natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, cik būtiski ir radīt piemērotus apstākļus, lai gados vecāki darba ņēmēji ilgāk varētu palikt darba tirgū, integrēt paaudžu solidaritāti un sadarbību nodarbinātības kontekstā, kā arī īstenot iniciatīvas, kas veicina ilgāku darba dzīvi, piemēram, darba vietas dalīšana, prasmju un profesiju atkārtota izvērtēšana, brīvprātīgo darbs un pakāpeniska pensionēšanās, ietverot arī ārštata darbiniekus;
Emphasises the importance of creating appropriate conditions to ensure that older workers can stay longer in the labour market and of mainstreaming intergenerational solidarity and cooperation within the employment context and the implementation of initiatives promoting longer working lives such as job sharing, skills and career re-appraisal, employee volunteering and phased retirement, including among those who are freelancers;
ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos, aicina dalībvalstis izstrādāt instrumentu kopumu nolūkā atvieglināt gados vecāku cilvēku piekļuvi darba tirgum, turklāt aicina gan popularizēt, gan plaši atbalstīt ievirzes un aktivizēšanas pasākumus attiecībā uz vecākiem cilvēkiem saskaņā ar inovācijas partnerību aktīvām un veselīgām vecumdienām, kā arī radīt stimulus uzņēmējiem, jo uzņēmumiem ir maza interese par gados vecākiem cilvēkiem; uzsver ‐ ir būtiski, lai šādi cilvēki saņemtu tālākizglītību un iegūtu jaunas kvalifikācijas, kas viņiem ļautu no jauna iekļauties darba tirgū; šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski izmantot vecāku cilvēku zināšanas un pieredzi, piemēram, apmācības projektos;
In view of the ageing of Europe's population, calls on Member States to create a set of instruments to facilitate labour market access for older people, and calls both for promotion of, and wide support for, guidance and activation of older people in the light of the innovation partnership Active and Healthy Ageing as well as for incentives for employers, given that business is less interested in older workers; stresses the importance of such persons' receiving further training and gaining new qualifications that will enable them to re-enter the labour market; in this context, stresses the importance of making use of the knowledge and experience of older people, e.g. through coaching projects;
ņemot vērā bezdarba pieaugumu, aicina dalībvalstis modernizēt un nostiprināt valsts nodarbinātības dienestus, lai tiem būtu lielāka nozīme mūžpakalpojumu sniegšanā gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem; uzskata, ka valsts nodarbinātības dienesti var piedāvāt mehānismus, ar kuriem novērtēt prasmes, izstrādāt profilus un sniegt personalizētus profesionālās izaugsmes vadības un konsultāciju pakalpojumus ciešā sadarbībā ar vietējiem darba devējiem, kā arī sniegt informāciju par uzņēmējdarbības iespējām un apmācības un pārkvalificēšanās programmu piedāvājumu;
In the light of rising unemployment, calls on the Member States to modernise and strengthen the public employment services in order to play a greater role as lifelong service providers to both workers and employers; believes that public employment services can offer facilities for evaluating skills, establishing profiles and providing individual career guidance and consultation services, in close cooperation with local employers, as well as provide information on entrepreneurship opportunities and a range of training and re-training programmes;
mudina Komisiju un dalībvalstis oficiāli atzīt sociālās ekonomikas ieguldījumu, kura veido 10 % darba vietu ES un kurai ir lielākā nozīme ES ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā; uzskata, ka ir jāpaātrina tās attīstība, lai sekmētu integrētas labklājības radīšanu un palīdzētu izveidot integrētus darba tirgus, saglabātu darba vietas nozarēs un uzņēmumos laikā, kad ir krīze un/vai tiem draud slēgšana, palielinātu darba vietu stabilitātes līmeņus, atjauninātu prasmes un izstrādātu veidus, kā darba tirgū iekļūt sevišķi nelabvēlīgā situācijā nonākušām iedzīvotāju grupām;
Urges the Commission and Member States to officially recognise the contribution made by the social economy, which is responsible for 10 % of jobs in the EU and plays a key role in the EU's economic, social and territorial cohesion; considers it necessary to step up its development in order to contribute to socially inclusive wealth creation and to help to develop inclusive labour markets, to retain jobs in sectors and businesses in crisis and/or threatened by closure, to increase job stability levels, to keep skills alive and to develop routes into work for groups that are especially disadvantaged;
uzsver, ka labākai un stiprākai ES politikai, kas veicina dzimumu līdztiesību un darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu, jāpalīdz palielināt sieviešu un vīriešu ekonomiski aktīvās daļas iesaistīšanos darba tirgū; uzsver, ka ir svarīgi ļaut sievietēm iekļūt, atgriezties un progresēt darba tirgū, jo īpaši sievietēm, kuras sastopas ar grūtībām atgriezties darbā pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai bērna kopšanas atvaļinājuma;
Emphasises that better and stronger policies promoting gender equality and the reconciliation of work, family and private life should contribute to increased participation of the active population of women and men in the labour market; stresses the importance of empowering women to enter, re-enter and advance in the labour market, in particular those who face difficulties with returning to work after maternity or parental leave;
uzskata, ka ir jācenšas meiteņu vidū popularizēt tehniskās un inženierzinātnes studijas, piemēram, matemātikā, informātikā, dabas zinātnēs un tehnoloģijā, un jāapkaro ar dzimumu saistīti stereotipi un sieviešu profesiju segregācija izglītībā un darba tirgū; aicina dalībvalstis veikt mērķtiecīgus pasākumus, kas palielinātu sieviešu skaitu augstākajā vadībā un citos vadošos amatos;
Takes the view that efforts must be made to promote technical and engineering studies such as MINT (mathematics, informatics, natural sciences, technology) among girls and to combat gender stereotypes and professional segregation of women in education and labour market; calls on the Member States to take targeted measures to increase the number of women in senior management and other leading positions;
uzskata, ka ES pretdiskriminācijas likumdošana ir ievērojami paaugstinājusi aizsardzības līmeni visā ES; tomēr uzskata, ka ir jādara vairāk, lai nodarbinātībā, izglītībā un profesionālajā dzīvē novērstu dažādu grupu diskrimināciju, tostarp daudzkārtēju diskrimināciju, un vienlīdzīgas attieksmes principu īstenotu praksē; uzskata, ka sieviešu lielāka iesaistīšana darba tirgū ir jāsekmē arī ar mērķtiecīgu labklājības politiku, galveno uzmanību pievēršot bērnu aprūpei un ģimenes atbalstam, kas jāpanāk, īstenojot integrētas programmas dzimumu līdztiesībai, kā arī veicot pasākumus, ar kuriem sekmē sieviešu un vīriešu pieņemšanu darbā netradicionālās darba vietās vai brīvprātīgā darbā, īpašu uzmanību pievēršot nozarēm, kurās parasti strādā vīrieši;
Considers that EU anti-discrimination legislation has considerably raised the level of protection across the EU; believes, however, that more needs to be done to tackle discrimination, including multiple discrimination, of different groups in employment, training and occupation with a view to putting into effect the principle of equal treatment; believes that greater involvement of women in the labour market should also be fostered by means of targeted welfare policies focusing on childcare and family support, by implementing gender mainstreaming programmes, as well as by measures promoting recruitment of women and men to non-traditional jobs on a voluntary basis, with special attention being paid to traditionally male-dominated sectors;
norāda, ka papildus cilvēktiesību aspektam pastāv arī ekonomiski argumenti par labu diskriminācijas novēršanai; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai strauji noslēgtu vienošanos un pieņemtu priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt tehnisko grūtību pārvarēšanu Padomē, lai panāktu šādu vienošanos, jo stingra diskriminācijas novēršanas politika būs pamats stratēģijai “Eiropa 2020”;
Points to the economic arguments for anti-discrimination besides the human rights dimension; calls on Member States to take the necessary steps to swiftly conclude agreement and adopt the proposal for a Council directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation; calls on the Commission to continue supporting overcoming technical difficulties within the Council in order to reach such agreement as a strong EU anti-discrimination policy will underpin the 2020 strategy;
uzskata ‐ ja mainīgajā ekonomiskajā telpā ir jāsaglabā sieviešu dzimuma darba ņēmēju kvalifikācija un prasmes un sievietēm, kuras to vēlas, ir jāpalīdz atgriezties darbā, tad ir būtiski darba ņēmējus, kuri atrodas bērna kopšanas atvaļinājumā, iesaistīt arī viņu darba devēja rīkotajās apmācībās;
Maintains that, if the qualifications and skills of female workers are to be preserved in a changing economic space and those who so wish are to be helped to return to work, it is essential that workers on parental leave should also be included in the training activities organised by their employer;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pasākumus darba un ģimenes dzīves saskaņošanai un ieguldīt līdzekļus sieviešu līdzdalības nostiprināšanā darba tirgū, veicinot dažādības pārvaldību, stimulējot sieviešu profesionālo darbību un sekmējot jaunu darba vietu radīšanu ar elastīgākiem darba nosacījumiem;
Calls on the Commission and the Member States to support measures for reconciliation of professional and family life, and to invest in women's labour market participation through promotion of diversity management, professional encouragement of women and promotion of the creation of new posts with more flexible forms of working conditions;
uzsver, ka jaunas darba vietas jārada kopā ar jauniem darba noteikumu veidiem, kas sniegs darba ņēmējiem ar apgādājamiem bērniem iespēju strādāt citā laikā, samazināt darba laiku vai izvēlēties tāldarbu;
Stresses that new jobs should be accompanied by new forms of working arrangements that will enable workers with dependent children to work alternative hours, reduce their working time or opt for teleworking;
norāda, ka iespējas paaugstināt sieviešu nodarbinātības līmeni sniedz ne tikai “balto apkaklīšu” sektors, bet arī iekšlietu aizsardzības, loģistikas (tostarp transporta) un uzņēmējdarbības pakalpojumu (piemēram, apdrošināšanas un konsultēšanas pakalpojumi) nozares, kā arī ekoloģijas nozare un ar ilgtspēju saistītas profesijas;
Notes that opportunities to raise the rate of women's employment are offered not only by the ‘white-job’ sector but also by the home defence sector, the logistics sector (including transport), the business services sector – insurance and consulting, for example – and the ecological sector and sustainable jobs;
aicina Komisiju un dalībvalstis iedrošināt privāto un valsts sektoru veikt visu iespējamo un nepieciešamo, lai likvidētu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem un lielo nevienlīdzību attiecībā uz pieeju, darba samaksu, karjeras veidošanu, līdzdalību un pārvaldību, tā uzlabojot sieviešu līdzdalību darba tirgū; šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski nodrošināt pārredzamību labāku statistikas datu veidā un skaidru “līdzvērtīga darba” definīciju; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus par pensiju sistēmas pārskatīšanu tiem iedzīvotājiem, kuru iemaksās pensiju shēmā ir pārtraukumi bezdarba, slimību vai aprūpes pienākumu dēļ, kas skar galvenokārt sievietes.
Calls on the Commission and the Member States to encourage the private and public sector to take all possible and necessary action to eliminate the gender pay gap and the major inequalities in terms of access, pay, career development, participation and governance, with the aim of improving women's participation in the labour market; stresses, in this connection, the importance of transparency in the form of better statistics, and of a usable definition of ‘work of equal value’; welcomes the Commission's announcements on reviewing the pension system for those with gaps in pension-saving contributions due to periods of unemployment, sickness or caring duties, which concern mainly women;
uzskata ‐ cenšoties sasniegt pilnīgas nodarbinātības mērķi, ir jāpalielina centieni uzlabot darba vietu kvalitāti un visu darba ņēmēju darba un dzīves apstākļus, ietverot drošību un veselības aizsardzību darbā un dzimumu līdztiesību;
Considers that pursuing the objective of full employment has to be complemented by strengthened efforts to improve the job quality, working and living conditions of all employees, including health and safety at work and gender equality;
uzskata, ka darba vietu kvalitāte ir jāveicina kā daudzpusēja koncepcija, kas aptver gan darba attiecības, gan darba jautājumus; aicina Komisiju pastiprināt centienus pārskatīt ES darba vietu kvalitātes definīciju un kopējos rādītājus, lai tos lielākā mērā izmantotu praksē dalībvalstu politikas analīzei un salīdzinošai novērtēšanai; uzskata, ka sociālajam dialogam ir liela nozīme pienācīga darba, kvalitatīvas nodarbinātības un atbilstīgas sociālās aizsardzības veicināšanā, un līdz ar to aicina ES mēroga industriālo attiecību jomas ietekmīgākās ieinteresētās personas sadarboties, lai izstrādātu kopīgu Eiropas pieeju šajā jomā, un aktīvi piedalīties darba vietu kvalitātes definīcijas un rādītāju pārskatīšanā;
Considers that job quality has to be promoted as a multidimensional concept, covering both employment relations and work itself; calls on the Commission to step up efforts to review the EU definition and common indicators of job quality, to make them more operational for the evaluation and benchmarking of Member States' policies; considers that social dialogue plays an important role in promoting decent work, quality employment and adequate social protection and thus calls on the key stakeholders in the field of industrial relations at EU level to work towards developing a common European approach in this area and to take an active part in the review of the definition and indicators of job quality;
uzskata, ka darba vietas pieejamība, īpaši saistībā ar ēku pieejamību un informācijas tehnoloģijām, ir darba pamatnosacījums, kas uzskatāms par vienu no izšķirīgiem faktoriem cilvēku ar invaliditāti profesionālajai integrācijai;
Considers that workplace accessibility, especially in relation to the built environment and information technologies, is an essential working condition and one that is crucial to the vocational integration of people with disabilities;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt veselības un drošības tiesību aktus un brīdina, ka nedrošai darba videi, pastāvīgai viena darba nomaiņai ar citu un arvien lielākai spriedzei ir nelabvēlīga ietekme uz darba ņēmēju fizisko un garīgo veselību; aicina Komisiju risināt problēmu, ko rada ar darbu saistītu apdraudējumu un slimību neatzīšana;
Welcomes the Commission proposal of reviewing health and safety legislation and warns that insecure working environment, constant changes from one job to the next, and increasing stress have negative effects on workers physical and metal health; asks the Commission to address the problem of lack of recognition of job related hazards and illnesses;
uzsver, cik svarīgi ir integrēt ieinteresēto personu centienus uzlabot darba vietu kvalitāti un izmantot piemērotus politikas instrumentus, ietverot tiesību aktus, politikas saskaņošanu, apmaiņu ar paraugpraksi un autonomus sociālo partneru nolīgumus;
Emphasises the importance of integrating stakeholders' efforts to improve job quality and the use of appropriate policy instruments, including legislation, policy coordination, exchange of good practice and autonomous agreements of the social partners;
uzskata, ka lielais arodslimību skaits un proporcionāls to pieaugums, īpaši skeleta–muskuļu sistēmas traucējumu izplatība, būtiski ietekmē darba vietu kvalitāti, tāpēc lielākas pūles ir jāvelta to samazināšanai, lai novecojošā sabiedrība būtu ilgtspējīga;
Is of the opinion that the high number and increasing proportion of occupational illnesses, in particular the spread of musculo-skeletal disorders, has a significant impact on the quality of workplaces, so that greater effort must be made to reduce these if the ageing society is to be sustainable;
uzskata, ka nodarbinātības kvalitātes un līdz ar to darba vietu kvalitātes koncepcijas pamatā jābūt darba ņēmēju tiesībām, sociālo partneru, proti, darba ņēmēju un darba devēju dialogam un pienācīgai sociālai aizsardzībai, novēršot darba ņēmēju grimšanu nabadzībā;
Considers that workers rights, dialogue between the social partners - workers and employers – and adequate social protection preventing in-work poverty should be at the core of employment quality and thus also of the job quality concept;
mudina Komisiju pabeigt pirmslikumdošanas darbības un iesniegt programmā minētos tiesību aktu priekšlikumus, pilnībā ievērojot šīs programmas ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējuma rezultātus un sociālo partneru autonomiju; atzinīgi vērtē Komisijas plānus pārskatīt tiesību aktu efektivitāti attiecībā uz darba vietu kvalitāti un darba apstākļiem, pienācīgi ņemot vērā jaunākās tendences;
Encourages the Commission to complete its pre-legislative activities and put forward the legislative proposals announced in the Agenda, fully respecting the outcome of its economic and social impact assessment and the autonomy of the social partners; welcomes the Commission's plans to review the effectiveness of the legislation concerning job quality and working conditions, taking due account of developments;
uzsver, ka nodarbinātības jomā izvirzītie mērķi un to sasniegšanai izstrādātās stratēģijas ir jāuzrauga un jāsaskaņo ar mērķiem un stratēģijām citās svarīgās jomās, piemēram, publiskā finansējuma nozarē un attiecīgajā inovācijas politikā;
Underlines that the goals set in the field of employment and the strategies to achieve them should be monitored and coordinated with those in other important areas, such as the public finance sector and the relevant innovation policies;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūcija par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2010. gadā ( 2011/2106(INI) )
European Parliament resolution of 27 October 2011 on the Annual Report on the European Ombudsman's activities in 2010 ( 2011/2106(INI) )
ņemot vērā gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2010. gadā,
having regard to the Annual Report on the European Ombudsman's activities in 2010,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. panta trešo punktu, 228. un 298. pantu,
having regard to Article 24, third paragraph, Article 228, and Article 298 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā pamatnolīgumu par sadarbību, kas noslēgts starp Eiropas Parlamentu un ombudu 2006. gada 15. martā un kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī,
having regard to the framework agreement on cooperation concluded between the European Parliament and the Ombudsman on 15 March 2006, which entered into force on 1 April 2006,
ņemot vērā 2009. gada 1. janvāra Eiropas Ombuda statūtu īstenošanas noteikumus Pieņemti 2002. gada 8. jūlijā un grozīti ar ombuda 2004. gada 5. aprīļa lēmumu un 2008. gada 3. decembra lēmumu.
having regard to the implementing provisions of the Statute of the Ombudsman of 1 January 2009 Adopted on 8 July 2002 and amended by decisions of the Ombudsman of 5 April 2004 and 3 December 2008.
ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A7-0285/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Petitions ( A7-0285/2011 ),
tā kā LESD 24. pantā noteikts, ka “ikviens Savienības pilsonis var vērsties pie ombuda, kura institūts izveidots saskaņā ar 228. pantu”;
whereas Article 24 of the TFEU lays down that ‘every citizen of the Union may apply to the Ombudsman established in accordance with Article 228’,
tā kā Pamattiesību hartas 41. pants nosaka, ka “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un saprātīgos termiņos veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”;
whereas Article 41 of the Charter of Fundamental Rights states that ‘Every person has the right to have his or her affairs handled impartially, fairly and within a reasonable time by the institutions and bodies of the Union’,
tā kā ombuda kompetencē ir izskatīt lietas saistībā ar kopējo ārpolitiku, drošības politiku un Eiropadomes pienākumu izpildi;
whereas the common foreign policy, the security policy and the responsibilities of the European Council fall within the Ombudsman's remit,
tā kā Hartas 43. pantā noteikts, ka “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Eiropas ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības tiesa”;
whereas Article 43 of the Charter states that ‘Any citizen of the Union and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State has the right to refer to the Ombudsman of the Union cases of maladministration in the activities of the Community institutions or bodies, with the exception of the Court of Justice acting in its judicial role’,
tā kā, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, tika izveidots juridiskais pamats kopīgiem noteikumiem par administratīvām procedūrām ES iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, kuras saskaņā ar LESD 298. pantu “saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”, un šīs izmaiņas, tostarp Eiropas Ārējās Darbības dienesta izveide un tas, ka Eiropas Padome ir kļuvusi par ES iestādi, ietekmē arī Eiropas Ombuda darbu;
whereas the entry into force of the Lisbon Treaty introduced a legal basis for common rules on administrative procedures within the EU institutions, bodies, offices and agencies, which pursuant to Article 298 of the TFEU ‘shall have the support of an open, efficient and independent European administration’, as well as having an impact on the work of the European Ombudsman, inter alia as a result of the establishment of the European External Action Service and the fact that the European Council has become an EU institution,
tā kā administratīvas kļūmes rodas, kad publiska struktūra nedarbojas saskaņā ar tai saistošu noteikumu vai principu;
whereas maladministration occurs when a public body fails to act in accordance with a rule or principle which is binding upon it,
tā kā 2010. gada 27. septembrī Eiropas Ombuda institūcija atzīmēja savu piecpadsmito gadadienu; tā kā šo piecpadsmit gadu laikā ombuds ir atbildējis vairāk nekā 36 000 sūdzību iesniedzējiem un pabeidzis vairāk nekā 3800 izmeklēšanas par iespējamām administratīvām kļūmēm;
whereas on 27 September 2010 the European Ombudsman institution celebrated its fifteenth anniversary; whereas in this decade and a half the Ombudsman has answered more than 36 000 complainants and completed more than 3 800 inquiries into possible maladministration,
tā kā ombuds šīs institūcijas piecpadsmitajā gadadienā pieņēma jaunu stratēģiju savam 2009.–2014. gada pilnvaru termiņam; tā kā šajā stratēģijā uzmanība vērsta uz ieinteresēto personu uzklausīšanu, rezultātu ātrāku nodrošināšanu, pozitīvu ietekmi uz Savienības pārvaldības kultūru, savlaicīgas un lietderīgas informācijas sniegšanu ieinteresētajām personām un sabiedrībai, kā arī pieejamo resursu izmantojuma pastāvīgu pārskatīšanu;
whereas the Ombudsman used the fifteenth anniversary of his institution to launch a new strategy for his 2009-2014 mandate; whereas this strategy focuses on listening to stakeholders, delivering results faster, impacting positively on the Union's administrative culture, providing timely and useful information to stakeholders and the public, and rethinking constantly the use of the resources available,