natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka Eiropas pamatprincipu kopums darba drošības un veselības aizsardzības (DDVA) jomā pats par sevi neuzlabo darba apstākļus ‐ ievērojama nozīme ir pareizai to īstenošanai darba vietā, jo īpaši, piedaloties darba ņēmējiem, trīspusēja dialoga mehānismiem, datu vākšanai un izplatīšanai, informēšanas kampaņām un apmācības un informācijas pakalpojumu izveidei vienotā tīklā, kā arī tiesību aktu piemērošanas uzraudzībai dalībvalstīs; aicina Komisiju pēc pārkāpumu atklāšanas ātri reaģēt un nepieciešamības gadījumā piemērot soda sankcijas;
Points out that the European reference framework on occupational health and safety (OHS) does not in itself provide for automatic improvement of working conditions, major factors being proper implementation on the ground, notably via employee participation, tripartite dialogue arrangements, gathering and disseminating data, awareness-raising campaigns and networking of training and information services, and supervision of the application of the legislation in Member States; calls on the Commission to take swift action when infringements are detected and to reinforce sanctions when necessary;
norāda, ka Kopienas stratēģijas 2007.–2012. gadam galvenie mērķi ir gan garantēt ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu, gan uzlabot un vienkāršot pašreizējos tiesību aktus, cita starpā, īstenojot nesaistošus instrumentus; turklāt piebilst, ka atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. pantam Eiropas Savienībai nodarbinātības un sabiedrības veselības jomā ir tikai dalīta kompetence kopā ar dalībvalstīm un ka Komisija 2007. gada paziņojumā uzsver valsts stratēģiju izstrādi un īstenošanu; līdz ar to uzsver nepieciešamību saskaņoti pielāgot ES tiesību aktus sociālām pārmaiņām, nevis ES līmenī izstrādāt nelietderīgus tiesību aktus;
Points out that the main aims of the Community strategy for 2007-2012 include both guaranteeing the proper implementation of EU legislation and improving and simplifying existing legislation, inter alia through the implementation of non-binding instruments; also notes that, under Article 4 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU enjoys only shared competence with the Member States in the fields of employment and public health, and that in its 2007 communication the Commission emphasises the development and implementation of national strategies; stresses, therefore, the need to adapt EU legislation to social changes in a coherent manner and to avoid legislating unnecessarily at EU level;
pauž nožēlu, ka 2009. gadā vairākas dalībvalstis valsts stratēģijās nepievērsa lielāku uzmanību trijām ES stratēģijas prioritātēm: stresam un “izdegšanai” darbā, MST, kā arī pētījumiem un regulārai datu apkopošanai par jaunajiem riskiem; uzskata, ka valstu stratēģijās jāparedz lielāki centieni un resursi profilakses jomā;
Deplores the fact that in 2009 several Member States did not focus their national strategies on the three priorities of the EU strategy: stress and burn-out at work, RSI, and research into and regular gathering of data on new risks; considers that national strategies should devote greater efforts and resources to prevention;
uzskata, ka pieņemot, plānojot un īstenojot valstu stratēģijas, jāņem vērā katras dalībvalsts īpašie apstākļi, pievēršot uzmanību nozarēm un uzņēmumiem, kurus visbiežāk skar nelaimes gadījumi darba vietā;
Takes the view that the adoption, planning and implementation of national strategies should take into consideration the specific situation of each Member State, targeting the sectors and companies most affected by occupational accidents;
uzskata, ka gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī DDVA politika ir jāsaskaņo un tā pilnībā jāiekļauj citās valsts politikas jomās: veselības aizsardzībā, nodarbinātībā, rūpniecībā, pētniecībā, vides jomā, transporta, satiksmes drošības, izglītības, enerģētikas, reģionālās attīstības, publiskā iepirkuma un iekšējā tirgus jomā; dzimumu līdztiesības jautājumi ir jāiekļauj visās politikas jomās, lai labāk atspoguļotu īpašos riskus, kam ir pakļautas sieviešu dzimuma darba ņēmējas;
Takes the view that OHS policies at European and national level should be made consistent and be reflected in other public policies: health, employment, industry, research, environment, transport, road safety, education, energy, regional development, public procurement and the internal market; gender-mainstreaming should be implemented across the policies in order to better reflect the specific risks faced by female workers;
atgādina, ka līdzās uzņēmuma tēlam un ekonomiskajiem faktoriem juridiskās saistības un darba ņēmēju prasības ir divi galvenie faktori, kas rosina rīkoties darba devējus;
Notes that – apart from the business's reputation and economic factors – legal requirements and employee claims are two very important factors motivating employers to take action;
pieprasa, lai, piešķirot publisko iepirkumu līgumus, vairāk tiktu ņemts vērā drošības un nelaimes gadījumu profilakses līmenis;
Calls, when public contracts are awarded, for safety levels and accident prevention practices to be taken more fully into account;
uzskata, ka Eiropas politikai attiecībā uz ķīmisko vielu radīto apdraudējumu, ar darbu saistītu vēža slimību profilaksi un reproduktīvo spēju aizsardzību jābūt vērienīgākai un reaģētspējīgākai;
Considers that EU policy on chemical risks, prevention of work-related cancers, and protection of reproductive capacity should be more ambitious and responsive;
prasa, lai nākamā Eiropas stratēģija noteiktu vairāk izmērāmu mērķu, kam pievienoti saistoši īstenošanas grafiki un kas pakļauti periodiskai novērtēšanai; vēlas, lai kļūtu saistošs mērķis nodrošināt vienu darba inspektoru uz 10 000 darbinieku, kā to ieteica SDO;
Calls for the next European strategy to set more measurable goals, together with binding timetables and a periodic evaluation; hopes to see the objective of one labour inspector per 10 000 workers, as recommended by the ILO, become binding;
norāda, ka ietaupījumu veikšana ekonomikas krīzes laikā nedrīkst novest pie uzmanības mazināšanās attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā un uzsver, ka stingrā budžeta politika un sociālo izdevumu samazinājumi nedrīkst kaitēt pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot drošību un veselības aizsardzību darba vietā;
Points out that savings caused by the economic crisis must not mean losing sight of health and safety at work and stresses that austerity budgets and cuts in social spending should not harm action to improve health and safety at work;
uzskata, ka, lai nelaimes gadījumu profilakse būtu patiešām efektīva, tai jābūt izstrādātai, sākot no projekta posma, tā, lai inovācijas sniegtu lielāku drošību gan ražojumam, gan ražošanas procesam kopumā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt pētniecību šajā nozarē;
Believes that a genuinely effective accident prevention policy has to start at the planning stage so as to ensure that the greater safety resulting from innovation will extend to both the product and the entire production process; calls on the Commission and the Member States, therefore, to support and encourage research in this field;
uzskata, ka problēmas attiecībā uz drošību darba vietā ir jārisina, īstenojot divu līmeņu stratēģiju, kuras mērķis būtu cīņa pret vides riskiem, vienlaikus uzlabojot psihosociālo vidi darbā; uzskata, ka izšķiroša nozīme šādas stratēģijas veiksmīgā īstenošanā būs darba ņēmēju un sociālo partneru līdzdalībai valsts, vietējā un darba vietas mērogā; aicina Komisiju turpināt un veicināt diskusijas un apspriešanos ar sociālajiem partneriem ar mērķi panākt vienotu un saskaņotu rīcību noteiktos jautājumos;
Believes that the problem of safety at work has to be tackled by implementing a two-tier strategy aimed notably at combating environmental risks while attempting to improve the psychosocial working environment; considers that the involvement of workers and the social partners at national, local and workplace levels will be crucial to the success of a strategy along those lines; calls on the Commission to continue and enhance the discussions with and the consultation of the social partners with a view to achieving joint and concerted action on particular issues;
uzsver, ka stress darbā ir atzīts par nopietnu šķērsli produktivitātei Eiropā; ar nožēlu atzīst, ka ātrāk palielinās tādu veselības stāvokļu un nelaimes gadījumu skaits, kas radušies darba ņēmēju psihosociālo problēmu rezultātā; atgādina par pašnāvību darbā izplatību un par to, kāda ir reālā ietekme nedrošībai par savu darba vietu uz stresa līmeni; pauž nožēlu par 2004. gada 8. oktobrī pieņemtā Pamatnolīguma par stresu darbā nevienlīdzīgu īstenošanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju veikt visu iespējamo, lai nodrošinātu šā nolīguma īstenošanu visās dalībvalstīs, un aicina sociālos partnerus pielikt lielākas pūles, lai palielinātu darba devēju, darba ņēmēju un to pārstāvju informētību un izpratni par stresu darbā;
Emphasises that work-related stress is recognised as a major obstacle to productivity in Europe; deplores the accelerating growth of conditions and accidents caused by psychosocial problems among workers; recalls the incidence of suicide at work and the real impact that job insecurity has on the stress factor; regrets the unequal application across the EU of the Framework Agreement on Work-related Stress of 8 October 2004; calls on the Commission to take every necessary measure to ensure that this agreement is implemented in every Member State and calls on the social partners to do more to increase awareness and understanding of work related stress among employers, workers and their representatives;
atzīmē nestandarta nodarbinātības veidu (pagaidu darbs, sezonas darbs, darbs svētdienās, nepilna laika darbs, tāldarbs) izplatību, kam nepieciešama mērķtiecīgāka pieeja, lai aizsargātu darba ņēmējus;
Notes the proliferation of non-standard forms of employment (temporary work, seasonal work, Sunday work, part-time work, teleworking), which require a more targeted and specific approach to worker protection;
kritizē Komisiju par to, ka ne Kopienas stratēģijā par drošību un veselības aizsardzību darbā, ne termiņa vidusposma novērtējumā nav pievērsta pietiekama uzmanība dzimumu aspektiem, risinot jautājumus par drošību un veselības aizsardzību darbā; tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu, kurā aicināts izstrādāt unikālas metodes, lai novērtētu ietekmi uz drošību un veselības aizsardzību darbā, ņemot vērā dzimumu specifiku; aicina Komisiju novērtēt, vai Kopienas līmenī ir pieejami pa dzimumiem sadalīti statistikas dati par nāvējošām arodslimībām, kā arī tām arodslimībām, kas neizraisa nāvi; mudina dalībvalstis, izstrādājot profilakses politiku un riska izvērtēšanas metodes, ņemt vērā īpašos riskus, kam ir pakļautas sieviešu dzimuma darba ņēmējas;
Criticises the fact that the Commission has failed to pay sufficient attention to the gender mainstreaming approach when dealing with issues concerning health and safety at work, either in the Community strategy on health and safety at work or in its mid-term assessment; supports therefore the initiative of the Commission calling for the preparation of unique methods of impact assessment in OSH with regard to gender specificity; calls on the Commission to assess the availability of gender-disaggregated statistics at Community level on work-related fatal and non-fatal diseases; encourages the Member States to take into consideration the special risks female workers are facing in preventive policies and risk assessment methods;
apzinoties, ka jāpalielina nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā vidēji par 1 % gadā, uzskata, ka prioritātei jābūt veselības aizsardzībai attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un/vai darba ņēmējiem ar invaliditāti vai ar iegūtu invaliditāti, kā arī viņu stāvoklim pielāgotu darba apstākļu ieviešanai un nodrošināšanai;
Takes the view, since the employment rate needs to grow by an annual average of some 1% in the EU, that it is particularly important to ensure the protection of the health of older workers and/or those with disabilities or who have become disabled, and the development of working conditions adapted to their changed situation;
secina, ka ne valsts, ne privātais sektors nav patiesi gatavi saskarties ar demogrāfiskās situācijas radītajām problēmām un apsvērt iespēju biežāk pieņemt darbā personas ar īpašām vajadzībām, ilgstošām veselības problēmām, piemēram, hroniskām slimībām, vai personas, kuru darbspēja ir samazināta; uzskata, ka ir nepieciešams vairāk un konkrētāk pievērst uzmanību tam, lai arī šādiem darba ņēmējiem nodrošinātu pieejamas un drošas darba vietas;
Notes that neither the public nor the private sector is really prepared to face up to the demographic situation and regard the employment of more people with disabilities, long-lasting health problems such as chronic diseases or with reduced working capacities as a possibility; believes that greater attention should be brought to bear specifically with a view to making jobs accessible to, and safe for, those workers;
pauž nožēlu par Komisijas kavēšanos iesniegt jaunu tiesību akta priekšlikumu par minimālajām drošības un veselības prasībām attiecībā uz strādājošiem, kas pakļauti elektromagnētisko lauku riskam, pēc Direktīvas 2004/40/EK piemērošanas atlikšanas un prasa, lai drīz pēc pieņemšanas tiktu īstenoti attiecīgie tiesību akti šajā jomā;
Regrets the delayed action of the Commission with regard to the presentation of a new legislative proposal on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from electromagnetic fields after the postponement of the implementation of Directive 2004/40/EC and calls for the rapid implementation of the relevant legislation when adopted;
uzskata, ka uzņēmumu sociālā atbildība ir svarīgs un efektīvs instruments, lai nodrošinātu drošākus darba apstākļus un labāku darba vidi, un tādēļ uzskata, ka šo atbildību ir nepieciešams sekmēt;
Considers corporate social responsibility to be an important and effective way of bringing about safer working conditions and a better working environment and therefore believes that it should be encouraged;
uzskata, ka nepieciešams nostiprināt ES, SDO un PVO savstarpējo sadarbību, lai rastu risinājumus attiecībā uz sociālo konkurenci ES un trešo valstu darba ņēmēju starpā;
Considers it necessary to strengthen cooperation between the EU, the ILO and the WHO with a view to finding solutions to the issue of European workers and those in non-EU countries competing on social terms;
uzsver, ka Komisijai jārod ar dzimumu un vecumu saistīti statistikas līdzekļi profilakses novērtēšanai ne tikai, ņemot vērā nelaimes gadījumus, bet arī patoloģijas un to darba ņēmēju proporciju, kuri ir pakļauti ķīmiskiem, fiziskiem vai bioloģiskiem faktoriem un bīstamām situācijām no darba organizācijas viedokļa;
Stresses that the Commission should develop gender and age-specific statistical means to evaluate prevention not solely in terms of accidents but also in terms of pathologies and the percentage of workers exposed to chemical, physical or biological agents and to dangerous situations from the point of view of the organisation of work;
uzsver, cik būtiski ir ar dzimumu saistīti pasākumi un dzīves cikla pieeja, lai novērstu priekšlaicīgas pensionēšanās risku veselības sarežģījumu dēļ;
Stresses the importance of gender-based measures and life-cycle approach to eliminate the risk of early retirement due to health problems;
uzsver, cik būtiska ir sadarbība starp Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru un Eiropas Komisijas īpašajām komitejām, piemēram, Vecāko darba inspektoru komiteju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju, lai sasniegtu labākus rezultātus un iesniegtu priekšlikumus;
Underlines the importance of cooperation between the European Agency for Health and Safety at Work and the special Committees of the European Commission, such as the Senior Labour Inspectors Committee and the Advisory Committee for Health and Safety at Work for delivering better results and submitting proposals;
aicina ES un dalībvalstis izstrādāt Eiropas līmeņa arodrisku uzraudzības programmu, jo īpaši attiecībā uz muskuļu un skeleta sistēmas un psihosociāliem traucējumiem, pamatojoties uz visās 27 dalībvalstīs kopīgiem sanitāriem rādītājiem, definīcijām un epidemioloģiskiem līdzekļiem; uzsver nepieciešamību pēc integrētas uzraudzības programmas, kurā tiek ņemta vērā gan pašreizējo darba ņēmēju profesionālā darbība, gan pensionētu kādreizējo darba ņēmēju veselības stāvoklis;
Calls on the EU and the Member States to develop a European programme for the monitoring of occupational hazards (in particular musculoskeletal and psychosocial problems), based on health indicators, definitions and epidemiological tools common to the 27 Member States; stresses the need for an integrated approach to monitoring, taking into account both the career paths of current employees and the state of health of those who have retired;
konstatē nelaimes gadījumu darba vietā skaita samazināšanos ES un aicina Komisiju izpētīt, ciktāl tas izskaidrojams ar samazinātu nodarbinātības līmeni un pastāvīgo pāreju uz pakalpojumu ekonomiku; vēlas, lai Eiropas un valstu līmenī noteiktajos mērķos un to īstenošanas novērtēšanā vairāk ņemtu vērā šo makroekonomikas dimensiju;
Notes the reduction in the number of accidents at work in the EU, and calls on the Commission to investigate to what extent this is due to lower employment levels and a continuing shift to the tertiary sector; hopes that the objectives set at European and national levels and the evaluation of their achievement will take better account of this macroeconomic dimension;
kritizē to, ka ne visas dalībvalstis ir noteikušas izmērāmus mērķus saistībā ar valsts DDVA stratēģijām un ka lielākā daļa dalībvalstu nav noteikušas mērķus attiecībā uz arodslimībām, ar darbu saistītiem veselības sarežģījumiem un saslimšanām, arodrisku faktoriem vai augsta riska nozarēm; uzsver, ka ne termiņa vidusposma novērtējumā, ne 2009. gada pārskatā par Kopienas stratēģiju drošībai un veselības aizsardzībai darbā nav sniegta būtiska informācija par dalībvalstu panākumiem attiecībā uz ES stratēģijas vienīgo izmērāmo mērķi līdz 2012. gadam par 25 % samazināt nelaimes gadījumu skaitu darba vietā; aicina turpmākajos novērtēšanas ziņojumos labāk izvērtēt, cik lielā mērā dalībvalstīs praksē tiek ievēroti ES drošības un veselības aizsardzības tiesību akti;
Criticises the fact that not all Member States set measurable targets related to their national OHS strategies and that the vast majority of them have not set targets on occupational diseases, work-related health problems and illnesses, occupational risk factors or high risk sectors; highlights that neither the mid-term review nor the 2009 scoreboard on the Community Strategy on Health and Safety at Work provide any substantial information on where Member States stand with regard to the EU strategy's only quantified target of a 25 % reduction in occupational accidents by 2012; calls for future evaluation reports to better assess the extent to which EU health and safety legislation has been in practice complied with in the Member States;
uzsver, ka ir svarīgi iepriekš skaidri definēt nelaimes gadījumus darbā un arodslimības, tostarp nelaimes gadījumus, kas notikuši ceļā (no mājām uz darba vietu), kā arī stresu darba vietā, kam jābūt izmērāmam, izmantojot precīzus rādītājus;
Points out that it is important, first and foremost, for a clear definition to be given to occupational accidents and diseases, including accidents during travel (from home to the workplace), in addition to work-related stress, which should be able to be measured in accordance with specific indicators;
uzskata, ka jo īpaši ir jāpēta saikne starp veselības problēmām darbā un darba organizāciju, tostarp darba laiku, prasa, lai, pētot veselības problēmas, tiktu izstrādāta vispārēja pieeja, kurā būtu ietverti šādi faktori: darba organizācija, statistikas elementi un individuālas veselības problēmas;
Believes there is a need to study in particular the link between suffering at work and the organisation of work, including working time; calls for investigations into health problems to be based in principle on a holistic approach covering organisation of work, statistical factors and individual fragilities;
aicina Komisiju apkopot un nodrošināt statistikas datus par to, kādā mērā nelaimes gadījumu samazinājās, pateicoties pētījumiem, kas vērsti uz profilaksi, sākot no plānošanas posma;
Calls on the Commission to compile and supply statistics showing the extent to which the reduction in accident rates was brought about by research focusing on prevention with its starting point at the planning stage;
atzīmē, cik sarežģīti ir īstenot darba drošību un veselības aizsardzību attiecībā uz tiem darba ņēmējiem, kuri ir iesaistīti nedeklarētā darbībā; uzskata, ka novērst šādu netaisnīgumu var vienīgi ar stingrāku kontroli un piemērotām sankcijām un mudina veikt stingrākus pasākumus pret šāda veida darbības organizēšanu; uzsver, ka DDVA ir tiesības, kas nav atkarīgas no darba ņēmēja statusa, un šīm tiesības ir jāpadara efektīvas, labāk īstenojot spēkā esošos tiesību aktus;
Stresses the problem of implementing occupational health and safety with respect to workers who are engaged in undeclared activities; takes the view that this injustice can only be prevented by more stringent controls and appropriate sanctions and urges that strong measures be taken against the organisation of such activities; stresses that OHS is a right irrespective of the worker's status, and that this right must be made effective through better implementation of current legislation;
uzsver to, cik svarīgi ir nodot zinātniskus datus uzņēmumiem, lai tie varētu paredzēt jaunus vai eventuālus riskus;
Points to the importance of transferring scientific data to industry in order to forestall new or emerging risks;
; uzskata, ka nepieciešams vairāk apkopot datus par pienācīgas risku novēršanas ietekmi uz uzņēmumu konkurētspēju;
; believes that data collection needs to be expanded in order to gauge the impact which effective risk prevention has on industrial competitiveness;
prasa uzlabot pārrobežu apmaiņu ar informāciju starp dažādām valstu iestādēm, lai varētu veikt efektīvākas pārbaudes gadījumos, kad darba ņēmēji tiek nosūtīti uz citām ES dalībvalstīm;
Calls for an improved cross-border exchange of information between the various national authorities with a view to more efficient checks when workers are transferred to other EU Member States;
Profilakses kultūras veicināšana
Fostering a prevention culture
pauž nožēlu par to, ka darba ņēmējiem, darba devējiem, sociālajiem partneriem vai pat veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem trūkst informācijas par riskiem un risinājumiem; atgādina par labvēlīgo nozīmi, kāda šajā sakarā ir darba ņēmēju līdzdalībai un pārstāvībai;
Regrets the lack of information on risks and solutions among employees, employers, social partners and even health services; points out the positive role in this regard of employees' participation and representation;
atgādina, ka profilakse darba vietā nenoliedzami ir multidisciplināra, jo tā ietver arodmedicīnu, drošību, ergonomiku, epidemioloģiju, toksikoloģiju, ražošanas higiēnu un īpaši psiholoģiju;
Recalls that OHS is necessarily multidisciplinary, as it draws on – in particular – occupational medicine, safety, ergonomics, epidemiology, toxicology, industrial hygiene and psychology;
uzskata, ka jāuzlabo pašreizējo tiesību aktu īstenošana, izmantojot nesaistošus instrumentus, piemēram, labas prakses apmaiņu, izpratni veicinošas kampaņas un izsmeļošāku informāciju;
Considers it important to improve the implementation of existing legislation through non-binding instruments such as exchange of good practices, awareness raising campaigns and better information;
aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt vienkāršāk piemērojamas pamatnostādnes strādājošo aizsardzībai, nemazinot noteikumu par veselību un drošību darbā ietekmi;
Calls on the Member States and Commission to make guidelines on the protection of workers easier to apply in practice, without undermining the rules on health and safety at work;