natgillin/translations-raw huggingface dataset:
principu, ja lieta acīmredzami nav piekritīga tiesai, kura prasības pieteikumu saņem pirmā, tomēr noraida ideju, saskaņā ar kuru uz prasījumiem konstatēt negatīvu faktu vispār neattiecina hronoloģiskās prioritātes principu, jo šādi prasījumi var būt pamatoti no komerciālā viedokļa; tomēr uzskata, ka ar jurisdikciju saistītos jautājumus vislabāk varētu atrisināt, izstrādājot priekšlikumus radīt vienoto tiesāšanās sistēmu patentu lietās;
rule where the court first seised evidently has no jurisdiction; rejects the idea, however, that claims for negative declaratory relief should be excluded altogether from the first-in-time rule on the ground that such claims can have a legitimate commercial purpose; considers, however, that issues concerning jurisdiction would be best resolved in the context of proposals to create a Unified Patent Litigation System;
uzskata, ka terminoloģiskas neatbilstības starp Regulu (EK) Nr. 593/2008 (Roma I) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.).
Considers that the terminological inconsistencies between Regulation (EC) No 593/2008 (‘Rome I’) Regulation (EC) No 593/2008 of the European Parliament and the Council of 17 June 2008 on the law applicable to contractual obligations (Rome I) (OJ L 177, 4.7.2008, p.
aicina Komisiju, ņemot vērā Tiesas judikatūru, apsvērt, vai risinājumu, kam nepieciešama lielāka juridiskā noteiktība un piemērota neaizsargātākās puses aizsardzība, nevarētu rast to darbinieku problēmai, kuri nestrādā tikai vienā dalībvalstī (piemēram, tālbraucēji šoferi, lidojuma apkalpes locekļi);
Calls on the Commission to consider, having regard to the case-law of the Court of Justice, whether a solution affording greater legal certainty and suitable protection for the more vulnerable party might not be found for employees who do not carry out their work in a single Member State (e.g. long distance lorry drivers, flight attendants);
lietā noteiktais princips ir jāprecizē; tāpēc uzskata ‐ lai mazinātu tendenci, kas esot novērojama dažu valstu tiesās, atzīt teritoriālo jurisdikciju, kaut arī lietas piesaiste valstij, kuras tiesā ir iesniegts prasības pieteikums, ir vāja, ir jāpievieno apsvērums, kurā būtu paskaidrots, ka pārsvarā tiesas atzīst jurisdikciju tikai tad, ja pastāv pietiekama, būtiska vai nozīmīga piesaiste attiecīgajai valstij; uzskata, ka, pievienojot šādu apsvērumu, varētu palīdzētu labāk līdzsvarot iesaistīto personu intereses;
needs to be qualified; considers, therefore, that, in order to mitigate the alleged tendency of courts in certain jurisdictions to accept territorial jurisdiction where there is only a weak connection with the country in which the action is brought, a recital should be added to clarify that, in principle, the courts of that country should accept jurisdiction only where there is a sufficient, substantial or significant link with that country; considers that this would be helpful in striking a better balance between the interests at stake;
uzskata ‐ lai nodrošinātu labākas iespējas vērsties tiesā, lēmumi par informācijas un pierādījumu ieguvi vai pieradījumu saglabāšanu ir jāapzīmē ar jēdzienu “pagaidu un aizsardzības pasākumi”;
Considers that, in order to ensure better access to justice, orders aimed at obtaining information and evidence or at preserving evidence should be covered by the notion of provisional and protective measures;
uzskata, ka Regulā papildus to tiesu jurisdikcijai, kurām lieta ir piekritīga pēc būtības, šādu pasākumu jurisdikcija ir jānosaka to dalībvalstu tiesās, kurās vajadzīgā informācija un pierādījumi atrodas;
Believes that the Regulation should establish jurisdiction for such measures at the courts of the Member State where the information or evidence sought is located, in addition to the jurisdiction of the courts having jurisdiction with respect to the substance;
uzskata, ka jēdziens “pagaidu pasākumi, tostarp aizsardzības pasākumi” ir jādefinē vienā no apsvērumiem ar tādiem terminiem, kādi ir lietoti
Finds that ‘provisional, including protective measures’ should be defined in a recital in the terms used in the
Van Udens
Van Uden,
lietā formulētais dalījums starp lietām, kurās pagaidu pasākumu nosakošajai tiesai lieta ir piekritīga pēc būtības, un lietām, kurās šādai tiesai lieta nav piekritīga pēc būtības, jāaizstāj ar pārbaudi, kas ir balstīta uz jautājumu, vai pasākumi nepieciešami, papildinot tajā pašā dalībvalstī vai trešā dalībvalstī notikušu vai paredzētu tiesvedību (šajā gadījumā 31. pantā noteiktie ierobežojumi nav piemērojami) vai papildinot tiesvedību citā dalībvalstī (šajā gadījumā 31. pantā noteiktie ierobežojumi ir piemērojami);
between cases in which the court granting the measure has jurisdiction over the substance of the case and cases in which it does not, should be replaced by a test based on the question of whether measures are sought in support of proceedings issued or to be issued in that Member State or a non-Member State (in which case the restrictions set out in Article 31 should not apply) or in support of proceedings in another Member State (in which case the Article 31 restrictions should apply);
mudina pievienot apsvērumu, lai novērstu sarežģījumus, kas radās saistībā ar
Urges that a recital be introduced in order to overcome the difficulties posed by the requirement recognised in
lietā noteikto prasību, ka jābūt “patiesai saiknei” ar tās valsts teritoriālo jurisdikciju, kuras tiesa nosaka šādu pasākumu, lai būtu saprotams, ka dalībvalstu tiesām, lemjot par tāda pagaidu pasākuma noteikšanu, atjaunošanu, mainīšanu vai atcelšanu, ko pieņem, papildinot tiesvedību citā dalībvalstī, ir jāņem vērā visi apstākļi, ieskaitot i) visus tās dalībvalsts tiesas paziņojumus attiecībā uz apskatāmo pasākumu vai līdzīga veida pasākumiem, kurā izskata pamatlietu, ii) to, vai pastāv patiesa saikne starp vajadzīgo pasākumu un tās dalībvalsts teritoriju, kurā vēlas veikt šo pasākumu, un iii) iespējamo pasākuma ietekmi uz citā dalībvalstī notiekošu vai paredzamu tiesvedību;
for a ‘real connecting link’ to the territorial jurisdiction of the Member State court granting such a measure, to make it clear that in deciding whether to grant, renew, modify or discharge a provisional measure granted in support of proceedings in another Member State, Member State courts should take into account all of the circumstances, including (i) any statement by the Member State court seised of the main dispute with respect to the measure in question or measures of the same kind, (ii) whether there is a real connecting link between the measure sought and the territory of the Member State in which it is sought, and (iii) the likely impact of the measure on proceedings pending or to be issued in another Member State;
nepiekrīt Komisijas idejai, ka tiesai, kas skata pamatlietu, ir jābūt tiesīgai atcelt, mainīt vai pielāgot citas dalībvalsts tiesas noteiktus pasākumus, jo tas neatbilstu Regulā minētajam savstarpējās uzticības principam; vēl uzskata, ka nav skaidrs, uz kāda pamata dalībvalsts tiesa varētu pārskatīt citas jurisdikcijas tiesas pieņemtu nolēmumu un kādas ir šajā situācijā piemērojamās tiesības, un ka šāda pārskatīšana radītu praktiskas dabas problēmas, piemēram, attiecībā uz izmaksām;
Rejects the Commission's idea that the court seised of the main proceedings should be able to discharge, modify or adapt provisional measures granted by a court from another Member State since this would not be in the spirit of the principle of mutual trust established by the Regulation; considers, moreover, that it is unclear on what basis a court could review a decision made by a court in a different jurisdiction and which law would apply in these circumstances, and that this could give rise to real practical problems, for example with regard to costs;
Kolektīvā tiesiskā aizsardzība
Collective redress
uzsver, ka Komisijas topošajam dokumentam par kolektīvajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, iespējams, vajadzēs pievienot īpašās jurisdikcijas noteikumus kolektīvajām prasībām;
Stresses that the Commission's forthcoming work on collective redress instruments may need to contemplate special jurisdiction rules for collective actions;
uzskata ‐ ņemot vērā īpašās ar starptautiskajām privātajām tiesībām saistītās grūtības, uzņēmumiem, iedzīvotājiem un starptautiskajām pusēm prāvā domātus Savienības kolīziju tiesību aktus un konsekventas judikatūras vajadzību, tagad ir īstais laiks izveidot atsevišķu Savienības Tiesas palātu, kurā skatītu prasības pieteikumus sniegt prejudiciālo nolēmumu starptautisko privāttiesību jomā;
Considers, on account of the special difficulties of private international law, the importance of Union conflicts-of-law legislation for business, citizens and international litigators and the need for a consistent body of case-law, that it is time to set up a special chamber within the Court of Justice to deal with references for preliminary rulings relating to private international law;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūcija par mazākumtautību sieviešu sociālo integrāciju ( 2010/2041(INI) )
European Parliament resolution of 7 September 2010 on the social integration of women belonging to ethnic minority groups ( 2010/2041(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu,
having regard to Articles 2 and 3 of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību otro daļu, kurā Eiropas Savienībai noteikts pienākums apkarot diskrimināciju,
having regard to Part Two of the Treaty on the Functioning of the European Union, which sets out the obligation for the European Union to combat discrimination,
, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos
, Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation
, un Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu
and Council Directive 2004/113/EC of 13 December 2004 implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services OJ L 373, 21.12.2004, p.
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši 21. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular Article 21,
ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembra Rezolūciju Nr. 217A (III).
having regard to the Universal Declaration of Human Rights Adopted by General Assembly resolution 217A (III) of 10 December 1948.
, ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180.
, the UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) Adopted by General Assembly resolution 34/180 of 18 December 1979.
un ANO Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliģiskajām un valodas minoritātēm Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 47/135.
and the UN Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities Adopted by General Assembly resolution 47/135 of 18 December 1992.
ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,
having regard to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR),
ņemot vērā Stokholmas programmu Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 3. marta dokuments Nr. 5731/10.
having regard to the Stockholm Programme Council of the European Union document Nr. 5731/10 of 3 March 2010.
ņemot vērā Lisabonas stratēģiju un pašreiz izstrādes posmā esošo ES stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam,
having regard to the Lisbon Strategy and the EU 2020 Strategy, which is currently under development,
ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 .
having regard to its resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market Texts adopted, P6_TA(2009)0371 .
ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0021 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on equality between women and men in the European Union – 2009 Texts adopted, P7_TA(2010)0021 .
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7–0221/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0221/2010 ),
tā kā Līgumā par Eiropas Savienību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir noteiktas vērtības, kas ir ES pamatā, bet tā kā praksē ne visi ES iedzīvotāji var pilnā mērā gūt labumu no tām, jo īpaši mazākumtautību grupu sievietes, tostarp vardarbības, cilvēku tirdzniecības un nabadzības upuri; tā kā turklāt minētās vērtības ir kopīgas visu dalībvalstu sabiedrībās, kurās dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība;
whereas the Treaty on European Union and the Charter of Fundamental Rights of the European Union set out the values on which the EU is founded, but whereas in practice not all people living in the EU benefit fully from the Charter of Fundamental Rights, especially women belonging to ethnic minority groups, including those who are victims of violence, trafficking and poverty; whereas, furthermore, these values are common to the societies of all the Member States, in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail,
tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, kuras pamatā ir piederība nacionālai minoritātei; tā kā tomēr vairāku mazākumtautību kopienu piederīgie, kas dzīvo ES, joprojām ir diskriminācijas, sociālās atstumtības un segregācijas upuri;
whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union prohibits any discrimination based on membership of a national minority; whereas, however, numerous ethnic minority communities living in the EU are still victims of discrimination, social exclusion and segregation,
tā kā saņemt vienlīdzīgu attieksmi ir visu pilsoņu pamattiesības, nevis privilēģija, un tā kā tolerancei vajadzētu būt vispārējai vērtībai, nevis īpašai labvēlībai, ko izrāda tikai dažiem; tā kā visi diskriminācijas veidi ir jāapkaro vienlīdz stingri;
whereas equal treatment is a basic right, not a privilege, of all citizens, and whereas tolerance should be a general attitude to life, not a favour granted to some; whereas all forms of discrimination must be fought with equal intensity,
tā kā mazākumtautību sievietes ir nelabvēlīgākā situācijā ne tikai salīdzinājumā ar sieviešu vairākumu, bet arī ar mazākumtautību vīriešiem;
whereas ethnic minority women are disadvantaged not only in comparison with majority women, but also in comparison with ethnic minority men,
tā kā, lai īstenotu saskaņotu politiku mazākumtautību sieviešu sociālajai integrācijai, ir svarīgi izmantot visaptverošu ES pieeju, kura ietver pasākumus diskriminācijas apkarošanai un palīdz nodrošināt mājokļu, nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamību un sekmē pamattiesību ievērošanu;
whereas an integrated EU approach is crucial for a coherent policy on the social inclusion of ethnic minority women, including measures that combat discrimination and help provide access to housing, employment, education, health care and social services, and foster respect for fundamental rights,
tā kā nav vienotas juridiskas mazākumtautību grupu definīcijas; tā kā uz visiem ES iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu situācijas ir jāattiecina ES integrācijas politika, kuras galvenie principi ir vienlīdzīgas iespējas un vienāda attieksme, kuru pamatā ir savstarpēja cieņa, izpratne un gatavība pieņemt citus;
whereas there is no universally accepted legal definition of ethnic minority groups; whereas the principles of equal opportunities and equal treatment based on mutual respect, understanding and acceptance should be a cornerstone of the EU's policies in respect of all its inhabitants, regardless of their background,
tā kā vienāda kvalitatīvas izglītības pieejamība visiem sekmē labāku iekļaušanos darba tirgū un vispārējo dzīves kvalitāti; tā kā tomēr dažās valstīs mazākumtautību pārstāvjiem nav pilnībā un ar vienlīdzīgiem nosacījumiem pieejama valsts vispārējā izglītības sistēma; tā kā, lai nodrošinātu demokrātiskas un atvērtas sabiedrības izveidi ES, izglītības sistēmās jāvalda tolerances un vienlīdzības vērtībām;
whereas equal access for all to quality education enhances labour market inclusion and overall quality of life; whereas, however, in some Member States ethnic minority populations are excluded from full and equal participation in mainstream education systems; whereas, in order to ensure the development of a democratic, open-minded society within the EU, education systems must transmit the values of tolerance and equality,
tā kā trešo valstu piederīgo integrācijas politika uzlabojas, ja lielāka uzmanība tiek pievērsta dzimumu līdztiesības principam, kas ir būtisks, lai nodrošinātu to, ka tiek ņemtas vērā mazākumtautību sieviešu grupu īpašās vajadzības;
whereas integration policies for third country nationals benefit from a stronger gender perspective, which is essential in order to ensure that the specific needs of women belonging to ethnic minority groups are taken into account,
tā kā imigrācijas un patvēruma politikai un tiesību aktiem šajā jomā ir jāveicina mazākumtautību grupu sieviešu integrācija;
whereas immigration and asylum policies and legislation should promote the inclusion of women belonging to ethnic minority groups,
tā kā, lai novērstu dažāda veida diskrimināciju, stereotipisku domāšanu, aizspriedumainu attieksmi un etnisko segregāciju, ir vajadzīga mērķtiecīga pieeja mazākumtautību sieviešu sociālajai integrācijai;
whereas a targeted approach to the social inclusion of women belonging to ethnic minorities is needed in order to avoid multiple discrimination, stereotyping, stigmatisation and ethnic segregation,
tā kā viens no priekšnoteikumiem sieviešu un etnisko minoritāšu tiesību aizsargāšanai un veicināšanai ir konkrētu nepieciešamo datu vākšana un tā kā atbilstīgu statistikas datu trūkuma dēļ nav iespējams noteikt daudzas problēmas, tas nozīmē, ka netiek pieņemti mērķorientēti politiskie pasākumi;
whereas collecting disaggregated data is a prerequisite for protecting and promoting the human rights of women and ethnic minorities, and whereas, owing to the absence of statistics, many problems remain impossible to identify, meaning no targeted policy is adopted,
tā kā ir plašs tādu pieejamo instrumentu un politikas virzienu klāsts, kuri ir piemēroti mazākumtautību grupu sieviešu integrācijai, bet tā kā dalībvalstu līmenī tos pietiekami neīsteno un Eiropas līmenī tos nepietiekami koordinē;
whereas there is a wide range of suitable instruments and policies available for ensuring the inclusion of women belonging to ethnic minority groups, but whereas there is an implementation gap at national level and a lack of coordination at EU level,
tā kā parasti mazākumtautību grupu sievietes tiek diskriminētas vairākos veidos un viņas pret sociālo atstumtību, nabadzību un smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību un piespiedu sterilizāciju, ir neaizsargātākas nekā valsts pamatsabiedrības sievietes un mazākumtautību grupu vīrieši;
whereas in the majority of cases women belonging to ethnic minority groups face multiple discrimination and are more vulnerable to social exclusion, poverty and extreme human rights violations, such as trafficking in human beings and coercive sterilisation, than the women belonging to mainstream society and minority group men,
tā kā daudzām mazākumtautību sievietēm ir zemāks sociālekonomiskais statuss, kura dēļ praksē viņu pamattiesību ievērošana ir ierobežota un viņām nav pieejami resursi, tostarp reproduktīvās un seksuālās veselības aprūpes resursi, un viņām ir grūtāk iekļauties mītnes valsts sabiedrībā;
whereas the lower socio-economic status of many ethnic minority women translates in practice into limitations on the exercise of their fundamental rights and lack of access to resources, including reproductive and sexual health resources, and makes the inclusion process more difficult,
tā kā sieviešu veselības stāvoklis ietekmē ne tikai viņu pašu veselību, bet arī viņu bērnu veselību;
whereas the health status of women affects not only their own health but that of their children,
tā kā sieviešu aktīva līdzdalība sabiedriskajā dzīvē un sekmīga integrācija labvēlīgi ietekmēs viņu bērnus un nākamās paaudzes;
whereas women's active participation in society and the successful inclusion of women will have a positive effect on their children and on future generations,
tā kā mazākumtautību sieviešu sociālā atstumtība var ierobežot viņu ekonomisko neatkarību, un tas var vēlāk radīt tiešas un netiešas izmaksas pašvaldību un valstu budžetā;
whereas social exclusion of women belonging to ethnic minorities can lead to difficulties in respect of economic independence, which may result in direct and indirect costs for the community and public budgets,
tā kā mazākumtautību grupu sievietes, ja viņas ir mazāk integrētas nekā pārējās valsts pamatsabiedrības sievietes, ir neaizsargātākas no dažādām vīriešu vardarbības izpausmēm un ekspluatācijas;
whereas women from ethnic minority groups are more vulnerable to the different forms of male violence and exploitation when they are less integrated than women belonging to mainstream society,
tā kā sociālo integrāciju sekmētu mazākumtautību grupu sieviešu plašāka un regulāra apspriešanās vietējā, reģionālā, valstu un ES līmenī,
whereas social inclusion would benefit from increased, regular consultation of women belonging to ethnic minority groups at local, regional, national and EU level,
uzsver, ka nav vispārējas mazākumtautību grupu juridiskas definīcijas un ka šis jēdziens attiecas uz dažādām situācijām, ar kurām saskaras dažādas etniskās grupas ES dalībvalstīs;
Stresses that there is no universally accepted legal definition of ethnic minority groups, and that this concept covers a wide range of situations faced by different ethnic groups within the EU Member States;
aicina Komisiju un dalībvalstis, sadarbojoties ar NVO un pilsoniskās sabiedrības grupām, saskaņā ar dalībvalstu noteikumiem par personas datu aizsardzību regulāri apkopot un analizēt pēc dzimuma un etniskās piederības sadalītus datus par jautājumiem, kas saistīti ar sociālo integrāciju, piemēram, izglītības, darba tirgus, sociālās drošības, veselības aprūpes sistēmas un mājokļu pieejamību;
Urges the Commission and the Member States, in collaboration with NGOs and civil society groups, to provide for the regular collection and analysis of gender- and ethnicity-disaggregated data in accordance with the Member States' rules on the protection of personal data relating to issues connected with social inclusion, such as access to education, the labour market, social security, the health system and housing;