumption,
tā kā jau ir vairākas ES programmas un iniciatīvas, kas atbalsta IST pētniecību un jauninājumus enerģijas jomās (Septītā pētniecības pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģijas izstrādei, IST politikas atbalsta programma un Eiropas darbības programma saprātīgai enerģijai) un tā kā nodokļu atvieglojumi un atbilstoši valsts atbalsta instrumenti arī sniedz finansiālu pamatu un stimulu saprātīgiem energoefektivitātes risinājumiem;
whereas there are already several EU programmes and initiatives in existence which support ICT research and innovation in energy matters (Seventh Framework Programme for Research and Technological Development (FP7), the ICT policy support programme and the European operational programmes for intelligent energy), and whereas tax incentives and appropriate State-support instruments also provide financial backing and encouragement for intelligent energy-efficiency solutions,
tā kā ražošanas nozarei un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir būtiska nozīme energoefektivitātes palielināšanā, izmantojot IST un jauninājumus,
whereas industry and small- and medium-sized undertakings (SMUs) have a key role to play in increasing energy efficiency through the use of ICTs and innovation,
aicina Komisiju un dalībvalstis censties uzlabot izpratni, piemēram izmantojot demonstrācijas projektus, par IST nozīmi energoefektivitātes uzlabošanā ES ekonomikā kā par tās virzītājspēkiem, kas ir ražošanas palielināšanas un izaugsmes pamatā un nodrošina konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību un ES pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanos;
Calls on the Commission and the Member States to endeavour to increase awareness, for example through demonstration projects, of the importance of ICTs for improving energy efficiency in the EU economy and as driving forces behind increased productivity and growth and cost reductions that make for competitiveness, sustainable development and the improvement of EU citizens’ quality of life;
iesaka nākamajām Padomes prezidentvalstīm savu pilnvaru termiņā par vienu no turpmākajām prioritātēm noteikt jautājumu par IST un to nozīmi, cīnoties pret klimata pārmaiņām un pielāgojoties tām;
Suggests to the forthcoming Council Presidencies that they make the topic of ICTs and their importance in combating and adapting to climate change one of the priorities for their terms of office;
aicina Komisiju un dalībvalstis censties saskaņot ar energoefektivitāti saistītus kritērijus, paņēmienus un izmaiņas tiesību aktos un pieņemt holistisku pieeju, cenšoties panākt, lai dalībvalstis domātu nevis tikai par komponentiem, bet par sistēmām kopumā (piemēram, par “gudrajām” mājām); mudina Komisiju apsvērt, vai pamatnostādnēs par ietekmes novērtējumiem nebūtu jāietver novērtējums par iespējamo enerģijas ietaupījumu, kas gūts, izmantojot uz IST balstītus risinājumus;
Calls on the Commission and the Member States to endeavour to harmonise energy efficiency-related criteria, approaches and changes to the law and to adopt an holistic approach, meaning that Member States should not only think of components but of entire systems (e.g. smart buildings), and urges the Commission to consider including in its Impact Assessment Guidelines an evaluation of potential energy savings through the use of ICT-based solutions;
aicina dalībvalstis, kuras vēl nav izstrādājušas videi draudzīgu stratēģiju, kas pamatojas uz IT/IST un spēj dot ieguldījumu, lai panāktu CO2 emisijas nozīmīgu samazinājumu ES, izstrādāt šādu stratēģiju;
Calls on those Member States which have not yet devised a green strategy based on the use of ITs/ICTs which is capable of contributing to a progressive reduction in the EU’s CO2 emissions to do so;
aicina dalībvalstis plašāk izmantot ,,zaļā iepirkuma” priekšrocības, lai mudinātu sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus izmantot IST risinājumus, kuri var kalpot par paraugu energoefektīvu risinājumu veicināšanā; aicina valsts sektoru, sākot ar ES iestādēm, cik vien iespējams izmantot bezpapīru biroja politikas, dokumentu pārvaldību, e-pārvaldību, e-administrēšanu, teledarbu un video un telekonferences; mudina Komisiju uzņemties vadību un izstrādāt rīcības plānu, kā samazināt enerģijas patēriņu ES iestādēs;
Calls on Member States to make further use of ‘green procurement’ in order to encourage the take-up of ICT solutions by their public services, which can set an example in promoting energy-efficient solutions; calls on the public sector, starting with the EU institutions, to make the greatest possible use of ‘paperless office’ policies, document management, e-governance, e-administration, teleworking and video- and teleconferencing; urges the Commission to take the lead by developing an action plan to reduce the energy consumption of EU institutions;
uzsver, ka ikvienā lēmumu pieņemšanas līmenī rīcībai ir jābūt enerģiskākai, lai varētu izmantot visus pieejamos finanšu līdzekļus (piemēram, ES Septīto pētniecības pamatprogrammu, ES konkurētspējas un jauninājumu programmu, atbilstīgas darbības programmas, ko atbalsta kohēzijas politika, kā arī valsts un reģionālās programmas), kuri nepieciešami tādu jaunu, uz IST balstītu tehnoloģisku risinājumu izvēršanai, ar kuriem veicina energoefektivitāti; arī aicina Komisiju prasīt, ka vismaz 5 % no struktūrfondiem, izmanto pašreizējo ēku energoefektivitātes uzlabošanai;
Emphasises that more efforts must be made at every level of decision-making to use all available financial tools (such as FP7, the Competitiveness and Innovation Framework Programme, the relevant operational programmes supported by the cohesion policy, and national and regional programmes) for the deployment and take-up of new ICT-based technological solutions which enhance energy efficiency; calls, further, on the Commission to stipulate that at least 5% of Structural Fund resources must be spent on improving the energy efficiency of existing homes;
aicina Komisiju atbalstīt sistemātisku pieeju attiecībā uz intelektiskiem IST risinājumiem, īpaši uzsverot zemākas emisijas nozīmi pilsētu attīstībā, jo īpaši izveidojot “gudrās” mājas, ielu apgaismojumu, intelektiskos pārvades un sadales tīklus un reālajā laikā organizējot transporta kustību, kā arī visu informācijas un sakaru sistēmu;
Calls on the Commission to support a systematic approach to intelligent ICT solutions which places particular emphasis on lower emissions in connection with the development of towns and cities, in particular through the development of intelligent buildings, street lighting and transmission and distribution networks and through the real-time organisation of transport;