natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Padome 2004. gadā nolēma divreiz gadā pārbaudīt šo dialogu vispārējo statusu, pamatojoties uz pārskatu un atjauninātu grafiku, un tā kā vienlaikus Padome uzsvēra, ka dialogus vajadzētu risināt noteiktā, nevis nenoteiktā laika periodā, ņemot vērā arī pašreizējo stratēģiju;
whereas the Council decided in 2004 to examine twice each year the overall status of the dialogues on the basis of an overview and an updated timetable, and whereas, at the same time, the Council underlined that dialogues should not be engaged in for an indefinite period but rather for a certain time-frame, with an exit strategy also being borne in mind,
tā kā cilvēktiesību dialogus un apspriedes īsteno, izmantojot ļoti dažādas struktūras, veidus un procedūras, pienācīgi neņemot vērā vajadzīgo konsekvenci, kas var mazināt ES cilvēktiesību politikas uzticamību starptautiskā mērogā, tā kā būtu vēlama lielāka pārredzamība un demokrātiskā kontrole saistībā ar Eiropas Savienības pamatnostādnēm attiecībā uz cilvēktiesību dialogiem;
whereas human rights dialogues and consultations are conducted using a wide variety of structures, formats, and procedures, without sufficient regard for the necessary consistency, whereas this lack of consistency may undermine the credibility of EU human rights policy on the international stage, and whereas greater transparency and democratic control over the application of the abovementioned EU Guidelines on Human Rights Dialogues would be desirable,
tā kā Padomes pašreizējā prakse ir iepazīstināt ar cilvēktiesību strukturēto dialogu/apspriežu darba kārtību un mērķiem un uzaicināt Parlamenta amatpersonu piedalīties kopā ar nevalstisko organizāciju pārstāvjiem;
whereas the Council's current practice is to provide a debriefing on the agenda and the objectives of the forthcoming round of structured human rights dialogues/consultations, and to invite a Parliament official to participate along with representatives of non-governmental organisations,
tā kā Kotonū nolīguma mērķis ir panākt ilgtspējīgu attīstību un tas koncentrējas uz cilvēku, kas ir galvenā persona un ieguvējs no attīstības politikas; tā kā tas prasa ievērot un veicināt visas cilvēktiesības un pamatbrīvības un tā kā pēc nolīguma iepriekšminētās pārskatīšanas 2005. gada 25. jūnijā atbilstīgi 8. pantam paredzētais dialogs kļuva intensīvāks, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām;
whereas the Cotonou Agreement is directed towards sustainable development and centred on the individual as the main protagonist and beneficiary of development policy; whereas this entails respect for, and promotion of, all human rights and fundamental freedoms, and whereas the abovementioned revision of the Agreement of 25 June 2005 resulted in more intensive political dialogue under Article 8, particularly with regard to human rights,
tā kā, vienai pusei neizpildot Kotonū nolīguma 9. pantā noteiktās saistības par cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu, tiek uzsākta 96. pantā paredzētā apspriežu procedūra, lai atrisinātu šo situāciju;
whereas failure by one of the parties to fulfil an obligation stemming from the principle of respect for human rights, democratic principles and the rule of law as referred to Article 9 of the Cotonou Agreement results in the initiation of a consultation procedure under Article 96 to redress the situation,
tā kā neskatoties uz to, ka Kotonū nolīguma 8. pants, kurā paredzēts ĀKK valstu un ES politiskais dialogs un regulāra novērtēšana saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātijas principiem, tiesiskumu un labu pārvaldību, ir atzinīgi vērtējams, joprojām pastāv bažas, ka šis noteikums tiek izmantots, lai cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos apietu 96. pantā paredzēto apspriežu procedūru;
whereas, although Article 8 of the Cotonou Agreement, which provides for political dialogue between ACP countries and the EU, and also for a regular assessment concerning respect for human rights, democratic principles, the rule of law and good governance, is to be welcomed, concern remains that this provision is used to circumvent the consultation procedure under Article 96 in cases of human rights violations,
tā kā EKP rīcības plānu izpildi pārrauga vairākas apakškomitejas un tā kā saskaņā ar divpusējiem asociācijas nolīgumiem ES ir sākusi paplašināt cilvēktiesību, demokratizācijas un pārvaldības apakškomitejas, to kompetencē iekļaujot visas EKP valstis; tā kā līdz šodienai Maroka, Jordānija un Libāna ir apstiprinājušas šādu apakškomiteju izveidi, kurām jau ir notikušas sanāksmes, Ēģipte ir apstiprinājusi apakškomitejas izveidi, lai gan tai vēl nav notikusi sanāksme, un Tunisija gatavojas apstiprināt apakškomiteju;
whereas the implementation of ENP Action Plans is monitored by several subcommittees, and whereas, under the bilateral Association Agreements, the EU has launched a process of extending subcommittees for human rights, democratisation and governance to all ENP countries; whereas, to date, Morocco, Jordan and Lebanon have approved the creation of such subcommittees, which have held meetings, Egypt has approved the creation of a subcommittee although it has not yet held a meeting, and Tunisia is in the process of approving a subcommittee,
tā kā tiek ieteikts kā dažādo EKP rīcības plānu īstermiņa pasākumu saskaņā ar asociācijas nolīguma 5. pantu izveidot apakškomiteju, lai attīstītu strukturētu politisko dialogu par demokrātiju un tiesiskumu; tā kā attiecīgajai apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas tiesību, bet tā var iesniegt priekšlikumus attiecīgajai asociācijas komitejai vai politiskā dialoga augstāka līmeņa struktūrai;
whereas, as a short-term measure in various ENP Action Plans, it is recommended that a subcommittee be set up under Article 5 of the Association Agreement, with a view to developing structured political dialogue on democracy and the rule of law; whereas the subcommittee in question has no decision-making power but may submit proposals to the relevant Association Committee or to bodies at a higher level in the political dialogue,
tā kā ārējās palīdzības finanšu instrumentu reformas dēļ Parlaments ir ieguvis tiesības veikt atbilstošo stratēģisko dokumentu demokrātisku pārbaudi un vienlaikus tas ir arī viena no budžeta lēmējinstitūcijām;
whereas, as a result of the reform of the financial instruments on external assistance, Parliament has acquired the right to carry out democratic scrutiny of the relevant strategic documents, and is at the same time one of the budgetary authorities,
tā kā atbilstīgi Pekinas 1995. gada deklarācijai un rīcības plānam, sieviešu un bērnu tiesības ir neatņemama, būtiska un nedalāma vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļa,
whereas the rights of women and children form an inalienable, integral and indivisible part of universal human rights, as laid down in the Beijing Declaration and Platform for Action of 1995,
Cilvēktiesību dialogu un apspriežu saskaņotības uzlabošana
Enhancing the coherence of human rights dialogues and consultations
uzsver, ka cilvēktiesību veicināšana ir ES ārpolitikas veidošanas pamatā; mudina Padomi un Komisiju cilvēktiesību jautājumus sistemātiski iekļaut ES politiskajā dialogā ar trešām valstīm un cilvēktiesības arvien vairāk iekļaut visās ES ārpolitikas jomās, tostarp ES politiku ārējos aspektos un aicina šo mērķu sasniegšanai izmantot visus pieejamos instrumentus,
Stresses that the promotion of human rights is a fundamental part of the EU's external policy making; urges the Council and the Commission to systematically include human rights issues in the agenda of the EU's political dialogues and consultations with third countries, and increasingly to mainstream human rights into all external EU policies, including the external aspects of the internal EU policies, and insists on the use of all available instruments with a view to attaining those objectives;
uzskata, ka cilvēktiesību jautājumiem jābūt augstākajā politiskajā līmenī, lai cilvēktiesību problēmām piešķirtu lielāku politisko nozīmi; atzīmē, ka cilvēktiesību veicināšanai un aizstāvēšanai nav jābūt atkarīgai no ģeopolitiskām un ģeogrāfiski stratēģiskām aliansēm; uzsver, ka politiskajos, ekonomiskajos un ar tirdzniecību saistītajos dialogos cilvēktiesību ievērošana ir ļoti svarīga stratēģiskajās un priviliģētajās attiecībās ar ES;
Takes the view that human rights issues should be placed at the highest political level in order to give more political weight to human rights concerns; recalls that the promotion and defence of human rights in third countries should not be conditioned by geopolitical or geo-strategic alliances; stresses that, within the framework of political, economic and trade-related dialogues, respect for human rights should be fundamental to strategic and privileged relations with the EU;
aicina Padomi pilnībā piemērot iepriekšminētās ES Pamatnostādnes attiecībā uz dialogiem cilvēktiesību jomā;
Calls on the Council to fully apply the abovementioned EU Guidelines on Human Rights Dialogues;
atbalsta pirmās pārskatīšanas secinājumus attiecībā uz ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem īstenošanu, kuros norādīts, ka jautājums par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli un vidi, kurā viņi strādā, sistemātiski ir jāiekļauj ES politiskajos dialogos un apspriedēs ar trešām valstīm, tostarp divpusējos dialogos, kuros piedalās ES dalībvalstis;
Endorses the conclusions of the first review of the implementation of the EU Guidelines on Human Rights Defenders, which point out that the situation pertaining to human rights defenders and the environment in which they work should be systematically integrated into the EU's political dialogues and consultations with third countries, including bilateral dialogues and consultations conducted by EU Member States;
pauž gandarījumu par nesen pieņemto Padomes Lēmumu par ES pamatnostādņu projekta izstrādi par bērnu tiesībām, kas 2007.gada Portugāles prezidentūras laikā jāpabeidz; uzsver šajā sakarā, kā jāievēro, lai tās papildinātu esošās Vadlīnijas saistībā ar bērniem bruņotos konfliktos, kā arī nepieciešamību ņemt vērā 2007. gada 6. februāra "Parīzes apņemšanos" par bērnu aizsardzību pret nelikumīgu iesaistīšanu vai izmantošanu bruņotajos spēkos vai bruņotos grupējumos;
Welcomes the newly adopted decision of the Council to draft EU Guidelines on the Rights of the Child, to be finalised during the Portuguese Presidency in 2007; stresses, in this regard, the necessary complementarity to be respected with the existing Guidelines on Children in Armed Conflicts and the need to consider the Paris commitments of 6 February 2007 to protect children from unlawful recruitment or use by armed forces or armed groups;
norāda, ka galvenais dialoga un apspriežu mērķis ir veicināt demokrātijas, likuma varas stiprināšanu, labu pārvaldību, kā arī pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs, kas nozīmē ne vien pilsoņu un politiskās tiesības, bet arī sociālās, vides, ekonomiskās un kultūras tiesības; uzsver, ka šie mērķi tiks sasniegti, ievērojot Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos principus, kā arī visus citus vispārējos cilvēktiesību instrumentus, ko pieņēmusi ANO, kā arī ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus;
Points out that the main purpose of dialogue and consultation is to encourage the consolidation of democracy, the rule of law, good governance, and respect for fundamental freedoms and human rights in third countries, meaning not only civil and political rights but also social, environmental, economic and cultural rights; emphasises that these objectives will be pursued in observance of the general principles established by the Universal Declaration of Human Rights, and any other universal instrument on human rights adopted within the framework of the United Nations, and taking into account the Millennium Development Goals;
norāda, ka tam, ka ar trešām valstīm tiek īstenots cilvēktiesību dialogs un notiek apspriedes, ir jānoved pie cilvēktiesību sistemātiskas iekļaušanas visās ES sadarbības jomās ar attiecīgo valsti, tostarp Kopienas attīstības politikā un ekonomiskā, finansiālā un tehniskā sadarbībā ar trešām valstīm, lai cilvēktiesību dialogs vai apspriedes nekļūtu par pašmērķi;
Maintains that the fact of conducting a human rights dialogue or consultations with a third country has to lead to systematic mainstreaming of human rights in every sphere of EU cooperation with the country concerned, including the Community's development policy and economic, financial and technical cooperation with third countries, so that the existence of a human rights dialogue or consultations does not constitute an end in itself;
atzinīgi vērtē Padomes centienus cilvēktiesību dialogu un apspriedes padarīt konsekventākas, izmantojot iepriekšminētās ES pamatnostādnes cilvēktiesību; norāda, ka tam, lai dialogu un apspriedes padarītu efektīvas, ir nepieciešama elastība un pragmatisms, bet ka tas nedrīkst mazināt konsekvenci, kura ir nepieciešama, lai nepieļautu, ka dialogu un apspriežu nozīme samazinātos līdz brīvas gribas jautājumam;
Welcomes the Council's efforts to bring coherence to the human rights dialogue and consultation with the aid of the abovementioned EU Guidelines on Human Rights Dialogues; maintains that the flexibility and pragmatism required to ensure that dialogue and consultation are effective must not undermine the coherence needed to prevent the dialogues and consultations being reduced to a matter of free choice;
atzīmē, ka pastāv ļoti dažādi dialogi un apspriedes, kam katram pamatā ir atšķirīga struktūra, veids, biežums un metodoloģija, tādējādi mazinot pārredzamību un radot neskaidrību par ES darbību šajā jomā; pauž nožēlu par to, ka neatkarīgi no tā, kāda informācija ir par dialogu un apspriežu darba kārtībām, mērķiem, kritērijiem vai rezultātiem, kuru pamatā ir nolīgumi, par ad hoc dialogu un apspriežu, dialogu ar līdzīgi noskaņotām valstīm vai politisko dialogu, šī informācija neattiecas uz cilvēktiesībām; atzīmē, ka ne Padome, ne Komisija nav izstrādājusi metodi šo dialogu un apspriežu rīkošanai un sistematizēšanai, tādējādi nenodrošinot, ka rezultātus varētu aplūkot kopumā; aicina Komisiju un Padomi pieņemt sistemātisku pieeju attiecībā uz cilvēktiesību dialogiem un apspriedēm ar trešām valstīm, tos klasificējot pēc metodoloģijas un temata, lai radītu pamatu objektīvam novērtējumam, kā arī cilvēktiesību situācijas, panāktā progresa un citu aspektu pārraudzībai;
Notes that there is a wide variety of dialogues and consultations, each based on different structures, formats, frequencies, and methodologies, thus obscuring the picture and creating confusion as regards EU action in this area; deplores the fact that whatever information may exist concerning the agendas, aims, benchmarks, or outcome of the dialogues and consultations based on agreements, of ad hoc dialogues and consultations, of dialogue and consultation with like-minded countries, or of the political dialogue and consultation, the information does not extend to human rights; notes that neither the Council nor the Commission has devised a method for organising and systematising these dialogues and consultations, making the results impossible to view from an overall perspective; calls on the Commission and Council to bring a systematic approach to bear on the human rights dialogues and consultations with third countries, classifying them by methodology and subject so as to provide a basis for objective assessment and monitoring of the human rights situation, the breakthroughs achieved, and so on;
uzskata, ka ir svarīgi atrast veidus, kādos uzlabot koordināciju starp dažādajām Eiropas iestādēm (Padomi, Komisiju un Parlamentu), izveidojot institūciju trialogu par politisko dialogu un cilvēktiesību dialogiem un apspriedēm; aicina arī nekavējoties izskatīt iespējas uzlabot iekšējo saziņu starp minētajām iestādēm;
Considers it essential to find ways of improving coordination among the different EU institutions (the Council, the Commission, and Parliament) by establishing an interinstitutional trialogue on the political dialogue and the human rights dialogues and consultations; also calls for avenues to be explored immediately with a view to improving internal communication within those institutions;
aicina Padomi palielināt tās Ģenerālsekretariāta Cilvēktiesību struktūrvienības lomu, ļaujot tai iesaistīties politisko dialogu īstenošanā, tostarp to dialogu un apspriežu īstenošanā, kuru pamatā ir sadarbības nolīgumi, par kuriem ir atbildīga Komisija, un Cilvēktiesību struktūrvienībā izveidot pastāvīgu koordinācijas sistēmu katram strukturētajam cilvēktiesību dialogam vai apspriedei, lai nodrošinātu dialogu un apspriežu tematu aktualitāti, atbilstošu dalībnieku atlasi un pēctecību, pamatojoties uz to, ka šādai koordinācijai būtu jāveicina organizāciju, iestāžu un akadēmiķu divpusēju tīklu izveidi starp Eiropu un attiecīgo valsti, lai nodrošinātu to, ka cilvēktiesību un demokrātijas jautājumi tiek iekļauti visās ES politikā, jo īpaši pēc ES ārējās palīdzības finanšu instrumentu reformām; aicina šajā sakarībā veikt nepieciešamos pasākumus, kas vajadzīgi, lai minētā struktūrvienība spētu pildīt iepriekš minētos uzdevumus, tostarp palielinot tās finanšu resursus un darbinieku skaitu;
Calls on the Council to enhance the role of the Human Rights Unit of its General Secretariat by allowing it to be involved in the conduct of the political dialogues, including the dialogues and consultations based on cooperation agreements under the responsibility of the Commission, and to set up, within its Human Rights Unit, a permanent coordination system for each structured human rights dialogue or consultation, in order to ensure the innovativeness of the dialogue and consultation topics, the selection of relevant participants and continuity, proceeding on the basis that such coordination should contribute to the establishment of bilateral networks of organisations, institutions and academics between Europe and the country in question, so as to ensure the requisite mainstreaming of human rights and democracy in all EU policies, especially following the reforms of the financial instruments for external EC aid; calls, to that end, for the necessary steps to be taken to enable the unit to perform the above tasks, including an increase in financial resources and personnel;
aicina Komisiju un Padomi visos valsts stratēģijas dokumentā un citos stratēģijas dokumentos iekļaut īpašu cilvēktiesību un demokratizācijas stratēģiju, ko var izmantot politiskā dialoga pamatā;
Calls on the Commission and the Council to include in each Country Strategy Paper and other strategy documents a specific strategy on human rights and the situation pertaining to democracy, and to use it as a framework for political dialogue;
atkārtoti aicina Komisiju darbinieku štatā katrā ES delegācijā trešā valstī paredzēt ES ierēdni, kas atbild par cilvēktiesību dialogu un apspriedēm, kā arī prasa nodrošināt, lai personas, kas atbild par šiem jautājumiem, piedalītos ikreiz, kad tiek īstenots jebkāda veida politiskais dialogs; šajā nolūkā aicina veikt vajadzīgos pasākumus, lai Komisija varētu īstenot šo uzdevumu,tostarp palielinot tās finanšu līdzekļus un cilvēkresursus;
Renews its call on the Commission to ensure that, within the staff serving at any given time in each Commission delegation in a third country, an EU official is in charge of the human rights dialogue and consultations, and requests it to ensure that the persons responsible for such matters are present whenever any form of political dialogue is being conducted; to this end, calls for the adoption of the necessary measures in order to enable the Commission to fulfil this task, including increasing its financial and human resources;
aicina Komisiju nodrošināt konsekvenci starp vēlēšanu novērošanas misijām (jo īpaši attiecībā uz pēcvēlēšanu stratēģiju) un cilvēktiesību dialogu un apspriežu procesu; aicina Komisiju kopā ar Eiropas Parlementu un attiecīgajām trešām valstīm ieviest pēcvēlēšanu protokola mehānismu, lai pārraudzītu un atbalstītu demokrātiskos procesus, visos pēcvēlēšanu ieteikumu ieviešanas posmos;
Calls on the Commission to ensure coherence between Election Observation Missions (especially as regards the post-electoral strategy) and the process of human rights dialogues and consultations; calls on the Commission to put in place, together with the European Parliament and third countries concerned, a post-electoral protocol mechanism to monitor and support the democratisation process, which includes the involvement of civil society at all stages, in the implementation of post-electoral recommendations;
aicina Komisiju un Padomi cilvēktiesību dialogu un apspriežu rezultātus iekļaut projektos un programmās īpaši attiecībā uz atbalstu attīstības jomā un tehnisko, tirdzniecības un finansiālo sadarbību;
Calls on the Commission and the Council to mainstream the human rights dialogue and consultations results into projects and programmes, notably for development aid and technical, trade and financial cooperation;
Konsekvences palielināšana ar citām valstīm un starptautiskajām organizācijām
Increasing coherence with other states and international organisations
atzinīgi vērtē Padomes nosacījumu, ka divpusējiem cilvēktiesību dialogiem un apspriedēm nevajadzētu samazināt ES īstenoto starptautisko spiedienu, kad konkrētā valstī notiek cilvēktiesību pārkāpumi, un norāda, ka ir svarīgi, lai dialogu vai apspriedi atbalstītu ar atbilstošu diplomātisko un politisko spiedienu visos līmeņos, iesaistot Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūras un jo īpaši Cilvēktiesību padomi;
Welcomes the Council's stipulation that the existence of bilateral human rights dialogues or consultations should not have the effect of reducing the international pressure exerted by the EU when human rights violations occur in a given country, and points out that it is essential for dialogue or consultation to be backed up by appropriate diplomatic and political pressure at every level, extending to United Nations bodies and its Human Rights Council, in particular;
aicina Padomi un Komisiju analizēt, atbalstīt un koordinēt ES cilvēktiesību dialoga vai apspriedes kritērijus attiecībā uz citu līdzekļu devēju un starptautisko organizāciju darbību, īpašu uzmanību veltot pastāvošajiem ANO mehānismiem (īpašā referenta ziņojumi, ekspertu komitejas, ģenerālsekretārs, Cilvēktiesību padome, Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos u. c.); uzskata, ka savā vispārējā pieejā saistībā ar cilvēktiesību jautājumu izskatīšanu politiskā dialoga kontekstā, Padomei un Komisijai sistemātiski ir jāatsaucas uz vēlēšanu solījumiem, ko devušas ANO Cilvēktiesību padomes dalībvalstis;
Calls on the Council and the Commission to analyse, support and coordinate the setting of benchmarks for EU human rights dialogue or consultation with actions of other donors and international organisations, with a special focus on the UN mechanisms in place (reports of the Special Rapporteurs, expert committees, the Secretary-General, the Human Rights Council, the High Commissioner for Human Rights, etc.); considers that, in their overall approach to raising human rights issues in the context of political dialogue, the Council and the Commission should systematically refer to the pledges made upon election by the Member States of the UN Human Rights Council;
iesaka veikt atbilstošus pasākumus, lai rādītājus un mērķus varētu saskaņot ar citām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kas ar to pašu konkrēto valsti vai valstu grupu īsteno cilvēktiesību dialogu; iesaka šādiem pasākumiem par paraugu izmantot Bernes procesu, ko Šveice izveidoja attiecībām ar Ķīnu, un šim nolūkam izveidot neoficiālus forumus, kuros veikt informācijas un labas prakses apmaiņu;
Recommends that appropriate arrangements be put in place to enable indicators and objectives to be harmonised with other third countries and international bodies carrying on a human rights dialogue or consultation with the same given country or group of countries; recommends that such arrangements be modelled on the Berne Process, established by Switzerland for relations with China, and that, to that end, informal forums be set up in which to exchange information and good practice;
Cilvēktiesību dialogu un apspriežu pārredzamības un publicitātes palielināšana
Increasing the transparency of, and publicity given to, human rights dialogues and consultations