natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka naftas un gāzes ieguves operatoriem licencēšanas procedūras laikā un visos jūrā īstenoto projektu posmos (izpēte, darbība un ekspluatācijas pārtraukšana) ir jāprasa pierādīt, ka viņiem ir pietiekamas finanšu garantijas, lai nodrošinātu vides atjaunošanu un kompensācijas par videi nodarīto, to specifiskās darbības dēļ radīto kaitējumu, tostarp par mazas varbūtības negadījumiem ar augstu ietekmi, vai nu izmantojot obligātas nozares savstarpējās sadarbības shēmas ar obligāto apdrošināšanu, vai arī jauktu sistēmu, ar ko garantē finansiālu drošību;
Considers that oil and gas operators must be required, in the licensing procedure and throughout the operational period and at all phases of offshore projects (exploratory, operational and decommissioning), to demonstrate that they have sufficient financial capacity in place to secure remediation in relation to environmental damage caused by the specific activities they carry out, including those caused by high-impact, low-probability incidents – whether through mandatory industry mutual schemes, through mandatory insurance, or through a mixed scheme which guarantees financial security;
Rīcības plānu izstrādāšana ārkārtas situācijām
Contingency planning
atbalsta konkrētajam objektam piemērotu ārkārtas rīcības plānu izmantošanu, kas ļautu noteikt riskus, novērtēt potenciālus piesārņojuma avotus un to ietekmi, kā arī izstrādāt reaģēšanas stratēģiju un potenciālu drošības urbumu izveides plānus; ierosina, ka operatoriem, kas saņem licenci, par priekšnoteikumu urbšanas atļaujas iegūšanai būtu jāveic ietekmes uz vidi novērtējums un jāiesniedz ārkārtas rīcības plāni vismaz divus mēnešus pirms darbību sākšanas; sarežģītu urbumu vai problemātisku urbšanas apstākļu gadījumā šie ārkārtas rīcības plāni ir jāizvērtē, jāapspriež un jāapstiprina vienlaicīgi ar citiem regulatīvās apstiprināšanas procesiem (piemēram, tiem, kas saistīti ar ietekmi uz vidi vai urbumu konstrukciju); jebkurā gadījumā darbības nedrīkst sākt, kamēr dalībvalsts, kurā šīs darbības tiks veiktas, nav apstiprinājusi ārkārtas rīcības plānu; valsts kompetentajai iestādei ir jāpublisko ārkārtas rīcības plāni, atbilstīgi ievērojot datu aizsardzības prasības;
Advocates the use of site-specific contingency plans that identify hazards, assess potential pollution sources and effects, outline a response strategy and outline drilling plans for potential relief wells; recommends that operators who obtain a licence should, as a condition for obtaining consent to drill, conduct an environmental impact assessment and submit their contingency plans at least two months before the start of operations; for complex wells, or challenging drill conditions, the contingency plan should be assessed, consulted and approved contemporaneously with other regulatory approval processes (e.g. those related to environmental impacts or well design); in all cases, operations must not commence until a contingency plan has been approved by the Member State in which they are to be conducted; contingency plans should be published by the national competent authority with due regard for data protection;
aicina dalībvalstis izstrādāt, grozīt vai atjaunināt valstu ārkārtas rīcības plānus, kuros sniegta detalizēta informācija par komandķēdēm un mehānismiem valsts līdzekļu un nozares resursu izmantošanai noplūdes gadījumā; aicina dalībvalstis sadarboties savā starpā un ar ES kaimiņvalstīm, izstrādājot reģionālus ārkārtas rīcības plānus; prasa šos plānus nosūtīt Eiropas Jūras drošības aģentūrai;
Calls on Member States to draft, amend, or update National Contingency Plans detailing command channels and mechanisms to deploy national assets alongside industry resources in the event of a spill; calls on Member States to cooperate with each other and with EU neighbouring countries on drafting regional contingency plans; calls for these plans to be transmitted to EMSA;
norāda, ka nesenie notikumi ir likuši apzināties naftas un gāzes izpētes un ieguves darbu jūrā iespējamo apdraudējumu uz jūras transportu un jūras vidi; uzskata, ka Eiropas Jūras drošības aģentūras reaģēšanas spējas ir nepārprotami jāpaplašina, ietverot piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām;
Notes that recent events have highlighted the risks of offshore oil and gas exploration and production activities for maritime transport and the marine environment; takes the view that the use of the EMSA's response capabilities should be explicitly extended to cover prevention and response to pollution originating from such activities;
ierosina salīdzināt Eiropas Jūras drošības aģentūras reaģēšanas resursu rezerves ar visiem attiecīgajiem valsts un nozares resursiem tā, lai Eiropas Jūras drošības aģentūra, notiekot lielam negadījumam, spētu labi veikt darbības koordināciju, ja tas būtu nepieciešams;
Suggests that EMSA's inventories of response resources should collate all relevant public and industry resources so that EMSA is well placed to provide a coordinating role, where necessary, in the event of a major incident;
ierosina, ka ārkārtas rīcības plānos kā būtiska daļa būtu jāparedz pieejams ekipējums visu iespējamo noplūžu noslēgšanai un ka šādam ekipējumam jāatrodas iekārtu tuvumā, lai nopietna negadījuma gadījumā to laikus varētu izmantot;
Suggests that available equipment for capping all potential spills should be an essential part of contingency plans and that such equipment should be available in proximity to installations to allow for timely deployment in the event of a major accident;
mudina uzņēmumus turpināt līdzekļu piešķiršanu jaunu novēršanas un negadījumu seku likvidēšanas tehnoloģiju izpētei un izstrādāšanai; uzsver, ka neatkarīgiem speciālistiem ir jāpārbauda, jānovērtē un jāapstiprina negadījumu novēršanas tehnoloģijas, pirms tās tiek iekļautas apstiprinātos ārkārtas rīcības plānos;
Urges companies to continue to set aside funds for research and development relating to new prevention and accident remediation technologies; stresses that before any disaster response technologies are added to an approved contingency plan they should be independently tested, assessed and authorised;
uzskata, ka ir būtiski veikt mērķtiecīgus un novatoriskus zinātniskos pētījumus, lai radītu iespēju izmantot urbšanas iekārtas darbību uzraudzīšanai un pārtraukšanai automātiskas sistēmas un tādējādi palielināt urbšanas un ieguves darbību drošumu un ugunsdrošības sistēmu uzticamību ārkārtējos laika apstākļos;
Considers it essential to conduct targeted and innovative scientific research with a view to making it possible to use automatic systems to monitor drilling rig operations and shut-downs and thereby increase the reliability of drilling and exploitation operations and fire-safety systems in extreme weather conditions;
atbalsta to, ka tiek stingri kontrolēta un pastāvīgi pārbaudīta un novērtēta ķīmisko dispersantu ietekme uz vidi (un to ārkārtas darbības plānu ietekme, kuros paredzēta ķīmisko dispersantu izmantošana), lai nodrošinātu to derīgumu noplūdes gadījumā un lai novērstu ietekmi uz sabiedrības veselību un vidi; prasa, lai Komisija nodrošinātu sīkāku izpēti par šādu ķīmisko vielu ietekmi, ja nepieciešams, izmantojot ES pētniecības programmas;
Advocates strict control and continued testing and assessment of the environmental impact of chemical dispersants (and emergency response plans involving the use of chemical dispersants) both to ensure their suitability in the event of a spill and to avoid public health and environmental implications; calls for the Commission to provide for more detailed research into the impacts of such chemicals through EU research programmes if necessary;
Reaģēšana katastrofu gadījumā
Disaster response
atzīst, ka nozare uzņemas galveno atbildību par reaģēšanu katastrofu gadījumā; atzinīgi vērtē nozares kopīgās iniciatīvas izstrādāt, mobilizēt un izmantot resursus, lai novērstu naftas noplūdes; uzsver, ka valsts sektoram ir liela nozīme reaģēšanas uz katastrofām reglamentēšanā, drošības panākšanā un koordinēšanā;
Recognises that industry bears the primary responsibility for reacting to disasters; welcomes joint industry initiatives to develop, mobilise and deploy resources to counter oil spills; stresses that the public sector has an important role in the regulation, safety and coordination of a disaster response;
iesaka vairāk organizēt sistemātiskas mācības, jo īpaši par negadījumu seku novēršanas iekārtu praktisko izmantošanu;
Recommends that more emphasis should be placed on systematic training, particularly on the practical application of disaster response equipment;
aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka licencēšanas sistēmā tiek iekļauti aizsardzībai paredzēti finanšu instrumenti, kurus, notiekot lieliem negadījumiem, var nekavējoties izmantot, lai kompensētu naftas vai gāzes noplūdes radītos ekonomiskos, sociālos un vides zaudējumus;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that the licensing system includes protection financing instruments apt to ensure that in the event of major incidents the necessary financial resources can be urgently mobilised to compensate for the economic, social and environmental losses occasioned by an oil spill or gas leak;
atzinīgi vērtē Komisijas centienus paplašināt Eiropas Jūras drošības aģentūras pilnvaras, lai tās aptvertu ne vien kuģošanas līdzekļus, bet arī iekārtas atklātā jūrā;
Welcomes the Commission's efforts to extend the scope of the mandate of the European Agency for Maritime Safety to cover not only vessels but also offshore installations;
norāda, ka Eiropas Jūras drošības aģentūras specializēto zināšanu un resursu izmantošana būs noteikta pārskatītajā regulā par Eiropas Jūras drošības aģentūru, bet tā būtu nepārprotami jāpaplašina, iekļaujot tajā reaģēšanu uz naftas un gāzes izpētes radīto piesārņojumu, un nepieciešamības gadījumā būtu jānodrošina šo zināšanu un resursu pieejamība ES un dalībvalstīm;
Notes that the deployment of EMSA expertise and resources will be determined by the revised EMSA regulation, but should be explicitly extended to cover response to pollution originating from oil and gas exploration and should be available across the EU and neighbouring countries if required;
tādēļ iesaka izmantot Eiropas Jūras drošības aģentūras dežūrējošo kuģu tīklu reaģēšanai naftas produktu noplūdes gadījumā pēc tam, kad ir pārskatīti šādi jautājumi:
Recommends, therefore, the use of the Service Network of Stand-by EMSA Oil Spill Respond Vessels (SOSRV) after review of the following items:
ne visi kuģi var darboties, ja atmosfērā uzliesmošanas temperatūra ir zemāka par 60º;
not all vessels can work in atmospheres with a flashpoint below 60º;
ir jāuzlabo nolīgumi, lai pagarinātu naftas savākšanas operāciju termiņus;
contracts need to be improved to allow longer oil recovery operations;
jānovērš pašreiz izmantotā tīkla trūkumi;
gaps in the current network need to be covered;
ir jāizpēta iespēja izmantot jaunas metodes, piemēram, naftas tīklu lietošanu;
new techniques need to be explored such as working with oil nets;
atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas drīz nākt klajā ar priekšlikumiem tādu ES civilās aizsardzības spēku izveidei, kas būtu balstīti uz ES civilās aizsardzības mehānismu, un kopīgi ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas rīcības plānu, kas ietvertu īpašus mehānismus, ar kuriem ES var reaģēt uz apjomīgu piesārņojumu, ko izraisījusi naftas ieguves iekārtu darbība jūrā, tostarp naftas/gāzes zemūdens cauruļvadi, kas atrodas jūras gultnē/zem tās;
Reiterates its calls to the Commission to bring forward proposals as soon as possible for establishing an EU Civil Protection Force based on the EU Civil Protection Mechanism and to draw up a European action plan, together with the Member States, that integrates specific mechanisms setting out how the EU can respond to massive pollution caused by oil offshore installations including underwater oil/gas pipelines located on/under the seabed;
atzīst MIC Komisijas vadītais Monitoringa un informācijas centrs.
Acknowledges the role of the MIC Monitoring and Information Centre, operated by the Commission.
nozīmi, papildinot dalībvalstu un nozares mehānismus reaģēšanai ārkārtējās situācijās;
in complementing the emergency response mechanisms of the Member States and industry;
uzsver, ka katrā jūras teritorijā ir vienmēr jānodrošina piekļuve pietiekamam aprīkojumam, lai likvidētu lielu un nopietnu noplūžu sekas šajā konkrētajā jūras teritorijā un nevis tikai ES ūdeņos;
Stresses that each sea area must always have access to sufficient available equipment to deal with large, worst-case-scenario spills for the specific sea area, not just EU waters;
aicina Komisiju nodrošināt, ka jūras datu labākā pārvaldībā, kas ierosināta paziņojumā “Zināšanas par jūru 2020” Komisijas paziņojums “Zināšanas par jūru 2010 ‐ jūras dati un novērojumi pārdomātai un ilgtspējīgai izaugsmei” ( COM(2010)0461 ).
Calls on the Commission to ensure that the better management of marine data proposed in the ‘Marine Knowledge 2020’ Communication Commission Communication entitled ‘Marine Knowledge 2020’, marine data for smart and sustainable growth (COM 2010)0461.
un priekšlikumā regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam COM(2010)0494 .
and the proposed Regulation establishing a Programme to support the further development of an Integrated Maritime Policy COM(2010)0494 .
, tiktu ņemta vērā nepieciešamība garantēt atbilstošu piesārņojuma draudu uzraudzību, lai savlaicīgi noteiktu piemērotu darbības plānu;
takes account of the need to guarantee appropriate monitoring of pollution threats in order to determine the appropriate course of action in a timely manner;
aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu par to, lai valsts licencētu jūrā darbojošos operatoru zinātniskās atziņas būtu pieejamas kompetentajām iestādēm, izmantojot standartus un protokolus, kas izstrādāti saistībā ar paziņojumu “Zināšanas par jūru 2020”, lai veicinātu sabiedrisko kontroli un dziļāku izpratni par jūras vidi;
Asks the Commission to prepare a proposal for scientific knowledge generated by off-shore operators who work under a public licence to be made available to the competent authorities using standards and protocols developed within the context of ‘Marine Knowledge 2020’, in order to facilitate public scrutiny and to further understanding of the marine environment;
mudina dalībvalstis, apsverot finanšu garantijas mehānismus, tostarp civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, pievērst pienācīgu uzmanību apdrošināšanas likmju noteikšanai, pamatojoties uz reālu ar urbšanas un ieguves grūtībām saistītu risku, lai augstas maksas dēļ no tirgus neizslēgtu mazos un vidējos operatorus, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāts civiltiesiskās atbildības segums;
Urges Member States, when considering financial guarantee mechanisms, including the necessity of third-party insurance, to pay due attention to set insurance rates on the basis of the real risk arising from drilling and exploitation difficulties, so as not to price small-and medium-sized operators out of the market whilst ensuring that liability coverage is maintained;
uzsver ‐ lai gan finanšu garantijas būtībā var paredzēt gan ar apdrošināšanas, gan nozaru savstarpējas vienošanās palīdzību, ir svarīgi nodrošināt, ka operatori pierāda finanšu garantiju esamību, lai nopietnas katastrofas gadījumā segtu visas izmaksas par attīrīšanu un kompensācijām, un ka riski un atbildība netiek nodota mazākiem ārējiem uzņēmumiem, kuriem, ja notiek negadījums, ir reālāka iespējamība pasludināt savu maksātnespēju; prasa izveidot visas kopējas sistēmas tā, lai tiktu saglabāti stimuli individuālajā darbībā novērst riskus un stingri ievērot visaugstākos iespējamos drošības standartus;
Stresses that while in principle financial guarantees can be provided through either insurance or industry mutualisation, it is important to ensure that operators demonstrate that financial guarantees are in place to cover the full cost of clean-up and compensation in the case of a major disaster, and that risks and liabilities are not externalised to smaller companies that are more likely to declare insolvency in the event of an accident; calls for any joint schemes to be established in a manner that maintains incentives for avoiding risks and adheres to the highest possible safety standards in individual operations;
uzsver, ka ieguldījumam jābūt balstītam gan uz konkrētā objekta riska pakāpi, gan ārkārtas rīcības plāniem un saskaņotam ar šiem aspektiem;
Stresses that contributions should be based on, and consistent with, both the level of risk at the site concerned and contingency plans;
uzskata, ka direktīvas par atbildību vides jomā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.)
Considers that the scope of the Environmental Liability Directive Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage; (OL 143, 30.4.2004, p.
aicina Komisiju saskaņā ar direktīvu par atbildību vides jomā samazināt kaitējuma robežvērtības un ieviest stingru atbildības režīmu, paredzot segt visu veidu kaitējumu, kas nodarīts jūras ūdeņiem un bioloģiskajai daudzveidībai;
Calls on the Commission, under the Environmental Liability Directive, to lower damage thresholds and to enforce a strict liability regime covering all damage to marine waters and biodiversity;
uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai saistībā ar atbildību vides jomā ir iespējams izveidot kompensācijas fondu naftas noplūdes katastrofu gadījumos, paredzot saistošus noteikumus par finansiālo drošību;
Takes the view that the Commission should examine whether a compensation fund for oil disasters can be created within the framework of environmental liability, which would contain binding financial security provisions;
uzsver, ka pirms urbšanas darbiem ir skaidri jānosaka finansiāli atbildīgās puses;
Stresses that the financially liable parties should be established without ambiguity prior to drilling;
prasa nozarei vismaz ES pieņemt vides un drošības standartus vai to ekvivalentu neatkarīgi no tā, kurā pasaules daļā uzņēmumi darbojas; ir informēts par izpildes problēmām likt ES reģistrētiem uzņēmumiem darboties pasaules mērogā saskaņā ar ES standartiem, bet aicina Komisiju izpētīt, kādus mehānismus būtu atbilstīgi izmantot, lai nodrošinātu, ka ES reģistrēti uzņēmumi pasaules mērogā darbojas vismaz saskaņā ar ES drošības standartiem; uzskata, ka šajā jomā par svarīgu dzinuli būtu jāizmanto arī uzņēmumu atbildība un ka dalībvalstu licencēšanas režīmi, piešķirot licences, varētu ņemt vērā arī negadījumus visā pasaulē, kuros uzņēmumi ir iesaistīti, ja pēc šiem negadījumiem ir izstrādāti rūpīgi pārskati; aicina Komisiju kopā ar partneriem veicināt šo augsto standartu piemērošanu pasaulē;
Urges the industry to employ at least EU environmental and safety standards or their equivalent wherever in the world they are operating; is aware of the enforcement issues of mandating EU-based companies to operate globally according to EU standards, but calls on the Commission to examine what mechanisms might be appropriate to ensure that EU-based companies operate globally according to at least EU safety standards; believes corporate responsibility should also be a key driver in this area and that Member State licensing regimes could take global incidents involving companies into consideration when awarding licenses, provided these incidents are accompanied by thorough reviews; calls on the Commission to promote the use of these high standards along with global partners;
uzsver to, ka ir svarīgi panākt neratificētā 1994. gada Vidusjūras protokola pilnīgu spēkā stāšanos, par mērķi nosakot aizsardzību no izpētes un ieguves darbu radītā piesārņojuma;
Stresses the importance of bringing fully into force the un-ratified 1994 Mediterranean Offshore Protocol, targeting protection against pollution resulting from exploration and exploitation;
prasa Komisijai aktīvi sadarboties ar citām valstīm, kurām ir kopīgas robežas ar ES jūras teritorijām, lai nodrošinātu, ka to reglamentējošie noteikumi un pārraudzība paredz vienlīdz augstus drošības standartus;
Urges the Commission to engage actively with other states bordering EU sea areas to ensure that regulatory frameworks and supervision provide equally high levels of safety;
aicina ES sadarboties ar attiecīgajām valstīm ārpus ES, tostarp ar to valstu darba ņēmēju un darba devēju organizācijām, kuru valstspiederīgie sniedz pakalpojumus ES šelfa naftas un gāzes nozarē, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kas ir reģistrēti ārpus ES, taču darbojas ES ūdeņos, ievēro ES tiesību aktus darba apstākļu un darba drošības un veselības jomā;
Calls on the EU to collaborate with relevant countries outside the EU, including their workers' and employers' organisations, whose nationals carry out services in the EU offshore oil and gas industry, in order to ensure that companies based outside the EU but operating in EU waters are bound by EU working conditions and OSH legislation;
aicina Komisijai uzsākt diskusijas par tādiem noteikumiem attiecībā uz atbildību par videi nodarīto kaitējumu un finansiālajām garantijām, kuros iekļautu arī trešās valstis;
Calls on the Commission to launch a debate on regulations in the areas of liability for environmental damage and financial guarantees that would also include third countries;
prasa Komisijai sadarboties ar partneriem un kaimiņvalstīm, lai izveidotu īpašu režīmu jebkādu darbību veikšanai Arktikas reģionā, rūpīgi vērtējot darbību atklātā jūrā ilgtspēju un to nepieciešamību šādā trauslā un unikālā vidē;
Urges the Commission to work with partners and neighbours to achieve a special regime for any operations in the Arctic, having careful regard for sustainability and the necessity of offshore activities in such a vulnerable and unique environment;
atbalsta starptautisku divpusēju partnerību veidošanu, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcību plānus, kas, cita starpā, rosina trešās valstis pieņemt augstus drošības standartus; mudina valstis, kuras vēl nav pilnīgi iesaistījušās Eiropas kaimiņattiecību politikā, to darīt;
Advocates international bilateral partnerships through the European Neighbourhood Policy Action Plans which, inter alia, encourage third-party countries to adopt high safety standards; encourages countries that have not yet fully activated the ENP to do so;
atbalsta nozares vadītās shēmas specializēto zināšanu nodošanai, jo īpaši valstīm, kurās ir mazāk attīstīti reglamentējošie noteikumi;
Supports industry-led schemes to transfer expertise, especially to those countries with less developed regulatory frameworks;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra rezolūcija par sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā mazos un vidējos uzņēmumos ( 2010/2275(INI) )
European Parliament resolution of 13 September 2011 on women entrepreneurship in small and medium-sized enterprises ( 2010/2275(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūlija ziņojumu “Atbalsts sievietēm novatorēm un uzņēmējām”,
having regard to the Commission report ‘Promotion of Women Innovators and Entrepreneurship’ of 25 July 2008,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem' ‐ Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts ”Small Business Act' ( COM(2008)0394 ),
having regard to the Commission Communication of 25 June 2008 entitled ‘'Think Small First’: A ‘Small Business Act’ for Europe' ( COM(2008)0394 ),
ņemot vērā 2006. gada 30. novembra rezolūciju “Laiks palielināt apgriezienus ‐ uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā” OV C 316 E, 22.2.2006., 45. lpp.
having regard to its resolution of 30 November 2006 on Time to move up a gear – Creating a Europe of entrepreneurship and growth OJ C 316 E, 22.2.2006, p.45.
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0207/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0207/2011 ),