natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0163 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of the debate on the future reform of cohesion policy Texts adopted, P6_TA(2009)0163 .
ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0156 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the Structural Funds Texts adopted, P6_TA(2009)0156 .
ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Struktūrfondu regulas 2007.–2013. gada plānošanas periodam īstenošanu ‐ pārrunu rezultāti saistībā ar valstu kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on the implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Sinerģijas starp ES Septīto pamatprogrammu pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondiem”,
having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Synergies between the EU 7th Research Framework Programme, the Competitiveness and Innovation Framework Programme and the Structural Funds’,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Virzība uz Eiropas pētniecības, attīstības un inovāciju politiku teritorializāciju”,
having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Moving towards a territorialisation of European R&D and Innovation policies’,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Struktūrfondu sniegtais atbalsts jauninājumiem ‐ īstenošanas problēmas 2007.–2013. gadā un vēlāk”,
having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Structural Funds’ support for innovation – implementation challenges for 2007 - 2013 and beyond‘,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. augusta paziņojumu “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai ‐ lielākas izaugsmes, vairāk un labāku darba vietu veicināšana” ( COM(2007)0474 ),
having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 entitled ‘Competitive European regions through research and innovation – a contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 ( COM(2007)0798 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007 -2013 ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra 20. gada ziņojumu par struktūrfondu izmantojumu (2008) ( COM(2009)0617 ),
having regard to the 20th annual report of the Commission of 21 December 2009 on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu “Kohēzijas politika paver inovāciju iespējas reģionos” ( SEC(2007)1547 ),
having regard to the Commission's Staff Working Document of 14 November 2007 on regions delivering innovation through cohesion policy ( SEC(2007)1547 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. novembra darba dokumentu “Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future ‘EU2020’ strategy ( COM(2009)0647 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija Piekto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Reģionu izaugsme ‐ Eiropas izaugsme” ( COM(2008)0371 ) (Piektais progresa ziņojums),
having regard to the Commission's fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion – Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Radoši un inovatīvi reģioni” ( COM(2009)0295 ) (Sestais progresa ziņojums),
having regard to the Commission's sixth progress report of 25 June 2009 on economic and social cohesion
ņemot vērā Komisijas ceļvedi “Konkurētspējīgi Eiropas reģioni, izmantojot pētniecību un jauninājumus ‐ praktisks ceļvedis par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām”,
having regard to the Commission's guide entitled ‘Competitive European regions through research and innovation - Practical Guide to EU funding Opportunities for Research and Innovation’,
ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu,
having regard to Rule 48 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A7-0138/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0138/2010 ),
tā kā atjauninātajā Lisabonas stratēģijā par svarīgu prioritāti ir izvirzīta pētniecība un inovācijas, lai risinātu tādas problēmas kā klimata pārmaiņas un aizvien pieaugošā pasaules mēroga konkurence; tā kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana ar pētniecības un inovāciju palīdzību pēckrīzes periodā ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, kļūstot par galveno mērķi ierosinātajai ES stratēģijai 2020. gadam;
whereas the renewed Lisbon strategy gives high priority to research and innovation so as to respond to challenges such as climate change and increasing global competition; whereas in the post-crisis era stimulating growth and jobs through research and innovation has become ever more important, constituting a core target of the proposed EU 2020 Strategy,
tā kā pētniecības un inovāciju īstenošana ir nepieciešama visiem sabiedrības slāņiem un tās mērķim jābūt cilvēku sociālo un ekonomisko apstākļu uzlabošanai;
whereas the implementation of research and innovation is a need shared by all strata of society and its purpose must be to improve people's social and economic conditions,
tā kā Eiropas Savienības atbalsts pētniecībai un inovācijām galvenokārt tiek nodrošināts ar pētniecības, jauninājumu un kohēzijas politikas starpniecību, kā svarīgākos instrumentus izmantojot struktūrfondus, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;
whereas European support for research and innovation is primarily provided through research, innovation and cohesion policy, the main instruments of these being the Structural Funds, the Seventh Framework Programme for Research (FP7) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP),
tā kā kohēzijas politika ir svarīgs Eiropas integrācijas procesa pīlārs un viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām, kas atvieglo konverģenci starp aizvien dažādākajiem reģioniem un veicina izaugsmi un nodarbinātību;
whereas cohesion policy is an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment,
tā kā inovācijas visefektīvāk var veicināt reģionālā līmenī tādu dalībnieku kā universitāšu, sabiedrisku pētniecības organizāciju vai nozares pārstāvju tuvumā, veicinot partnerību zināšanu nodošanas jomā un labas prakses apmaiņu starp reģioniem;
whereas innovation is most effectively addressed at regional level with the proximity of actors, such as universities, public research organisations or industry, promoting partnerships in knowledge transfer, and the exchange of good practices between regions,
tā kā Kopienas kohēzijas politikas otrās stratēģiskās pamatnostādnes laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecas uz zināšanu un inovāciju uzlabošanu izaugsmes veicināšanai un attiecīgi no kopējā piešķīruma budžetā ir paredzēti 25 %;
whereas the second Community Strategic Guideline on cohesion for the period 2007-2013 refers to improving knowledge and innovation for growth, and consequently 25% of the total allocation has been budgeted,
tā kā pašreizējo uzdevumu sarežģītības dēļ ir nepieciešams šo politikas jomu integrēts komplekss; tā kā zināšanu sabiedrībai nepieciešams vairāk kā tikai dažādo nozaru darbību apkopojumu, tas nepieciešama arī sinerģija starp faktoriem un instrumentiem, kas ir ļoti svarīga, lai tie viens otru pastiprinātu un sniegtu atbalstu pētniecības un inovāciju projektu ilgtspējīgai īstenošanai, veicinot pētniecības rezultātu vērtības celšanu konkrētu produktu ideju veidā reģionos;
whereas the complexity of today's challenges calls for an integrated mix of these policies; whereas the knowledge society requires, more than just an aggregation of the activities of the different sectors, a synergy between agents and instruments, which is vital so that they reinforce each other and support the sustainable implementation of research and innovation projects, delivering a better valorisation of research outcomes in the form of concrete product ideas in the regions,
tā kā ‐ lai gan daži šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, vienotie grafiki un saskaņošana ar Lisabonas stratēģiju, ļauj veidot sinerģijas ‐ tomēr vēl aizvien pastāv atšķirības, piemēram, atšķirīgi juridiskie pamati, tematisks uzsvars vai teritoriāls uzsvars un dalīta pārvaldība vai centralizēta pārvaldība;
whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as the same time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there are still differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar Kopienas kohēzijas politikas otro stratēģisko pamatnostādni visas dalībvalstis pētniecībai un attīstībai, inovācijām un uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai ir paredzējušas būtisku daļu no kopējiem finanšu līdzekļu piešķīrumiem, kā rezultātā ir sagatavotas 246 valsts vai reģionāla līmeņa darbības programmas, pētniecībai un attīstībai piešķirot EUR 86 miljardus, no kuriem EUR 50 miljardi jau piešķirti pamatdarbībām pētniecības un attīstības un inovāciju jomā; atzīmē, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par vienu no svarīgākajiem Eiropas atbalsta avotiem šajā jomā, konkurējot gan ar Septītajai pamatprogrammai, gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai paredzētajiem budžeta līdzekļiem (attiecīgi ‐ EUR 50,5 miljardi un EUR 3,6 miljardi); norāda uz efektivitāti un iespēju noteikt mērķus, kas ir kvantitatīvi izmērāmi kā summas, kuras piešķirtas ar pētniecību un attīstību saistītiem izdevumiem;
Appreciates that, in 2007-2013, in conformity with the second Community Strategic Guideline on cohesion, all Member States have devoted a significant amount of their total financial allocations to R&D, innovation and development of a knowledge-based economy, resulting in 246 National or Regional Operational Programmes with around EUR 86 billion allocated to research and innovation, of which EUR 50 billion have already been allocated for core R&D and innovation; notes that cohesion policy has become a major source of European support for this field, rivalling the budget of both FP7 (EUR 50.5 billion) and CIP (EUR 3.6 billion); points to the effectiveness and the possibility of determining quantified targets in terms of the amounts allocated to research and development spending;
gaida Komisijas stratēģisko ziņojumu, kas minēts pamatregulas 30. panta 2. punktā; uzskata, ka ziņojums sniegs visaptverošu pārskatu par dalībvalstu darbības rezultātiem 2007.–2009. gada mērķu sasniegšanā un būs pamats diskusijai par kohēzijas politikas nākotnes izredzēm;
Awaits the Commission's Strategic Report as referred to in Article 30(2) of the General Regulation; considers that the Report will give a comprehensive overview of the performance of Member States in delivering the objectives for the period 2007 - 2009 and will be a basis for discussion on the future prospects of cohesion policy;
atkārtoti uzsver nepieciešamību pēc integrētas vairāku līmeņu pārvaldības pieejas konkrētām ES politikas jomām; uzsver, ka funkcionāla vairāku līmeņu pārvaldības sistēma ir priekšnosacījums efektīvai līdzekļu piešķiršanas mērķu noteikšanai un īstenošanai; atzīmē, ka par struktūrfondu līdzekļu izmantošanu ir atbildīgas dalībvalstu un reģionālās iestādes, bet Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Septīto pētniecības pamatprogrammu centralizēti pārvalda Komisija; apzinās administratīvo daudzveidību dalībvalstu līmenī un uzskata, ka ir svarīgi identificēt iedzīvotājiem efektīvāko lēmumu pieņemšanas līmeni;
Reiterates the need for an integrated multi-level governance approach to specific policies in the EU; stresses that a functional multi-level governance system is a precondition for setting and implementing earmarking objectives efficiently; notes that the responsibility for the implementation of Structural Funds lies with national and regional authorities, while CIP and FP7 are centrally managed by the Commission; is aware of the administrative diversity existing at Member State level and believes it is important to identify the decision-making level which is most effective for citizens;
uzskata, ka ir svarīgi koordinēt tās Kopienas politikas jomas, kurām ir nozīme ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā; uzskata, ka rūpīgāk jāanalizē to ietekme uz teritoriju un kohēziju, lai atbalstītu efektīvas sinerģijas un noteiktu un veicinātu vispiemērotākos Eiropas līmeņa instrumentus vietējo un reģionālo investīciju atbalstam inovāciju jomā; atgādina, ka jāņem vērā triju reģionu veidu (konverģence, pāreja un konkurētspēja) dažādie sociālie un ekonomiskie apstākļi un atšķirīgā radošā un inovatīvā veiktspēja un uzņēmējdarbības gars; šajā sakarībā uzsver, ka investīcijas pētniecībā un attīstībā, kā arī inovācijās, izglītībā un tehnoloģijās ar augstu resursu izmantošanas efektivitāti dos labumu tradicionālajām nozarēm un lauku apgabaliem un tikpat lielā mērā arī augstas kvalifikācijas pakalpojumu nozarei un tādējādi pastiprinās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
Considers it important to coordinate Community policies that play a role in achieving economic, social and territorial cohesion; believes it is necessary to undertake a closer analysis of their impact on the territory and on cohesion with a view to foster effective synergies and to identify and promote the most suitable means at European level of supporting local and regional investment in innovation; recalls the need to take account of the different social and economic circumstances of the three types of regions (convergence, transition and competitiveness), and the variations in creative and innovative capacity and entrepreneurial spirit; stresses in this context that investment in R&D, as also in innovation, education and resource-efficient technologies, will benefit traditional sectors and rural areas as much as it will high-skill service economies, and will therefore reinforce economic, social and territorial cohesion;
uzsver pilsētu lielo potenciālu pētniecības un inovāciju īstenošanā; uzskata ‐ ņemot vērā to, ka 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kur sastopamas arī vislielākās sociālā atšķirības, ‐ pārdomātāka pilsētu politika veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina nākotnes kohēzijas politikā iekļaut pilsētas dimensiju;
Highlights the great potential of cities in pursuing research and innovation; believes that smarter urban policy, based on technological advancements and addressing the fact that 80% of Europe's population lives in towns, which is also where the greatest social disparities are, would contribute to sustainable economic growth; therefore calls for incorporating the urban dimension in future cohesion policy;
atzīst, ka, pateicoties noteikumiem par līdzekļu piešķiršanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kohēzijas politika var labāk pielāgoties, lai radītu sinerģijas ar pētniecības un inovāciju politikas jomām, un ka tajā pašā laikā teritoriālā dimensija iegūst aizvien lielāku nozīmi Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā; aicina apsvērt uz izpildes rezultātiem balstītu līdzekļu piešķiršanas mehānismu, lielāku uzmanību pievēršot tematiskajam aspektam, kas ļautu atbilstoši politiski reaģēt uz jaunajiem uzdevumiem;
Acknowledges that, through the earmarking provisions for 2007-2013, cohesion policy is better geared to create synergies with research and innovation policies, and that at the same time the territorial dimension has become increasingly important in FP7 and CIP; calls for consideration to be given to a performance based earmarking mechanism with a stronger thematic focus allowing for appropriate policy responses to the new challenges;
atzīmē, ka līdzekļus pētniecībai, attīstībai un inovācijām saskaņā ar pamatprogrammu piešķir, pamatojoties uz izcilības kritērijiem, ar kuru palīdzību tiek atlasīti konkurētspējīgākie dalībnieki ar augstu tehnisko veiktspēju un labām zināšanām administratīvo un finanšu procedūru jomā; uzsver, ka šī situācija rada augstu koncentrāciju ekonomiskajās grupās un attīstītākajos ES reģionos, tādējādi ierobežojot pozitīvas sinerģijas reģionu grupās un dalībvalstīs, kas ietur pareizo virzienu, bet vēl nav sasniegušas noteikto mērķi; norāda, ka reģionālo atšķirību palielināšanās pētniecības un inovāciju potenciāla ziņā un pašreizējās politikas saskaņotības nodrošināšana ir problēmas, kas jārisina, izmantojot gan kohēzijas, gan pētniecības un inovāciju politiku, neatkarīgi no tā, vai īstenošanas iestādes darbojas dažādos līmeņos (starptautiskā, valsts un vietējā līmenī) un vai tās vadās pēc atšķirīgiem pamatprincipiem (kohēzija vai izcilība);
Notes that spending on R&D&I under the framework programme is allocated on the basis of the excellence criteria, involving a more competitive mode of access for participants, that require high technical capacity and strong knowledge of administrative and financial procedures; stresses that this situation generates a high concentration in economic clusters and top EU regions, thus limiting positive synergies in the group of regions and Member States which are going in the right direction but have not yet attained the goal; points out that the increase of regional disparities in terms of research and innovation potential and the guaranteeing of actual policy coherence represent challenges that need to be addressed by both cohesion and research and innovation policy, irrespective of the fact that the implementing bodies exist at different levels (supranational, national, sub-national) and are governed by a different rationale (cohesion vs. excellence);
uzstāj, ka efektīvas inovācijas ir atkarīgas no iegūto sinerģiju tuvuma, un pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pietiekami izpētītas pašreizējās sinerģiju iespējas finansējuma jomā; aicina reģionus, kam ir vislielākās iespējas sniegt informāciju un veikt analīzi, un dalībvalstis pastiprināt centienus komunikācijas uzlabošanas jomā; uzsver, ka efektīvu sinerģiju iegūšanai nepieciešams sarežģīts attiecību kopums starp dalībniekiem, kas rada, izplata, veicina un īsteno dažādas zināšanu formas; uzsver arī, ka dažādajām valsts, reģionālajām un vietējām struktūrām, kas pārvalda Septīto pamatprogrammu, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondus, jābūt informētām par iespējam, kuras piedāvā katrs no šiem instrumentiem, un prasa nodrošināt šo dalībnieku un politikas jomu labāku koordināciju;
Insists that effective innovation depends on the closeness of the synergies obtained and regrets that existing opportunities for such synergies in funding are still not well known; calls on the regions, as main agents for information and capacity for analysis, and Member States to step up efforts to improve communication; highlights that effective synergies necessitate a complex set of relations between the agents which produce, distribute, promote and implement different forms of knowledge; stresses as well that the different national, regional and local bodies managing FP7, CIP and Structural Funds have to be aware of the possibilities offered by each of these instruments and asks for better coordination between these actors and policies;
uzsver, ka uz pētniecību un inovācijām vērstai intervencei būtu jāizmanto reģionālās priekšrocības un veiktspēja un jākļūst par daļu no reģionālas inovāciju stratēģijas, kas balstīta uz pārdomātu inovāciju politiku; uzskata, ka šādas stratēģijas īstenošanai ir jāpastiprina ES reģionu un pilsētu loma un jānosaka un jāīsteno valsts prioritātes; tādēļ ‐ lai veicinātu reģionālās inovāciju stratēģijas, aicina izvērtēt iespēju saistībā ar struktūrfondiem atkal paredzēt inovatīvas darbības;
Underlines that interventions targeting research and innovation should capitalise on regional assets and capacities and form part of a regional innovation strategy based on smart innovation; considers that such strategies require an enhanced role of regions and cities in the EU and national priority setting and implementation; calls therefore for consideration of the possibility of re-establishing innovative actions within the Structural Funds with a view to promote regional innovation strategies;
norāda uz pastāvošajām apvienotā finansējuma iespējām; tomēr uzsver, ka starp struktūrfondiem un pamatprogrammām jauktais finansējums nav atļauts; uzsver, ka šos instrumentus var apvienot, lai aptvertu vai nu papildinošas, bet atsevišķas darbības, kā tas ir pētniecības infrastruktūras gadījumā, vai saistītu projektu secīgas daļas, piemēram, jaunas pētniecības idejas izstrādi un īstenošanas uzraudzību, kā arī viena tīkla vai grupas projektus;
Notes the existing possibilities of combined funding; stresses, however, that mixed financing is not allowed between Structural Funds and the framework programmes; stresses that the instruments can be combined to cover either complementary but separate activities, as in the case of research infrastructure, or consecutive parts of related projects, such as the development and follow-up of a new research idea, as well as projects within the same network or cluster;
uzskata, ka aizliegums apvienot struktūrfondu un pamatprogrammu finansējumu neļauj reģioniem vienlaikus izmantot abus šos instrumentus un ka efektīvi augšupējie stratēģiskie procesi gan reģionālā, gan valsts līmenī varētu palīdzēt novērst struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas finansējuma pārklāšanos;
Believes that the fact that mixed financing is not allowed between Structural Funds and Framework Programmes prevents regions from using both instruments at the same time and that effective ‘bottom-up’ strategic processes at both regional and national level could help eliminate gaps or overlaps of funding from SF, FP7 and CIP;
uzsver, ka sinerģija nav tikai papildu finansējums projektiem; uzskata, ka veiktspējas palielināšana, tīklu veidošana un zināšanu nodošana ir būtiska sinerģijas forma, un atzīmē, ka visi instrumenti sniedz šādas apmaiņas iespējas;
Stresses that synergy goes beyond complementary project funding; considers that capacity building, networking and knowledge transfer is an important form of synergy and notes that all instruments offer opportunities for such exchanges;