natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā konkurenci pasaules mērogā ir ietekmējusi lielu, strauji augošu tautsaimniecību rašanās, jo īpaši Āzijā, un tās konkurē preču un aizvien vairāk pakalpojumu ražošanas un tirdzniecības jomā, kas var radīt nevēlamas sekas ES iekšienē, jo īpaši, apdraudot
whereas global competition has been affected by the emergence of large, fast-growing economies, particularly in Asia, competing in the production and trade of goods and, increasingly, of services, which can lead to inadvertent consequences within the EU, in particular by threatening the rights laid down in the
tā kā globalizāciju nevajadzētu uzskatīt vienīgi par negatīvu faktoru, kas rada sociālu sadrumstalotību, bet drīzāk par sistēmu, kura, no vienas puses, sniedz jaunas iespējas, nodrošinot pieeju pasaules tirgum, taču, no otras puses, rada draudus, ka ES varētu kļūt atkarīga no pasaules mēroga tirdzniecības attīstības, tāpēc politiskajai vadībai vajadzētu atbalstīt pozitīvo ietekmi uz iekšējo tirgu un likvidēt - negatīvo;
whereas globalisation should not be considered exclusively as a negative factor leading to social fragmentation, but rather as a framework, on the one hand providing new opportunities in the form of access to the worldwide market, but also, on the other, posing the threat of EU dependency on the development of worldwide trade, which is why political management should support positive and eliminate negative influences on the internal market,
tā kā straujā daudzpusējā liberalizācija tirdzniecībā ar trešām valstīm līdztekus zemiem darba un vides standartiem rada ievērojamas problēmas Eiropas ekonomikas konkurētspējai un prasa veikt apjomīgus Eiropas ekonomikas un sociālo modeļu pielāgojumus;
whereas the rapid multilateral liberalisation of trade with third countries with low labour and environmental standards poses a considerable challenge to the competitiveness of the European economy and requires huge adjustments to the European economic and social models,
tā kā, lai gūtu potenciālu labumu no globalizācijas, ES ir jāpiemērojas izmaiņām pasaules ekonomikā, jāpanāk progress tādās ekonomiski spēcīgās jomās kā vidējo un augsto tehnoloģiju nozare, jāpievērš uzmanība vājāk attīstītām jomām, piemēram, augsto tehnoloģiju nozarei, tostarp informācijas un sakaru tehnoloģijām, un biotehnoloģijai, un jāattīsta jaunas jomas ar atbilstošām priekšrocībām;
whereas in order to realise potential gains from globalisation, the EU must (i) adapt to global economic changes, (ii) advance in areas of economic strength, such as the medium-high technology sector, (iii) address its weaknesses, as in the high-technology sector, including information and communication technology and bio-technology, and (iv) develop new areas of comparative advantage,
tā kā uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku nav iespējams īstenot bez pareizas stratēģijas un stabila finansējuma;
whereas the realisation of the knowledge-based economy is not possible without proper strategy and sound financing,
tā kā Eiropas Savienībai, pieaugot no 15 līdz, iespējams, drīzumā 27 un vairāk dalībvalstīm, ir jādefinē stratēģija, kā risināt šīs problēmas, padarot iekšējo tirgu elastīgāku un globālāk orientētu, tomēr atrodot veidu, kā nodrošināt izaugsmi, nodarbinātību, sociālo taisnīgumu un ekoloģisko līdzsvaru, vienlaikus saglabājot mūsu vērtības un sociālo modeli, lai, pamatojoties uz mūsu vienotā tirgus veidošanas pieredzi, reaģētu uz globalizācijas izaicinājumu;
whereas the EU, growing from what was recently 15, to 27 or more Member States in the near future, must define a strategy of how to face these challenges by making the internal market more flexible and globally oriented, while, at the same time, finding ways to deliver growth, jobs, social justice and respect for ecological balance and maintaining the EU's values and social model, in order to respond to the challenges of globalisation on the basis of the EU's experience in building the single market,
tā kā šādā stratēģijā ir jāietver prasība uzņemties pārliecinošas politiskās saistības pabeigt iekšējā tirgus izveidi, kas ir ES spēcīgākā vērtība, lai maksimāli izmantotu globalizācijas priekšrocības; tā kā, cenšoties veikt reformas, lai mazinātu normatīvos apgrūtinājumus, ir jāņem vērā Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskata norādījumi, kā izklāstīts iepriekšminētajos Komisijas paziņojumos un Paziņojumā par labāku regulējumu ( KOM(2005)0097 );
whereas such a strategy must include a call for clear political commitment for the completion of the internal market as the EU's strongest asset to maximise the advantages of globalisation; whereas reform efforts aimed at reducing regulatory burdens must take into account the indications of the midterm review of the Lisbon Strategy, as outlined in the above mentioned Commission Communications and in the Communication on Better Regulation ( COM(2005)0097 ),
tā kā ES vēlas sasniegt savus mērķus un risināt savas īpašās problēmas, vienlaikus saglabājot savas vēsturiskās un sociālās vērtības un neatsakoties no augstajiem standartiem, kuri veido Eiropas dzīvesveidu (tādi aspekti kā sociālā nodrošināšana, solidaritāte, vides standarti), tomēr būdama gatava pielikt pūles, lai šīs vērtības tiktu atzītas kā pasaules standarti;
whereas the EU wishes to achieve its own aims, and handle its own special challenges, while keeping its historical and social values and not giving up the high standards that shape the European way of life (concerning areas such as social security, solidarity, and environmental standards) and while being ready to make efforts to have these values recognised as worldwide standards,
tā kā ir pieaugušas ES iespējas un pienākumi attiecībā pret trešās pasaules valstīm;
whereas the opportunities and obligations of the EU as regards third world countries have grown,
tā kā Eiropas Savienības pamatvērtības ir solidaritāte, cilvēktiesību ievērošana, vides un sociālie standarti, ilgtspējīga attīstība un kopīga atbildība par nabadzības novēršanu jaunattīstības valstīs,
whereas solidarity, respect of human rights, ecological and social standards, sustainable development and shared responsibility for solving the poverty in the developing countries are key values of the EU,
uzsver, ka ir svarīgi pabeigt (finanšu, citu pakalpojumu un darbaspēka kustības brīvības) iekšējā tirgus izveidi atbilstoši dibināšanas līgumos paredzētajiem pamatprincipiem un pamatbrīvībām;
Stresses the importance of the completion of the internal market (for example, in the areas of financial and other services, and the free movement of workers), in accordance with the fundamental principles and freedoms laid down in the Treaties;
uzsver, ka paziņojumā par Eiropas vērtībām globalizētajā pasaulē ( KOM(2005)0525 ) Komisija ir paudusi bažas par globalizācijas ietekmi uz Eiropas strādājošajiem;
Highlights the concerns expressed by the Commission, in its Communication on European values in the globalised world ( COM(2005)0525 ), about the impact of globalisation on European workers;
aicina Komisiju pārraudzīt ES rūpniecības nozares konkurētspēju kopumā, izstrādāt reālu ES rūpniecības politiku un sākt globalizācijas jo īpaši skarto nozaru izvērtēšanu;
Calls on the Commission to supervise the competitiveness of EU industry as a whole, develop a genuine EU industrial policy, and start a screening process of sectors particularly affected by globalisation;
aicina Komisiju kontrolēt protekcionisma izpausmes dalībvalstīs un par jebkuru šādu izpausmi regulāri ziņot Parlamentam;
Calls on the Commission to monitor signs of protectionism in Member States and regularly report to the Parliament on any such signs;
atzīst, ka ir jārada labvēlīga vide mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, kā arī jāstiprina to pozīcija un piekļuve jauninājumiem un finanšu instrumentiem;
Recognises the need to create a healthy and supportive environment for small and medium-sized enterprises and to strengthen their position and access to innovation and financing tools;
turpina uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt, lai lielie Eiropas tirgus dalībnieki iekšējā tirgū rod pietiekamu atbalstu un iespējas kļūt par pasaules tirgus dalībniekiem;
Further stresses the importance of ensuring that large European market players find sufficient support and opportunities in the internal market to develop into global market players;
piebilst, ka iekšējam tirgum jābūt pietiekami pievilcīgam, lai tas būtu vislabākā pieejamā izvēle pasaules mēroga uzņēmumiem un ieguldītājiem;
Adds that the internal market must be attractive enough to be the best choice available for global companies and investors;
ir pārliecināts, ka tam pienācīgi un pastāvīgi jāvelta uzmanība Lisabonas stratēģijas īstenošanai, jo īpaši gada ziņojumos, vērtējot padarīto laika periodā pēc vidusposma pārskata;
Is convinced that the delivery of the Lisbon Strategy needs the Parliament's proper and continuous attention, notably in the shape of yearly reports assessing the progress achieved since the midterm review;
pauž viedokli, ka ar Lisabonas stratēģiju kā vispārēju ekonomikas plānu varētu būt par maz, lai risinātu globalizācijas radītās problēmas, un pieprasa papildu rīcības vadlīnijas, ko varētu īpaši izstrādāt, lai mīkstinātu globalizācijas negatīvo ietekmi un palīdzētu gūt labumu no tās pozitīvās ietekmes (piemēram, Pielāgošanās fonda globalizācijai);
Is of the opinion that the Lisbon Strategy as a general economic plan may not be enough to deal with globalisation and calls for other action lines that may be developed specifically to cushion the negative effects of globalisation and to help take advantage of its positive effects (such as a globalisation adjustment fund);
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt veiksmīgas stratēģijas Eiropas vērtību aizsardzībai konkurējošā globālā vidē un šīs vērtības padarīt spēcīgas, veidojot globālo politiku;
Calls on the Commission and the Member States to develop successful strategies to safeguard European values in a competitive global environment and to give effect to those values in the shaping of global policies;
aicina Padomi un dalībvalstis saglabāt un attīstīt Eiropas izcilības tradīciju un kā prioritāti nodrošināt atbilstošas augsta līmeņa izglītības sistēmas izveidi, ko papildina atbilstoša finanšu bāze pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem;
Calls on the Council and the Member States to maintain and develop the European tradition of excellence and to ensure as a priority the establishment of a high level education system accompanied by a corresponding financial basis for research and development and innovation;
atzīst, ka ir vajadzīga kopējo zināšanu pārvaldības sistēma līdz ar efektīviem zināšanu aizsardzības instrumentiem un ir vajadzīga efektīva programma, lai jauninājumi kļūtu par investīciju vērtību un ekonomikas vērtību;
Recognises the need for a common knowledge-management system with efficient knowledge-protection tools and the need for an effective programme to turn innovation into investment and economic value;
aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt Labāka regulējuma programmu gan ES, gan valstu līmenī un ziņot Parlamentam par padarīto;
Calls on the Commission and the Member States to continue the Better Regulation programme at both EU and national level and to report to the Parliament on progress;
uzsver, ka būtiska nozīme ir ātrākai un efektīvākai strīdu risināšanai iekšējā tirgū;
Stresses the importance of faster and more efficient dispute resolution within the internal market;
aicina dalībvalstis paātrināt iekšējā tirgus noteikumu transponēšanu savās tiesību sistēmās;
Calls on Member States to speed up their transposition of internal market rules;
apņemas pats un aicina Komisiju izstrādāt efektīvu un regulāru ietekmes retrospektīva vērtējuma procedūru, lai novērtētu ekonomikas un iekšējā tirgus regulējuma ietekmi un īstenošanu;
Commits to developing an efficient and regular ex-post impact assessment procedure to evaluate the effects and implementation of economic and internal market regulation and calls on the Commission to do likewise;
aicina Komisiju turpināt tiesiskajam regulējumam veltīto dialogu pasaules mērogā un ziņot Parlamentam par tā norisi;
Calls on the Commission to continue worldwide regulatory dialogues and to report to the Parliament on their status;
pieprasa veikt to ES ekonomikas ārpustirgus faktoru analīzi, kas ir saistīti ar globalizācijas radītajām problēmām ES iekšienē (piemēram, demogrāfiskā problēma) un pasaulē (piemēram, pienākums pret trešās pasaules valstīm);
Calls for an analysis of the non-market factors of the EU economy which are connected to the challenges of globalisation within the EU (such as demographic challenge) and worldwide (such as responsibility towards third world countries);
šajos centienos aicina visus ES un dalībvalstu politiķus sadarboties, uzņemoties atbildību, lai īstenotu Eiropas izcilības mērķus;
In this endeavour, calls on all EU and national political players to co-operate in a responsible manner to realise European ambitions of excellence;
uzskata, ka Eiropas preču un vērtību aizsardzību var garantēt, piemērojot skaidrus marķēšanas noteikumus un ievērojot izcelsmes nosaukumus;
Regards the application of clear labelling rules and the observance of denominations of origin as means of guaranteeing the protection of European goods and values;
aicina Komisiju palielināt preferenciālu piekļuvi ES tirgum tikai tām trešajām valstīm, kuras ir ratificējušas un pareizi piemērojušas starptautiskos darba un vides pamata standartus, un turpmāku preferenciālu piekļuvi garantēt valstīm, kuras ir pieņēmušas tiesību aktus par sociālo un vides aizsardzību un kuras respektē kultūras daudzveidību;
Calls on the Commission to increase preferential access to the EU market for those third countries that have ratified and appropriately applied core international labour and environmental standards, and to grant further preferential market access to countries that have adopted legislation on social and environmental protection and respect for cultural diversity;
norāda, ka pakalpojumu iekšējā tirgus izveide ir būtiski svarīga, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus un tādējādi palielinātu Eiropas Savienības konkurētspēju pasaules tirgū;
Points out that the creation of an internal market in services is essential in order to achieve the Lisbon Strategy goals and, therefore, to increase the EU's competitiveness on the world market;
uzslavē tās dalībvalstis, kuras savu darba tirgu ir padarījušas pieejamu jauno dalībvalstu pilsoņiem, tā sniedzot ievērojamu ieguldījumu kustīgāka un konkurētspējīgāka iekšējā tirgus izveidē nodarbinātības jomā; pieprasa, lai dalībvalstis, kurās joprojām pastāv ierobežojumi šajā jomā, novērš pastāvošos šķēršļus, kas kavē darbaspēka brīvu kustību;
Applauds those Member States that have opened up their labour markets to citizens from the new Member States and thus have significantly contributed to a more mobile and competitive internal market in employment; urges those Member States that still maintain restrictions in this regard to eliminate existing obstacles to the free movement of labour;
aicina Komisiju izvērtēt, kā turpmāka daudzpusēja tirgus pieejamība ietekmēs iekšējo tirgu lauksaimniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē, un šā vērtējuma atziņas darīt zināmas plašam ieinteresēto pušu lokam, pirms tā formulē savu stratēģiju starptautiskās tirdzniecības sarunām;
Calls on the Commission to carry out impact assessments on the effect on the internal market of further multilateral market opening in agriculture, manufacturing and services, and to share these assessments with a wide range of stake-holders before formulating its trade negotiation strategy in international trade negotiations;
aicina Komisiju un Padomi izstrādāt līdzsvarotu ārpolitiku, kas ļauj ES gūt lielāku ietekmi starptautiskā mērogā;
Calls on the Commission and the Council to prepare a well-balanced foreign policy which will enable the EU to gain more influence at the international level;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos ( 2005/2057(INI) )
European Parliament resolution on the human rights and democracy clause in European Union agreements ( 2005/2057(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3., 6., 11. un 19. pantu, kā arī EK līguma 177., 300. un 310. pantu,
having regard to Articles 3, 6, 11 and 19 of the Treaty on European Union and Articles 177, 300 and 310 of the EC Treaty,
, 2003. gada 4. septembrī OV C 76 E, 25.3.2004., 386. lpp.
, 4 September 2003 OJ C 76 E, 25.3.2004, p.
ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948. gads) un citus ANO cilvēktiesību aktus, it īpaši ANO paktus par civilajām un politiskajām tiesībām (1966. gads) un ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (1966. gads), Konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (1965. gads), Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (1979. gads), Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu paziemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem (1984. gads), Konvenciju par bērna tiesībām (1989. gads), Pasaules cilvēktiesību konferences Vīnes deklarāciju un rīcības programmu (1993. gads) un ANO deklarāciju par cilvēku, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību sekmēt un aizstāvēt vispāratzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības (1998. gads),
having regard to the Universal Declaration of Human Rights (1948) and other United Nations (UN) human rights instruments, notably the International Covenants on Civil and Political Rights (1966) and on Economic, Social and Cultural Rights (1966), the Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1965), the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (1979), the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment (1984), the Convention on the Rights of the Child (1989), the Vienna Declaration and Programme of Action of the World Conference on Human Rights (1993) and the UN Declaration on the Right and Responsibility of Individuals, Groups and Organs of Society to Promote and Protect Universally Recognized Human Rights and Fundamental Freedoms (1998),
ņemot vērā ANO 2003. gadā pieņemtās starptautisku sabiedrību un citu uzņēmumu atbildības normas attiecībā uz cilvēktiesībām, kas attiecina šīs normas uz uzņēmumu īpašo atbildību cilvēktiesību jomā,
having regard to the 2003 UN Norms on the Responsibilities of Transnational Corporations and Other Business Enterprises with Regard to Human Rights, which relate those standards to specific human rights responsibilities of business,
ņemot vērā visus nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm,
having regard to all the agreements between the European Union and third countries,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A6-0004/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and the Committee on Development ( A6-0004/2006 ),
tā kā jāstiprina un jāveicina cilvēktiesību, kas nozīmē ne tikai pilsonisko un politisko tiesību, bet arī ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību vispārīgums, savveidība un nedalāmība, un tā kā Eiropas Savienībai šajā sakarā jāturpina izstrādāt saturīgus tiesību aktus;
whereas the universality, individuality and indivisibility of human rights, meaning not only civil and political rights, but also economic, social and cultural rights, must be upheld and promoted, and whereas the European Union must continue to establish meaningful instruments to that end,
tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstīšana un nostiprināšana, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir Kopienas kopējās ārpolitikas un drošības politikas vispārējais mērķis, un tām jābūt neatņemamai Eiropas Savienības ārpolitikas sastāvdaļai;
whereas developing and consolidating democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms, constitute a global objective of the Common Foreign and Security Policy and must be an integral part of the European Union's external policy,
tā kā centieniem veicināt cilvēktiesību un demokrātijas kā ES ārējo attiecību būtiskāko mērķu ievērošanu nebūs rezultātu, ja raksturīgajiem principiem netiek piešķirta pienācīga prioritāte attiecībā uz interesēm, kas saistītas ar drošību, ekonomiku un politiku;
whereas efforts to promote respect for human rights and democracy as fundamental objectives of EU external relations policies will fail if the inherent principles are not given sufficient priority with regard to security-related, economic and political interests,
uzsverot, ka Eiropas Savienībai jāspēj ātri un efektīvi reaģēt uz nopietniem un pastāvīgiem cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpumiem, un ka daudzos gadījumos tas nav noticis, neskatoties uz objektīviem vērtējumiem par cilvēktiesību un demokrātijas stāvokli trešās valstīs;
stressing that the European Union must be able to respond rapidly and effectively in the event of serious and persistent violations of human rights and of democratic principles, and that on many occasions this has not happened, regardless of objective assessments of the state of human rights and democracy in third countries,
tā kā cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas tiesiski saistošajam spēkam jāpadara to par nozīmīgu instrumentu Eiropas Savienības politikas jomā, kas veltīta pamattiesību veicināšanai, un tā kā kopš klauzulas projekta sagatavošanas ir apritējuši desmit gadi, pienācis laiks izvērtēt, kā tā tiek īstenota un kā to var uzlabot;
whereas the legally binding character of the human rights and democracy clause should make it an important instrument in European policy on promoting fundamental rights, and whereas, 10 years after it was first drafted, it is now time to evaluate how it has been implemented and how it can be improved,
tā kā šī klauzula ir ieviesta jau vairāk nekā 50 nolīgumos un attiecas uz vairāk nekā 120 valstīm; turklāt tā kā šī klauzula nav vienīgais līdzeklis, ar ko ES veicina pamattiesību ievērošanu, un tā kā visai Eiropas Savienības ārējai politikai tās politiskajā, ekonomiskajā un tirdzniecības dimensijā jāpamatojas uz demokrātijas pamatprincipu veicināšanu;
whereas the clause has now been introduced into more than 50 agreements and applies to more than 120 countries; whereas, furthermore, the clause is not the only means that the EU has for promoting fundamental rights, and whereas the whole of European external policy, in its political, economic and trade dimension, should be based on the promotion of fundamental democratic principles,
šajā sakarā uzsverot, cik nozīmīgs ir 2000. gada jūnijā parakstītais Kotonū nolīgums ar ĀKK valstīm, kas ir paplašinājis demokrātijas klauzulu, kuru Eiropas Kopiena iekļāva kā būtisku elementu visos tās nolīgumos ar trešām valstīm un kura tagad pamatojas uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošanu, kā arī uz labu valsts pārvaldi un pareizu vadību;
stressing the importance, in this connection, of the Cotonou Agreement, which has enhanced the human rights and democracy clause included by the European Community as an 'essential element' of all its agreements with third countries and which is now based on respect for human rights, democratic principles and the rule of law, as well as on good governance and sound management of public affairs,
tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir nepārspējama iespēja dialogam starp ĀKK un ES parlamentiem, it īpaši par cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem;
whereas the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly is a unique forum for dialogue between ACP and EU parliamentarians, particularly on human rights and democracy issues,
tā kā daudzos nolīgumos ar jaunattīstības valstīm un nozaru nolīgumos, piemēram, par tekstilrūpniecību, lauksaimniecību un zivsaimniecību šīs klauzulas joprojām trūkst;
whereas many agreements with developed countries and sectoral agreements, such as agreements on textiles, agriculture and fisheries, still lack this clause,