natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pēc iespējas vairāk vajadzētu izmantot formālus ieteikumus euro zonas dalībvalstīm, piemēram, par mērķiem attiecībā uz vidēja termiņa izdevumiem, īpašām strukturālām reformām, investīcijām, valsts finanšu kvalitāti; neierobežojot valsts reformu prioritātes, VRP kontekstā vajadzētu ievērot standartizētāku ziņošanas struktūru; lai uzlabotu ekonomiskās pārvaldības saskaņotību un efektivitāti, integrētajās pamatnostādnēs un VRP vajadzētu pilnībā iekļaut visas saistības, mērķus un standartus;
more formal recommendations for the euro area Member States, such as setting targets regarding medium-term expenditure, specific structural reforms, investments, quality of public finance, should be used whenever possible; a more standardised reporting structure in the context of the NRPs should also be pursued, without hampering national reform priorities; all commitments, targets and benchmarks should be fully incorporated in the Integrated Guidelines and the NRPs in order to improve the coherence and efficiency of economic governance;
ekonomiskajā pārvaldībā labvēlīgu ekonomisko apstākļu laikposmos vajadzētu iekļaut ilgtermiņa stratēģiju, lai nodrošinātu, ka valsts parādi nepārsniedz 60 % no IKP, jo tādējādi tiktu samazinātas ar aizņēmumu apkalpošanu saistītās izmaksas un kapitāla izmaksas privātajiem ieguldījumiem;
a long-term strategy, in good times, to reduce national debt to below a maximum of 60 % of GDP should be included in the framework for economic governance as it would reduce the cost of debt servicing and the cost of capital for private investments;
vajadzētu ieviest saistošu ietvaru, kurā euro zonas dalībvalstis pirms galveno ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas savstarpēji konsultējas, piemēram, par pasākumiem cīņā pret augstām pārtikas un enerģijas cenām;
a binding framework within which euro area Member States consult each other and the Commission before taking major economic policy decisions, such as in the case of measures to tackle higher food and energy prices, should be established;
ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt integrētas "Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijas" formā, pamatojoties uz ekonomikas politikas instrumentiem, jo īpaši, uz Lisabonas stratēģiju, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī uz konverģences un stabilitātes programmām; aicina dalībvalstu valdības Eirogrupas priekšsēdētāja vadībā kopīgi, tajā pašā brīdī un tajā pašā virzienā saskaņotā veidā atbalstīt ekonomisko aktivitāti;
economic coordination should take the form of an integrated "European Economic and Employment Strategy" on the basis of the existing economic policy instruments - in particular the Lisbon Strategy, the Integrated Guidelines, the Sustainable Development Strategy, and the convergence and stability programmes; calls upon Member States' governments, under the leadership of the president of the Eurogroup, to support economic activity in a coherent manner, at the same moment and in the same direction;
Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijā, kas minēta h) punktā, vajadzētu atzīt jaunas un videi draudzīgas tehnoloģijas iespējas kļūt par vienu no ekonomiskās izaugsmes stūrakmeņiem, vienlaikus īstenojot makroekonomikas politikas pasākumu kopumu;
the European Economic and Employment Strategy referred to in point (h) should recognise the potential of new and green technology as a cornerstone of economic growth coupled with a macro-economic policy mix;
vajadzētu veicināt inovatīvu uzņēmumu finansēšanu, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, tostarp ar Eiropas Investīciju bankas izveidotā "Eiropas viedās izaugsmes fonda" palīdzību;
the financing of innovative enterprises, in particular SMEs, should be facilitated, inter alia by the establishment of a "European Smart Growth Fund" by the European Investment Bank;
gada pārskatā par euro zonu vajadzētu piedāvāt praktiskākus instrumentus un novērtējumus, lai varētu uzturēt detalizētāku dialogu starp dažādām ES iestādēm, kas iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā;
the Annual Report on the euro area should deliver a more practical range of instruments and evaluations to make it possible to hold a more detailed dialogue between the various EU bodies that are involved in economic governance;
vajadzētu ieviest Komisijas, Padomes un Parlamenta rīcības kodeksu, kas garantētu attiecīgu sadarbību un pilnīgu visu trīs minēto ES iestāžu iesaistīšanos integrēto pamatnostādņu kā galveno ekonomisko instrumentu turpmākajā īstenošanā;
a code of conduct between Parliament, the Council and the Commission, which would guarantee proper cooperation and the full involvement of those three EU institutions concerned in the appropriate further handling of the Integrated Guidelines, as key economic instruments needs to be established;
ekonomikas politikas koordinācijas institucionālo struktūru vajadzētu stiprināt šādi:
the institutional set-up up for economic policy coordination should be strengthened as follows:
Eirogrupas struktūrām vajadzētu būt izveidotām arī konkurētspējas/rūpniecības, vides, nodarbinātības un izglītības jomā;
Eurogroup formations should also be established in the field of competitiveness/industry, environment, employment and education;
Eirogrupas rīcībā vajadzētu būt stingrākai institucionālajai struktūrai un lielākam darbinieku skaitam;
the Eurogroup should be provided with a stronger institutional setting and more human resources;
Eirogrupas priekšsēdētāja mandātam vajadzētu būt saskaņotam ar integrēto pamatnostādņu ekonomiskajiem cikliem;
the mandate of the president of the Eurogroup should be in line with the economic cycles of the Integrated Guidelines;
Ekonomikas politikas komiteju vajadzētu iekļaut Ekonomikas un finanšu komitejā, lai izveidotu vienotu un saskaņotu sagatavošanas grupu Ekonomikas un finanšu padomes un Eirogrupas darbam;
the Economic Policy Committee should be absorbed into the Economic and Financial Committee so as to constitute a single and coherent preparatory body for the Economic and Financial Affairs Council and the Eurogroup;
Parlamenta pārstāvim Eirogrupā un neformālajās Padomes sanāksmēs vajadzētu piešķirt novērotāja statusu;
a Parliament representative should be given observer status within the Eurogroup and at informal Council meetings;
trijotnes, Parlamenta un Komisijas un sanāksmes vajadzētu organizēt četrreiz gadā, nepieciešamības gadījumā pieaicinot Eirogrupu;
meetings between the Troika, Parliament and the Commission should be organised four times a year, and, when necessary, with the Eurogroup;
lai padziļinātu pašreizējo sadarbību un apspriestu turpmākos euro zonas ekonomikas uzdevumus, vismaz reizi ceturksnī, līdzīgi, kā pašlaik tiek rīkots monetārais dialogs starp Parlamentu un ECB, vajadzētu rīkot regulārāku un strukturētāku dialogu par makroekonomikas jautājumiem starp Parlamentu, Komisiju un Eirogrupu; kā arī
a more regular and structured dialogue on macro-economic issues between Parliament, Commission and the Eurogroup, similar to the monetary dialogue between the Parliament and the ECB, should be established to take place at least quarterly, in order to deepen the existing frameworks and debate challenges facing the economy of the euro area; and
starp Parlamentu, Eirogrupu, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ir jāizveido aktīvs dialogs, lai spriestu par attiecīgu politikas pasākumu kopumu;
an active dialogue needs to be established between Parliament, the Eurogroup, the ECB and the European Economic and Social Committee for the purpose of conducting discussions about the appropriate policy mix;
uzskata, ka EMS politikas darba kārtību nākamajai desmitgadei īpaši iezīmēs uzdevumi sakarā ar neseno finanšu tirgus satricinājumu un šā satricinājuma ietekmi uz reālo ekonomiku; šajā kontekstā atzinīgi vērtē, ka dalībvalstis euro zonā ir labāk sagatavotas lieliem satricinājumiem nekā agrāk, jo tiek īstenota kopēja monetārā politika un pēdējos gados ir veiktas attiecīgas reformas; tomēr, lai aktīvāk apkarotu ekonomikas lejupslīdi un augsto inflāciju, aicina:
Takes the view that the EMU policy agenda for the next decade will be marked, in particular, by the challenges presented by the recent financial market turmoil and its implications for the real economy; notices positively, in this context, that Member States within the euro area are better equipped to face major shocks than in the past thanks to a common monetary policy and reforms carried out in recent years; with a view to largely combating the economic slowdown and high inflation, however, calls for:
rīkoties saskaņoti ES līmenī, pamatojoties uz kopīgu problēmu izpratni un kopīgiem turpmākajiem pasākumiem, pieņemot atsevišķas valstu specifiskās iezīmes, tostarp koordinēt VRP;
a coordinated response at the EU level, based on a common understanding of the problems and common follow-up measures while accepting some national specificities; including coordination of NRPs;
pieņemt vērienīgas un pielāgotas VRP, kā arī apņemīgi tās īstenot, tostarp pārskatīt valsts budžetu, lai reaģētu uz jaunākajām ekonomiskajām prognozēm, pretdarbotos ekonomikas lejupslīdei un veicinātu izaugsmi, vienlaikus izveidojot intensīvu dialogu ar sociālajiem partneriem;
ambitious and adjusted NRPs and a commitment to their implementation, including a review of national budgets to react to the latest economic forecasts, counteract economic recession and foster growth, while establishing a strong dialogue with social partners;
veikt pasākumus MVU atbalstam, it īpaši, lai papildinātu neseno Eiropas Investīciju bankas darbību un ar banku sistēmas palīdzību MVU nodrošinātu ilgstošas kredītlīnijas;
measures supporting SMEs, in particular, to complement recent European Investment Bank action and to ensure sustained credit lines to SMEs by the banking system;
noteikt mērķpasākumus mazaizsargātu grupu pasargāšanai no pašreizējās finanšu krīzes ietekmes;
a definition of targeted measures to protect vulnerable groups from the effects of the current financial crisis;
pilnīgi un savlaicīgi īstenot finanšu pakalpojumu ceļvedi, tostarp nodrošinot turpmākos pasākumus un lielāku uzraudzības efektivitāti attiecībā uz pašreizējo finansiālo satricinājumu;
fully and timely implementation of the Financial Services roadmap, including follow-up actions and increased effectiveness of supervision in regards to the ongoing financial turmoil;
uzlabot krīžu novēršanas noteikumus, uzlabojot ES noteikumus par likvidāciju un izstrādājot skaidri definētus un vienbalsīgi pieņemamus noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu starp attiecīgām dalībvalstīm pārrobežu finanšu grupu maksātnespējas gadījumos;
the enhancement of crisis-resolution arrangements by improving the EU rules on winding-up and by setting up clearly defined and unanimously acceptable arrangements of burden-sharing among the relevant Member States in cases of insolvency within cross-border financial groups;
pilnveidot rīkus, ko izmanto monetārās politikas plānošanai, veicot rūpīgu analīzi par faktoriem, kuri ietekmē finanšu sistēmu stabilitāti un darbību, tostarp attiecībā uz monetārās politikas tālāknodošanu, kredīta un finanšu aktīvu attīstību, jaunu produktu raksturīgajām iezīmēm, kā arī riska un likviditātes koncentrāciju;
completion of the tools used for designing monetary policy by the thorough analysis of factors that influence the stability and functioning of the financial system, inter alia as regards the transfer of monetary policy, the development of credit and financial assets, the characteristics of new products, and the concentration of risks and liquidity;
īstenot proaktīvu Eiropas nostāju starptautiskos forumos, īpaši FSF un SVF, kā arī aktīvi īstenot kopējus politisko lēmumu pieņemšanas procesus;
a proactive European reaction within international forums, notably the FSF and the IMF and for the increase of common political decision-making processes; and
formulēt Eiropas Savienības viedokli G8 sanāksmes laikā un apmainīties domām par Eiropas Savienības kā efektīvākas vispasaules ekonomikas lēmumu pieņemšanas iestādes lomu, pielāgojot šo lomu globalizācijas sekām un vairāk dominējošiem pasaules finanšu tirgiem;
the formulation of a European Union voice within the G8 and the reflection of the European Union's role as a more efficient world-wide economic decision-making body while adjusting such a role to the consequences of globalisation and more dominant global financial markets;
panākt labāku un efektīvāku koordināciju starp Pasaules Tirdzniecības organizāciju un Bretonvudas iestādēm (SVF un Pasaules Bankas grupu), lai cīnītos pret spekulāciju un risinātu smagās krīzes radītās problēmas;
better and more efficient coordination between the World Trade Organisation and the Bretton Woods institutions (the IMF and the World Bank Group) in order to combat speculation and meet the challenges posed by the serious crisis;
ņemot vērā monetārās sistēmas pašreizējās nopietnās svārstības, organizēt SVF vadībā pasaules līmeņa monetāro konferenci, lai konsultētos par monetārās politikas jautājumiem; apsvērt arī iespēju ieviest SVF monetāro strīdu izšķiršanas mehānismu;
in view of the serious current monetary turbulence, a world monetary conference to be organised under the auspices of the IMF in order to hold global consultations on monetary questions; also consideration to be given to the feasibility of setting up a monetary disputes settlement mechanism within the framework of the IMF;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Eirogrupas priekšsēdētājam, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank, the European Economic and Social Committee, the president of the Eurogroup, and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm ( 2008/2012(INI) )
European Parliament resolution of 18 November 2008 with recommendations to the Commission on the application of the principle of equal pay for men and women ( 2008/2012(INI) )
ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu,
having regard to Article 192, second paragraph, of the EC Treaty,
ņemot vērā EK līguma 2. panta un 141. panta trešo punktu,
having regard to Articles 2 and 141, third paragraph of the EC Treaty,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu "Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā" ( COM(2007)0424 ),
having regard to the Commission's Communication of 18 July 2007 entitled Tackling the pay gap between women and men ( COM(2007)0424 ),
ņemot vērā 2007. gada februāra ziņojumu "Darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma tiesiskie aspekti", ko izstrādājis Komisijas juridisko ekspertu tīkls nodarbinātības, sociālo lietu un vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā;
having regard to the Report by the Commission's network of legal experts in the fields of employment, social affairs and equality between men and women of February 2007 entitled Legal Aspects of the Gender Pay Gap,
ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Briseles Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 23.–24. martā,
having regard to the European Pact for Gender Equality, adopted by the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006,
ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kuras pamatā ir EK līguma 141. pants,
having regard to the case law of the Court of Justice of the European Communities based on Article 141 of the EC Treaty,
ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1994. gada konvenciju par nepilna darba laika darbu, kas paredz pienākumu valstīm savos publiskā iepirkuma līgumos ietvert klauzulu attiecībā uz vienlīdzīgu darba atalgojumu,
having regard to the provisions of the International Labour Organisation's (ILO) 1994 Part-Time Work Convention, which requires countries to incorporate into their public procurement contracts a labour clause, including the issue of equal pay,
ņemot vērā ar ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180 pieņemtās Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu,
having regard to Article 11(1)(d) of the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, adopted by the UN General Assembly by Resolution 34/180 of 18 December 1979,
ņemot vērā 2005. gada 1. marta Eiropas sociālo partneru rīcības programmu dzimumu līdztiesībai un tās nākamos ziņojumus,
having regard to the European Social Partners' Framework of Actions on Gender Equality of 1 March 2005 and its follow-up reports,
ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006–2010) OV C 301 E, 13.12.2007., 56. lpp.
having regard to its resolutions of 13 March 2007 on a roadmap for equality between women and men (2006-2010) OJ C 301 E, 13.12.2007, p.
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0389/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0389/2008 ),
tā kā Eiropas Savienībā sievietes salīdzinājumā ar vīriešiem nopelna vidēji par 15 % mazāk un līdz 25 % mazāk privātajā sektorā, tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma dalībvalstīs ir no 4 % līdz vairāk nekā 25 % un nav pazīmju, ka tā būtiski samazinās,
whereas women earn on average 15% less than men in the European Union and up to 25% less in the private sector; whereas the gender pay gap varies between 4% and more than 25% in Member States and this gap does not show any sign of significantly narrowing,
tā kā sievietēm būtu jāstrādā līdz 22. februārim (t.i., 418 kalendāra dienas), lai nopelnītu tikpat cik vīrieši gada laikā,
whereas women need to work until 22 February (i.e. 418 calendar days) in order to earn as much as men do in a year,
tā kā vienlīdzīga atalgojuma par tādu pašu darbu un par vienlīdzīga nozīmīguma darbu principa piemērošana ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību,
whereas the implementation of the principle of equal pay for the same work and for work of equal value is crucial to achieving gender equality,
tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām pastāv, uz ko norāda ārkārtīgi lēnais samazinājums (no 17 % 1995. gadā līdz 15 % 2005. gadā), neskatoties uz vairāk nekā 30 gadus spēkā esošu tiesību aktu kopumu, veiktajiem pasākumiem un iztērētājiem resursiem, lai šo atšķirību samazinātu; tā kā ir jāanalizē cēloņi un jāizstrādā pieeja, lai mazinātu šo atšķirību, gan apturētu sieviešu darba tirgus segregāciju, kas ar to ir saistīta,
whereas the gender pay gap still persists, as evidenced by data pointing to extremely slow progress (from 17% in 1995 to 15% in 2005), in spite of the significant body of legislation in force for more than 30 years and the actions taken and resources spent on trying to reduce it; whereas the causes of this discrepancy need to be analysed and approaches to tackling the pay gap and the segregation of the female employment market of which it is an adjunct need to be put forward,
tā kā visās dalībvalstīs sievietēm bieži vien ir labāki rezultāti mācībās, un lielākā daļa no augstākās izglītības ieguvējiem ir sievietes, bet tas nerada salīdzinošu samaksas atšķirību ierobežojumu,
whereas women achieve a higher pass rate at school than men in all Member States and account for the majority of graduates, without a comparable pay gap reduction,
tā kā atšķirīgas darba samaksas iemesli ir tieša un netieša diskriminācija, kā arī sociāli un ekonomiski faktori, darba tirgus segregācija un kopējā algu struktūra, un turklāt šīs atšķirības ir saistītas ar daudziem juridiskiem, sociāliem un ekonomiskiem faktoriem, kas sniedzas tālāk par vienkāršu līdzvērtīgas samaksas jautājumu par tādu pašu darbu,
whereas the pay gap results from direct and indirect discrimination, as well as from social and economic factors, labour market segregation and the overall wage structure and is, moreover, linked to a number of legal, social and economic factors, which go beyond the single issue of equal pay for the same work,
tā kā darba samaksas atšķirību nevar skaidrot, tikai pamatojoties uz atšķirību bruto darba samaksā stundā, un tā kā ir arī jāņem vērā tādi elementi kā individuāla atsevišķa piemaksa, profesiju klasifikācija, darba organizācijas modeļi, profesionālā pieredze un darba ražīgums, kas ir jāmēra ne tikai kvantitatīvā izteiksmē (stundās, kuras darbinieks fiziski pavada darba vietā), bet arī kvalitatīvā izteiksmē un saistībā ar saīsināta darba laika, atvaļinājumu un prombūtnes veselības aprūpes dēļ ietekmi uz atalgojuma sistēmu darbību,
whereas the pay gap is not based solely on disparities in gross hourly earnings and account should also be taken of factors such as individual pay supplements, job classification, work organisation patterns, professional experience and productivity, which should be measured not only in quantitative terms (hours when the worker is physically present at the workplace) but also in qualitative terms and in terms of the impact on earnings of shorter working hours, leave and health-related absences,
tā kā darba samaksas atšķirību samazināšana bija viens no mērķiem Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, taču šis jautājums netika pienācīgi risināts lielākajā daļā dalībvalstu,
whereas reducing the pay gap was one of the objectives of the Lisbon Strategy for Growth and Jobs, but it has not been sufficiently addressed by most Member States,
tā kā uzlabotam ES tiesiskajam regulējumam būtu jāmudina dalībvalstis un sociālie partneri labāk noteikt iemeslus, kāpēc atšķirības darba samaksā nemainās,
whereas an improvement in the EU legal framework should enable Member States and social partners to identify better the underlying causes of the persistence of the gender pay gap,
tā kā profesijām un amatiem, kuros lielākoties strādā sievietes, ir tendence būt zemāk novērtētiem salīdzinājumā ar tiem, kuros lielākoties strādā vīrieši, nepamatojot to ar objektīviem kritērijiem,
whereas professions and jobs in which women predominate have a tendency to be undervalued in comparison with those in which men predominate, without necessarily being justified by any objective criteria,
tā kā pastāv digitālā plaisa ar dzimumu saistītu iemeslu dēļ, kas izraisa neapstrīdamu ietekmi algu jomā,
whereas the gender-based digital divide that exists clearly impacts on pay,
tā kā algu sistēma, kas aprēķina darba atalgojumu, ņemot vērā darba stāžu, nostāda nelabvēlīgākā situācijā sievietes, kurām ir (vairākkārt) jāpārtrauc karjera tādu ārēju faktoru dēļ kā pārtraukumi karjerā, kas saistīti ar bērniem, sieviešu atšķirīga profesionālā izvēle un ierobežots darba laiks, un ilgstoši un strukturāli kavē karjeru,
whereas the pay system, whereby length of service is taken into account in setting the level of pay, is unfavourable to women who have (repeatedly) to interrupt their career because of external factors, such as child-related employment breaks, differing occupational choices or short working times, and places these women at a permanent and structural disadvantage,
tā kā dati norāda, ka sieviešu iegūtā kvalifikācija un pieredze tiek apmaksāta zemāk nekā vīriešu kvalifikācija un pieredze; tā kā ir jāpiemēro "vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu" jēdziens, ko nedrīkst ietekmēt uz dzimumu balstīti aizspriedumi, un arī ir jāatbrīvojas no tradicionālās sabiedrības lomu piešķiršanas, kas līdz šim būtiski ietekmējušas profesionālo ievirzi un izglītību, turklāt dzemdību vai bērna kopšanas atvaļinājums nedrīkst būt par iemeslu sieviešu diskriminācijai darba tirgū,
whereas data indicate that qualifications and experience acquired by women result in financially lower rewards than those acquired by men; whereas, in addition to the concept of "equal pay for work of equal value", which must not be biased by a gender-stereotyped approach, societal roles that have hitherto significantly influenced education and employment paths must be broken away from; furthermore maternity and parental leave must not give rise to discrimination against women in the labour market,