natgillin/translations-raw huggingface dataset:
saprot, ka, pat steidzami izvietojot spēkus, maz ticams, ka būtisks to skaita palielinājums būs iespējams pirms 2008. gada pavasara, un tikmēr visticamāk turpināsies slepkavības un citi noziegumi;
Realises that even a rapid deployment is unlikely to enable a significantly increased number of troops to be in position before spring 2008 and that meanwhile the killings and other abuses are likely to continue;
aicina ES un starptautisko sabiedrību no jauna sanākt kopā miera sarunu risināšanai, lai uzlabotu Dārfūras Miera līguma saturu un padarītu to pieņemamu visām pusēm; aicina starptautiskos dalībniekus, panākt, ka visas iesaistītās puses ievēro šo līgumu; mudina visas Dārfūras konfliktā iesaistītās puses izrādīt apņemšanos panākt miermīlīgu krīzes atrisinājumu, nekavējoties īstenojot līgumu;
Calls on the EU and the international community to reconvene peace talks to improve the content of the DPA and make it acceptable to all parties; calls on international actors to hold all parties accountable under the resulting agreement; urges all parties to the conflict in Darfur to show their commitment to a peaceful solution to the crisis by implementing the agreement without delay;
aicina ES, ANO un Āfrikas Savienību būt vienotām centienos atrisināt Dārfūras konfliktu un piešķirt prioritāti visaptverošam miera procesam, kurā jābūt pārstāvētām arī Dārfūras ciltīm, iekšzemē pārvietoto personu kopienām, sieviešu grupām un citām pilsoniskās sabiedrības grupām, visām politiskajām partijām, tostarp arī opozīcijas partijām, kā arī atbilstīgiem reģionāliem dalībniekiem, tādējādi veicinot paliekošu mieru;
Calls on the EU, the UN and the AU to show a united front in efforts to resolve the conflict in Darfur and to prioritise a comprehensive peace process, which should include the consultation and representation of Darfur's tribes, IDP communities, women's groups and other civil society groups, all political parties, including the opposition parties as well as relevant regional actors, facilitating a lasting peace;
aicina Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību palīdzēt apvienot Dārfūras nemiernieku grupējumus, lai tie varētu piedalīties starptautiskās sarunās un aicina starptautisko sabiedrību izdarīt spiedienu uz nemiernieku grupām, lai tās apvienotos, turklāt aicina Sudānas valdību dod nemierniekiem laiku pārgrupēties;
Calls on the Sudan People's Liberation Movement (SPLM) to help unify all Darfur rebel factions with a view to their taking part in international negotiations, and calls on the international community to bring pressure to bear on rebel groups to unify, further calls on the GoS to allow the rebels time to regroup;
mudina Sudānas valdību nekavējoties izstrādāt plānu, kā izvietot iekšzemē pārvietotās personas un bēgļus, kā veikt viņu īpašumu restitūciju un kompensēšanu par tiem, kā arī izveidot īpašu fondu izvarošanas upuriem, sievietēm, no kurām atteikušās viņu ģimenes, vai kas izvarošanas rezultātā dzemdējušas, un viņu rehabilitācijai;
Urges the GoS to urgently establish a road map for the resettlement of the IDPs and refugees, for the restitution of their property and compensation, for a special fund for the victims of rape, women who have been rejected by their families or borne children as a result of rape, and their rehabilitation;
uzskata, ka ir svarīgi pienācīgi īstenot Visaptverošo Miera līgumu ar dienvidiem, atzīmē, ka joprojām nav nekādas vienošanās par labklājības sadali un robežu demarkāciju; atzīmē, ka Visaptverošā Miera Līguma un nesen noslēgtā nolīguma ar austrumiem veiksmīga īstenošana palīdzētu veicināt uzticēšanos, kas būtu nepieciešama, lai panāktu jebkādu ilgstošu politisku vienošanos Dārfūrā.
Considers it vital that the CPA with the South be properly implemented, noting that there has as yet been no agreement on wealth-sharing and border demarcation; points out that the successful implementation of the CPA and the recently concluded agreement with the East would help to establish the trust which will be necessary for any lasting political agreement on Darfur;
nosoda to, ka Sudānas valdība klaji pārkāpj ANO noteikto ieroču embargo;
Condemns the blatant violation of the UN arms embargo by the GoS;
aicina ES dalībvalstis turpmāk ieviest stingrākas uzraudzības un pārbaudes procedūras, lai nodrošinātu atbilsmi iepriekšminētajai ANO Drošības padomes rezolūcijai Nr. 1591 (2005) un ES Padomes 2005. gada 30. maija Kopējai nostājai 2005/411/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sudānu, lai uz ES pilsoņiem, ES reģistrētiem uzņēmumiem, ES fondiem, ES reģistrētiem kuģiem un lidaparātiem vai uzņēmumiem, kas darbojas ES teritoriālajā jurisdikcijā attiektos procedūras attiecībā uz:
Calls on the Member States to introduce forthwith stricter monitoring and verification procedures to ensure compliance with the above-mentioned UN Security Council Resolution 1591 (2005) and EU Council Common Position 2005/411/CFSP of 30 May 2005 concerning restrictive measures against Sudan so that the procedures apply to EU nationals, EU registered companies, EU funds and EU-registered vessels and aircraft or companies operating within EU territorial jurisdiction regarding:
un Vasenāras Vienošanos par konvencionālo ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroli;
and the Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies;
civilmilitārās sadarbības prasību saistībā ar atvērto debesu tiesību aktiem dalībvalstīm un ES organizācijām stingri uzraudzīt tādu lidojumu kravas, kurās var būt militāras vai divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas, kuras varētu būt sūtītas Sudānai; tas jo īpaši attiecas uz tādām kravām, kas šķērso ES teritoriju; jāuzrauga arī kuģu kravas;
a requirement in the civil-military cooperation framework of the single sky legislation that the Member States and EU organisations strictly monitor cargoes of flights which may contain military or dual-use items and technology that may be destined for Sudan, in particular when those cargoes are passing over the territory of the EU; freight by ships should be monitored as well;
jebkādu likumīgu līdzekļu izmantošanu, lai veicinātu to, ka visas valstis stingri un pilnībā ievēro un pilda Sudānai noteikto ANO embargo un sankcijas, kas paredzētas ANO Drošības padomes rezolūcijās Nr.1556(2004. gads) un Nr.1951(2005. gads), tostarp attiecībā uz tādu ieroču un militāro preču aizliegumu, ko Sudānas valdība varētu izmantot Dārfūrā;
the use of all legitimate means to promote full and strict observance and compliance by all States with the UN arms embargo and sanctions on Sudan as set out in the UNSC Resolutions 1556(2004) and 1591(2005), including strict prohibitions of arms and military items likely to be used by the GoS in Darfur;
stingrāka un visaptverošāka pret Sudānu vērsta ieroču un tirdzniecības aizliegumu režīma izveidi, kas attiecas uz militārā ekipējuma piegādi Sudānai, ko veic ES uzņēmumu meitas uzņēmumi un partneruzņēmumi;
the design of a stricter and more comprehensive regime of arms and trade prohibitions on Sudan that applies to the supply of military equipment to Sudan from subsidiaries and associates of EU companies;
pasākumiem, lai izvairītos no šim reģionam paredzētās humānās palīdzības piegādes transporta izmantošanas aizliegto militāro preču pārvadāšanai;
measures to avoid the parallel use of means for the transportation of humanitarian aid into the region to transport embargoed military items;
aicina ANO ģenerālsekretātu Ban Ki-moon izdarīt lielāku spiedienu uz Sudānas valdību, tādējādi ievērojot ANO Drošības padomes nostāju un uzsverot, ka ANO izvirzīto prasību neievērošanas gadījumā tiks piemērotas soda sankcijas;
Calls on the Secretary-General of the UN, Ban Ki-moon, to exert more pressure on the GoS to comply with the positions taken by the UNSC and to emphasise that lack of compliance with UN calls will result in punitive measures;
aicina Sudānas valdību pārredzamā veidā publicēt datus par ieņēmumiem, kas gūti no naftas tirdzniecības, bet dalībvalstis – sekmēt to, lai Eiropas uzņēmumi un fondi neinvestē līdzekļus Sudānā;
Calls on the GoS to publish the amount of its oil revenues in a transparent way and calls on the Member States to encourage divestment of European companies and funds from Sudan;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, ES dalībvalstu un valdību vadītājiem, Sudānas valdībai un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei, Arābu valstu līgas valstu un valdību vadītājiem, Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu valdībām (ĀKK), ĀKK-ES Apvienotai parlamentārai asamblejai un Āfrikas Savienības iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Heads of State and Government of the EU Member States, the Government and Parliament of Sudan, the United Nations Security Council, the Heads of State and Government of the Arab League, the Governments of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly and the Institutions of the African Union.
ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu "Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām" ( COM(2006)0275 ),
having regard to the Commission Green Paper "Towards a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas" ( COM(2006)0275 ),
ņemot vērā tā 2007. gada 15. marta rezolūciju par salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekmi uz reģionālo politiku P6_TA(2007)0082 .
having regard to its resolution of 15 March 2007 on the islands and natural and economic constraints in the context of the regional policy Texts adopted, P6_TA(2007)0082 .
ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6-0235/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Fisheries and the Committee on Regional Development ( A6-0235/2007 ),
tā kā jūras un okeāni dod izšķirīgu ieguldījumu Eiropas Savienības ģeogrāfiskajā vienreizībā un bagātībā, jo tās attālākie reģioni veido 320 000 km ES piekrastes līnijas, un tā ir mājvieta trešajai daļai Eiropas iedzīvotāju, tostarp 14 miljoniem salu iedzīvotāju;
whereas the seas and oceans make a decisive contribution to the EU's geographical greatness and wealth, through its outermost regions, offering the EU 320 000 km of coastline and being home to a third of Europe's population, including 14 million living on islands,
tā kā ar jūru saistītās nozares un pakalpojumi, neiekļaujot izejvielas, veido 3–6 % un piekrastes reģioni – 40 % no Eiropas IKP; tā kā jūras transports nodrošina 90 % no ES ārējās tirdzniecības un 40 % no iekšējās tirdzniecības apjoma un tā kā Eiropas flote veido 40 % no pasaules flotes;
whereas marine-based industries and services, not including raw materials, contribute between 3 and 6 % of Europe's Gross Domestic Product (GDP), and the coastal regions overall account for 40% of GDP, and whereas 90 % of the EU's external trade and 40 % of its internal trade is transported by sea, and whereas Europe has 40 % of the world's fleet,
tā kā Lisabonas stratēģijas piemērošana jūrniecības politikai attiecas ne tikai uz konkurētspējas uzlabošanas mērķiem, bet skar arī citus stratēģijas pīlārus, piemēram, ilgspējīgākas un kvalitatīvākas nodarbinātības radīšanu jūrniecības nozarē ES;
whereas applying the Lisbon Strategy to maritime policies not only concerns objectives linked to improving competitiveness but must also have an impact on other pillars of the strategy, such as creating more sustainable and better quality maritime employment in the EU,
tā kā okeānos un jūrās ir nozīmīgi transporta koridori, pa kuriem notiek ievērojama daļa no pārvadājumiem; tā kā okeāniem un jūrām vēl aizvien ir būtisks potenciāls visā pasaulē; un tā kā okeāniem un jūrām ir ne tikai būtiskas ekoloģiskās, bet arī sociālās un ekonomiskās vērtības;
whereas the oceans and the seas in Europe contain major transport corridors that accommodate a considerable proportion of transport volume; whereas the oceans and the seas still have substantial potential in terms of worldwide capacity and whereas the oceans and the seas therefore do not only have an important ecological value but a social and economic one too,
tā kā kuģu satiksme veido apmēram 4 % no CO2 emisijas pasaulē, kas atbilst 1000 miljoniem tonnu, un kuģošanas radītā emisija nav minēta Kioto Protokolā, un tā kā saskaņā ar Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) pētījumu jūrniecības radītā klimatu ietekmējošu gāzu emisija līdz 2020. gadam pieaugs par 70 % ; tā kā ik gadu no kuģu saldēšanas iekārtām izdalās ne vien CO2, bet arī liels daudzums citu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu;
whereas shipping is responsible for about 4 % of CO2 emissions worldwide, corresponding to about 1 000 million tonnes, and whereas maritime emissions are not covered by the Kyoto Protocol; whereas, according to an International Maritime Organisation (IMO) study, maritime climate gas emissions will rise by more than 70 % by 2020 and whereas, in addition to CO2, large quantities of other greenhouse gases are given off by on-board cooling systems every year,
tā kā daudzās jūrniecības darbības jomās veiksmīgu virzību sekmē novatoriskas idejas kuģošanas nozarē, un tā kā Eiropas kuģu būves un kuģu remonta nozare ar tās plašo aprīkojuma un pakalpojumu sniedzēju tīklu ir virzītājspēks, kas sekmē jauninājumu ieviešanu jūrniecībā izmantojamās tehniskajās iekārtās visā pasaulē;
whereas, in many maritime fields of activity, improved performances are driven by innovative ideas as regards shipping and whereas the European shipbuilding and ship repair industry, together with its wide network of equipment and service providers, is the worldwide driving force behind innovative maritime hardware,
tā kā kuģošana rada mazāk siltumnīcefekta gāzu uz tonnjūdzi, nekā jebkurš cits transporta veids un sasniegumi tehnoloģiju jomā nepārtraukti uzlabo šīs nozares efektivitāti, tā kā pastāv spēcīga politiskā griba veicināt kuģošanu, lai samazinātu kravu pārvadājumu radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas;
whereas shipping produces less greenhouse gases per tonne mile than any other mode of transport and technological advances constantly improve the efficiency of this sector; whereas there is a strong political will to promote shipping as a means of reducing greenhouse gas emissions emanating from freight transport,
tā kā, pēc ANO vides programmas aplēsēm, apmēram 80 % no jūras piesārņojuma veido no sauszemes ieplūdinātais piesārņojums;
whereas the United Nations Environment Programme estimates that about 80 % of marine pollution is caused by effluent from the land,
tā kā jūras transports ir atbildīgs par daudz dažādu notekūdeņu ievadīšanu jūrā, kuru skaitā ir kuģu cisternu skalošanas ūdeņi, kambīzes, veļas mazgātavas un sanitāro mezglu ūdeņi, balasta ūdeņi, netīša naftas ieplūšana jūrā kuģa darbības laikā; tā kā, ekspluatējot kuģi, rodas arī dažādi cietie atkritumi un tikai neliela to daļa nonāk ostas uzkrāšanas iekārtās, kamēr lielākā daļa atkritumu atklātā jūrā tiek sadedzināti vai vienkārši pārmesti pār bortu;
whereas shipping is also responsible for discharging large quantities of various kinds of effluent into the seas, including effluent from tank cleaning, from ships' kitchens, laundry facilities and sanitary installations, ballast water and accidental oil discharge during operations; whereas various kinds of solid waste are also produced in the course of work on board ships and only a small proportion of it is disposed of at port reception facilities, most of it being burnt at sea or simply thrown overboard,
tā kā lielie kuģi ved līdzi lielu daudzumu bunkuru degvielas, kas nepieciešama to darbības nodrošināšanai, un avārijas vai kļūmes gadījumā tā var radīt un ir radījusi ievērojamu ekoloģisku kaitējumu, dodot maz iespēju rast kompensāciju tiesas ceļā;
whereas large ships now carry large quantities of bunker oil on board for their operational needs and, in the event of an accident or incident, this oil can and has caused considerable ecological damage, with few possibilities for redress,
tā kā, pēc oficiāliem aprēķiniem, 80 % no negadījumiem uz jūras notiek cilvēku kļūdu dēļ;
whereas, according to official estimates, about 80 % of accidents at sea are directly attributable to human error,
tā kā pašlaik vairums lielo norakstīto kuģu tiek demontēti jaunattīstības valstu kuģu sadalīšanas rūpnīcās nepieņemamos sociālos un vides apstākļos, un šie kuģi vairumā gadījumu tiek pārdoti uzpircējiem ārpus Eiropas, lai apietu Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvenciju, kurā noteikts, ka tie ir pieskaitāmi bīstamiem atkritumiem, uz kuriem attiecas eksporta aizliegums;
whereas, at present, when the vast majority of large ships reach the end of their life they are dismantled in shipbreaking yards in the developing world under unacceptable social and ecological conditions, and whereas in most cases the sale of these ships to non-European buyers is a way of circumventing the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes and their Disposal under which these ships would be subject to an export ban as hazardous waste,
tā kā jūras ūdens līmenis ir cēlies, apdraudot piekrastes reģionus, to iedzīvotājus un tādas nozares kā piekrastes tūrisms;
whereas sea water levels have been rising, thus endangering coastal regions, populations and industries, such as coastal tourism,
tā kā daudzveidība jūrā un piekrastes darbības prasa no dalībvalstīm un to iestādēm elastīgu teritorijas plānošanu;
whereas diversity in sea and coastal activities requires flexible spatial planning by Member States and their authorities,
tā kā citos transporta veidos ES ir viena no vadošajām attiecībā uz piesārņojošu vielu emisijas ierobežošanu, kā rezultātā Eiropas transporta nozare pasaulē ir vadošā novatorisma jomā, un tā kā ilgtspējīgu Eiropas transporta nozares nākotni var nodrošināt tikai jauninājumi;
whereas the EU is a world leader as regards the limiting of pollutant emissions emanating from other means of transport as a result of which European industry has become a world leader in innovation, and whereas the sustainable future of European industry in the long term can only be assured through innovation,
tā kā zivsaimniecība ir tautsaimniecības nozare ar augstu pārraudzības līmeni, jāveic pasākumi, kuri nodrošina, ka reglamentējošos noteikumus labi īsteno praksē un panāk labus rezultātus; tā kā ilgtspējīgu zivju krājumu nolūkā ir jāņem vērā daudzi dažādie faktori, kuri ietekmē zivju krājumu stāvokli, piemēram, klimata pārmaiņas, plēsīgās zivis, piesārņojums, naftas un gāzes resursu izpēte un urbumi, jūras vēja ģeneratoru parki, kā arī smilšu un grants ieguve;
whereas fisheries is a highly regulated economic sector and measures must therefore be put in place so as to ensure that these regulations translate into good practice and good results; whereas, in order for there to be sustainable fish stocks, it is necessary to take into account the many varied factors which influence the state of fish stocks, such as climate change, predators, pollution, oil and gas exploration and drilling, maritime wind farms and sand and gravel extraction,
tā kā pēc divdesmit gadiem ES zivsaimniecības nozare būs mainījusies tādu ārēju faktoru dēļ kā klimata pārmaiņas un cilvēku darbības, un tā kā šādu izmaiņu pierādījumi jau ir redzami Ziemeļjūras mencu gadījumā, ir būtiski efektīvi novērst klimata pārmaiņu cēloņus;
whereas in twenty years' time the EU fisheries sector will have been transformed because of external factors, such as climate change and human action, and whereas, with evidence of such transformation already apparent in the case of North Sea cod, it is crucial to tackle effectively the causes of climate change,
tā kā jūrai un okeāniem ir nozīmīga loma enerģijas ražošanā no alternatīviem avotiem un energoapgādes drošības pastiprināšanā;
whereas the sea and the oceans play a major role in the production of energy from alternative sources and increase the security of energy supply,
tā kā ir jāatzīst Eiropas attālāko reģionu un salu specifika, proti, nelegālā imigrācija, dabas katastrofas, transports un arī to ietekme uz bioloģisko daudzveidību;
whereas the specificities of European outermost regions and islands, namely illegal immigration, natural disasters, transport and also their impact on biodiversity must be acknowledged,
tā kā liela daļa ES ārējās robežas ir jūras robeža, un tās uzraudzība un aizsardzība nozīmē papildu izdevumus piekrastes dalībvalstīm;
whereas a large part of the EU external border is maritime and its surveillance and protection implies increased costs for coastal Member States,
tā kā Vidusjūras un Melnā jūras teritorija pieder gan ES dalībvalstīm, gan trešām valstīm, kuru rīcībā nav tik daudz līdzekļu, lai īstenotu vides noteikumus un drošības un aizsardzības pasākumus;
whereas the Mediterranean and Black Seas are shared between EU Member States and third countries the latter of which have less resources at their disposal to implement environmental rules and security and safety measures,
atzinīgi vērtē iepriekš minēto Zaļo grāmatu un atbalsta integrēto pieeju jūrniecības politikā, kad vispirms tiek raksturotas jūrniecības politikas jomas, piemēram, kuģu būvētavas, kuģniecība, kuģu drošība , tūrisms, zivsaimniecība, ostu politika, jūras vide, pētniecība, rūpniecība, telpiskā plānošana u.c., un uzsvērta to savstarpējā saistība; saskata ES un dalībvalstu iespēju attīstīt uz nākotni orientētu jūrniecības politiku, gudri kombinējot jūras vides aizsardzību ar inovatīvu un saprātīgu jūras izmantošanu, tajā pašā laikā nodrošinot, lai ilgtspējība joprojām būtu jūrniecības politikas pamatā; uzskata, ka ES ir iespēja uzņemties inovatīvas un ilgtspējīgas jūrniecības politikas vadību, un tās īstenošanas pamatā ir dalībvalstu vienošanās kopējam mērķim; atzīmē, ka Parlaments turpmāk Padomes prezidentūru darbu vērtēs pēc panākumiem Eiropas jūrniecības politikas jomā;
Welcomes the above Green Paper and supports the integrated approach to maritime policy, in which, for the first time, maritime policy areas such as shipyards, shipping, ship-safety, tourism, fisheries, ports, marine environment, research, industry, spatial planning and others are described and their mutual interdependence highlighted; sees this as an opportunity for the EU and its Member States to develop a forward-looking maritime policy, cleverly combining the protection of the marine environment and innovative, intelligent use of the seas while ensuring that sustainability remains at the heart of maritime policy; believes that the EU has the opportunity to pioneer an innovative and sustainable maritime policy and that this requires that Member States act with a sense of common purpose; notes that Parliament will, in future, evaluate each Council Presidency according to progress made in the field of European maritime policy;
atzinīgi vērtē tādu jūrniecības politiku, kas aicina integrēt ar jūrniecības jautājumiem saistītas politikas jomas, darbības un lēmumus un kas veicina labāku saskaņošanu, lielāku atklātumu un pastiprinātu sadarbību starp visiem dalībniekiem, kuru darbība ietekmē mūsu okeānus un jūras;
Welcomes a maritime policy which calls for the integration of policies, of actions and of decisions relating to maritime affairs and which promotes better coordination, more openness and increased cooperation between all players whose actions have an impact on Europe's oceans and seas;