natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž nožēlu, ka ir samazināts lauksaimniecībai un lauku attīstībai piešķirtās attīstības palīdzības apjoms, kas 1980. gadā bija 17 %, bet 2006. gadā ‐ tikai 3 %; mudina Komisiju vadīt un uzraudzīt ES finanšu atbalsta nodrošināšanu lauksaimniecības vadītas attīstības panākšanai un darīt visu, lai panāktu, ka valdības tērē 10 % valsts budžeta lauksaimniecības nozarē atbilstoši tam, kā ir apņēmušās to darīt (nosakot, piemēram, mērķus, kuri orientēti uz valsts lauksaimniecības politiku);
Regrets the reduction in the amount of development aid being devoted to agriculture and rural development, which was 17 % in 1980 and only 3 % in 2006; urges the Commission to direct and monitor the contribution of the EU financial support towards achieving agricultural-led growth and to do all in its power to induce governments to spend the amount of 10 % of the national budget on the agricultural sector, as they have committed themselves to (e.g. by setting objectives targeted at national agricultural policies);
vēlreiz apstiprina, ka ĀKK valstu grupā ietilpstošajām valstīm lauksaimniecība labāk nekā citas nozares spēj nodrošināt izaugsmi nabadzīgiem lauku iedzīvotājiem, tādējādi dodot taustāmu ieguldījumu pirmā Tūkstošgades attīstības mērķa ‐ galējas nabadzības un bada izskaušanas ‐ sasniegšanā, un uzsver, ka tādēļ tūlītējai rīcībai un lielāku ieguldījumu veicināšanai lauksaimniecībā un lauku attīstībā ir izšķirīga nozīme;
Reaffirms that, for ACP States, agriculture is a sector which is more capable than others of generating growth for poor rural people, thereby making a tangible contribution to the attainment of the first Millennium Development Goal on the eradication of extreme poverty and hunger, and underlines how it is therefore crucial to act immediately and to promote greater investment in agriculture and rural development;
uzsver, ka lauksaimniecības attīstības pamatā pirmām kārtām jābūt tiesībām uz pārtiku un tiesībām ražot pārtiku, dodot visiem cilvēkiem iespēju izmantot tiesības uz nekaitīgu, uzturvielām bagātu un attiecīgajai kultūrai piemērotu pārtiku, kas ražota pašu noteiktajā lauksaimniecības struktūrā, izmantojot videi draudzīgas un ilgtspējīgas metodes;
Emphasises that agricultural development must be based primarily on the right to food and the right to produce food, enabling all people to have the right to safe, nutritious and culturally appropriate food produced using environmentally sound and sustainable methods in an autonomous farming structure;
aicina ES atzīt jaunattīstības valstu tiesības uz neatkarīgu pārtikas apgādi, atbalstot to ar mērķtiecīgiem pasākumiem, kas paredz pirmām kārtām izmantot un attīstīt pašreizējās struktūras un resursus, piemēram, sēklas, mēslošanas un ražošanas līdzekļus, kā arī veicināt reģionālo integrāciju;
Calls on the EU to recognise developing countries" right to food sovereignty and to support this with targeted measures, primarily using and developing the available structures and resources – such as seeds, manure and means of production – as well as fostering regional integration;
aicina Eiropas Savienību tās attīstības darba kārtībā atkal galveno vietu ierādīt lauksaimniecībai, piešķirot īpašu nozīmi lauksaimniecības attīstības programmām, cita starpā izvirzot skaidrus uzdevumus un sasniedzamus mērķus nabadzības mazināšanai, jo īpaši pasākumus, kas sekmē mazo lauksaimniecības uzņēmumu attīstību un pārtikas ražošanu vietējam tirgum, pamatojoties uz bioloģisko daudzveidību, sevišķu uzmanību pievēršot sīkzemnieku un sieviešu veiktspējas veicināšanai;
Calls on the EU to put agriculture back at the centre of its development agenda, giving specific priority to programmes for agricultural development including clear targets for poverty reduction and feasible objectives, particularly measures promoting small-scale agriculture and the production of food for local markets through the use of biodiversity, with a particular focus on capacity-building for small-holder farmers and women;
aicina ES apvienot spēkus ar dalībvalstīm, ĀKK valstu valdībām, starptautiskām organizācijām, reģionālās attīstības bankām un privātiem fondiem, nevalstiskām organizācijām un pašvaldībām, lai reģionālajās programmās veiksmīgāk iekļautu jaunus projektus un pasākumus straujā pārtikas cenu kāpuma ietekmes mazināšanai;
Calls for the EU to join forces with Members States, ACP Governments, international organisations, regional development banks and private foundations, non-governmental organisations and local authorities, to incorporate new projects and programme interventions for soaring food prices into regional programmes in a better way;
aicina veikt pasākumus izglītības uzlabošanai, lai jaunieši varētu iegūt augstāko izglītību lauksaimniecības jomā, cita starpā apgūt ES sanitārās un fitosanitārās normas, kā arī radīt darba vietas lauksaimniecības augstskolu absolventiem, lai mazinātu nabadzību un migrāciju no laukiem uz pilsētām, kā arī migrāciju no jaunattīstības valstīm uz attīstītām valstīm, šādi novēršot intelektuālā darbaspēka emigrāciju;
Calls for measures to improve training to enable young people to pursue higher education in agriculture, including training on how to meet EU sanitary and phytosanitary standards, as well as to create job opportunities for agriculture graduates for the purpose of reducing poverty and migration from rural to urban areas, and for the purpose of avoiding "brain drain" – migration from developing countries to developed countries;
norāda uz Pārtikas krīzes novēršanas tīkla 2008. gadā izstrādāto Rīcības kodeksu pārtikas krīzes novēršanai un pārvaldībai, kā arī aicina to ieviest un ievērot kopējā lauksaimniecības politikā; turklāt pauž atbalstu un mudina iesaistīt pilsonisko sabiedrību un ievērot sieviešu, nelielu lauksaimnieku kooperatīvu un ražotāju sabiedrību intereses, lai nodrošinātu pārtikas apgādi un neatkarību pārtikas apgādes jomā;
Recalls the Food Crisis Prevention Network's 2008 Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management, and calls for it to be implemented and observed in the CAP; furthermore supports and urges involving civil society and promoting the interests of women, small-scale farming cooperatives and producer groups in order to ensure food security and food self-sufficiency;
pauž lielas bažas par to, ka daudzos gadījumos militārais un aizsardzības budžets ir lielāks nekā budžets lauksaimniecībai un pārtikai;
Is very concerned by the fact that, in many instances, military and defence budgets are larger than budgets for agriculture and food;
uzskata, ka nelielās lauku saimniecības ir lauksaimniecības attīstības stūrakmens; uzsver dažas no mazo lauksaimnieku nopietnākajām problēmām jaunattīstības valstīs, piemēram, piekļuvi tirgiem, zemei, izglītībai, finansējumam, resursiem un tehnoloģijām; atgādina, ka ir svarīgi attīstīt lauku infrastruktūras un veikt ieguldījumus mazās lauku saimniecībās, kā arī tradicionālajās ražošanas metodēs, kas pielāgotas vietējiem apstākļiem un kas patērē maz resursu;
Believes that smallholders represent the cornerstone of agricultural development; stresses some of the most severe problems facing small farmers in the developing world, such as access to markets, land, training, financing, inputs and technology; reaffirms the importance of developing rural infrastructure and investment in small farms and traditional low-input methods of production suited to the location;
atzīmē ka nepietiekama pārtikas produktu tirdzniecība ir nozīmīgs pasaules pārtikas ražošanas aspekts, piezīmē, ka pēc PLO datiem 2007. gadā pasaulē palielinājās rīsu ražošanas apjoms un vienlaicīgi samazinājās to tirdzniecība;
Notes that a lack of trade in foodstuffs is a significant factor in global food production and that, according to the FAO, although global rice production increased in 2007, trade in rice fell in the same year;
uzskata, ka lielākas un neregulētas lauksaimniecības tirgus liberalizācijas sekas būs vēl lielāka cenu nepastāvība; uzsver, ka visvairāk cietīs neaizsargātās jaunattīstības valstis, kuras importē pārtikas produktus; uzsver, ka pasaules tirdzniecības noteikumiem nekādā gadījumā nevajadzētu būt apdraudēt valstu un reģionu tiesības atbalstīt lauksaimniecības nozari, lai saviem iedzīvotājiem garantētu nodrošinātību ar pārtiku;
Believes that further, unregulated liberalisation of agricultural trade would lead to a further increase in food prices and even higher price volatility; stresses that the worst affected would be the most vulnerable, food-importing developing countries; stresses, furthermore, that world trade rules must under no circumstances undermine the right of countries or regions to support their farming sectors with a view to ensuring food security for their population;
uzskata, ka saistībā ar pašreizējo pārtikas nodrošinātības krīzi pasaulē lauksaimniecības produktu tirgu atvēršanas politika atbilstīgi PTO un divpusējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir būtiski veicinājusi pārtikas nodrošinātības zudumu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju attiecīgi atkārtoti novērtēt brīvā tirgus pieeju attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību;
Believes that market opening policies for agricultural products in the framework of the WTO and bilateral free trade agreements have significantly contributed to a loss of food security in many developing countries and in the context of the current global food supply crisis; calls on the Commission to re-assess its free-market approach to agricultural trade accordingly;
aicina lielās pārtikas eksportētājvalstis (Brazīliju, Argentīnu, Taizemi u.c.) būt uzticamiem pamatproduktu piegādātājiem un nepiemērot eksporta ierobežojumus, kuriem var būt katastrofālas sekas, jo īpaši nabadzīgajās valstīs, kuras importē pārtikas produktus;
Calls on the large food exporting countries (Brazil, Argentina, Thailand, etc.) to act as reliable suppliers of staple foods and to avoid export restrictions, which could have disastrous consequences, especially on poor food-importing developing countries;
pauž satraukumu par pašreizējo pasaules finanšu krīzi, kuras rezultātā varētu samazināt finansējumu, kas pieejams saistībā ar valsts atbalstu attīstības jomā; aicina Komisiju izanalizēt finanšu krīzes ietekmi uz attīstības atbalstu un arī turpmāk izstrādāt priekšlikumus, kuru mērķis ir atbalstīt visnabadzīgāko valstu lauksaimniecību;
Is alarmed by the current world financial crisis which could lead to a reduction in the funding available for public development aid; calls on the Commission to analyse the impact of the financial crisis on the development aid sector and to continue devising proposals with a view to supporting agriculture in the world's poorest countries;
atzīmē, ka globālā pārtikas krīze ir viena no lielajiem draudiem mieram un drošībai pasaulē; un šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunākos Komisijas centienus izpētīt, kā risināt globālo nodrošinātības ar pārtiku problēmu; aicina dalībvalstis atbalstīt šādas iniciatīvas valstu un vietējā līmenī;
Notes that the global food crisis is among the great threats to peace and security in the world; welcomes, in that respect, the recent efforts of the Commission to investigate ways of tackling the global food security issue; calls on the Member States to support such initiatives at national and local level;
apstiprina savu apņemšanos ieguldīt līdzekļus tehnoloģijā un inovācijās lauksaimniecībā un lauksaimnieciskajā ražošanā;
Reaffirms its commitment to investment in technology and innovation in agriculture and farm production;
uzsver, cik svarīga ir valsts finansēta pētniecība, kas sekmē nodrošinātību ar pārtiku, nevis tikai nozares intereses, un kas veicina ieguldījumus ne tikai īpašu jauno tehnoloģiju pētniecības jomā, bet arī globālās lauksaimniecības ražošanas sistēmas, sekmējot ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; tādēļ uzsver galveno nozīmi, ko šajā saistībā varētu piešķirt, piemēram, ES tehnoloģiskajai platformai saistībā ar pētniecības un ekoloģiskās lauksaimniecības atbalstu;
Stresses the importance of publicly funded research which serves to promote food security rather than focusing one-sidedly on industrial interests; calls for investment in research not only into individual new technologies but also into comprehensive farming systems which will serve the aim of long-term food security; stresses in this connection the pioneering role which could be played in this field, for example, by a EU technology platform for ecological agricultural research;
uzsver pētniecības nozīmīgumu, kā arī zināšanu nodošanu, kuras iegūtas, veicot izpēti lauksaimnieciskajā līmenī un īstenojot efektīgu lauksaimniecības popularizēšanas pakalpojumu, īpaši jaunattīstības valstī; aicina stiprināt lauksaimniecības pētniecību un zināšanu radīšanu;
Stresses the importance of research but also of transferring the knowledge gained through research down to farm level through an effective farm extension service, particularly in the developing world; calls for a strengthening of agricultural research and knowledge generation;
pauž bažas, ka ES koncentrēšanās uz savstarpējo atbilstību var kaitēt lauksaimniecības ražošanas pētniecībai un popularizēšanai; uzsver nepieciešamību pēc abiem elementiem;
Is concerned that the emphasis in the EU on cross-compliance may be to the detriment of farm production research and advice; stresses the need for both;
aicina izstrādāt saīsinātu pētniecības un attīstības programmu ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, kura būtu pielāgota vietējiem apstākļiem un atbilstīga energotaupības principam; iedrošina dalībvalstis atbalstīt pētniecību, kuras mērķis ir palielināt produktivitāti attiecībā uz lauksaimniecības pieteikumiem; ņem vērā ES patērētāju bažas;
Calls for an accelerated programme of research and development on sustainable and energy-efficient agriculture, suited to its location; encourages Member States to support research aimed at increasing productivity in respect of applications to agriculture; is mindful of the concerns of EU consumers;
Ilgtspējīga pasaules lauksaimniecība
Sustainable world agriculture
pauž bažas par laikapstākļu izmaiņām, kuras izraisījušas klimata pārmaiņas, kas saskaņā ar prognozēm padarīs sausumus un plūdus par ierastu parādību, kurai būs negatīva ietekme uz ražas apjomiem un globālās lauksaimniecības ražošanas paredzamību;
Is concerned by the alterations to weather patterns brought about by climate change which, it is predicted, will make droughts and floods more common, with negative impacts on harvest yields and predictability of global agricultural production;
pauž bažas, ka, īstenojot ierosinājumus par turpmāku siltumnīcefekta gāzu samazināšanu Eiropas Savienībā, tas var negatīvi ietekmēt ES pārtikas ražošanu, īpaši lopkopību;
Is concerned that the implementation in the EU of proposals to further reduce greenhouse gases may adversely affect EU food production, particularly livestock production;
atzīst, ka lauksaimniecības nozarē, kurā tiek radīta ievērojama kopējo CO2 emisiju daļa, ir jāuzlabo energoefektivitāte;
Recognises that improved energy efficiency is needed in the agricultural sector, which generates a significant share of total CO2 emissions;
uzskata, ka biodegvielu un bioenerģijas ražošanas paplašināšana varētu labvēlīgi ietekmēt lauksaimniecības un pārtikas pārstrādes nozari, kura pašlaik pārdzīvo grūtības resursu ‐ minerālmēslu, pesticīdu un dīzeļdegvielas ‐ cenu paaugstināšanās dēļ, kā arī transporta un pārstrādes izmaksu dēļ;
Considers that expansion of biofuels and bioenergy production could impact positively on the agricultural and food processing sector which is suffering from higher prices for inputs such as fertilisers, pesticides, and diesel, as well as transport and processing costs;
atzīst, ka lauksaimniecības nozare nodrošina iztiku vairākumam iedzīvotāju daudzās jaunattīstības valstīs, un tādēļ mudina šīs valstis izstrādāt stabilas un pārredzamas lauksaimniecības politikas mehānismu, kas nodrošinās ilgtermiņa plānošanu un ilgtspējīgu attīstību;
Recognises that the agricultural sector supports the livelihood of the majority of the population in many developing countries, and therefore encourages these countries to develop mechanisms of stable and transparent agricultural policies that will ensure long-term planning and sustainable development;
aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt pieaugošās bioenerģijas ražošanas ietekmi Eiropas Savienībā un trešās valstīs attiecībā uz izmaiņām zemes izmantošanā, pārtikas preču cenām un pārtikas produktu pieejamību;
Asks the Commission to monitor closely the effects of increased bioenergy production in the EU and in third countries as regards changes in land use, food commodity prices and access to foodstuff;
atkārtoti uzsver, ka stimuli enerģijas kultūru ilgtspējīgai audzēšanai nedrīkstu apdraudēt pārtikas ražošanu;
Reiterates that incentives for sustainable cultivation of energy crops should not jeopardise food production;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pētniecību un attīstību, lai novērstu klimata pārmaiņas un tām pielāgotos, tostarp arī pētniecību par nākamo biodegvielu paaudzi, jo īpaši attiecībā uz tādu augstražīgu enerģijas kultūru un tādu pēc iespējas efektīvāku videi labvēlīgu mēslojumu izmantošanu, kā arī tādu jaunu lauksaimniecības tehnoloģiju izmantošanu, kas izraisa vismazāko negatīvo ietekmi uz zemes izmantošanu, jaunu augu tipu izveidi, kuri ir noturīgi pret klimata pārmaiņām un ar tām saistītajām slimībām, kā arī pētniecību par veidiem, kā izmantot atkritumus lauksaimniecībā;
Calls on the Commission and the Member States to promote research and development to prevent and adapt to climate change, including, inter alia, research into the next generation of biofuels, in particular the use of high-yield energy crops, environmentally friendly fertilisers that are as effective as possible, new agricultural technologies with minimum negative effects on land use, the development of new plant types that are resistant to changes in climate and related diseases and research into ways to use waste in agriculture;
uzskata, ka nepieciešami turpmāki pētījumi lauksaimniecības jomā, lai palielinātu lauku saimniecību ilgtspējīgu ražīgumu, un aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespējas, kas saistībā ar to sniegtas Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrēju pasākumiem, kā arī pieņemt pasākumus, ar kuriem uzlabotu lauksaimniecisko produkciju ilgtspējīgā un energoefektīvā veidā;
Believes that there is a need for further agricultural research, in order to increase sustainable farm productivity, and calls on the Member States to exploit fully the opportunities offered in this respect by the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, and to adopt measures that will improve agricultural output in a sustainable and energy-efficient way;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 13. janvāra rezolūcija par pilsoniska dialoga izveides perspektīvām Lisabonas līguma ietvaros ( 2008/2067(INI) )
European Parliament resolution of 13 January 2009 on the perspectives for developing civil dialogue under the Treaty of Lisbon ( 2008/2067(INI) )
ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonā parakstīto Lisabonas Līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007,
ņemot vērā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Lisabonas līgumu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0055 .
having regard to its resolution of 20 February 2008 on the Treaty of Lisbon Texts adopted, P6_TA(2008)0055 .
ņemot vērā pašreizējā pilnvaru periodā pieņemtās Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kurās tiek skatīts jautājums par pilsonisko sabiedrību,
having regard to the various resolutions dealing with civil society that it has adopted during the current parliamentary term,
ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas organizēto semināru ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību 2008. gada 3. jūnijā,
having regard to the workshop held by the Committee on Constitutional Affairs with representatives of civil society organisations on 3 June 2008,
ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A6-0475/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0475/2008 ),
tā kā priekšnoteikums demokrātiskai un pilsoņiem tuvinātai Eiropas Savienībai ir Eiropas iestāžu un dalībvalstu cieša sadarbība ar pilsonisko sabiedrību Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī;
whereas a democratic European Union that is close to citizens requires close cooperation between the EU institutions and Member States and civil society at European, national, regional and local level,
tā kā Eiropas, valsts, reģionālo un vietējo iestāžu atvērtība dialogam un sadarbībai ar pilsoņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir pamatnosacījums to dalībai likumdošanā un pārvaldībā visos līmeņos;
whereas an openness on the part of EU institutions and national, regional and local authorities to dialogue and cooperation with citizens and civil society organisations is a basic prerequisite for the latter's involvement in lawmaking and governance at all levels,
tā kā ar Lisabonas līgumu tiek paplašinātas ES pilsoņu tiesības attiecībā uz Eiropas Savienību, atvieglojot pilsoņiem un reprezentatīvām pilsoniskās sabiedrības organizācijām piedalīšanos debatēs par pilsonisku Eiropas Savienību;
whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a "citizens' Europe",
tā kā pašreizējie noteikumi, kas ir iekļauti arī Lisabonas līgumā, nosaka īpaši svarīgu tiesisko pamatu pilsoniskā dialoga izvēršanai Eiropas līmenī; tā kā tomēr šo noteikumu īstenošana praksē ne vienmēr ir apmierinoša;
whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
tā kā pilsoniskās sabiedrības attīstība 27 dalībvalstīs norit atšķirīgi un tiek izmantoti dažādi instrumenti dalībai politikas veidošanā un likumdošanā, kā arī dialogā ar attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm;
whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
tā kā termins "pilsoniskais dialogs" attiecas uz daudzām nevalstiskām un bezpeļņas organizācijām, ko pilsoņi nodibinājuši pēc savas gribas un kas piedalās sabiedrības dzīvē, paužot savu dalībnieku intereses, idejas un ideoloģiju, balstoties uz ētikas, kultūras, politikas, zinātnes, reliģijas vai filantropijas apsvērumiem;
whereas the term "civil society" refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
tā kā jautājums par to, cik reprezentatīvas ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas, joprojām ir atklāts un tā kā dažu organizāciju darbības intensitāte un efektivitāte savu ideju veicināšanā ne vienmēr atbilst šo organizāciju reprezentativitātes pakāpei;
whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
tā kā Eiropas Savienības iestādes ir izvēlējušās izmantot atšķirīgas metodes pilsoniskā dialoga izveidē,
whereas the various EU institutions have different approaches to civil dialogue,
atzinīgi vērtē Eiropas Savienības ieguldījumu pilsoniskā dialoga veidošanā gan Eiropas līmenī, gan valsts, reģionālā un vietējā līmenī;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;