natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pieprasa, lai Komisija finansētu pētījumu, kurā salīdzinātu dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz mazāk aizsargātām pilngadīgām personām un aizsardzības pasākumiem, lai noskaidrotu gadījumus, kad var rasties tiesiskas problēmas un kādi pasākumi būtu nepieciešami ES un dalībvalstu līmenī šādu problemātisku gadījumu risināšanai; uzskata, ka šajā pētījumā jāpievēršas arī jautājumam par psihiatriskās ārstniecības iestādēs ievietotiem pilngadīgajiem ar garīgiem traucējumiem attiecībā uz viņu aizgādnību un iespēju pašiem īstenot savas likumīgās tiesības; aicina Komisiju organizēt virkni konferenču profesionāliem juristiem, kas nodarbojas ar šādu jautājumu risināšanu, un turpmākajā likumdošanas darbībā ņemt vērā šo pētījumu rezultātus un profesionāļu viedokli;
Requests that the Commission finance a study to compare Member States' legislation on vulnerable adults and protection measures with a view to ascertaining where legal issues could arise and what measures would be needed at EU or Member State level to resolve any such issues; considers that the study should also address the issue of institutionalised adults with intellectual disabilities as regards their guardianship and their ability to exercise their legal rights; calls on the Commission to organise a series of conferences for legal professionals directly involved in such cases and to take into account in future legislation the results of the study and the views of professionals;
aicina dalībvalstis nodrošināt, ka aizsardzības pasākumi ir proporcionāli konkrēto mazāk aizsargāto pieaugušo personu stāvoklim, tā lai nevienam ES pilsonim netiktu liegtas juridiskās tiesības tad, kad viņš vēl ir spējīgs izmantot šīs tiesības;
Calls on Member States to ensure that protective measures are proportionate to the state of the vulnerable adults in question, so that individual EU citizens are not denied a legal right when they still have the ability to exercise that right;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai pasargātu mazāk aizsargātas pilngadīgas personas no identitātes zādzības, apkrāpšanas vai citiem ar telefona vai interneta palīdzību izdarītiem noziegumiem, tostarp tiesiskus pasākumus, lai stiprinātu viņu aizsardzību un/vai ierobežotu piekļuvi mazāk aizsargātu pilngadīgu personu personas datiem;
Calls on Member States to take measures to protect vulnerable adults from becoming victims of identity theft or fraud or other telephone or cyber-crimes, including legal measures to enhance the protection of and/or limit access to a vulnerable adult's personal data;
atbalsta, ka tiek izveidoti droši mehānismi, kas pakļauti stingriem personu datu un ierobežotas piekļuves noteikumiem, lai apmainītos ar paraugpraksi un citu informāciju attiecībā uz dalībvalstīs spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem, tostarp arī iespēju dalībvalstu tiesu sistēmām apmainīties ar informāciju par aizsardzības statusu, ko piemēro mazāk aizsargātām pilngadīgām personām;
Supports the creation of secure mechanisms, subject to robust rules for the protection of personal data and rules on the limitation of access, for the sharing of best practices and other information regarding protective measures currently in force between Member States, including the possibility of Member States' judicial systems sharing information as to the protection status of a vulnerable adult;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka ne visas mazāk aizsargātas pilngadīgas personas par tādām tiek uzskatītas lielāka vecuma dēļ, un lūdz veikt pasākumus, lai stiprinātu ne tikai vecāka gadagājuma mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesisko aizsardzību, bet arī to pilngadīgo personu tiesisko aizsardzību, kurām ir nepieciešama aizsardzība nopietnu fizisku un/vai garīgu traucējumu dēļ, un ņemt vērā šo personu vajadzības, veicot turpmākos pasākumus šo likumīgo tiesību nodrošināšanai;
Reminds the Commission and Member States that not all vulnerable adults are so because of advanced maturity and asks that steps be taken to strengthen the legal protection and rights not only of elderly vulnerable adults but also of those adults who are vulnerable because of severe physical and/or mental disabilities, and to take their needs into account too when taking future social measures to ensure those legal rights;
apstiprina, ka šajos ieteikumos tiek ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;
Confirms that the recommendations respect the principle of subsidiarity and the fundamental rights of citizens;
uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes;
Considers that the requested proposal will not have any financial implications;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pielikumā minētos detalizētos ieteikumus un Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution and the accompanying detailed recommendations to the Commission, the Council and the governments and parliaments of the Member States.
veicināt tiesisku vai administratīvu lēmumu atzīšanu un izpildi saistībā ar personām, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi;
To promote the recognition and enforcement of legal or administrative decisions regarding persons who are the subject of protection measures.
noteikumi, lai palīdzētu sasniegt mērķi pabeigt tiesiskuma, brīvības un drošības telpas izveidi, atvieglojot to lēmumu atzīšanu un izpildi, ar kuriem paredz aizsardzības pasākumus, nosaka piemērojamos tiesību aktus, kā arī centrālo iestāžu sadarbību;
Provisions to help achieve the goal of establishing an area of justice, freedom and security by facilitating the recognition and enforcement of decisions granting a protection measure, determination of the law to be applied and cooperation between the central authorities.
jāīsteno īpaši un piemēroti dalībvalstu sadarbības pasākumi, kuriem par pamatu varētu izmantot šajā konvencijā noteiktos instrumentus;
Specific and appropriate measures for cooperation between the Member States should be implemented, drawing on the instruments available under the Hague Convention.
vienotas Kopienas veidlapas, lai veicinātu informēšanu par lēmumiem piemērot aizsardzību, kā arī šo lēmumu apriti, atzīšanu un izpildi;
Single Community forms to promote information on protection decisions and the circulation, recognition and enforcement of those decisions.
vienota Kopienas veidlapa, kas ieviesta Eiropas Savienības līmenī, pilnvarai rīcībnespējas gadījumā, lai nodrošinātu šo pilnvaru efektīvu darbību visās dalībvalstīs.
Single Community form created at European Union level in the case of incapacity mandates, in order to ensure their effectiveness in all the Member States.
prasa Komisijai, tiklīdz ir gūta pietiekoša pieredze saistībā ar Hāgas konvencijas darbību, pamatojoties uz EK Līguma 65. pantu, iesniegt Parlamentam tiesību akta priekšlikumu, lai stiprinātu dalībvalstu sadarbību, kā arī, lai uzlabotu to lēmumu atzīšanu un izpildi, kas saistīti ar pilngadīgu personu aizsardzību, pilnvarām rīcībnespējas gadījumā un ilgstošām pilnvarām.
Requests the Commission, as soon as sufficient experience of the operation of the Hague Convention has been acquired, to submit to Parliament, on the basis of Article 65 of the EC Treaty, a legislative proposal on strengthening cooperation between Member States and improving the recognition and enforcement of decisions on the protection of adults, incapacity mandates and lasting powers of attorney.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās ( 2008/2097(INI) )
European Parliament resolution of 18 December 2008 on development perspectives for peace-building and nation building in post-conflict situations ( 2008/2097(INI) )
ņemot vērā 1907. gada Hāgas konvenciju noteikumus, četras 1949. gada Ženēvas konvencijas un to 1977. gada papildprotokolus I un II,
having regard to the 1907 Hague Regulations, the four Geneva Conventions from 1949 and their Additional Protocols I and II of 1977,
ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus,
having regard to all United Nations (UN) human rights conventions and the optional protocols thereto,
ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un tā divus fakultatīvos protokolus,
having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights of 1966 and the two optional protocols thereto,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1945. gada Statūtus, it īpaši 1. un 25. pantu un VII nodaļas 39. un 41. pantu,
having regard to the Charter of the United Nations of 1945 and specifically Articles 1 and 25 and, in Chapter VII, Articles 39 and 41 thereof,
ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās piecus protokolus,
having regard to the European Convention on Human Rights of 1950 and its five protocols,
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000, setting out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established collectively by the international community for the elimination of poverty,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, jo īpaši tās 138.–140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci,
having regard to UN General Assembly Resolution 60/1 of 24 October 2005 on the 2005 World Summit Outcome, and in particular paragraphs 138-140 thereof on the responsibility to protect populations from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity,
ņemot vērā ANO miera uzturēšanas un/vai miera atjaunošanas operācijas Kongo (1962), Namībijā (1988), Salvadorā (1992), Kambodžā (1992), Somālijā (1992), Dienvidslāvijā ‐ Serbijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā (1992–2002), Haiti (1994), Austrumslavonijā (1995–1998), Kosovā (1999), Sjerraleonē (1999), Austrumtimorā (1999), ASV un Apvienotās Karalistes vadīto misiju Irākā (2003) un NATO Starptautisko drošības uzturēšanas spēku vadītās misijas Afganistānā (2001),
having regard to UN peacekeeping/peacebuilding interventions in Congo (1962), Namibia (1988), El Salvador (1992), Cambodia (1992), Somalia (1992), Yugoslavia - Serbia, Croatia, Bosnia and Herzegovina (1992- 2002), Haiti (1994), Eastern Slavonia (1995- 1998), Kosovo (1999), Sierra Leone (1999), East Timor (1999), and the US/UK-led mission to Iraq (2003) and NATO ISAF-led mission to Afghanistan (2001),
ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 OJ L 317, 15.12.2000, p.
("Kotonū nolīgums"),
('the Cotonou Agreement'),
, it īpaši 3.3. sadaļā minētos transversālos jautājumus ‐ demokrātiju, labu pārvaldi, cilvēktiesības, bērnu un pirmiedzīvotāju tiesības, vides ilgtspējību, dzimumu līdztiesību un HIV/AIDS,
, especially to the cross-cutting issues listed in part II, section 3.3: democracy, good governance, human rights, the rights of the children and indigenous peoples, environmental sustainability, gender equality and combating HIV/AIDS,
ņemot vērā Āfrikas un ES stratēģisko partnerību ‐ ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada decembrī pieņemto Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju,
having regard to the Africa-EU Strategic Partnership: A joint Africa-EU Strategy, adopted at the EU-Africa Summit, December 2007,
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2007. gada 19. novembrī pieņemtos secinājumus par Rietumbalkāniem,
having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council (GAERC) on the Western Balkans of 19 November 2007,
ņemot vērā VLĀAP 2008. gada 16. jūnijā pieņemtos secinājumus par ES Pamatnostādnēm par bērniem bruņotos konfliktos,
having regard to the Conclusions of the GAERC on the EU guidelines on children in armed conflicts of 16 June 2008,
ņemot vērā VLĀAP 2006. gada 13. novembrī pieņemtos secinājumus par dzimumu līdztiesības veicināšanu un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai krīžu pārvarēšanā,
having regard to the Conclusions of the GAERC on promoting gender equality and gender mainstreaming in crisis management of 13 November 2006,
ņemot vērā VLĀAP 2005. gada 21. un 22. novembrī pieņemtos secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Āfriku,
having regard to the Conclusions of the GAERC on the EU Strategy for Africa of 21 and 22 November 2005,
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī Briselē apstiprināto Eiropas drošības stratēģiju,
having regard to the European Security Strategy approved by the European Council in Brussels on 12 December 2003,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu "ES atbilde uz nestabilām situācijām ‐ iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti" ( COM(2007)0643 ),
having regard to the Commission Communication of 25 October 2007 entitled "Towards an EU response to situations of fragility – engaging in difficult environments for sustainable development, stability and peace" ( COM(2007)0643 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par konfliktu novēršanu ( COM(2001)0211 ) un Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā pieņemto ES programmu vardarbīgu konfliktu novēršanai,
having regard to the Commission Communication on Conflict Prevention ( COM(2001)0211 ) and to the EU Programme for the prevention of Violent Conflicts adopted at the European Council in Goteborg of 15 and 16 June 2001,
ņemot vērā ES prezidentūras 2004. gada 6. oktobra paziņojumu ANO "Tiesiskums un pārejas posma tiesiskums konfliktā iesaistītās sabiedrībās un pēckonflikta sabiedrībās",
having regard to the EU Presidency Statement to the UN on "The rule of law and transitional justice in conflict and post-conflict societies" of 6 October 2004,
ņemot vērā ES koncepciju par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai (ADR), ko Eiropas Savienības Padome apstiprināja 2006. gada 11. decembrī,
having regard to the EU Concept for support to Disarmament, Demobilisation and Reintegration (DDR) approved by the Council of the European Union on 11 December 2006,
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 23. aprīļa paziņojumu "Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes novērtējums" ( COM(2001)0153 ),
having regard to the Commission Communication of 23 April 2001 entitled "Linking Relief, Rehabilitation and Development - An Assessment" ( COM(2001)0153 ),
ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un Rezolūciju Nr. 1820 par seksuālu vardarbību pret civiliedzīvotājiem konflikta gadījumā,
having regard to the United Nations Security Council resolutions on Women, Peace and Security (UNSCR 1325) and on Sexual Violence against Civilians in Conflict (UNSCR 1820),
ņemot vērā "ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas priekšlikumu", kuru atbalstīja astotā ES un Āfrikas ministru trijotnes sanāksme 2007. gada 15. maijā Briselē,
having regard to the "Outline for the Joint EU-Africa Strategy" as endorsed by the 8th EU-Africa Ministerial Troika Meeting of 15 May 2007 in Brussels,
ņemot vērā EK līguma 177.–181. pantu,
having regard to Articles 177 to 181 of the EC Treaty,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Ārlietu komitejas atzinumus ( A6-0445/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Foreign Affairs ( A6-0445/2008 ),
tā kā puse no valstīm, kuras izkļuvušas no konflikta, piecu gadu laikā atkal nonāk konfliktsituācijā un tiek lēsts, ka nestabila stāvokļa valstīs dzīvo 340 miljoni pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, turklāt karadarbības neesamība automātiski nenodrošina nedz noturīgu un ilglaicīgu stabilitāti, nedz ilgtspējīgu attīstību;
whereas half of all countries that emerge from conflicts return to conflict within five years and 340 million of the world's extreme poor are estimated to live in states in a situation of fragility, with the absence of hostilities not automatically leading to entrenched and lasting stability and sustainable development,
tā kā stabilu un noturīgu valstu veidošanai ir nepieciešams atbildīgs civildienests, kurš izveidots, pamatojoties uz nopelniem, un kurā nav nekādas politiskas iejaukšanās vai korupcijas;
whereas the building of stable and enduring states requires the creation of a merit-based and accountable civil service free from political interference and corruption,
tā kā pārskatāma, atbildīga un profesionāla drošības nozare ir ārkārtīgi nozīmīga, lai izveidotu apstākļus miera stiprināšanai un attīstībai;
whereas a transparent, accountable and professional security sector is fundamental to creating the conditions to foster peace and development,
tā kā, veicot drošības sektora reformu (DSR), galvenā uzmanība jāpievērš efektīva un leģitīma valsts dienesta izveidei, kas būtu pārredzams, darbotos civilās iestādes pakļautībā un atbilstīgi sabiedrības vajadzībām;
whereas Security Sector Reform (SSR) should focus on providing an effective and legitimate public service that is transparent, accountable to civil authority, and responsive to the needs of the public,
liecina, ka Āfrikas valstī bruņota konflikta dēļ tautsaimniecība var sarukt par 15 %); savukārt spēcīgs privātais sektors galarezultātā var nodrošināt pamatu leģitīmas valdības noturīgiem ienākumiem;
armed conflict has been shown to shrink an African nation's economy by 15 %); whilst a healthy private sector can eventually provide the basis for sustainable revenues for a legitimate government,
tā kā ilgstošu stabilitāti var panākt tikai tad, ja miera atjaunošanas, nācijas samierināšanas un valsts veidošanas procesā neierobežoti iesaista visas ieinteresētās puses, tostarp sievietes un minoritātes;
whereas long-term stability can only be achieved through an inclusive involvement in peacemaking, national reconciliation and nation-building of all interested parties, including women and minorities,
tā kā patiesības un samierināšanas komisijas var sniegt atbalstu, lai palīdzētu sabiedrībām pārvarēt masveida ļaunprātīgas izmantošanas sekas, veicināt dialogu starp kopienām un iepriekš konfliktā iesaistītajām pretējām pusēm un līdzdarboties tiesiskuma, atjaunošanas un reformu pasākumos, kuri mazinātu turpmāku konfliktu iespējamību;
whereas truth and reconciliation commissions can assist in helping societies to face legacies of mass abuse, help facilitate dialogue between communities and formerly opposing sides of a conflict, and contribute to justice, reparation and reform measures that will reduce the likelihood of future conflict,
tā kā iestāžu sistēma, kas ļauj attīsties pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojas uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību un likuma aizsargātu brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību;
whereas the institutional framework for allowing civil society to develop comes from freedom of association and expression and the development of free media protected by law,
tā kā valsts ilgtspējai un labai darbībai ir vajadzīga arī spēcīga pilsoniskā sabiedrība, lai aizsargātu iedzīvotājus no varas ļaunprātīgas izmantošanas, un tā kā brīva prese var darboties kā pretspēks pārliecīgai izpildvaras varenībai;
whereas a sustainable well-functioning state also requires a strong civil society to protect people from abuses of power, and a free press pushes against the actions of an over-mighty executive,
tā kā ir jāmudina nestabila stāvokļa valstis ļaut nevalstiskajām organizācijām (NVO) darboties bez pārmērīgi birokrātiskiem reģistrācijas noteikumiem un procesiem, kas kavētu patiesi efektīvas pilsoniskās sabiedrības attīstību;
whereas states in situations of fragility must be encouraged to allow non-governmental organisations (NGOs) to operate free from unduly bureaucratic registration laws and processes which hinder the development of a truly effective civil society,
tā kā vidusmēra jaunattīstības valsts gada laikā uzņem 260 delegācijas no līdzekļu devējām valstīm un tā kā 2006. gadā līdzekļu devējas valstis jaunattīstības valstīs kopumā veica 70 000 palīdzības darījumus un vidējais projekta apjoms bija tikai 1,7 miljoni ASV dolāru;
whereas the average developing country hosts 260 visits from donors a year and in 2006, across all developing countries, donors directed 70,000 aid transactions and the average project size was only USD 1,7 million,
tā kā saskaņā ar paziņojumu par ES atbildi uz nestabilām situācijām, vēlākiem Padomes secinājumiem un Parlamenta rezolūciju Komisijai 2009. gadā ir jāsagatavo īstenošanas plāns, kurā ņemta vērā "izmēģinājuma pasākumu" gaitā iegūtā pieredze un informācija un kurš būtu līdzeklis dažādu ES instrumentu efektivitātes novērtēšanai drošības un attīstības jomā, lai varētu tos optimizēt;
whereas the Commission, as a follow-up to the Communication on the EU response to situations of fragility and the subsequent Council Conclusions and Parliament´s resolution, has to prepare an Implementation Plan in 2009 taking into account the experience and information acquired through the "pilot cases" and as a means of assessing the efficiency of the different EU instruments with a view to their optimisation in the area of security and development,
tā kā Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta un pilsoniskās sabiedrības diskusija, kuru sāka pēc iepriekšminētā paziņojuma par ES atbildi uz nestabilām situācijām un kuras rezultātā ir izraudzītas sešas izmēģinājuma pasākumu valstis (Burundi, Gvineja-Bisava, Haiti, Sjerraleone, Austrumtimora un Jemena), vēl nav ļāvusi īstenot konkrētus pasākumus praksē;
whereas, apart from the designation of six pilot countries (Burundi, Guinea-Bissau, Haiti, Sierra Leone, East Timor and Yemen), the discussions launched between the Commission, the Council, the European Parliament and civil society as part of the follow-up to the above Commission communication on the EU response to situations of fragility have not yet made it possible to implement specific measures on the ground,
tā kā konfliktu zonās atrodas Eiropas uzņēmumi un tiem šajās teritorijās ir savas intereses,
whereas European undertakings are present and have interests in conflict zones,