natgillin/translations-raw huggingface dataset:
, stiprinātu sociālo kohēziju, cīnītos pret nabadzību
, strengthen social cohesion, fight poverty
un uzlabotu darba tirgus darbību.
and enhance labour market performance.
jāsāk nekavējoties pēc tam, kad ekonomikā atsākas noturīga atlabšana, tā
, to be started as soon as a sustainable revival of the economy is secure,
jāīsteno un jākoordinē
should be implemented and coordinated
Eiropa 2020 jābūt stratēģijai, kas galveno uzmanību pievērš cilvēkiem un vides aizsardzībai, palīdz pārvarēt krīzi, novērš jaunu ekonomisko un sociālo sabrukumu, tiek cieši saskaņota ar strukturālo un kohēzijas politiku un vidējā un ilgtermiņā stimulē Eiropas ekonomiku un risina darba tirgus problēmas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu.
Europe 2020 should be a strategy to put people and the protection of the environment first and to come out of the economic crisis, to prevent a further economic and social collapse, to be closely coordinated with structural and cohesion policy and to boost our economies in the medium and long term and to tackle the challenges for the labour market arising from an ageing society.
Stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir “gudra izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un inovāciju.
Within the Europe 2020 strategy, Member States should implement reforms aimed at
būtu jābūt
smart growth
vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu, tās pieejamības nodrošināšanu visiem,
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all,
pētniecības un uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā
and strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the
Eiropas Savienībā, lai palīdzētu likvidēt reģionālās atšķirības un novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju
European Union, so as to help eliminate regional imbalances and prevent the ‘brain drain’
Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība
They should encourage entrepreneurship
jāpalīdz radošas idejas pārvērst inovatīvos produktos,
and help to turn creative ideas into innovative products,
novatoriskos un sociāli vērtīgos
innovative and socially valuable
pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas
services and processes that can create growth, quality
un noturīgas
and sustainable
darbavietas, teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas.
jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, dalībvalstīm būtu jācīnās pret pasākumiem, kas to palēnina, t. i., pret birokrātiskajiem šķēršļiem, pārmērīgu reglamentāciju un standartizāciju, augstiem nodokļiem un protekcionisma izpausmēm.
In order to boost economic growth, Member States should fight measures that slow it down e.g. the bureaucratic burden, excessive regulation and standards, high taxes and protectionist tendencies.
Lai nodrošinātu ES vispārējos makroekonomikas rezultātus, galvenais nosacījums ir spēcīga un efektīva vienotā tirgus izveidošana; ekonomikas un monetārās savienības uzticamībai īpaši svarīgi ir, lai tiktu nodrošināti panākumi ekonomikā, atjaunota izaugsme un radītas jaunas darba iespējas.
Achieving a deep and efficient single market is a key element for ensuring the EU's overall macroeconomic performance; it is particularly crucial for the solidity of the economic and monetary union to deliver economic benefits, restore growth and create new job opportunities.
Izstrādājot un īstenojot valsts reformu programmas, kuru pamatā ir pielikumā norādītās pamatnostādnes, dalībvalstīm būtu jānodrošina nodarbinātības un sociālās politikas efektīva pārvaldība.
When designing and implementing their national reform programmes taking account of the guidelines in the Annex, Member States should ensure effective governance of employment and social policies.
Visā programmu izstrādāšanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas, kā arī mērķu un rādītāju noteikšanas procesā būtu cieši jāiesaista ieinteresētās aprindas reģionālajā un vietējā līmenī, tostarp tos, kurus skar stratēģijas ES 2020 dažādi aspekti, parlamentārās struktūras un sociālie partneri.
Stakeholders, including those at regional and local level and including those affected by the different aspects of EU-2020, parliamentary bodies and social partners should be closely involved throughout the design and implementation, monitoring and evaluation of those programmes, including in the definition of targets and indicators.
Dalībvalstīm būtu stingri jāpārrauga, kāda ir saskaņā ar attiecīgajām valstu programmām īstenoto reformu ietekme uz nodarbinātību un sociālo jomu.
Member States should closely monitor the employment and social impact of reforms implemented under respective national reform programmes.
tehnoloģiju izstrādes jomā.
s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Tāpat dalībvalstīm savās reformu programmās
Member States should also, through their reform programmes
un, pamatojoties uz pienācīgām darbavietām,
and based on decent jobs
būtu jāpievēršas “ilgtspējīgai izaugsmei”.
, aim at sustainable growth.
Ilgtspējīga izaugsme nozīmē, ka tiek veidota ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika, kurā efektīvi tiek izlietoti resursi, izmaksas un ieguvumi tiek sadalīti taisnīgi,
Sustainable growth means building a resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits
piešķirot pietiekamu finansējumu pārstrukturēšanai,
, with sufficient funding made available to deal with the restructuring,
tiek izmantota Eiropas vadošā loma jaunu procesu un tehnoloģiju, tostarp
s leadership in the race to develop new processes and technologies, including
tehnoloģiju izstrādes jomā
green technologies
, radot vairāk darbavietu
creating more jobs
Šīs tehnoloģijas cik vien iespējams būtu jādara pieejamas visiem uzņēmumiem, tai skaitā mikrouzņēmumiem un MVU.
These technologies should, as far as possible, be made accessible to all companies, including micro-enterprises and SMEs.
gan vecās, gan jaunās ekonomikas nozarēs, tostarp nodrošinot apmācību un prasmju iegūšanu, kas nepieciešama šādām darbavietām,
in the old and new economy, including the provision of training and skills needed in these jobs and
un jāmodernizē ražošanas bāze
modernise their industrial base
, jo īpaši konversijas jomā
, particularly in the field of conversion
Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz “integrējošu izaugsmi”.
Member States' reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Tādēļ ar dalībvalstu reformām būtu jānodrošina visiem piekļuve un iespējas visos dzīves posmos, lai tādējādi samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū, jo īpaši sievietēm, gados vecākiem darbiniekiem, jauniešiem,
Member States' reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people,
invalīdiem un
disabled and
likumīgiem migrantiem.
legal migrants.
būtu arī jāpanāk, ka ekonomikas izaugsmes ieguvumi nonāk pie visiem pilsoņiem visos reģionos.
should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions,
prasmju attīstīšanu, darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States' reform programmes.
Integrējoša izaugsme nozīmē to, ka tiek veidota vienota sabiedrība, kurā cilvēki spēj paredzēt
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change,
pārmaiņas un
in society and
aprūpētājiem, invalīdiem, nekvalificētiem darba ņēmējiem, minoritāšu pārstāvjiem, jo īpaši romu tautības pārstāvjiem,
carers, people with disabilities, unskilled workers, minorities, in particular the Roma,
likumīgiem migrantiem
legal migrants
un tiem, kas nespēj iesaistīties darba tirgū
and those unable to participate in the labour market
Izveidojot attiecīgus mehānismus, dalībvalstīm
By putting in place appropriate instruments, Member States
mācību sistēmas un to
training systems and the development of
dzimumu līdztiesību
gender equality,
, strukturālo bezdarbu
structural unemployment
, jo īpaši jauniešu bezdarbu,
- in particular youth unemployment
un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
and inactivity, while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, should therefore be at the heart of Member States' reform programmes.
Saistībā ar “integrējošas izaugsmes” mērķi dalībvalstīm pēc Komisijas iniciatīvas būtu jānosaka atbilstošs tiesiskais regulējums jaunajiem darba veidiem.
In the context of the ‘inclusive growth’ objective, Member States should, at the initiative of the Commission, set an appropriate legislative framework for the new forms of work.
Dalībvalstu reformu programmas būtu jāveic ar mērķi sekmēt nodarbinātību palielinošu izaugsmi, kura balstītos uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kā to popularizē SDO, un “laba darba” koncepciju kā pamatprincipiem, un šie principi būtu gan darbavietu radīšanas, gan darba tirgus integrācijas pamatā.
Member States' reform programmes should aim at fostering employment-enhancing growth based on decent work as promoted by the ILO and ‘good work’, as guiding principles, which should govern both job creation and labour market integration.
Šai sakarībā būtu jānodrošina un jānostiprina vienlīdzīga attieksme un vienāda atalgojuma princips par vienlīdzīgu darbu vienā darba vietā, kā tas paredzēts LESD 18. un 157. pantā.
Within that framework, equal treatment and equal pay for equal work at the same workplace as laid down in Articles 18 and 157 TFEU should be safeguarded and strengthened.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī nabadzības samazināšanai trūcīgo strādājošo vidū, kuru skaits pieaug, kā arī bērnu nabadzības apkarošanai.
Particular attention should also be paid to reducing poverty among the increasing number of working poor, and to combating child poverty.
ES un dalībvalstu strukturālās reformas var dot efektīvu ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā, ja ar tām stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
Tādēļ reformās būtu jāņem vērā to ārējās konkurētspējas aspekti, lai veicinātu
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster
izaugsmi un dalību atvērtos un godīgos tirgos visā pasaulē.
growth and participation in open and fair markets worldwide.
ES un dalībvalstu strukturālās reformas var efektīvi dot ieguldījumu
The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to
izaugsmē un
growth and
noturīgā un kvalitatīvā
sustainable and quality
adekvāti risina ekonomikas un finanšu krīzi, kas aizvienturpinās, un tādējādi
respond appropriately to the continuing economic and financial crisis and thus
stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
un dalību atvērtos un godīgos tirgos visā pasaulē
and participation in open and fair markets worldwide
, ES cenšoties starptautiskajā līmenī stingri uzraudzīt tirgus dalībniekus, kuri būtiski ietekmē nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālās jomas finanšu produktus, piemēram, pensijas
, with the EU seeking strong global supervision of players who have a significant influence on employment, labour mobility and social financial products such as pensions
Stratēģija Eiropa 2020 jāstiprina ar integrētu politikas kopumu, kuru dalībvalstīm būtu jāīsteno
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement
vienotā tempā
at the same pace
, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu papildu ietekmi.
, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.
to īpašās problēmas
their particular difficulties
Dzimumu vienlīdzības un darbaspēka nodrošināšanai darba tirgū ir svarīgi radīt apstākļus, lai sievietes un jaunietes varētu sākt strādāt nozarēs, kurās ir vīriešu pārsvars, un lai lauztu stereotipus, kuri joprojām pastāv šādās profesijās.
Creating the conditions for women and girls to enter into sectors where women are heavily under-represented and to combat stereotypes that still dominate these professions is key in ensuring both gender equality and labour market supply.
Visos ar Eiropa 2020 stratēģiju saistītajos politikas virzienos un pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības jautājumi un tālab ar tiem aktīvi jāveicina iespēju vienlīdzība un dzimumu līdztiesība.
All policies and measures in the framework of the Europe 2020 strategy should therefore strongly promote equal opportunities and gender equality and should be gender mainstreamed.
Tas attiecas arī uz iniciatīvām, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu tiesības un cīnīties pret sieviešu diskrimināciju.
This includes initiatives aimed at enhancing women's rights and at fighting discrimination against women.
Būtu jāpārskata sociālās aizsardzības sistēmas, lai atceltu elementus, kas sekmē dzimumu nevienlīdzību.
Social protection systems should be reviewed with a view to abolishing elements that generate gender inequalities.
Būtu jānodrošina labāki darba apstākļi nozarēs, kurās strādā daudz sieviešu.
Working conditions should be enhanced in sectors where women are over-represented.
Būtu jārisina piespiedu nepilnas slodzes nodarbinātības jautājumu.
The issue of involuntary part-time employment should be addressed.
Būtu jāstiprina dzimumu līdztiesība apmācības un izglītības jomās.
Gender equality in training and education should be strengthened.
Plānojot un īstenojot ES finansējumu, tostarp Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas kohēzijas fonda finansējumu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā stratēģija Eiropa 2020, un jo īpaši tās sociālie un nodarbinātības aspekti.
Member States should take into account the Europe 2020 strategy, and, in particular, its employment and social aspects, when programming and implementing EU funding, including that from the European Social Fund, the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund.
Lai īstenotu stratēģijā Eiropa 2020 izvirzīto gudras, iekļaujošas un videi draudzīgas izaugsmes savstarpēji saistītos mērķus un lai efektīvāk atbalstītu nelabvēlīgā situācijā esošos mikroreģionus un visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, kas atrodas sarežģītā un neizdevīgā stāvoklī, ir ārkārtīgi svarīgi vairāk izmantot dažādo pieejamo finanšu instrumentu mijiedarbību un papildināmību.
The importance is underlined of the need for greater use of the synergies and complementarities of the various financial instruments available in order to meet the complex targets of the EU 2020 strategy for smart, inclusive and green growth and to support more effectively the most disadvantaged micro-regions and the most vulnerable groups facing complex multi-dimensional disadvantages.
ES finansējumam jāpalīdz samazināt administratīvais slogs un jāatvieglo ilgtermiņa pasākumu īstenošana.
The use of the EU funding has to reduce the number of bureaucratic hurdles and facilitate longer-term measures.
Ņemot vērā, cik svarīga nozīme ir kohēzijas politikai nodarbinātības atbalstīšanā un sociālajā integrācijā un reģionu atbalstīšanā, ļaujot tiem pārvarēt sociālās un saimnieciskās grūtības un samazināt būtiskas atšķirības, kā arī noregulēt reģionālās īpatnības, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai saskaņotu, papildinātu, koordinētu un pielāgotu atsevišķu valstu mērķus, gan valsts iekšienē, gan starp valstīm tā, ka tiek samazināta ekonomiskās attīstības neatbilstība starp reģioniem.
Building on the importance of the cohesion policy in supporting employment and social inclusion, supporting regions in overcoming their socio-economic difficulties and reducing disparities, as well as in accommodating regional specificities, Member States should work together in order to arrange, complement, coordinate and adjust their national targets internally and between each other, so that imbalances in economic development between regions are reduced.
Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kas dod ieguldījumu valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā.
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kas dod ieguldījumu valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy,
, jo sociālajam politikām jāatbilst vietējiem apstākļiem un vēlmēm
as social policies have to respond to local circumstances and preferences
Lai nodrošinātu nodarbinātības politikas pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, būtu jāuzlabo atklātās koordinācijas metode, jo šobrīd tās nozīme dalībvalstīs ir pārāk neliela.
In order to ensure that the employment policy guidelines are implemented in Member States, the open method of coordination should be improved, as its impact in Member States is too small.
Stratēģiju Eiropa 2020 stiprina
The Europe 2020 strategy is underpinned by a
, ar kurām aizstāj iepriekšējo divdesmit četru pamatnostādņu kopumu un saskaņotā veidā pievēršas nodarbinātības un vispārējās ekonomikas politikas jautājumiem.
set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
, sociālās kohēzijas nostiprināšanas
, consolidation of social cohesion,
un vispārējās ekonomikas politikas jautājumiem.
and broad economic policy issues in a coherent manner.
, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo sākotnējo situāciju
, taking account of the different points of departure of Member States
Dalībvalstis, nosakot savus nacionālos mērķus un apakšmērķus, vadās no attiecīgajās pamatnostādnēs iekļautajiem pamatmērķiem un īpašu uzmanību pievērš nodarbinātības palielināšanai un vismazāk aizsargāto grupu, tostarp jauniešu, bezdarba samazināšanai, izglītības līmeņa paaugstināšanai, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāju samazināšanai un cilvēku paglābšanai no nabadzības.
The headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in setting their own national targets and sub-targets, paying particular attention to increasing employment and reducing unemployment of most vulnerable groups, including young people, increasing the education levels, reducing school drop-out rates and lifting people out of poverty.
Būtu stingri jāpārrauga šo mērķu un apakšmērķu īstenošanas panākumi un jānovērtē tie salīdzinājumā ar stratēģijas Eiropa 2020 mērķiem, un vajadzības gadījumā, pārskatot nodarbinātības pamatnostādnes, šie mērķi būtu jāpārstrādā vai jāpapildina ar citiem mērķiem vai apakšmērķiem.
Progress towards achieving the targets and sub-targets should be monitored closely and evaluated against the Europe 2020 objectives, and, if appropriate, revised or additional targets and sub-targets should be established when revising the Employment Guidelines.
Kaut arī šīs pamatnostādnes ir jāizstrādā katru gadu
Even though they must be drawn up each year,
Šīm pamatnostādnēm līdz 2020. gadam
These guidelines should remain largely stable until
, lai pienācīgi varētu pārskatīt tajās noteikto mērķu īstenošanu.
that the achievement of the objectives set out therein can be properly reviewed.
Sasniegto mērķu novērtējums būtu jāveic reizi trijos gados
An evaluation of the objectives achieved should take place every three years
Līdz tam tiek veikta un kritiski izvērtēta pieņemto pasākumu un to rezultātu zinātniskā analīze,
In the meantime the measures taken and their results should be analysed academically and reviewed critically.
Pielikumā izklāstītās pamatnostādnes
The guidelines in the Annex shall be
ņem vērā
taken into account
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā reformu
reported upon in national reform programmes.
kas ir saskanīgas
consistent with the objectives set out in
ar mērķiem, kas izklāstīti
the ‘Europe 2020 integrated
Pielikumā izklāstītās pamatnostādnes un valsts reformu
and the national reform programmes
dalībvalstu nodarbinātības
in the employment policies of
ar mērķiem, kas izklāstīti
be consistent with the objectives set out in
, ietekmē nodarbinātību un sociālo jomu
, must be carefully monitored
Izstrādājot un īstenojot valsts reformu programmas, kuru pamatā ir pielikumā norādītās pamatnostādnes, dalībvalstis nodrošina nodarbinātības un sociālās politikas efektīvu pārvaldību.
When designing and implementing their national reform programmes, taking account of the guidelines in the Annex, Member States shall ensure effective governance of employment and social policies.
Visā programmu izstrādāšanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas, kā arī mērķu un rādītāju noteikšanas procesā cieši tiek iesaistītas ieinteresētās aprindas reģionālajā un vietējā līmenī, tostarp tās, kurus skar stratēģijas Eiropa 2020 dažādi aspekti, parlamentārās struktūras un sociālie partneri.
Stakeholders, including those at regional and local level along with those affected by the different aspects of Europe 2020 strategy, parliamentary bodies and social partners shall be closely involved throughout the design and implementation, monitoring and evaluation of those programmes, including in the definition of targets and indicators.
Dalībvalstis cieši pārrauga, kāda ir saskaņā ar attiecīgajām valstu programmām īstenoto reformu ietekme uz nodarbinātību un sociālo jomu.
Member States shall monitor closely the employment and social impact of reforms implemented under respective national reform programmes.
Sagatavojot ziņojumus par pielikumā norādīto pamatnostādņu piemērošanu, dalībvalstis ievēro struktūru, par kuru panākta vienošanās Savienības līmenī un iekļauj vienus un tos pašus elementus, lai nodrošinātu skaidrību, pārredzamību un salīdzināmību visas dalībvalstīs.
When reporting on the application of the guidelines in the Annex, Member States shall follow the structure to be agreed at Union level and shall include the same elements in order to ensure clarity, transparency and comparability among Member States.