natgillin/translations-raw huggingface dataset:
šajā saistībā ieteic vairāk iesaistīt vietējās pašvaldības, izveidojot vērienīgākus un mērķtiecīgākus komunikatīvus un konsultatīvus instrumentus, tostarp izmantojot vietējos plašsaziņas līdzekļus (vietējo televīziju, radio, iespiestus un elektroniskus laikrakstus); aicina Komisiju stratēģijai Baltijas jūras reģionam izveidot īpašu portālu, kas būtu forums pieredzes apmaiņai par pašreizējiem un turpmākiem projektiem, ko īsteno valstu valdības, pašvaldības, NVO un citi dalībnieki, kas darbojas Baltijas jūras reģionā;
Recommends, in this context, increasing the local communities’ involvement by setting up wider and more focused communication and consultation tools, including through the local media (local television, radio and printed and online newspapers); calls on the Commission to create a special web portal devoted to the Baltic Sea Strategy, which would act as a forum for the exchange of experiences regarding current and future projects undertaken by central and local governments, NGOs and other entities active in the Baltic Sea Region;
atzinīgi vērtē stratēģiju ’Eiropa 2020’, kura ir saskaņota ar mērķiem, kas izvirzīti stratēģijā Baltijas jūras reģionam, un atzīmē, ka stratēģija ’Eiropa 2020’var būt efektīvs pamats Baltijas jūras stratēģijas īstenošanai un veicināšanai;
Welcomes the EU2020 Strategy, which is consistent with the goals set on the Baltic Sea Strategy and notes that EU2020 can act as an efficient framework for the implementation and strengthening of the Baltic Sea Strategy;
uzskata, ka ar stratēģiju noteiktā jaunā sadarbības sistēma, kuras pamatā ir integrētas pieejas principi, paver iespēju racionālāk un efektīvāk izmantot finanšu resursus, kas vides aizsardzībai un attīstībai Baltijas jūras reģionā ir pieejami gan no ES līdzekļiem un valstu līdzekļiem, gan no dažādām finanšu iestādēm;
Believes that the establishment as part of the Strategy of a new framework for cooperation based on an integrated approach opens up the possibility for more rational and effective use of the financial resources available for environmental protection and the development of the Baltic Sea Region both from EU and national funds and from various financial institutions;
pievērš uzmanību tam, ka Baltijas jūras reģionā ekonomiskā attīstība un jauninājumu ieviešana notiek nelīdzsvaroti, un tam, ka potenciāls jāpalielina visos reģionos, arī augsti attīstītajos, jo tie spēj veicināt mazāk attīstīto reģionu attīstību; norāda, ka ir jāatbalsta jauni reģioni, kam piemīt attīstības un jauninājumu potenciāls, un, lai reģions veidotos par pastāvīgas vispārējas labklājības un augstas konkurētspējas reģionu (kas ir svarīgi, saskaroties ar jauniem globalizācijas modeļiem), jauna sinerģijas līmeņa sasniegšanai un līdzšinējās nelīdzsvarotības mazināšanai ir jāizmanto tāda papildvērtība kā Baltijas jūras stratēģija un citas turpmākas makroreģionu stratēģijas;
Draws attention to the disproportion in terms of economic development and innovation that exists in the Baltic Sea Region and the necessity to increase the potential of all areas, including the highly developed ones, as they can help in pulling forward the least advantaged regions; points out the need to promote new areas with development and innovation potential and to take the opportunity of using the added value of the Baltic Sea Strategy and other future macro-regional strategies to reach new level of synergy which can reduce existing disparities, in order to create a permanent area of common prosperity with a high level of competitiveness, which is crucial in the face of an aging population and new patterns in globalisation;
uzsver, ka spēkā esošie ES tiesību akti iekšējā tirgus nostiprināšanas jomā, piemēram, Pakalpojumu direktīva, ir jāīsteno ātri un konsekventi, lai vairotu Baltijas jūras reģiona kā ekonomikas zonas pievilcību;
Emphasises that the prompt and consistent implementation of existing EU legal acts designed to strengthen the internal market, such as the Services Directive, is necessary to increase the attractiveness of the Baltic Sea Region as an economic area;
aicina dalībvalstis un reģionus izmantot 2007.–2013. gadam paredzētos struktūrfondus, lai stratēģijas īstenošanai nodrošinātu visplašāko iespējamo atbalstu, it īpaši, lai palīdzētu radīt nodarbinātības iespējas un ekonomikas izaugsmi reģionos, kas visvairāk cietuši ekonomikas krīzes dēļ, un vienlaikus iesaka pamatotos gadījumos nodrošināt iespēju rīcības programmu grozījumus ieviest jau šajā plānošanas periodā; uzsver, ka reģionālo īpatnību izmantošana varētu pavērt daudz efektīvākas struktūrfondu izmantošanas iespējas un palīdzēt reģionā radīt papildu pievienoto vērtību;
Calls on the Member States and regions to take advantage of the Structural Funds available for 2007-2013 in order to ensure maximum support for the Strategy, in particular to promote job creation and economic growth in areas most affected by the economic crisis, and, at the same time, recommends, where justified, making provision for changes to the Operational Programmes in the current programming period; highlights that exploiting the particular characteristics of regions could lead to much more effective use of the Structural Funds and the creation of added value at regional level;
atzīmē, ka globālā finanšu un ekonomikas krīze atstājusi dziļu ietekmi uz visām šī reģiona valstīm, jo īpaši Baltijas valstīm; aicina visas iesaistītās personas krīzes dēļ nemazināt apņēmību īstenot ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam;
Notes the deep impact the global financial and economic crisis has had on all countries in the region, in particular the Baltic States; calls on all stakeholders not to weaken their commitment to the EU Baltic Sea Strategy because of the crisis;
uzskata, ka stratēģijas panākumi un turpmākās makroreģionālās stratēģijās izvirzītu vērienīgu mērķu sasniegšana ir atkarīga no ikvienas rīcības tajās nozaru politikas jomās, kurām piemīt teritoriāls aspekts, tostarp kopējā lauksaimniecības politikā, zivsaimniecības politikā, transporta politikā, rūpniecības politikā, pētniecības politikā un saskaņotā infrastruktūras politikā, kā arī no kopīgi izvirzītu mērķu īstenošanai paredzēto līdzekļu apvienošanas attiecīgajā reģionā; šajā saistībā un attiecībā uz šiem jaunajiem uzdevumiem ir jāpārskata politika, ES līmenī jāiedibina atbilstīgs satvars un jānosaka, kā šis satvars attiecas uz līdzšinējām valsts un reģionālajām struktūrām;
Considers that all actions regarding sector policies with a territorial dimension are of key importance to the Strategy's success and the achievement of the ambitious goals of further macro-regional strategies, including the common agricultural policy, fisheries policy, transport policy, industrial policy, research policy, and a coherent infrastructure policy, as well as combining available funds intended for jointly defined goals in a given area; in this context a policy review should be carried out with regard to these new challenges, an appropriate framework should be put in place at EU level and it should be determined how this framework should relate to existing national and local structures;
uzskata, ka stratēģijas teritoriālā dimensija palīdzēs konkrētā attīstībā pārveidot ideju par teritoriālo kohēziju, kas Lisabonas līgumā noteikta kā līdzvērtīga ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai, un tāpēc aicina Komisiju iesaistīties dialogā par laikposmam pēc 2013. gada paredzētās ES makroreģionālās politikas nozīmi un ietekmi;
Believes that the Strategy's territorial dimension will lead to the concrete development of the idea of territorial cohesion, which the Treaty of Lisbon places on an equal footing with economic and social cohesion, and with this in mind calls on the Commission to engage in active dialogue on the role and impact of EU macro-regional policies after 2013;
mudina kopā ar gaidāmo struktūrfondu pamatregulu izstrādāt īpašus noteikumus, kuru pamatā būtu skaidri teritoriālās sadarbības noteikumi, un, lai stiprinātu valstu un reģionu sadarbību un veicinātu tādu tālāku kopīgas rīcības stratēģiju izstrādi, kas var vairot reģiona pievilcību Eiropas līmenī un starptautiskā līmenī, kā arī attiecīgi noderēt par pārrobežu sadarbības modeli, ņemt vērā administratīvās kultūras atšķirības un labumguvējiem neuzlikt papildu administratīvo slogu;
Encourages the development of specific provisions with the forthcoming general regulation on Structural Funds on the basis of territorial cooperation provisions that are clear, and take into account the different administrative culture and do not impose extra administrative burdens on the beneficiaries, in order to strengthen the cooperation between countries and regions, and the development of further joint action strategies which may enhance the region's attractiveness at the European and international levels and may subsequently constitute a model for cross-border cooperation;
pievērš uzmanību tam, ka stratēģiju Baltijas jūras reģionam vajadzētu uztvert kā procesu, kurā darbības un sadarbības principi ir pakļauti pastāvīgai attīstībai, radot nepieciešamību stratēģiju atjaunināt, un ka virsmērķis ir atrast vislabāko mehānismu, ko varētu izmantot turpmākās makroreģionālās stratēģijās; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi vākt, apkopot un popularizēt veiksmīgu iniciatīvu un to rezultātu pieredzi; izsaka atbalstu Komisijas plānam izveidot datubāzi ar labas prakses piemēriem, lai šādu praksi izmantotu turpmāku makroreģionālu stratēģiju izstrādāšanai;
Draws attention to the fact that the Strategy for the Baltic Sea Region should be seen as a process in which the principle of action and cooperation is constantly developed, making it necessary to update the strategy, and that the overriding goal is to find optimal mechanisms that can be transferred to future macro-regional strategies; underlines, in this respect, the importance of collecting, summarising, and promoting successful initiatives and their results; supports the Commission's plan to create a best practices database with a view to using these practices to develop future macro-regional strategies;
uzskata, ka saskaņā ar makroreģionālo stratēģiju attīstīta teritoriālā sadarbība var būtiski palīdzēt stiprināt integrācijas procesu, plašāk iesaistot pilsonisko sabiedrību lēmumu pieņemšanas procesā un konkrētu pasākumu īstenošanā; iesaka šajā saistībā makroreģionālajās stratēģijās ieviest it īpaši sociālās jomas, ekonomikas, kultūras, izglītības un tūrisma jomu elementus un atzīst, ka vietējās pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un subsidiaritātes stiprināšanai ir svarīgi popularizēt makroreģionālās stratēģijas līdz ar Eiropas Teritoriālās sadarbības grupu izveidošanu;
Considers that territorial cooperation developed as part of a strategy for macro-regions can lead to a significant strengthening of the integration process through the greater involvement of civil society in the decision-making process and the implementation of concrete actions; in this context the implementation particularly of social, economic, cultural, educational and tourism elements is recommended for macro-regional strategies, and, in order to strengthen local civil society participation and subsidiarity, also considers it important to promote macro-regional strategies by setting up EGTCs;
uzsver, ka svarīgi ir sekmēt kultūras, izglītības, apmācības un pētniecības jomu attīstību, un mudina ES dalībvalstis ciešāk sadarboties šajās jomās un jo īpaši pēdējā no tām; atzīst, ka noteikti ļoti izdevīga var būt sadarbība izglītības jomā, taču šī kompetence būtu jāatstāj dalībvalstīm; atzīst, ka attiecībā uz makroreģioniem ir vairāk jāizmanto stratēģiska pieeja un ilglaika plānošana;
Emphasises the importance of promoting the development of culture, education and research and innovation as well as encouraging the Member States to enter into close cooperation particularly in the last-named area; recognises that in the area of education cooperation can certainly be highly beneficial, but that competence should remain with the Member States; recommends the strengthening of the strategic approach and long-term planning in respect of macro-regions;
ņemot vērā subsidiaritātes principu un redzot milzīgo potenciālu sadarbībai vietējā un reģionālā mērogā, uzsver, ka ir svarīgi izveidot efektīvas daudzpakāpju sadarbības struktūru, veicinot nozaru partnerību, kā arī rīkojot regulāras atbildīgo politikas veidotāju sanāksmes, kas pastiprinās dažādo partnerorganizāciju kopīgo atbildību, vienlaikus aizsargājot dalībvalstu un reģionu organizatorisko neatkarību; šajā saistībā aicina uzlabot, pilnveidot un nostiprināt vietējā un reģionālā līmenī iedibinātos pārrobežu sadarbības mehānismus;
Guided by the principle of subsidiarity, and seeing the enormous potential for cooperation at local and regional level, underlines the considerable importance of creating an effective, multilevel structure for cooperation through the promotion of sectoral partnerships involving regular meetings of the policy-makers responsible, which will strengthen the responsibility shared between the various partner entities while safeguarding the organisational sovereignty of the Member States and regions; in this respect, calls for the cross-border cooperation mechanisms established at local and regional level to be improved, developed and strengthened;
uzsver, ka jaunajai ’makroreģionālajai’ sadarbībai raksturīga izteikti lejupēja pieeja, tās pilnveidošanā izšķirīga nozīme ir dalībvalstīm un tā veido jaunu pārvaldības līmeni; ar šo jauno sadarbības modeli ir jānodrošina, lai perifēro reģionu nelabvēlīgie apstākļi tiktu pārveidoti priekšrocībās un iespējās un lai tiktu stimulēta šo reģionu attīstība;
Stresses the fact that the new ’macro-regional’ framework of cooperation has a strong ’top-down’ approach, with the Member States having a decisive role in its development, and creates a new level of governance; in the framework of this new model of cooperation it has to be ensured that the natural handicaps of the peripheral regions are converted into assets and opportunities, and that the development of these regions is stimulated’;
uzskata, ka makroreģionos vienuviet rodams potenciāls, kas dod iespēju gan optimāli risināt attiecīgā reģiona problēmas, gan arī efektīvi un produktīvi izmantot katra reģiona īpašās iespējas un resursus;
Considers that macro-regions combine the potential to optimise the response to the challenges appearing in a given region; with that of using the particular opportunities and resources of each region in an effective and efficient way;
aicina Eiropas Komisiju analizēt Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanas pirmos rezultātus un pieredzi, kas palīdzēs apzināt makroreģionālu stratēģiju finansēšanas iespējamos avotus un paņēmienus, savukārt stratēģijas piemēru izmantot kā citu makroreģionālu stratēģiju paraugprojektu, kas pierāda šādu stratēģiju funkcionalitāti; tomēr uzskata, ka makroreģionu attīstīšana būtībā ir papildinoša un tās finansēšanu nevajadzētu izvirzīt par prioritāti, kas aizstātu atsevišķu vietēju un reģionālu ES programmu finansēšanu;
Calls on the European Commission to analyse the first results and experiences in connection with the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, which will help to map out possible sources and methods for financing macro-regional strategies and help in using the example of the Strategy as a pilot project for other macro-regional strategies to demonstrate their functionality; stresses however that the development of macro-regions is essentially of a complementary nature and should not aim to replace EU financing of individual local and regional programmes as a funding priority;
atzīmē, ka līdz šim Baltijas jūras stratēģija īstenota ļoti lēni; uzskata, ka ES 2010. gada budžetā piešķirtās apropriācijas var izmantot, lai īstenošanu uzlabotu; tādēļ pauž nožēlu, ka šie līdzekļi joprojām nav izmaksāti, un atgādina Komisijai, ka ir svarīgi, lai šī nauda iespējami drīz tiktu atvēlēta Baltijas jūras stratēģijai atbilstošiem mērķiem;
Notes that implementation of the Baltic Sea Strategy has as yet been very slow; considers that the appropriations earmarked in the 2010 EU budget may be used to improve implementation; regrets, therefore, that these appropriations have still not been disbursed and reminds the Commission of the importance of this money being allocated as soon as possible for purposes in line with the targets of the Baltic Sea Strategy.
domājot par turpmākām iespējamām makroreģionālām stratēģijām, pievērš uzmanību tam, ka Eiropas Savienībai jāatrisina resursu jautājums, lai tā šādas stratēģijas varētu plānot, pamatojoties uz attiecīgo reģionu teritoriālajām īpatnībām, kā arī iesaistītajām dalībvalstīm sniedzot svaigas idejas par ES nozīmes jautājumiem un atbalstot tās stratēģijas izstrādāšanā; aicina Eiropas Komisiju uzraudzīt šo stratēģiju īstenošanu, rīkojoties kā koordinatoram, pārdomājot jaunas prioritātes un piešķirot resursus atbilstoši konkrētām vajadzībām un vajadzībai pēc speciālām zināšanām, vienlaikus izvairoties no darba dublēšanas;
Draws attention, for the benefit of possible future macro-regional strategies, to the need for the European Commission to resolve the issue of its own resources in order to be able to anticipate such strategies on the basis of the territorial specificities of the regions concerned, providing the participating Member States with fresh ideas concerning topics of European interest and supporting them in drawing up a strategy; calls on the European Commission to supervise the implementation of these strategies by acting as a coordinator, rethinking new priorities and devoting resources according to specialised needs and expertise requirements, while avoiding duplication of work;
saistībā ar to, ka jāveic termiņa vidusposma pārskats par stratēģijas Baltijas jūras reģionam īstenošanu, aicina Komisiju izstrādāt konkrētus instrumentus un projektu vērtēšanas kritērijus, kuru pamatā būtu rādītāji, kas nodrošina salīdzināmību;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;
mudina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un Parlamenta deputātus rast atbildes uz jautājumiem par makroreģionālo politisko nostādņu raksturu, par to, kā varētu panākt vienlīdzīgu attieksmi pret tām (atsevišķi vai kā pret kohēzijas politikas daļu), kam un kā tās jāīsteno un no kādiem avotiem tās jāfinansē, lai nebūtu lieki jāvairo un jādrumstalo ES finansējuma veidi, it īpaši saistībā ar stratēģiju ’Eiropa 2020’, ES budžeta pārskatīšanu un diskusijām par turpmāko kohēzijas politiku;
Calls on the European Commission, the Member States and its own members to find answers to the questions concerning the nature of macro-regional policies and how they could be treated equally (separately or as part of cohesion policy), who should implement them and how, and with what sources of funding they should be financed in order not to create unnecessary multiplication and fragmentation of EU funding, in particular in the context of the EU2020 Strategy, the EU budget review and the debate on the future cohesion policy;
uzsver, ka Eiropas makroreģionu papildvērtība ir ciešāka valstu un reģionu sadarbība un ka tādēļ svarīgs elements makroreģionu mērķu īstenošanā ir pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbībai izstrādātās Eiropas Teritoriālās sadarbības programmas; turklāt ierosina uzskatīt stratēģiju Baltijas jūras reģionam par Eiropas Savienības stratēģiju, kuras pamatā ir vairāki ES politikas virzieni un kurai vajadzīgi konkrēti izpildes termiņi un mērķi; ņemot vērā, ka tā ir horizontāla stratēģija, stratēģiju varētu uzskatīt par makroreģionālu stratēģiju un tās koordinēšanu uzskatīt par reģionālās politikas daļu;
Emphasises that the European added value of macro-regions lies in greater cooperation between states and regions, which is why the European Territorial Cooperation Programmes for cross-border, transnational and inter-regional cooperation represents an important element in implementing the macro-regions’ aims; furthermore proposes that the Strategy for the Baltic Sea Region should be regarded as a European Union strategy, based upon several EU policies, which should have a defined time frame and goals; given its horizontal nature, the strategy could be treated as macro-regional and its coordination brought under regional policy.
uzskata, ka vērienīgu stratēģiju, piemēram, makroreģionālu stratēģiju, izstrāde var plašākā nozīmē veicināt vietējā un reģionālā līmeņa ietekmi ES politikas īstenošanā;
Believes that the development of large-scale strategies, such as macro- regional strategies, should contribute to enhancing the role of the local and regional level in the implementation of EU policy more generally;
prasa saistībā ar stratēģiju Baltijas jūras reģionam un turpmākām makroreģionālām stratēģijām uzlabot Eiropas Savienības sadarbību ar valstīm ārpus ES, jo īpaši īstenojot vērienīgus projektus, kam ir būtiska ietekme uz vidi; turklāt pieprasa, lai ES valstis un valstis ārpus ES stiprinātu reģiona drošību un atbalstītu pārrobežu noziedzības apkarošanu;
Calls for improvement, in the context of the Strategy for Baltic Sea Region as well as of the future macro-regional strategies, of the relations between the European Union and the non-EU states, particularly in the implementation of large-scale projects with significant environmental impact; furthermore, calls for cooperation between the EU and non-EU states to strengthen security within the region and support the fight against cross-border crime.
īpaši atzīmē ES dalībvalstu ieskautā Kaļiņingradas apgabala anklāva statusu; uzsver, ka sociālā un ekonomiskā attīstība reģionā jāveicina kā ’vārtu’ reģionā vai ’pilotreģionā’ ciešākām attiecībām starp ES un Krieviju, iesaistot NVO, izglītības un kultūras iestādes un vietējās un reģionālās iestādes;
Specifically notes the status of the Kaliningrad Oblast enclave, which is surrounded by EU Member States; emphasises the need to stimulate social and economic development in this region, as a ’gateway’ or ’pilot’ region for a closer EU-Russia relationship involving NGOs, educational and cultural institutions and local and regional authorities;
uzskata, ka jaunajā Partnerības un sadarbības nolīgumā ar Krieviju jāņem vērā sadarbība Baltijas jūras reģionā; atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu centienus reģionā sadarboties ar Krieviju daudzās jomās, tostarp tādos jautājumos kā transporta savienojumi, tūrisms, pārrobežu veselības apdraudējumi, vides aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, vides kontrole, muitas kontrole un robežkontrole un jo īpaši enerģētikas jautājumi; uzskata, ka vērtīga sadarbības platforma šajā ziņā būs ES un Krievijas kopējā telpa, un aicina Krieviju vienlīdz piedalīties šajā sadarbībā;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation;
uzsver nepieciešamību mazināt reģiona atkarību no Krievijas piegādātās enerģijas; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu, ka starp šī reģiona dalībvalstīm vajag vairāk starpsavienojumu un enerģijas piegādes avotiem jābūt daudzveidīgākiem; šajā saistībā aicina palielināt atbalstu sašķidrinātās dabasgāzes pārkraušanas ostu izveidei;
Stresses the need to reduce the region's dependence on Russian energy; welcomes the European Commission's statement on the need for more interconnections between Member States in the region and greater diversification of energy supplies; calls in this regard for increased support for the creation of LNG ports;