natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju nodrošināt, ka nākamo pētniecības un jauninājumu plānu izstrādās, lai veicinātu sinerģijas starp struktūrfondiem un pētniecības un jauninājumu pamatprogrammām (Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu);
Calls on the Commission to ensure that the upcoming Research and Innovation Plan will be drafted with a view to strengthening the synergies between the Structural Funds and the Framework Programmes for Research and Innovation (FP7, CIP);
atkārtoti aicina Komisiju novatorisku projektu izvērtēšanai izstrādāt īpašus kritērijus un izskatīt iespēju ierosināt turpmākus reglamentējošus stimulus attiecībā uz inovāciju pasākumu īstenošanu;
Reiterates its call on the Commission to develop specific evaluation criteria for the assessment of innovative projects, and to consider proposing future regulatory incentives for implementing innovation measures;
saskata skaidru nepieciešamību reģionālā līmenī pēc lielākas kompetences attiecībā uz pieteikšanos finansējuma saņemšanai, administratīvām un finanšu procedūrām, līdzekļu pārvaldību un finansēšanas metodēm; aicina Komisiju izvērtēt iespēju nodrošināt turpmāku speciālistu atbalstu, ciešāku sadarbību starp Eiropas Uzņēmumu tīklu un struktūrfondu pārvaldības iestādēm un ciešāku saikni starp vadošo tirgus iniciatīvu, tehnoloģiju platformām un reģionālajiem tehnoloģiskajiem ceļvežiem;
Sees a clear need for more expertise at regional level regarding applications for funding, administrative and financial procedures, fund management and financial engineering; calls on the Commission to look into the feasibility of providing further specialist support and ensuring closer cooperation between the Enterprise Europe Network and the structural fund managing authorities and a closer link between the Lead Market Initiative, technology platforms and regional technological roadmaps;
43uzstāj, ka, novērtējot projektu piemērotību un piešķirot pieeju finansējumam no struktūrfondiem un citiem Kopienas instrumentiem, ir svarīgi ņemt vērā vienlīdzīgu iespēju principu; 44.
43.Insists on the importance of taking account of equal opportunities when assessing the suitability of projects and determining access to funding from the Structural Funds and other Community instruments; 44.
uzsver labāka atbalsta nozīmi tādas politikas un programmu īstenošanā, kuras sekmē sinerģiju pētniecības un attīstības infrastruktūras – inovāciju – darba vietu izveides ķēde;
Stresses the importance of better assistance in the implementation of policies and programmes that enhance synergy within the research and development infrastructures - innovation - job creation chain;
uzskata, ka starptautiskai vērtēšanas struktūrai būtu rūpīgāk jāizvērtē no struktūrfondiem līdzfinansētie lielie inovāciju infrastruktūras objekti, kas labvēlīgi ietekmēs piešķirto struktūrfondu līdzekļu izlietošanas efektivitāti;
Believes that large research infrastructures cofinanced by Structural Funds should be subject to a higher evaluation by an international peer review board, which will have a positive effect on the efficient spending of earmarked Structural Funds;
ir pārliecināts, ka politisko līderu saistības ir gan nepieciešams priekšnoteikums saskaņotai pētniecības un jauninājumu politikai, gan līdzeklis, kā to pastiprināt; ņemot to vērā, prasa izstrādāt stratēģisku pētniecības un jauninājumu politikas pamatsistēmu, kura tiktu pielāgota atkarībā no attīstības gaitas, jaunās informācijas un apstākļu izmaiņām un kura atbilstu valstu mērķiem un prioritātēm ekonomikas un sociālās attīstības jomā;
Is convinced that commitment by the political leadership is both a necessary precondition for research and innovation policy coherence and a tool to enhance it; with that in mind, calls for the establishment of a strategic policy framework for research and innovation adjusted in the light of progress, new information and changing circumstances and consistent with national goals and priorities for economic and social development;
atkārto, ka neformālie teritoriālās kohēzijas un teritorijas plānošanas pārvaldības mehānismi Padomē būtu jāaizstāj ar oficiālākām struktūrām; uzskata, ka šādas pārmaiņas kopā ar integrētu un transversālu struktūru izveidi un pastiprināšanu veicinās labāku politikas koordināciju;
Reiterates that the informal mechanisms governing territorial cohesion and spatial planning in the Council should be replaced by more formal structures; takes the view that this development accompanied by the creation and reinforcement of integrated and cross-theme structures will result in a better coordination of policies;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos ( 2010/2038(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the long-term sustainability of public finances for a recovering economy ( 2010/2038(INI) )
ņemot vērā 2009. gada 12. augusta Komisijas dienestu darba dokumentu par valsts finansēm EMS 2009. gadā ( SEC(2009)1120 ),
having regard to the Commission staff working document of 12 August 2009 entitled ‘Public Finances in EMU – 2009’ ( SEC(2009)1120 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos ( COM(2009)0545 ),
having regard to the Commission communication of 14 October 2009 entitled ‘Long-term sustainability of public finances for a recovering economy’ ( COM(2009)0545 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra ieteikumu Padomei par tās ieteikumu par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu ( COM(2009)0034 ),
having regard to the Commission's recommendation of 28 January 2009 for a Council recommendation on the 2009 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States' employment policies ( COM(2009)0034 ),
ņemot vērā tā 2009. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123 .
having regard to its resolution of 11 March 2009 on a European Economic Recovery Plan Texts adopted, P6_TA(2009)0123 .
ņemot vērā Pitsburgas samita ieteikumus, kuros aicināts turpināt pūliņus, lai veicinātu izaugsmi līdz ekonomikas atveseļošanai,
having regard to the recommendations issued at the Pittsburgh Summit, calling for efforts to support growth to be sustained until recovery is assured,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus ( A7-0147/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Budgets ( A7-0147/2010 ),
tā kā Komisija savā paziņojumā ir paudusi bažas par valsts finanšu ilgtspējību saistībā ar augstu budžeta deficīta un valsts parāda līmeni, jo īpaši ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu, un tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir aprēķinājušas, ka iedzīvotāju novecošanas ietekme uz ilgtspējības starpību piecas līdz 20 reizes pārsniegs pašreizējās ekonomiskās krīzes radītās sekas;
whereas the Commission communication voices concerns about the long-term sustainability of public finances in the context of high deficit and debt levels, especially in the light of population ageing, and whereas the effect of ageing on the sustainability gap is calculated in most Member States to be five to 20 times higher than the effects of the current economic crisis,
tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts, lai gan to pārskatīja 2005. gadā, bija nepietiekams, lai novērstu pašreizējo krīzi;
whereas the Stability and Growth Pact (SGP), despite its revision in 2005, was not enough to prevent the current crisis,
tā kā nekavējoties un daudz nopietnāk jāanalizē dzimstības līmeņa samazināšanās iemesli un kopsakarības Eiropas Savienībā un jācenšas novērst šo satraucošo tendenci;
whereas there is an urgent need to look in greater depth at the phenomenon of the falling birth rate in the European Union and its causes and implications, with a view to reversing this worrying trend,
tā kā fiskālā politika nav ilgtspējīga, ja tā ilglaicīgi izraisa pārlieka valsts parāda uzkrāšanos;
whereas fiscal policy is not sustainable if it implies an excessive accumulation of government debt over time,
tā kā, ņemot vērā paziņojumā ietvertās prognozes un to apstākli, ka iedzīvotāju novecošana nopietni ietekmēs Eiropas valstu finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, finanšu politikas plānojums līdz 2060. gadam ir atbilstīgs;
whereas, given the projections underpinning the communication and the fact that the ageing population will have serious impacts on the long-term sustainability of European countries' public finances, a policy horizon through 2060 is an appropriate one,
tā kā krīzes apstākļos palielinās dalībvalstu valsts parāda un budžeta deficīta apjoms un prognozētās demogrāfiskās attīstības dēļ fiskālā ilgtspējība kļūs par neatliekami risināmu uzdevumu;
whereas the debt and deficit increases suffered by the Member States during the crisis and projected demographic developments will make fiscal sustainability an acute challenge,
tā kā ES dalībvalstīs notiekošās ilgtermiņa demogrāfiskās pārmaiņas, jo īpaši iedzīvotāju novecošana, ietekmē valstu pensiju sistēmu finansēšanu;
whereas long-term demographic changes, in particular an ageing population, across the EU Member States have implications for the funding of national pension schemes,
tā kā dažas dalībvalstis nav veikušas pasākumus, lai samazinātu savas administratīvās izmaksas, kontrolētu veselības aprūpes izdevumus un īstenotu veselības un pensiju sistēmu reformu, un tā kā visām valstīm ir jāpārņem pamatprakse šajā jomā;
whereas some Member States have not taken enough steps to reduce their administrative expenditure, bring their healthcare spending under control and reform their health and retirement systems, and whereas all the Member States should adopt the best practice in this area,
tā kā krīzes izraisītās nodokļu ieņēmumu samazināšanās un īpašo ekonomikas atveseļošanas pasākumu īstenošanas dēļ 2009. gadā visās dalībvalstīs palielinājās budžeta deficīts un parādsaistību līmenis;
whereas all the Member States saw their deficits and debt ratios increase in 2009 as a result of the fall in tax revenue caused by the crisis and the implementation of special recovery measures,
tā kā Eiropadome, pamanot pirmās ekonomikas atveseļošanās pazīmes, 2009. gada septembrī ieteica, ka fiskālā politika ir jāpārorientē uz finanšu ilgtermiņa ilgtspējības īstenošanu, un uzsvēra, ka “pašlaik ir jāizstrādā budžeta stratēģijas, lai izkļūtu no krīzes, un tās koordinētā veidā ir jāīsteno, tiklīdz ekonomika sāks atgūties, ņemot vērā katras atsevišķas valsts īpašo situāciju”;
whereas, in response to the first signs of a recovery, the European Council recommended in September 2009 that fiscal policies should be ‘reoriented towards the long-term sustainability of public finances’, and pointed out that ‘exit strategies need to be designed in a coordinated manner as soon as the recovery takes hold, taking into account the specific situation of individual countries’,
tā kā pēdējā laikā var novērot pozitīvu valsts finanšu stāvokļa un ekonomikas elastības līdzsvaru;
whereas in recent times it has been possible to see a positive correlation between sound public finances and the resilience of a country's economy,
tā kā pieaugošais valsts parāds ir milzīgs slogs nākamajām paaudzēm;
whereas increasing government debt places a severe burden on future generations,
tā kā valsts parāds dažās dalībvalstīs ir pieaudzis līdz tādam līmenim, kas negatīvi ietekmē to stabilitāti un palielina valsts izdevumu apjomu saistībā ar procentu likmju maksājumiem, samazinot aizvien pieaugošo veselības aizsardzības un pensiju sistēmas vajadzību apmierināšanai nepieciešamos līdzekļus;
whereas government debt in some Member States has increased in a way that undermines stability and results in high government expenditure on interest payments at the expense of the increasingly important spending on health and pension systems,
tā kā aizvien pieaugošais valsts aizņēmuma apjoms procentu likmju paaugstināšanas dēļ kropļo finanšu tirgus un negatīvi ietekmē ne vien mājsaimniecības, bet kavē arī ieguldījumus jaunu darba vietu radīšanā;
whereas increased public borrowing distorts financial markets by pushing interest rates higher, with negative consequences for households as well as for investments in new jobs,
tā kā efektīvas statistikas datu pārvaldības vai neatkarīgas statistikas iestāžu trūkums mazina dalībvalstu finanšu integritāti un ilgtspējību;
whereas a lack of effective statistical governance or independent statistical institutions in Member States is undermining the integrity and sustainability of public finances,
tā kā citas pasaules valstis, kas iepriekš tirgū piedāvāja zemas kvalitātes preces, šobrīd iekaro augstvērtīgu preču tirgus daļu; tā kā šie tirgus dalībnieki izmanto progresīvas tehnoloģijas, vienlaikus maksājot mērenas stundu likmes, un tām nav jācīnās ar demogrāfiskās attīstības problēmām, un tā kā personas savas dzīves laikā kopumā nostrādā ārkārtīgi daudz stundu; tā kā Eiropā pilnīgas nodarbinātības mērķis pēdējoreiz tika sasniegts pirms naftas krīzes 1973. gadā, lai gan pilnīga nodarbinātība joprojām ir mērķis, kas ES ir jāsasniedz, ievērojot Līgumus un neaizmirstot par augsta līmeņa sociālo aizsardzību un cilvēku attīstību;
whereas other parts of the world which until recently were competing by producing low- quality goods are now entering the high-quality segments; whereas these competitors use advanced technology, whilst still paying moderate hourly wages and not having to grapple with adverse demographic trends, and against a background of individuals totalling a high number of working hours in their lifetimes; whereas in Europe full employment was last reached before the oil crisis of 1973, whereas full employment nevertheless remains an objective towards which the EU has to strive, in conformity with the spirit of the Treaties, without turning its back on its high level of social protection and human development,
tā kā ilgtspējības starpības samazināšanai ir pieejami dažādi līdzekļi, piemēram, vispārējās produktivitātes palielināšana un jo īpaši būtiski – sociālo pakalpojumu vispārējās produktivitātes palielināšana, pensijas vecuma palielināšana, dzimstības līmeņa paaugstināšana vai imigrantu skaita palielināšana;
whereas there are various means to reduce the sustainability gap, such as increasing general productivity, and, most importantly increasing the productivity of the welfare services, raising the retirement age, increasing the birth rate or increasing the numbers of immigrants,
tā kā demogrāfisko attīstību nosaka pārmaiņas auglības rādītājos, ko plaši ietekmē maternitātes stimuli un pabalsti un migrācijas plūsma;
whereas population trends are shaped by changes in the fertility rate, which are to a large degree dependent on maternity incentives and benefits and migration flows,
tā kā pašreizējais valsts parāda un budžeta deficīta līmenis apdraud labklājības valsts pamatus;
whereas the current debt and deficit levels threaten the very existence of the welfare state,
tā kā strukturālo reformu neīstenošana un valsts finanšu konsolidācijas trūkums negatīvi ietekmēs ar veselības aizsardzību, pensijām un nodarbinātību saistītos izdevumus;
whereas a failure to implement structural reforms and consolidate public finances will have an adverse effect on expenditure on health care, pensions and employment,
tā kā daudzas dalībvalstis pārkāpj Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un tā kā krīzes radītās sekas kavē pareizi ievērot tā prasības;
whereas many Member States are in breach of the SGP, and whereas proper compliance with it would have mitigated the negative effects of the crisis,
tā kā valsts finanšu ilgtspējība ir ne vien īpaši svarīga Eiropai kopumā, bet arī konkrēti Eiropas Savienības budžetam,
whereas the sustainability of public finances is not only crucial for Europe in general, but,also for the budget of the European Union specifically,
tā kā, lai gan Eiropas Savienības budžets ir ierobežots līdz aptuveni 1 % no Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI), uz to ir arī jāattiecina ilgtspējības vispārējie principi un hipotēzes,
whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of ‘sustainability’ should also apply to it,
pauž nopietnas bažas par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi; atgādina, ka pirms krīzes, pamatojoties uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, ļoti būtiski tika risinātas pieaugošo demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas; atzīst, ka lielu daļu šo centienu iznīcināja nepieciešamība krasi palielināt valsts izdevumus, lai novērstu pasaules finanšu sistēmas sabrukumu un atvieglotu šā sabrukuma ietekmi uz sabiedrību;
Expresses its deep concern about the long-term sustainability of public finances in the aftermath of the financial and economic crises; recalls that the efforts made in the framework of the SGP prior to the crises were to a very high degree geared towards meeting the growing demographic challenge; acknowledges that much of this effort has been wiped out by the need dramatically to increase government expenditure in order to prevent the worldwide meltdown of the financial system and to alleviate the social consequences of this meltdown;
pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz labvēlīgo ekonomisko situāciju, vairāku dalībvalstu pirms krīzes sāktā valsts finanšu konsolidācija bija nenozīmīga; norāda, ka tas bija Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pārkāpums, jo īpaši pēc tā pārstrādāšanas 2005. gadā, un ka tas nopietni samazināja valstu spēju nepieļaut ciklisku krīžu atkārtošanos, radīja lielāku nenoteiktību, palielināja bezdarba līmeni un sociālās problēmas;
Deplores the fact that, even before the crises started, a number of Member States' performance in consolidating their public finances were not impressive despite the fact that economic conditions were favourable; points out that this was a breach of the preventive arm of the SGP, especially after its redrafting in 2005, and one which seriously diminished Member States' capacity to act in a counter-cyclical way as the crises unfolded, leading to more uncertainty, higher unemployment and increased social problems;
apzinās, ka valstu pašreizējo izdevumu līmeni nevar saglabāt bezgalīgi; atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu atturēties no pieņemto papildu palīdzības pasākumu īstenošanas, kamēr nav veikta pašreizējo pasākumu rūpīga analīze un nav skaidri pierādīta vajadzība pēc turpmākas rīcības;
Is aware that the current levels of public expenditure cannot be maintained indefinitely; welcomes the European Council's decision to refrain from deciding on a follow-up package of help measures until the present one's results have been thoroughly analysed and the need for further action has been clearly demonstrated;
atzīst, ka finanšu sektora lejupslīdes novēršanas pasākumi ir bijuši veiksmīgi, lai gan vēl aizvien jāievēro piesardzība; cer, ka banku sektora glābšanas radītais finanšu slogs samazināsies; atzinīgi vērtē centrālo banku saskaņoto pieeju šā mērķa īstenošanā; būtiski uzsver, ka ir jāveic saprātīgas uzraudzības sistēmas reforma un jāpārskata finanšu arhitektūras sistēma;
Acknowledges that the operations designed to prevent a meltdown of the financial sector were successful, although vigilance is still vital; expects the financial burden in relation to the rescue of the banking sector to decrease; lauds the central banks' coordinated approach to achieving this goal; puts its full weight behind the reform of the system of prudential supervision and the redrawing of the framework of the financial architecture;
uzsver, ka ar Stabilitātes un izaugsmes paktu jāpanāk pastāvīgs budžeta līdzsvars vai pārpalikums, ekonomikai labvēlīgos apstākļos pieprasot veidot pārpalikumu un nodrošināt pensiju sistēmu finansēšanas pārredzamību valsts budžetā vai privātā finansējuma sistēmā;
Emphasises that the SGP must aim for balance or surplus over time, requiring surplus in economic good times and pension schemes transparently financed in the framework of public budgets or by funded private schemes;
uzsver, ka valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ir būtisks stabilitātes un izaugsmes, kā arī atbilstīga valsts izdevumu līmeņa saglabāšanas faktors; uzsver, ka lielais valsts parādu apjoms apdraud ilgtspējību un negatīvi ietekmēs valsts veselības aizsardzības un pensiju sistēmu, kā arī nodarbinātības līmeni;
Points out that the long-term sustainability of public finances is essential for stability and growth, and for maintaining appropriate levels of public expenditure; stresses that high debt and deficit levels are a threat to sustainability and will have adverse effects on public health care, pensions and employment;
pauž nopietnas bažas par dalībvalstu augsto budžeta deficīta un valsts parāda līmeni; brīdina neaizbildināties ar krīzi, bet veikt finanšu konsolidācijas, valsts izdevumu samazināšanas un strukturālu reformu īstenošanas pasākumus, kas ir būtiski izaugsmes un nodarbinātības līmeņa atjaunošanai;
Expresses its deep concern at the high deficit and debt levels in the Member States; warns against using the crisis as a pretext not to consolidate public finances, not to decrease public spending and not to implement structural reforms, all of which are essential for a return to growth and employment;
norāda, ka valsts finanšu konsolidācija, budžeta deficīta un valsts parādu apjoma samazināšana ir būtiska modernas labklājības valsts saglabāšanas un pārdalīšanas sistēma, kas rūpējas par sabiedrību kopumā, jo īpaši atbalstot mazāk privileģētās sabiedrības grupas;
Points out that the consolidation of public finances and the reduction of deficit and debt levels are essential to maintaining a modern welfare state and a system of redistribution which caters for society as a whole, but especially supports the less privileged parts of it;
uzsver, ka valsts parāda apjomam un procentu likmēm turpinot pieaugt, procentu likmju izmaksas, ko nāksies maksāt tagadējām un nākamajām paaudzēm, apdraudēs labklājības valsts modeli;
Stresses that, if public debt and interest rates continue to increase, the costs in the form of interest rate payments will no longer be bearable by present and future generations without endangering welfare state models;
pauž dziļas bažas par to, ka daudzas dalībvalstis neievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nav spējušas konsolidēt savas valsts finanses ekonomiski labvēlīgā laikā pirms krīzes; piekrīt Komisijas paziņojumam, ka uzraudzības procedūrās jāpiešķir būtiska un skaidra nozīme parāda ilgtspējībai; prasa Komisijai stingri nodrošināt atbilsmi Stabilitātes un izaugsmes paktam;
Is deeply concerned that many Member States are in breach of the SGP; deplores the fact that Member States failed to consolidate their public finances in economically favourable times before the crisis; agrees with the Commission statement that debt sustainability should be given a very prominent and explicit role in surveillance procedures; urges the Commission rigorously to ensure compliance with the SGP;