natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka sabiedriskās raidorganizācijas nav vienīgais instruments, ko var izmantot, lai iedzīvotājiem sniegtu informāciju par ES, jo empīriski pierādījumi liecina, ka arī privātās raidorganizācijas ir ļoti svarīgs ES ziņu atspoguļošanas līdzeklis un tās var līdzdarboties Eiropas sabiedriskās sfēras izveidē un attīstībā;
Recognises that public service broadcasters are not the only tool that can be used to get the EU's message across to its citizens, as empirical evidence suggests that private broadcasters are also a key resource for EU news coverage and can assist in the development and promotion of a European public sphere;
atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu par dotācijām pārrobežu pētnieciskās žurnālistikas jomā; uzskata, ka izvērtēšanas grupas locekļu neatkarībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu redakcionālu neatkarību;
Welcomes the pilot project on research grants for cross-border investigative journalism; takes the view that the independence of members of the selection panel is crucial to ensuring editorial independence;
mudina īstenot ES iniciatīvu, lai izstrādātu apmācības programmas ES jautājumos, jo īpaši jaunajiem žurnālistiem; joprojām uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai mudinātu žurnālistus regulāri gatavot ziņojumus par ES iestāžu darbu; mudina dalībvalstis iekļaut skolu mācību programmās kursus žurnālistikā saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļus izmantošanu;
Encourages an EU initiative to set up training programmes on EU affairs, especially for young journalists; maintains that steps should be taken to encourage journalists to produce regular news items on the work of the EU institutions; encourages the Member States to incorporate courses in journalism using new media into their school curricula;
Sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi
Public service media
uzsver, ka saskaņā ar Amsterdamas līgumam pievienoto protokolu sabiedriskās apraides definēšana, organizēšana un finansēšana ietilpst dalībvalstu kompetencē; tādēļ mudina dalībvalstis attiecīgos gadījumos iekļaut informāciju par ES jautājumiem, ievērojot redakcionālās neatkarības un žurnālistu ētikas principus;
Stresses that, according to the ‘Amsterdam Protocol’, it is the competence of the Member States to define, organise and finance public service broadcasting; encourages the Member States, therefore, to include EU coverage when appropriate in accordance with editorial independence and journalistic ethics;
uzsver, ka valsts un reģionālajām raidorganizācijām ir īpašs pienākums informēt sabiedrību par politiku un politikas veidošanu ES līmenī; šajā sakarībā uzsver, ka sabiedriskajām raidorganizācijām kritiski un redakcionālā ziņā pilnīgi neatkarīgi jāizvērtē to sniegtā informācija par Eiropas Savienību un jāizvirza ambiciozi mērķi;
Stresses that national and regional public service broadcasters have a particular responsibility to inform the public about politics and policy-making at EU level; underlines, in this regard, that public broadcasters need to look critically, with full editorial independence, at their own EU coverage and to set ambitious targets;
uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina sabiedrisko raidorganizāciju neatkarība, un tajā pašā laikā uzsver, ka šo raidorganizāciju pienākums ir informēt par ES, ņemot vērā, ka tās sniedz sabiedrisku pakalpojumu, informējot un atbalstot iedzīvotājus un pilsonisko sabiedrību;
Stresses that the Member States should ensure the independence of public service broadcasters, and that the latter have a responsibility to cover the EU in the context of their public service function of informing and supporting citizens and civil society;
uzsver, ka sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem jāizmanto saziņas metodes, kas ir saistītas ar jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai, izmantojot atklātu sabiedrības līdzdalību, veicinātu uzticēšanos tiem; mudina sabiedriskās raidorganizācijas, izmantojot straumēšanu tīmeklī, veidot, piemēram, tiešsaistes forumus, kuros iedzīvotāji var sekot līdzi diskusijām dalībvalstu parlamentos un Eiropas Parlamentā, kā arī apmainīties viedokļiem par tām;
Underlines the need for public service media to take on board communication techniques relying on the new media so as to increase their credibility via open public participation; encourages public service broadcasters, for example, to create online forums using webstreaming, where the public can follow and exchange views on debates in national parliaments and the European Parliament;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES iestādes savstarpēji sadarbotos komunikācijas uzlabošanas jomā; uzskata, ka ES iestādēm būtu jāpalīdz decentralizēt ES komunikācijas politiku, lai piešķirtu tai vietēju un reģionālu dimensiju, savstarpēji tuvinot dažādus saziņas līmeņus, un tām būtu jāmudina dalībvalstis sniegt sabiedrībai vairāk informācijas par ES jautājumiem;
Stresses the importance of ensuring that the EU institutions work alongside each other in improving communication activities; takes the view that the EU institutions should help to decentralise EU communication policy in order to give it a local and regional dimension so as to bring different levels of communication closer to one another, and should encourage the Member States to provide the public with more information on EU-related matters;
aicina Komisiju turpināt vietējā līmeņa saziņas īstenošanas pieeju, lai veicinātu ES klātbūtni vietējā līmenī;
Calls on the Commission to continue with the ‘going local’ approach, with a view to making the EU more visible at local level;
ņem vērā Komisijas darbu ar vietējiem radio un TV tīkliem, kā arī to finansējumu; norāda, ka raidorganizācijām ir jābūt redakcionāli pilnīgi neatkarīgām;
Notes the Commission's work with, and funding of, local radio and TV networks; points out that broadcasters must have full editorial independence;
ierosina Eiropas Parlamentā izveidot pagaidu darba grupu, kas pētītu jauno plašsaziņas līdzekļu pašreizējās iespējas un iesniegtu priekšlikumus, kā veidot attiecības starp dalībvalstu vai reģionālajiem parlamentiem un Eiropas Parlamentu;
Suggests that a European Parliament working group, to be set up on a temporary basis, examine existing new media solutions and come up with proposals on how to create inter-parliamentary relationships between national or regional parliaments and the European Parliament;
atzīst dalībvalstu parlamentu pastiprināto lomu un līdz ar to arī Eiropas Parlamenta informācijas biroju nozīmību dalībvalstīs; tomēr norāda, ka, lai šo biroju darbs būtu labāk pamanāms, tiem jāpielāgo savi pamatuzdevumi, tajos ietverot attiecību stiprināšanu ar dalībvalstu parlamentiem, vietējām un reģionālām varas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;
Recognises the enhanced role of national parliaments and thus the importance of the European Parliament's information offices in the Member States; points out, however, that in order to become more visible they must adapt their mission statement to include strengthening links with national parliaments, local and regional authorities and representatives of civil society;
uzsver, ka EP informācijas birojiem ir jāpielāgojas vietējiem apstākļiem un jāsniedz sabiedrībai mērķtiecīga informācija par Parlamenta lēmumiem un darbību; ierosina apsvērt iespēju piešķirt informācijas birojiem lielāku rīcības brīvību, lemjot par to, kā labāk sazināties ar sabiedrību;
Highlights the need for EP information offices to go local and provide targeted information about Parliament's decisions and activities to the general public; proposes that consideration be given to allowing the information offices greater independence in deciding how they communicate with the general public;
uzskata, ka Parlamenta informācijas birojiem dalībvalstīs būtu jāpanāk lielāka ietekme, iesaistot valsts, reģionālos un vietējos plašsaziņas līdzekļus; ierosina palielināt budžeta līdzekļus Parlamenta informācijas birojiem, lai nodrošinātu labāku saziņu;
Takes the view that Parliament's information offices in the Member States should play a more influential role in involving national, regional and local media; suggests increasing the budget lines for Parliament's information offices, with the specific aim of ensuring better communication;
atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments, piešķirot apbalvojumu par sasniegumiem žurnālistikā, ņem vērā arī jaunos plašsaziņas līdzekļus;
Welcomes the fact that the European Parliament Prize for Journalism includes the category of new media;
Žurnālistika un jaunie plašsaziņas līdzekļi
Journalism and new media
mudina žurnālistus un citus mediju ekspertus sanākt kopā, lai diskutētu par turpmāko žurnālistikas attīstību Eiropā;
Urges journalists and other media professionals to come together to discuss and consider the European journalism of tomorrow;
uzsver, ka dalībvalstīm ir jāizstrādā praktiski īstenojamas koncepcijas tādiem ES plašsaziņas līdzekļiem, kuru darbība neaprobežojas tikai ar informācijas izplatīšanu, un jārada tiem iespējas pilnībā veicināt ES kultūras un valodu daudzveidību;
Stresses that the Member States must come up with viable concepts for the EU media that go beyond merely passing on information and enable them to contribute fully to the EU's cultural and linguistic diversity;
uzsver ‐ lai gan sociālie tīkli ir salīdzinoši labs veids, kā ātri izplatīt informāciju, ne vienmēr var garantēt, ka šie tīkli ir pietiekami uzticams avots, un tos nevar uzskatīt par profesionāliem plašsaziņas līdzekļiem; uzsver, ka veids, kādā tiek apstrādāta informācija sociālo tīklu platformās, daudzos gadījumos var būt bīstams un tas var izraisīt nopietnus žurnālistu ētikas pārkāpumus; tādēļ, izmantojot šos jaunos saziņas līdzekļus, ir jāievēro piesardzība; uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt ētikas kodeksu, kas būtu piemērojams jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem;
Stresses that, although social networks are a relatively good way of disseminating information rapidly, their reliability as sources cannot always be sufficiently guaranteed and they cannot be considered to be professional media; underlines that the way in which data is handled on social network platforms can in many cases be dangerous and give rise to serious breaches of journalistic ethics, and that caution is therefore required when taking up these new tools; emphasises the importance of drawing up a code of ethics applicable to new media;
norāda, ka pārmaiņas žurnālistu profesionālajā darbā veicina atvērtāku un apzinīgāku plašsaziņas līdzekļu veidošanos, nodrošinot arvien lielāku sabiedrības informētību, tomēr norāda, ka ir jāveic pasākumi, lai panāktu, ka tas notiek visas žurnālistikas interesēs un negatīvi neietekmē žurnālistu statusu;
Points out that changes to the way in which journalists pursue their profession are paving the way for more open and committed media serving communities that are increasingly well informed, but that steps must be taken to ensure that this is in the interests of journalism as a whole and does not affect the status of journalists;
uzsver žurnālistu izšķirošo nozīmi mūsdienu sabiedrībā, kas saņem ārkārtīgi daudz informācijas, jo tikai žurnālisti var dot ievērojamu pievienoto vērtību informācijai, izmantojot savu profesionālismu, ētiku, prasmes un uzticamību, tādējādi piešķirot ziņu raidījumiem jēgu; norāda, ka plašsaziņas līdzekļu kvalitāti un neatkarību var garantēt tikai tad, ja izmanto stingrus profesionālos un sociālos standartus;
Highlights the crucial role of journalists in a modern society faced with a barrage of information, since they alone can bring significant added value to information by using their professionalism, ethics, skill and credibility to make sense of the news; points out that the quality and independence of the media can be guaranteed only by means of rigorous professional and social standards;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD) )
European Parliament legislative resolution of 8 September 2010 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of animals used for scientific purposes (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD) )
ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06106/1/2010 – C7-0147/2010 ),
having regard to the Council position at first reading (06106/1/2010 – C7-0147/2010 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0543 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2008)0543 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. panta 1. punktu, atbilstīgi kuram Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6-0391/2008 ),
having regard to Article 251(2) and Article 95(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0391/2008 ),
ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A7-0230/2010 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0230/2010 ),
uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu, pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka pilnībā pabeigtas visas procedūras, un, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, publicēt to
Instructs its Secretary-General to sign the act, once it has been verified that all the procedures have been duly completed, and, in agreement with the Secretary-General of the Council, to arrange for its publication in the
Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm ‐ stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa ( COM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))
European Parliament legislative resolution of 8 September 2010 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0193 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0193 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C7-0111/2010 ),
having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0111/2010 ),
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesību komitejas atzinumus ( A7–0235/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0235/2010 ),
aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 293. panta 2. punktu;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU);
atkārtoti izsaka pastāvīgo aicinājumu Komisijai un Padomei nodrošināt, ka Parlamentam, veicot dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādņu pilnīgo pārskatīšanu, ir pietiekams laiks, kas jebkurā gadījumā nav mazāks par 5 mēnešiem, lai tas īstenotu tā konsultatīvo uzdevumu, kas noteikts LESD 148. panta 2. punktā;
Reiterates its long-standing call on the Commission and the Council to ensure that Parliament is given the necessary time, and in any event no less than five months, to fulfil its consultative role defined in Article 148(2) TFEU in respect of the revision of the guidelines for the employment policies of the Member States;
Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome nosaka pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, tostarp arī princips, ka tie par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu.
Article 157 (3) of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that the European Parliament and the Council shall adopt measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the guarantee of adequate social protection
ar sociālās atstumtības apkarošanu.
the fight against social exclusion.
mēģina panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu,
seek to achieve full employment and social progress,
Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the
augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu
promotion of a high level of employment, the
, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu
guarantee of adequate social protection
sociālās atstumtības apkarošanu
the fight against social exclusion
un augstu izglītības un apmācības līmeni
and a high level of education and training
Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā noteikts, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību.
Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women.
Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā minēts, ka Eiropas sabiedrībai raksturīgs plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte, nediskriminācija, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība.
Article 2 of the Treaty on European Union states that European society is characterised by pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
Lisabonas stratēģija, kuru sāka 2000. gadā, tika balstīta uz atziņu, ka ES nepieciešams palielināt
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU's need to increase its
atjaunot nosacījumus pilnīgai nodarbinātībai
and recreate the conditions for full employment
un reģionālo
and regional
kohēziju, ņemot vērā pasaules mēroga konkurenci, tehnoloģiskās izmaiņas un sabiedrības novecošanu.
cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības
The Lisbon strategy for growth and jobs
vispārēju ES ekonomikas un nodarbinātības politikas ievirzi.
s economic and employment policies.
Tomēr pieredze liecina, ka pamatnostādnēs prioritātes nebija
However, experience shows that the guidelines did not set
noteiktas pietiekami skaidri
clear enough priorities
Tas ierobežoja to ietekmi uz valstu politikas izstrādi
This limited their impact on national policy-making
Tomēr pieredze liecina, ka pamatnostādnēs nebija
However, experience shows that the guidelines did not set
bija ciešāk jāsaista viena ar otru
linked more strongly one to the other
Tādējādi stratēģijas pamatmērķus nevarēja sasniegt, jo arī dalībvalstis neiesaistījās pamatnostādņu īstenošanā.
Ultimately, the strategy's basic goals could not be achieved, because Member States also failed to assume ownership of those guidelines
Neatkarīgi no jaunajām ES likumdošanas iniciatīvām, kas koncentrējas uz sociālajām jomām, Eiropas Savienībai ievērojami jāuzlabo jau izstrādātā politika dažādās jomās un to īstenošana.
Apart from new EU legislative initiatives with a social focus, the European Union needs to improve significantly its existing policies and their implementation.
Finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gadā, bija par iemeslu ievērojamam darbavietu un potenciālā ražošanas apjoma samazinājumam, un tās rezultātā dramatiski pasliktinājās publisko finanšu stāvoklis.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Tomēr Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns daļēji ar koordinētu fiskālo stimulu
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus
, euro kalpojot par makroekonomiskās stabilitātes garantu,
, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability
Tādējādi krīze
The crisis therefore
, ka Savienības politikas jomu koordinēšana var dot būtiskus rezultātus, ja to stiprina un efektīvi pielieto.
that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Tāpat krīze
The crisis also
Tomēr Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns daļēji ar koordinētu fiskālo stimulu palīdzēja dalībvalstīm rast risinājumu krīzei.
The European Economic Recovery Plan7 has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus.
, kas aizvien turpinās, skaidri parāda, ka nav efektīvu līdzekļu, kā savlaicīgi reaģēt uz tās pazīmēm, un
, which is still developing, highlights the lack of effective means of reacting early to its signs and
, ka Savienības politikas jomu koordinēšana var dot būtiskus rezultātus, ja to stiprina un efektīvi pielieto
that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective
, vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu
, while respecting the principle of subsidiarity
dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību
the close interdependence of the economies and labour markets
Komisija ierosināja izveidot jaunu stratēģiju nākamajai desmitgadei – stratēģiju Eiropa 2020, lai ES varētu izkļūt no krīzes spēcīgāka un vērst savu ekonomiku uz
The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy, to enable the EU to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards
un integrējošu izaugsmi.
Five headline
Dalībvalstīm būtu
Member States should
mērķus un novērstu vājās vietas, kas ierobežo izaugsmi
bottlenecks that constrain
Komisija ierosināja izveidot jaunu stratēģiju nākamajai desmitgadei ‐ stratēģiju Eiropa 2020, lai ES varētu izkļūt no krīzes spēcīgāka
The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 strategy, to enable the EU to emerge stronger from the crisis
, kā arī efektīvāk atrisināt turpmākās pārmaiņas un krīzes
and also to respond more effectively to future upheavals and crises
un vērst savu ekonomiku uz
, and to turn its economy towards
ekoloģiski un ekonomiski noturīgu
ecologically and economically
un integrējošu ekonomisko darbību
sustainable and inclusive growth
makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību un uzlabotu darba tirgus darbību.
macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
un visaptverošu izaugsmes nosacījumu radīšanas stratēģiju
and of comprehensive strategies for creating the conditions for growth
ietvaros dalībvalstīm
, Member States
un jāpatur spēkā strukturālas reformas
and maintain structural
makroekonomikas stabilitāti
macroeconomic stability
, vairāk labāku darbavietu veicināšanu
, the promotion of more and better jobs
un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju
and the sustainability of public finance, improve competitiveness
un ražīgumu
and productivity
, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību
, reduce macroeconomic imbalances