natgillin/translations-raw huggingface dataset:
izsaka plašāku priekšlikumu ‐ attiecīgos gadījumos tirdzniecības nolīgumos, kurus Savienība turpmāk apspriedīs sarunās, iekļaut nodaļu par uzņēmumu sociālo atbildību, kuras pamatā daļēji būtu ESAO 2010. gadā atjauninātie daudznacionālajiem uzņēmumiem domātās vadlīnijas;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
ierosina, ka šajā “uzņēmumu sociālās atbildības klauzulā” jāieraksta:
Proposes that this ‘CSR clause’ should incorporate:
abu līgumslēdzēju pušu savstarpēja apņemšanās veicināt uzņēmumu sociālās atbildības instrumentu piemērošanu, slēdzot nolīgumus un īstenojot tirdzniecības attiecības;
a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
tādu kontaktpunktu atvēršana, kurus izveidoja saistībā ar ESAO darbību, lai izplatītu informāciju par uzņēmu sociālo atbildību, pārredzamību un, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, saņemtu sūdzības par uzņēmumu sociālās atbildības principa neievērošanas gadījumiem un tos darītu zināmus kompetentajām iestādēm;
the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
prasību korporācijām reizi divos vai trīs gados publicēt pārskatu par uzņēmumu sociālās atbildības jomā sasniegto, tādējādi ņemot vērā to MVU īpašo situāciju un iespējas, uz kuriem attiecas 2003. gada 6.maija Ieteikuma 2003/361/EK darbības joma, jo tas atbilst principam “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; uzskata, ka šāds pienākums palielinās pārredzamību un informētību un uzlabos uzņēmumu sociālās atbildības metožu radīto iespaidu un uzticamību, jo visām ieinteresētajām personām, tostarp patērētājiem, investoriem un plašākai sabiedrībai būs pieejama informācija par uzņēmumu sociālo atbildību, kurā būs ņemtas vērā katras mērķauditorijas intereses;
a requirement – which takes into account the specific situation and capabilities of SMEs within the scope of the recommendation 2003/361/CE of 6 May 2003 and according to the ‘think small first’ principle– for corporations to publish their CSR balance sheets at least every two or three years; takes the view that this demand will reinforce transparency and reporting and encourage the visibility and credibility of CSR practices by making CSR information available to all stakeholders, including consumers, investors and the wider public in a targeted manner;
uzņēmumiem un to grupām paredzēts pienākums ievērot pienācīgu rūpību, proti, pienākums rīkoties profilaktiski, lai identificētu un novērstu cilvēktiesību un vides pārkāpumus, korupciju vai izvairīšanos no nodokļiem, tostarp šo uzņēmumu meitasuzņēmumos un piegādes ķēdēs pieļautos pārkāpumus minētajās jomās ‐ citiem vārdiem ‐ visur, kur šiem uzņēmumiem ir ietekme;
a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
prasība, pirms īsteno vietējo sabiedrību ietekmējošu projektu, uzņēmumiem ievērot pienākumu iepriekš brīvi, atklāti un informēti apspriesties ar vietējām un neatkarīgajām ieinteresētajām personām;
a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
prasība pievērst īpašu uzmanību bērnu darba ietekmei un izpausmēm;
a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
uzskata, ka uzņēmumu sociālās atbildības klauzulu varētu papildināt ar citiem noteikumiem:
Considers that the CSR clause should be accompanied by other provisions; takes the view that:
gadījumos, kad tiek pierādīts uzņēmumu sociālās atbildības saistību pārkāpums, kompetentajām iestādēm būtu jāvar veikt izmeklēšanu, un gadījumos, kad šādi pārkāpumi ir smagi, līgumslēdzējas puses varētu publiskot un mazināt vainīgās personas reputāciju;
in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
abām līgumslēdzējām pusēm būtu jāapņemas veicināt starptautisko sadarbību tieslietu jomā, atvieglot korporāciju ietekmes sfērā veiktās darbības upuru iespējas vērsties tiesā un, ņemot vērā iepriekš teikto ‐ atbalstīt attiecīgu tiesu procedūru izstrādi, kā arī ārpustiesas tiesiskās aizsardzības mehānismus;
the two parties should undertake to encourage transnational judicial cooperation, to facilitate access to the courts for the victims of the actions of corporations within their sphere of influence, and, with that aim in mind, to support the development of appropriate judicial procedures and sanction infringements of the law by corporations, as well as non-judicial redress mechanisms;
iesaka ES divpusējos nolīgumos iekļaut normu no “Tiesiskuma stiprināšanas” programmas par tādu tiesnešu un tiesu apmācību, kas skata lietas komerctiesību jomā, par cilvēktiesību jautājumiem un atbilstību starptautiskajām darba un vides tiesībām;
Suggest that, as part of bi-lateral EU agreements, provision is made from within the ‘Strengthening of Justice’ programmes for the training of judges and tribunals dealing with commercial law on human rights issues and compliance with international conventions on labour rights and the environment;
ierosina izveidot parlamentāru uzraudzības apakškomiteju attiecībā uz brīvās tirdzniecības nolīgumiem un uzsākt Eiropas Parlamenta deputātu dialogu ar partnervalstu parlamentāriešiem; piemetina, ka minētā brīvās tirdzniecības nolīgumu uzraudzības komitejas varētu rūpīgi sekot līdzi, kā tiek ievērota ilgtspējīgai attīstībai veltītā nodaļa un uzņēmumu sociālās atbildības klauzula, sagatavot brīvā tirdzniecības nolīguma apvienotajai komitejai paredzētus ieteikumus, jo sevišķi attiecībā uz ietekmes novērtējumiem un gadījumos, kad tiek pierādīti cilvēktiesību, darba tiesību un vides konvenciju pārkāpumi;
Proposes the establishment of a joint parliamentary monitoring committee for each trade agreement (FTA), to act as a forum for exchanges of information and dialogue between MEPs and parliamentarians from the partner states; adds that these monitoring committees could also scrutinise the implementation of the chapter on sustainable development and the CSR clause and draw up recommendations for the FTA joint committee, in particular in the light of impact assessments and in cases where proven breaches of human rights, labour rights or environmental agreements occur;
aicina Komisiju veicināt uzņēmumu sociālās atbildības vērā ņemšanu, īstenojot daudzpusējas tirdzniecības politikas nostādnes starptautiskos forumos, kuros atbalsta uzņēmumu sociālo atbildību, piemēram, ESAO un SDO, kā arī PTO pēc Dohas sarunu kārtas;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
aicina šajos forumos izpētīt iespēju izstrādāt starptautisku konvenciju, kurā reglamentētu uzņēmējas valsts Valstis, kurā atrodas uzņēmumi, kas ir atkarīgi no mātesuzņēmumiem.
Calls to explore, within these same forums, the elaboration of an international convention to be drawn up to establish the responsibilities of ‘host countries’ States in which all the undertakings in a relationship of dependency vis-à-vis the parent companies are based.
un izcelsmes valsts Valstis, kurās atrodas mātesuzņēmumi.
and ‘countries of origin’ States in which the parent companies are located.
atbildību, lai palīdzētu cīnīties pret daudznacionālo korporāciju pieļautajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un īstenotu pārrobežu principu;
, as part of the fight against the violation of human rights by multinational corporations and the implementation of the principle of extra-territoriality;
aicina Komisiju atbalstīt jaunu attiecību veidošanos starp daudzpusējām aģentūrām, kas atbild par sociālajām un vides normām, un PTO, lai nodrošinātu lielāku saskanību starptautiskā līmenī starp tirdzniecības politikas nostādnēm un ilgtspējīgas attīstības mērķiem;
Calls on the Commission to support the development of new relationships between the multilateral agencies responsible for enforcing labour and environmental standards and the WTO with a view to establishing greater consistency at international level between trade policies and the objectives of sustainable development;
no jauna piekrīt viedoklim, ka PTO sistēmā jāizveido Pienācīgas kvalitātes darba un tirdzniecības komiteju, par paraugu ņemot Tirdzniecības un attīstības komiteju, kur varētu cita starpā apspriest ar darba normām, it sevišķi, ja tās skar bērnu nodarbinātību, un ar uzņēmumu sociālo atbildību saistītos jautājumus tajā mērā, kādā tie skar starptautisko tirdzniecību; no jauna ierosina mainīt strīdu izskatīšanas kārtību, lai starptautisko darba tiesību un vides jomā pieņemto konvenciju pārkāpumu gadījumos īpašās grupas (paneļi) vai apelācijas iestāde varētu iepazīties ar starptautisko organizāciju atzinumu un lai šo atzinumu publiskotu;
Advocates, once again, the establishment within the WTO of a Trade and Decent Work Committee, along the lines of the Trade and Environment Committee, which would provide a forum for the discussion, in particular, of the issues of labour standards, especially as they relate to the employment of children, and CSR as they relate to international trade; proposes, once again, a revision of the dispute settlement procedure, so that in cases involving possible breaches of international environmental or labour agreements special groups (panels) or the appeal body can ask the competent international organisations to draw up opinions, which would then be published;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentiem, PTO veltītajai parlamentārajai konferencei un Starptautiskajai Darba konferencei.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the parliaments of the Member States, the Parliamentary Conference on the WTO and the International Labour Conference.
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101. panta 1. un 3. punktu, 103. panta 1. punktu un 105. panta 3. punktu,
having regard to Articles 101(1) and (3), 103(1) and 105(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter the ‘TFEU’),
ņemot vērā projektu Komisijas regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu specializācijas līgumu kategorijām (jaunā grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz specializācijas līgumiem), kura 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēta Komisijas tīmekļa vietnē,
having regard to the Draft Commission Regulation on the application of Article 101(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union to categories of specialisation agreements (the new block exemption regulation on specialisation agreements, hereinafter the ‘draft new specialisation BER’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
ņemot vērā projektu Komisijas regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu pētniecības un attīstības līgumu kategorijām (jaunā grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz pētniecības un attīstības līgumiem), kura 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēta Komisijas tīmekļa vietnē,
having regard to the Draft Commission Regulation on the application of Article 101(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union to categories of research and development agreements (the new block exemption regulation on research and development agreements, hereinafter the ‘draft new R&D BER’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
ņemot vērā projektu Komisijas ieteikumam “Pamatnostādnes par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu horizontālās sadarbības līgumiem (turpmāk ‐ jauno horizontālās sadarbības pamatnostādņu projekts), kurš 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēts Komisijas tīmekļa vietnē,
having regard to the Draft Communication from the Commission on guidelines on the applicability of Article 101 of the Treaty on the Functioning of the European Union to horizontal cooperation agreements (hereinafter the ‘draft new horizontal guidelines’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
ņemot vērā ieguldījumu, ko Komisijai sabiedriskās apspriešanas laikā nosūtījušas dažādās ieinteresētās personas un kas publicēts Komisijas tīmekļa vietnē,
having regard to the contributions from the different stakeholders sent to the Commission during the periods of public consultations and published on the Commission's website,
ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0050 .
having regard to its resolution of 9 March 2010 on the Report on Competition Policy 2008 Texts adopted, P7_TA(2010)0050 .
ņemot vērā 2010. gada 28. septembra jautājumu Komisijai par konkurences noteikumu pārskatīšanu attiecībā uz horizontālo sadarbību ( O-0131/2010 – B7-0565/2010 ),
having regard to the question of 28 September 2010 to the Commission on the review of the competition horizontal cooperation rules ( O-0131/2010 – B7-0565/2010 ),
tā kā gan grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz specializācijas līgumiem, gan grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz pētniecības un attīstības līgumiem zaudēs spēku 2010. gada 31. decembrī; tā kā Komisija ir sākusi abu regulu un ar tām saistīto pamatnostādņu pārskatīšanas procesu;
whereas both the specialisation BER and the R&D BER will expire on 31 December 2010; whereas the Commission has launched the process of reviewing both regulations and their accompanying guidelines,
tā kā kopš abu regulu un horizontālo pamatnostādņu pieņemšanas notikušas būtiskas izmaiņas tiesību aktos, it īpaši modernizācijas pasākumu kopuma pieņemšana 2003. gadā, ar ko tika ieviests līgumos iesaistījušos uzņēmumu pašnovērtēšanas noteikums;
whereas there have been significant legislative changes since the adoption of the two regulations and the horizontal guidelines, in particular the adoption of the modernisation package in 2003 which introduced the need for self-assessment by undertakings of the agreements entered into,
tā kā Komisija pēdējos gados ir guvusi pieredzi šo noteikumu piemērošanā un pašlaik, gaidot kodifikāciju, ir spēkā jauns noteikumu kopums, kas izriet no Komisijas un Tiesas prakses;
whereas the Commission has gained experience in the application of these rules during recent years and there is currently a new set of rules derived from Commission and Court case law in need of codification,
tā kā laba prakse ir arī mācīšanās no dalībvalstu un citu valstu konkurences iestāžu pieredzes; tā kā, ņemot vērā to, ka daudzus līgumus un prakses regulē vairākas juridiskās sistēmas konkurences jomā, ir ieteicams, it īpaši pašreizējās ekonomikas krīzes kontekstā, censties pasaules līmenī vienoties par konverģentiem konkurences noteikumiem,
whereas it is good practice also to learn from the experience of the EU national competition authorities and competition authorities worldwide; whereas it is to be recommended, particularly in the context of the current economic crisis, to try to agree on convergent competition rules worldwide, given that many agreements and practices are covered by several legal competition regimes,
atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atklājusi divas dažādas sabiedriskās apspriešanās par horizontālās sadarbības līgumiem piemērojamo konkurences noteikumu pārskatīšanu; uzsver, cik svarīgi ir lēmumu pieņemšanas procesā pēc iespējas vairāk uzklausīt un ņemt vērā ieinteresēto personu viedokli, lai sasniegtu reālistisku un līdzsvarotu regulatīvo satvaru;
Welcomes the fact that the Commission has opened two different public consultations in connection with the review of the competition rules applicable to horizontal cooperation agreements; stresses the importance of listening to and considering as much as possible in the decision-making process the views of the stakeholders in order to achieve a realistic and balanced regulatory framework;
aicina Komisiju pārskatīšanas procedūras beigās skaidri izklāstīt to, kā tā ir ņēmusi vērā ieinteresēto personu ieguldījumu;
Calls on the Commission to specify clearly at the end of the review procedure how it has taken into account contributions from the stakeholders;
atgādina juridiskās noteiktības nozīmīgumu; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sagatavojusi “Biežāk uzdotos jautājumus” otrajai sabiedriskajai apspriedei, lai izceltu noteikumu projektā ierosinātās svarīgākās izmaiņas; aicina Komisiju pēc jaunā galīgā regulatīvā satvara pieņemšanas sagatavot kopsavilkuma piezīmi un jaunus “Biežāk uzdotos jautājumus”, lai galīgo satvaru sīkāk skaidrotu tirgus dalībniekiem;
Recalls the importance of legal certainty; appreciates the fact that the Commission drafted Frequently Asked Questions for the second public consultation to highlight the major changes proposed in the draft rules; calls on the Commission, once the final new regulatory framework has been adopted, to draft a summary note and new Frequently Asked Questions to explain the final framework in detail to market players;
uzsver to, cik abām grupveida atbrīvojumu regulām horizontālās sadarbības jomā ir liela nozīme šo regulu darbības jomā ietilpstošo līgumu analizē;
Highlights the importance of the two block exemption regulations in the area of horizontal cooperation for the analysis of the agreements falling within their scope;
norāda, ka, lai gan pieeja, kas balstās uz drošuma telpas noteikšanu, pamatojoties uz tirgus daļām, nav nevainojama, tā atspoguļo ekonomisko realitāti un ir diezgan viegli saprotama un piemērojama; piekrīt, ka horizontālie līgumi parasti rada lielākas bažas saistībā ar konkurenci nekā vertikālie līgumi, un tādēļ saprot, ka Komisija saglabā ierobežojošāku pieeju attiecībā uz tirgus daļas sliekšņa noteikšanu horizontāliem līgumiem;
Notes that, even if an approach based on defining a safe harbour based on market shares is not perfect, it reflects an economic fact and is quite simple to understand and apply; agrees that horizontal agreements usually raise more competition concerns than vertical agreements and therefore understands that the Commission is maintaining a more restrictive approach on setting the market share threshold as regards horizontal agreements;
tomēr atzīmē, ka vairākums horizontālās sadarbības līgumu neietilpst šo abu grupveida atbrīvojumu regulu darbības jomā; prasa Komisijai analizēt to, vai ieinteresētās personas un efektīvas konkurences saglabāšanas mērķis gūtu labumu no jaunu specifisku grupveida atbrīvojumu regulu ieviešanas nolūkā aptvert īpašus horizontālo līgumu veidus, kas neattiecas uz pētniecību un attīstību vai specializāciju; ja secinājums izrādītos pozitīvs, aicina Komisiju pēc apspriešanās ar Parlamentu censties iegūt atbilstīgu Padomes piekrišanu, lai pieņemtu regulas par šiem jaunajiem grupveida atbrīvojumu veidiem;
Notes, however, that most horizontal cooperation agreements do not fall within the scope of these two block exemption regulations; asks the Commission to analyse whether stakeholders and the objective of maintaining effective competition would benefit from the establishment of new specific block exemption regulations to cover particular types of horizontal agreements other than R&D and specialisation; if the conclusion is positive, calls on the Commission to seek appropriate authorisation from the Council to adopt these new types of block exemption regulations, after consulting Parliament;
uzskata, ka horizontālās pamatnostādnes uzņēmumiem ir noderīgs analīzes un pašnovērtēšanas instruments, kas ietver sarežģītu ekonomisko pieeju, kura ļauj noteikt, vai attiecīgais horizontālās sadarbības līgums pārkāpj LESD 101. panta 1. punktu vai ne;
Takes the view that the horizontal guidelines represent a useful analysis and self-assessment tool for companies, with a sophisticated economic approach, whether or not a horizontal cooperation agreement infringes Article 101(1) TFEU;
tādēļ atzinīgi vērtē to, ka jaunās horizontālās pamatnostādnes atspoguļo nepieciešamību pēc pašnovērtēšanas, kas ieviesta ar Regulu (EK) Nr. 1/2003, un paredz skaidrus norādījumus attiecībā uz sarežģītiem vienošanās pasākumiem, tādiem kā kopuzņēmumi un līgumi, kuri aptver vairāk nekā vienu sadarbības veidu; uzskata, ka šādai pieejai tomēr nevajadzētu novest pie sarežģītāka regulatīvā satvara;
Appreciates, therefore, that the new horizontal guidelines reflect the self-assessment need introduced by Regulation (EC) No 1/2003 and provide clear guidance for complex arrangements such as joint ventures and agreements covering more than one type of cooperation ; takes the view that such an approach should not, however, lead to a more complicated regulatory framework;
šajā kontekstā atgādina labāka likumdošanas procesa principu, kura mērķis ir uzlabot tiesību aktu un regulējuma sagatavošanas kvalitāti, it īpaši izmantojot skaidru un precīzu valodu; tādēļ atbalsta ļoti skaidras un lasītājam viegli saprotamas pamatnostādnes, tostarp attiecīgos gadījumos konkrētākus piemērus, kā to prasījušas vairākas ieinteresētās personas;
Recalls, in this context, the better regulation principle of improving the quality of legislative and regulatory drafting, namely through the use of clear and precise language; favours very clear and reader-friendly guidelines, therefore, including more concrete examples where appropriate, as requested by several stakeholders;
atzinīgi vērtē jauno nodaļu par informācijas apmaiņu jauno horizontālās sadarbības pamatnostādņu projektā; norāda, ka tas ir jutīgs konkurentu attiecību jautājums un ka uzņēmumiem ir svarīgi spēt noteikt, kādā informācijā var dalīties, neierobežojot konkurenci, it īpaši pašreizējā līgumu pašnovērtēšanas kontekstā;
Welcomes the new chapter on information exchange in the new draft horizontal guidelines; notes that this is a sensitive issue in the relationship between competitors and that it is essential for undertakings to be able to identify which information can be shared, without creating restrictive effects on competition, particularly in the current context of self-assessment of the agreements;
atzinīgi vērtē to, ka jauno horizontālo pamatnostādņu projektā ir pārskatīta standartizācijas nodaļa un atvēlēta vieta vides aspektiem; atgādina acīmredzamos ieguvumus no pārredzama standartu noteikšanas procesa; tādēļ atzinīgi vērtē noteikumus, kuru mērķis ir novērst raksturīgo neskaidrību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām šajā kontekstā un komercnoteikumiem, kas tiktu pieņemti to licencēšanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi novērst strīdus pēc tam, kad standarti jau ir pieņemti;
Welcomes the revision of the standardisation chapter in the draft new horizontal guidelines and the place given to environmental aspects in it; recalls the clear benefits of a transparent standard-setting process; appreciates, therefore, the provisions aiming at dealing with the inherent uncertainty surrounding the existence of intellectual property rights in this context and the commercial terms which would be adopted for their licensing; considers that it is of high importance to avoid disputes when standards are adopted;