natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka pārejai uz ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni jābūt pamatotai ar saprātīgu un izsvērtu pieeju regulatīvajos jautājumos; apstiprina, ka administratīvi un finansiāli apgrūtinošā vides prasību ievērošana būtiski ietekmē nodarbinātību un ražošanu energoietilpīgās nozarēs, kā arī palielina oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus arī izspiežot no ES uzņēmumus un līdz ar to arī darba vietas;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
ir vienisprātis ar Komisiju, ka pielāgošanas pasākumi uz robežām vai importa iekļaušana ETS ir jāapvieno ar visu kvotu izsoli attiecīgajās nozarēs; aicina Komisiju izvērtēt, kurās nozarēs bezmaksas kvotu piešķiršana nenovērš oglekļa emisiju pārvirzi;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
aicina Komisiju, kā paredzēts direktīvā, pēc iespējas ātrāk sniegt dalībvalstīm ieteikumus, lai pieņemtu jebkādus pasākumus, ar ko nodrošinātu kompensācijas par netiešajām izmaksām, kas saistītas ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, tām nozarēm, kuras nenoliedzami apdraud oglekļa emisiju būtisks pārvirzes risks;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
aicina Komisiju sagatavot analīzi par ģeogrāfiskā kritērija neiekļaušanu oglekļa emisiju pārvirzes novērtējumā attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas elektrības tirgu;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
norāda uz ceļveža secinājumu, ka enerģētikas nozarei līdz 2050. gadam vajadzētu gandrīz pilnībā samazināt oglekļa emisijas (93–99 % no emisiju samazinājuma); atzīst, ka, vērtējot ES rūpniecības perspektīvas, tiem, kuri pirmie ievieš zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijas, ir konkurences priekšrocības jau tagad un nākotnes zemu oglekļa dioksīda emisiju pasaulē; atzīmē, ka tāpēc emisiju samazinājumu vajadzētu panākt tādā veidā, kas neapdraud ES konkurētspēju un novērš oglekļa emisiju pārvirzes risku, it īpaši energoietilpīgās nozarēs;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;
atgādina par pašreizējiem novērtējumiem, kas liecina, ka pašlaik nenotiek energoefektivitātes palielināšana un enerģijas izmantošanas samazināšana par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gada prognozēm; prasa rīkoties straujāk, izvirzīt vērienīgākus mērķus un uzņemties stingrākas politiskās saistības, lai sasniegtu 2020. gada mērķus, un apsvērt stāvokli pēc 2020. gada, tādējādi piesaistot atbilstošus ieguldījumus; atbalsta Komisijas ceļvedī paustos secinājumus, ka turpmākai oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai svarīgas ir politiskās nostādnes energoefektivitātes jomā; tāpēc uzskata, ka nevajadzētu atteikties no saistošajiem mērķiem; uzsver, ka energoefektivitātes pasākumu rezultātā rodas darba vietas, līdzekļu ietaupījumi, lielāka piegādes drošība un konkurētspēja; šajā sakarībā atzinīgi vērtē prioritātes, kuras iekļautas Energoefektivitātes direktīvas priekšlikumā par energoefektivitātes palielināšanu visās nozarēs un it īpaši ēkās, ko panāk, renovējot pašreiz izmantotās ēkas un pievēršot uzmanību mērķim par sabiedrisko ēku renovāciju; prasa piešķirt lielākus resursus un veikt vairāk pasākumu, lai izmantotu jaunus finansējuma avotus Eiropas un dalībvalstu līmenī, tostarp jaunus finanšu instrumentus; uzsver, ka liela nozīme ir privātajiem ieguldījumiem, lai pārvarētu pašreizējos budžeta ierobežojumus publiskajā sektorā;
Recalls the existing assessments which indicate that improving energy efficiency and reducing energy use by 20 % compared to 2020 projections is not currently on track; calls for rapid action, greater ambition and stronger political commitment in terms of achieving the 2020 targets and looking beyond 2020, thus attracting appropriate investment; endorses the conclusion in the Commission's roadmap that energy efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; considers, therefore, that binding targets should not be excluded; stresses that energy efficiency measures lead to job creation, economic savings, and increased security of supply and competitiveness; welcomes in this regard the priorities set by the proposed Energy Efficiency Directive for increasing energy efficiency in all sectors, and particularly in buildings through the renovation of existing building stock, focusing on a target for the renovation of public buildings; calls for an increase in resources and measures to mobilise new sources of funding at European and national level, including through new financing instruments; highlights the importance of private investment in order to overcome the current budgetary constraints in the public sector;
pauž nožēlu, ka netiek īstenoti pasākumi, lai ietvertu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma negatīvo izmaksu potenciālu energoefektivitātē un resursu efektivitātē, un prasa paātrināt Ekodizaina direktīvā (Direktīva 2009/125/EK) paredzēto darbu, lai stingri piemērotu vismazāko dzīves cikla izmaksu principu vai īstenotu pasākumus, kuri jānosaka labāko ražotāju līmenī, kā arī lai noteiktu obligātās prasības attiecībā uz ražojumiem, kas nav elektropreces;
Deplores the lack of measures to capture the negative-cost greenhouse gas reduction potential in energy and resource efficiency, and calls for acceleration of the work under the Ecodesign Directive (2009/125/EC), for strict application of the least life-cycle cost principle or for implementing measures to be set at the level of the best performers, as well as for minimum requirements also to be set for non-electrical products;
prasa ar Ekodizaina direktīvu saistītajā darbā ietvert apkures iekārtas, tvaika katlus un izolācijas materiālus, kuri var veicināt enerģijas un resursu izmantošanas samazinājumu, vienlaikus veicinot otrreizējo izmantošanu, kā arī lai paplašinātu un pilnveidotu marķējuma prasības, kas var palīdzēt patērētājiem pieņemt kompetentus lēmumus;
Calls for work under the Eco Design Directive to include heating equipment, boilers and insulating materials that can facilitate reductions in energy and resource use while enabling greater recycling, as well as for the extension and development of labelling requirements that can assist consumers in making informed decisions;
uzsver nepieciešamību atjaunināt Energoefektivitātes rīcības plānu ar saistošiem mērķiem, ietverot visus atbilstošos, kvantitatīvos pasākumus visā enerģijas piegādes ķēdē;
Stresses the need to update the Energy Efficiency Action Plan with binding targets including a full range of genuine, quantified measures across the energy supply chain;
uzskata, ka energoefektivitāte ir visefektīvākais instruments rūpnieciski tehnoloģisko inovāciju uzlabošanai un vispārējā emisiju samazinājuma veicināšanai ekonomiski efektīvā veidā, vienlaikus veicinot darba vietu skaita pieaugumu; tāpēc aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt energoefektivitāti, ieviešot stabilas ilgtermiņa veicināšanas pasākumu sistēmas to tehnoloģiju veicināšanai, kas ir visefektīvākās izmaksu un ieguvuma ziņā; uzskata ‐ lai sasniegtu 2020. gada energoefektivitātes mērķi, jānodrošina atbilstošs Eiropas efektivitātes standartu saskaņošanas līmenis;
Considers that energy efficiency is the most effective instrument for upgrading industrial technological innovation and contributing to overall emissions reduction in an economically efficient way while stimulating job growth; calls on the Commission, therefore, to support efforts made by Member States to promote energy efficiency by putting in place stable long-term incentives schemes to promote technologies which are most effective from a cost-benefit perspective; believes that in order to achieve the 2020 energy efficiency objective an adequate degree of harmonisation of European efficiency standards should be guaranteed;
vēlreiz atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt stimulus publiskiem un privātiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir izstrādāt un pilnveidot citiem viegli izmantojamas tehnoloģijas, lai tādējādi uzlabotu energotaupības un energoefektivitātes kvalitāti;
Reiterates the importance of providing incentives for public and private investments geared to designing and developing easily replicable technologies so as to improve the quality of energy saving and efficiency;
aicina Komisiju, veicinot energoefektivitāti, paredzēt īpašus pasākumus, lai novērstu pretējus stimulus, kas rodas starp patērētājiem un enerģijas piegādātājiem;
Calls on the Commission, when promoting energy efficiency, to establish specific measures in order to tackle the reverse incentives that occur between the consumers and the distributors of energy;
aicina Komisiju ieviest ilgtermiņa mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai ES ēku fondā līdz 2050. gadam;
Calls on the Commission to introduce a long-term target for the reduction of energy consumption of the EU building stock by 2050;
vērš uzmanību uz to, ka ES un dalībvalstis nav veikušas pietiekamus ieguldījumus pasākumos, kuru mērķis ir samazināt CO2 emisijas vai palielināt energoefektivitāti celtniecības un transporta nozarēs; aicina Komisiju un dalībvalstis, gan pārskatot pašreizējo finanšu plānu, gan gatavojot nākamās daudzgadu finanšu shēmas, piešķirt lielākus līdzekļus pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt ēku un pilsētu apkures un dzesēšanas centralizēto sistēmu energoefektivitāti;
Draws attention to the fact that the EU and the Member States have not invested sufficiently in measures to reduce CO2 emissions or to increase energy efficiency in the fields of construction and transport; calls on the Commission and the Member States to allocate increased funding to measures to increase the energy efficiency of buildings and of centralised urban heating and cooling networks, both in the context of the review of the current Financial Perspective and under future Multiannual Financial Frameworks;
Atjaunojamā enerģija
Renewable energy
aicina Komisiju izstrādāt biomasas piegāžu politiku, lai veicinātu ilgtspējīgu biomasas ražošanu un izmantošanu; uzsver, ka šajā politikā jānosaka arī ilgtspējības kritēriji attiecībā uz dažādiem biomasas veidiem, ņemot vērā dažādu avotu oglekļa emisijas profilus dzīves ciklā, prioritāti piešķirot tam, lai biomasu vispirms novērtētu atbilstīgi izejmateriāliem, ko tā nodrošina, nevis atbilstīgi to izmantošanai enerģijas ieguvē; uzstāj, ka ES mērķu sasniegšana attiecībā uz biodegvielām nedrīkst negatīvi ietekmēt pārtikas un barības ražošanu vai novest pie bioloģiskās daudzveidības bojāejas;
Calls on the Commission to develop a biomass supply policy to encourage sustainable biomass production and use; emphasises that this should include sustainability criteria for different biomass taking into account lifecycle carbon profiles of different sources, with priority being given to securing first value from biomass raw materials rather than their use for energy; insists that meeting the EU's biofuels target must not adversely affect food and feed production or lead to a loss of biodiversity;
tāpēc aicina Komisiju piemērot plašāku pieeju jautājumam par ILUC un veicināt adekvātu vides aizsardzību trešās valstīs, ko skar izmaiņas zemes izmantojumā, divpusēji un daudzpusēji, lai ņemtu vērā siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas saistītas ar zemes izmantojuma maiņu; to varētu panākt, ieviešot papildu prasības par ilgtspēju noteiktām biodegvielas kategorijām, ko ieved no trešām valstīm;
Calls, therefore, on the Commission to follow a broader approach on the issue of ILUC and to promote adequate protection of the environment in third countries affected by land use change bilaterally and multilaterally in order to take account of the greenhouse gas emissions attributable to changes in land use patterns; this could be achieved through the introduction of additional sustainability requirements on certain categories of biofuels imported from third countries;
uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi atjaunojamo energoresursu izstrādē un bioenerģijas ražošanā un uzsver, ka ES ir jāizmanto ikviens pieejamais jauninājums, kas ļautu tai sasniegt savus mērķus attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu;
Emphasises the importance of new technologies in the development of renewable energies and the production of bioenergy, and stresses that the EU needs to harness every available innovation in order to achieve its objectives for the reduction of CO2 emissions;
uzsver, ka liela nozīme ir atjaunojamiem enerģijas avotiem, arī novatoriskiem sasniegumiem šajā jomā, un ka steidzami vajadzīgi labāki risinājumi enerģijas uzglabāšanai, energoefektivitātes palielināšanai un enerģijas efektīvas pārvades nodrošināšanai, tostarp atbilstoši infrastruktūras pasākumi; atzīst, ka dalībvalstis kopš saistošo 2020. gada mērķu noteikšanas ir panākušas nozīmīgu progresu atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšanā; vērš uzmanību uz to, ka svarīgi ir arī turpmāk īstenot šo pieeju un noteikt nākamos saistošos mērķus 2030. gadam, ņemot vērā šādas rīcības iespējamību un tās makroekonomisko ietekmi; norāda, ka šāda rīcība palīdzēs sasniegt 2050. gada mērķus, sniegs nozarei nepieciešamo skaidrību par ieguldījumiem, būtiski samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, radīs darba vietas, veicinās ES enerģētisko neatkarību, kā arī sekmēs tehnoloģisko līderību un rūpniecisko novatorismu; uzsver, ka, cenšoties izpildīt kopējos ES 2050. gada mērķus, izšķiroša nozīme ir to mērķu sasniegšanai, kuri paredzēti dalībvalstu rīcības plānos atjaunojamo energoresursu jomā, uzskata, ka Komisijai būtu jārīkojas, ja valstu mērķi netiek sasniegti;
Underlines the important role of renewable energy, including innovative developments in this field, and the urgent need for better solutions as regards storage, increasing energy efficiency and ensuring efficient energy transmission, including appropriate infrastructure measures; recognises the significant progress achieved by Member States in the development of renewable sources of energy since binding targets were set for 2020; draws attention to the importance of continuing this approach and setting further binding renewable energy targets for 2030, taking into account the possibility and macroeconomic impact of doing so; points out that such action will help achieve the 2050 objectives, give industry the investment certainty it requires, significantly reduce greenhouse gas emissions, create employment, promote the EU's energy independence, and foster technological leadership and industrial innovation; stresses that meeting the targets set in the national renewable energy action plans is crucial for the achievement of the overall EU targets for 2050; considers that the Commission should take measures if national targets are not met;
uzsver ― Komisijai jānodrošina, ka šādu mērķu pieņemšana nemazina stimulus ieguldījumiem citos enerģijas ražošanas veidos ar zemām oglekļa emisijām;
Stresses the need for the Commission to ensure that adoption of such targets does not reduce the incentives for investment in other forms of low-carbon power generation;
aicina Komisiju, līdz 2012. gada beigām publicējot nepieciešamo ziņojumu par visu dalībvalstu panākto progresu attiecībā uz to juridiskajām prasībām par atjaunojamās enerģijas ražošanu kopā ar novērtējumu par to, vai tiks sasniegti 2020. gada mērķi, ierosināt veicamo pasākumu programmu, lai panāktu, ka savus pienākumus pilda tās dalībvalstis, kas pašlaik neizpilda prasības;
Calls on the Commission, when publishing by the end of 2012 its required report on the progress being made by all Member States towards meeting their legal requirements regarding renewable energy production, together with an assessment of whether the 2020 targets will be met, to propose a programme of actions that will be undertaken in order to promote compliance by Member States not presently on course to fulfil the requirements;
atgādina, ka elektrotīkli būs jāatjaunina un jāattīsta, it īpaši, lai pārvadītu atjaunojamo enerģiju, kas iegūta teritorijās ar lielu potenciālu, piemēram, jūras vēja enerģiju Ziemeļjūrā un saules enerģiju Dienvideiropā, kā arī lai integrētu decentralizēto atjaunojamās enerģijas ražošanu;
Recalls that electricity grids will have to be upgraded and developed, in particular to transport renewable energy produced in areas with major potential, such as offshore wind energy in the North Sea and solar energy in southern Europe, and to accommodate the decentralised production of renewable energy;
uzsver, ka, cenšoties sasniegt ES stratēģiskos mērķus samazināt CO2 emisijas, ļoti liela nozīme ir efektīvākai resursu izmantošanai, piemēram, atkritumu pārstrādei, labākai atkritumu apsaimniekošanai un attiecīgo paradumu maiņai;
Stresses that increasing resource efficiency through, for instance, waste recycling, better waste management and behavioural change plays a very important role in the pursuit of the EU's strategic objectives for CO2 emissions reduction;
konstatē ‐ izmantojot jau tagad pieejamās zināšanas un metodes, lauku saimniecības var pašas sevi nodrošināt ar enerģiju un, vietējā mērogā ražojot bioenerģiju no organiskajiem atkritumiem, tās var gan palielināt rentabilitāti, gan nodrošināt ieguvumus vides aizsardzības jomā;
Notes that, with the knowledge and techniques available today, agricultural holdings can already become self-sufficient in energy, with the possibility of both increasing profitability and creating environmental gains through the local production of bioenergy from organic waste;
norāda, ka ar resursu efektīvu izlietošanu saistītu iemeslu dēļ būtu jāmudina lauksaimnieki attiecībā uz mēslojumu aizstāšanu labāk izmantot iespējas, ko piedāvā biogāze un biogāzes blakusprodukti;
Notes that, for reasons of resource efficiency, farmers should be encouraged to make better use of the potential of biogas and biogas byproducts in terms of replacing fertilisers;
uzsver, ka ir jāveicina saimniecību spēja pašām sevi nodrošināt ar enerģiju, šajā nolūkā stimulējot saimniecības ražot atjaunojamo enerģiju, piemēram, izvietot vēja turbīnas, saules kolektorus un ieviest biofermentācijas tehnoloģiju, jo tas samazinātu ražošanas izmaksas un palielinātu lauksaimnieku ekonomisko dzīvotspēju, nodrošinot alternatīvus ienākumu avotus.
Stresses the need to improve energy self-sufficiency on farms, through incentives for on-farm renewable energy, such as wind turbines, solar panels and biofermentation technology, which would reduce production costs and increase economic viability by providing an alternative income stream for farmers;
aicina Komisiju nodrošināt, ka pamatprogrammā “Horizon 2020” un Eiropas inovāciju partnerībās atbilstoši pamatprogrammai “Inovācijas Savienība” prioritāte tiek piešķirta nepieciešamībai izstrādāt visus tādu tehnoloģiju veidus, kam ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, lai stimulētu ES konkurētspēju, veicinātu zaļās nodarbinātības iespējas un panāktu, ka tiek mainīti patēriņa paradumi;
Calls on the Commission to ensure that Horizon 2020 and the European Innovation Partnerships under the Innovation Union prioritise the need to develop all kinds of sustainable low carbon technologies, in order to spur EU competitiveness, promote green job opportunities and bring about a change in consumer behaviour;
uzsver ‐ steidzami ir jāveic vairāk pētījumu un ir jāpiešķir vairāk finansējuma, kas nodrošinātu, ka tiek izstrādāta un integrēta klimata pārmaiņu faktora ziņā efektīva lauksaimniecības prakse, mazāk energoietilpīgas un mazāk piesārņojošas lauksaimniecības darba metodes un efektīvāka enerģijas ražošana; turklāt norāda, ka jau eksistē šādas alternatīvas metodes, kas rada maz piesārņojuma un ir energoefektīvas; uzskata, ka pētniecība un izstrāde šajā jomā ir būtiska energotehnoloģiju stratēģiskā plāna pilnīgai īstenošanai un ka tādēļ ir vajadzīgi papildu ieguldījumi; jo īpaši akcentē to, ka šajā sakarībā ir jānodrošina, lai pētījumu rezultāti tiktu īstenoti praksē saimniecību līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu pētniecības pamatprogrammu (“Horizon 2020”);
Stresses that increased research efforts and funding are urgently needed to develop and mainstream climate-efficient agricultural practices, less energy-intensive and less polluting agricultural methods and more efficient energy production; notes, furthermore, that low-pollution and energy-efficient alternatives already exist; considers research and development in this area to be an essential part of full implementation of the strategic energy technology plan, and that this calls for additional investment; emphasises that it is necessary to ensure, in this connection, that the results of research are translated into practice at the level of holdings; welcomes the Commission's proposal to establish a new research framework (Horizon 2020);
prasa panākt, lai budžeta atbalsts būtu atbilstīgs 50 miljardiem euro, kas nepieciešami no valsts un privātajiem avotiem, lai pilnībā īstenotu SET plānu;
Calls for budgetary support to be consistent with the €50 billion needed from public and private sources to fully implement the SET plan;
uzsver, ka liela nozīme ir pētniecībai un izstrādei, lai pilnveidotu zemu emisiju un energoefektīvas tehnoloģijas; aicina Eiropas Savienību uzņemties vadību pētījumos par klimatam labvēlīgām un energoefektīvām tehnoloģijām un veidot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, īpašu uzmanību pievēršot tīrajām un ilgtspējīgajām tehnoloģijām, kuras izmantos 2020. gadā saskaņā ar energotehnoloģiju stratēģisko (ETS) plānu, kas ir ES pamatiniciatīva zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver, ka ir jāpalielina finansējums visu veidu enerģētikas pētījumiem, ko veic saskaņā ar iniciatīvu “Horizon 2020”, it īpaši pētījumiem par atjaunojamiem enerģijas avotiem; atgādina, ka pašlaik ES budžetā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam enerģētikai ir piešķirti tikai 0,5 % finanšu un ka tas neatbilst ES politiskajām prioritātēm;
Underlines the importance of R&D for the development of low-emission and energy-efficient technologies; calls on the EU to take a leading role in research into climate-friendly and energy-efficient technologies, and to develop close scientific cooperation with its international partners, with a special emphasis on clean and sustainable technologies which will deliver for 2020 under the SET-Plan (the EU's flagship initiative for low-carbon technologies); emphasises that funds for all types of energy research under the Horizon 2020 initiative must be increased, particularly those for renewable energy; recalls that current financial allocations in the energy area represent only 0.5 % of the EU budget for 2007-2013, and that this is not in line with the EU's political priorities;
Valstu un konkrētu nozaru ceļveži
National and sector-specific roadmaps
norāda, ka saskaņā ar Kankūnas nolīgumu visās attīstītajās valstīs ir jāizstrādā stratēģijas zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai;
Notes that the Cancún agreement foresees that all developed countries shall develop low-carbon strategies;