natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vienlaikus uzsver, ka makroreģionālo stratēģiju mērķi papildina mikroreģionālās pārrobežu sadarbības mērķus un var tos aptvert, taču nevar aizstāt; tādēļ uzsver, ka teritoriālās sadarbības pārrobežu sadaļa ir jāsaglabā kā noteikts un likumīgs elements pats par sevi;
Stresses at the same time that the aims of macro-regional strategies complement the aims of micro-regional cross-border cooperation and may encompass them, but cannot replace them; stresses for this reason that the cross-border component of territorial cooperation must be preserved as a distinct and legitimate element in its own right;
ir pārliecināts, ka 3. mērķa starpvalstu sadaļa var palīdzēt uzlabot sadarbību starp makroreģionālajām stratēģijām, vairāk iesaistot reģionālās un vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību praktisko iniciatīvu īstenošanā;
Is convinced that the transnational component of Objective 3 can help to improve cooperation in the context of macro-regional strategies by involving regional and local authorities and civil society more closely in the implementation of practical initiatives;
uzskata, ka visās starpvalstu stratēģijās ir pienācīgi jāņem vērā saskaņotības līmenis ar pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas transporta tīkliem un ar integrēto jūrniecības politiku ieviestajām stratēģijām;
Believes that any transnational strategy must take due account of the scope of coordination with the trans-European transport network guidelines and the strategies pursued under the integrated maritime policy;
atgādina, ka teritoriālā sadarbība attiecas gan uz Eiropas Savienības iekšējām, gan ārējām robežām, tostarp jautājumiem par pašreizējām un turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām; uzsver problēmas, ar ko saskaras trešās valstis, lai saņemtu līdzfinansējumu atbilstoši sadarbības noteikumiem, kas paredzēti ERAF regulā; prasa Komisijai apsvērt to, kā izveidot efektīvāku sinerģiju starp ERAF, pirmspievienošanās instrumenta, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta un Eiropas Attīstības fonda iniciatīvām, un aicina, cik iespējams ātri, iesniegt priekšlikumu par jaunu kaimiņattiecību politiku; aicina vienkāršot un saskaņot noteikumus, ar ko regulē piekļuvi dažādiem finansējuma avotiem, lai nodrošinātu to savietojamību un veicinātu to izmantošanu no saņēmēju puses;
Points out that territorial cooperation concerns both the EU's internal and external borders, including matters relating to current and future macro-regional strategies; stresses the difficulties encountered by third countries in obtaining cofinancing under the arrangements for cooperation provided for in the ERDF Regulation; asks the Commission to consider how to create more effective synergies between initiatives under the ERDF, the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA), the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) and the European Development Fund (EDF), and calls on it to submit a proposal for a new Neighbourhood Policy as soon as possible; calls for a simplification and harmonisation of the rules governing access to the different sources of financing, in order to ensure compatibility and facilitate their use by beneficiaries;
aicina Komisiju, ievērojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta īpašo raksturu, nodot atbildību par tā pārvaldi Komisijas Reģionālās attīstības ĢD, vienlaikus ņemot vērā ārējo attiecību aspektus; norāda, ka pašreizējā formā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments nenodrošina atbilstošu pamatu, lai ņemtu vērā pārrobežu sadarbības īpatnības; uzskata, ka būtu jāapsver tā nošķiršana no ārējo attiecību vadības vismaz tajos gadījumos, ja trešās valstis, kas piedalās sadarbībā pie ārējām robežām, arī finansē sadarbību;
Calls on the Commission, in view of the special nature of the European Neighbourhood and Partnership Instrument, to transfer responsibility for managing it to the Commission's DG Regional Development, albeit taking into account external relations aspects; notes that, in its present form, ENPI does not provide an adequate basis for taking account of the specific features of cross-border cooperation; believes that consideration should be given to separating it from the administration of external relations at least in those cases in which third countries participating in external border cooperation also fund the cooperation;
aicina īstenot plašāku kaimiņattiecību rīcības plānu attiecībā uz ES attālākajiem reģioniem, kā pasludināts Komisijas paziņojumā COM(2004)0343 ; tādēļ uzsver saskaņotas daudznozaru rīcības nepieciešamību ES politikas jomās, kas attiecas uz attālākajiem reģioniem un jo īpaši iekšējās un ārējās sadaļas efektīvākas saskaņošanas nepieciešamību, izmantojot teritorijas sasniedzamības stratēģiju;
Calls for implementation of the Wider Neighbourhood Action Plan for the EU's outermost regions, announced in Commission Communication COM(2004) 343; stresses, therefore, the need for coherent multisectoral action in areas of EU policy concerning the outermost regions and, in particular, for internal and external components to be coordinated more effectively by means of a catchment area strategy;
atgādina, ka Baltā grāmata par teritoriālo kohēziju kā turpmākais pasākums pēc zaļās grāmatas būtu savlaicīgs instruments, lai paskaidrotu, kā īstenot teritoriālo kohēziju ar daudzlīmeņu pārvaldību turpmākajā reģionālajā politikā un nodrošināt materiālus debatēm par nākamo tiesību aktu kopumu;
Recalls that a White Paper on territorial cohesion as a follow-up to the Green Paper would represent a timely instrument to clarify how to implement territorial cohesion through multi-level governance in the future regional policy and provide material for the debate on the next legislative package;
norāda, ka nosacījumi EKPI pārrobežu sadarbībai nav pietiekami tā pienācīgai attīstībai; tādēļ šajā sakarībā atbalsta efektīvāku sadarbību starp dažādiem attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem; ir pārliecināts par galēju nepieciešamību atkārtoti integrēt EKPI pārrobežu sadarbības programmas kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķī;
States that the conditions for cross-border cooperation in the ENPI are not sufficient for its appropriate development; advocates, therefore, more effective coordination between the various Commission directorates-general concerned; is convinced of the ultimate necessity to reintegrate the ENPI cross-border cooperation programmes into the Territorial Cooperation Objective of cohesion policy;
uzskata, ka ETSG ir unikāls un vērtīgs teritoriālās pārvaldības instruments un ka tas atbilst strukturētas sadarbības vajadzībām finansēšanas, projektu juridiskā statusa un daudzlīmeņu pārvaldības ziņā; atgādina, ka EKPI instruments ir jāveicina kā līdzeklis, lai izveidotu pārrobežu pārvaldību, nodrošinot dažādu politikas nostādņu piesaisti reģionālajam un vietējam līmenim; kā arī uzsver to izšķirošo nozīmi, veicinot daudzlīmeņu pārvaldības modeļa sekmīgu ieviešanu;
Considers that EGTCs represent a unique, highly valuable territorial governance instrument which meets a need for structured cooperation with reference to financing, the legal status of projects and multi-level governance; recalls that the instrument of EGTC must be promoted as a tool to set up systems of cross-border governance, ensuring the ownership of the different policies at regional and local level; also stresses their key role in contributing to the successful implementation of a multi-level governance model;
uzsver, ka ETSG var veicināt ne tikai teritoriālo kohēziju, bet arī sociālo kohēziju; norāda, ka ar šo instrumentu var vislabāk tuvināt dažādu kultūru un valodu kopienas, veicināt mierīgu līdzāspastāvēšanu daudzveidīgā Eiropā un padarīt Eiropas pievienoto vērtību redzamu pilsoņiem;
Highlights the fact that EGTCs can contribute not only to territorial cohesion but also to social cohesion: points out that this instrument has the best capacity to bring the different cultural and linguistic communities closer to each other, promote peaceful coexistence in a diverse Europe and make European added value visible to the citizen;
iesaka veikt darbojošos ETSG sākotnējo novērtējumu, lai mācītos no to agrīnās pieredzes;
Recommends that a first assessment of the EGTCs in place be carried out, with a view to learning from these initial experiences;
tomēr uzskata, ka ir jāvienkāršo to īstenošana, un aicina Komisiju nekavējoties iesniegt grozījumu priekšlikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 1082/2006 par ETSG, ņemot vērā vietējo un reģionālo iestāžu noteiktās problēmas un jau izveidotās grupas un balstoties uz Reģionu komitejas paveikto darbu, lai:
Believes, however, that their establishment must be facilitated and calls on the Commission to propose amendments to Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council on EGTCs without delay, taking due account of the problems identified by the local and regional authorities and the groupings already in place and on the basis of work undertaken by the Committee of the Regions, with a view to:
precizētu ETSG statusu dalībvalstu tiesību sistēmās, lai panāktu atbilstošu tiesisko pielāgošanu šajā jomā;
clarifying the status of EGTC under the legal systems of the Member States in order to achieve an appropriate legal alignment in this respect,
atļautu ieinteresētajām personām dalībvalstī un trešā valstī izveidot ETSG;
allowing EGTCs to be established by stakeholders based in a Member State and in a third country,
pārformulētu 4. panta 3. punktu nolūkā nodrošināt, ka tiek stingri ievērots triju mēnešu termiņš ETSG izveides pieteikumu apstrādei;
redrafting Article 4(3) to ensure stricter compliance with the three-month deadline for the processing of applications to set up an EGTC,
vienkāršotu tiesību aktus, kas reglamentē personālu;
simplifying the laws governing staffing,
nodrošinātu, ka nodokļu noteikumi attiecībā uz ETSG nav mazāk labvēlīgi nekā citi tiesiskie nosacījumi, ar ko pārvalda sadarbības projektu vai programmu īstenošanu;
ensuring that the tax rules for EGTCs are no less favourable than other legal arrangements governing the implementation of cooperation projects or programmes;
prasa piešķirt vispārējās dotācijas ETSG ar projektiem, kas atspoguļo attiecīgo sadarbības programmu mērķus un stratēģijas, pamatojoties uz kopējām pārrobežu attīstības stratēģijām, lai ļautu tām tieši pārvaldīt struktūrfondus un programmas, kā arī prasa noteikumos, kas reglamentē citu Eiropas fondu darbību, pienācīgāk ņemt vērā ETSG starptautiskās un daudzpusējās īpašības, lai atvieglotu tām piekļuvi citiem finansējuma avotiem;
Calls for the allocation of global grants to EGTCs with projects that reflect the objectives and strategies of the relevant cooperation programmes, on the basis of common cross-border development strategies, in order to enable them to directly manage Structural Fund appropriations, and programmes, as well as for the multinational and multilateral nature of EGTCs to be better reflected in regulations governing the other European funds, with a view to improving their access to other sources of financing;
atzinīgi vērtē Reģionu komitejas uzsākto Eiropas ETSG platformu, kuras mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, labākās prakses apkopošanu un tehniskā atbalsta nodrošināšanu ETSG;
Welcomes the launch by the Committee of the Regions of the European EGTC Platform, which aims to facilitate the exchange of experiences, the pooling of best practices and the provision of technical support for EGTCs;
uzskata, ka pārrobežu ETSG sniedz lielisku iespēju veidot Eiropu teritoriālajā līmenī ar ES pilsoņu līdzdalību; aicina pārrobežu ETSG izveidot un attiecīgā gadījumā nodrošināt “pilsoniskās sabiedrības pārrobežu forumu” un atbalstīt pilsoņu pārrobežu iniciatīvas;
Takes the view that cross-border EGTCs offer an excellent opportunity to build Europe at territorial level with the involvement of EU citizens; calls on cross-border EGTCs to launch and run when appropriate a ‘cross-border civil society forum’ and to support cross-border citizens' initiatives;
uzskata, ka teritoriālās sadarbības programmu īstenošana joprojām ir pārāk sarežģīta un ka 3. mērķa sasniegšanai ir nepieciešama atsevišķa regula, lai atspoguļotu tā pasākumiem piemītošās starptautiskās īpašības; uzskata, ka pašlaik programmu īstenošanā jāiesaista pārāk daudzas dažādas pārvaldes iestādes, un šajā sakarībā aicina panākt būtisku vienkāršošanu;
Believes that the implementation of territorial cooperation programmes remains overly complicated and considers that Objective 3 needs a separate regulation to reflect the inherently international character of its activities; believes that at present too many different administrative authorities have to be involved in implementing programmes and therefore calls for significant simplification in this respect;
aicina Komisiju paredzēt īpašus pasākumus, kas vienkāršotu revīzijas un kontroles noteikumus, ievērojot pamatprincipu “viena pārvaldes iestāde uz vienu programmu”, ļautu sistemātiskāk izmantot vienotas likmes izmaksu aprēķināšanu un mazu projektu finansēšanu, izmantojot fiksētas summas, noteiktu precīzāku ES kārtību noteikumiem par tiesībām uz finansējumu, nodrošinātu lielāku elastīgumu, piemērojot saistību atcelšanu, palielinātu tehnisko atbalstu, lai pārvaldes iestādes varētu vairāk likt uzsvaru uz projektu uzsākšanu, to stratēģisko pārraudzību un rezultātu sasniegšanu, nevis tikai pārvaldību un pieteikumu atbilsmi administratīvajiem noteikumiem;
Invites the Commission to propose specific measures which simplify rules on auditing and control, with ‘one management authority per programme’ as a guiding principle, authorise more systematic standard-rate costing and the funding of small projects by means of fixed amounts, lay down more detailed EU rules on eligibility for funding, make for greater flexibility in the implementation of automatic decommitments, increase technical assistance with a view to ensuring that the management bodies concentrate more on the launching and strategic support of projects and delivery of results, rather than merely on management and whether applications comply with administrative rules;
aicina dalībvalstis vienkāršot savus valsts tiesību aktus, kuri ļoti bieži palielina administratīvo slogu, kas nav prasīts Kopienas tiesību aktos;
Calls on the Member States to simplify their national provisions, which very often add administrative burden not required by the Community rules;
aicina Komisiju, cik iespējams ātri, precizēt noteikumus, ar ko pārvalda teritoriālajai sadarbībai paredzēto nosacījumu principu; uzskata ― ja ar šiem nosacījumiem būtu rada apstākļi labākai un efektīvākai līdzekļu izmantošanai, tiem nevajadzētu turpināt sarežģīt īstenošanu, kaitējot programmas pārvaldītājiem un saņēmējiem;
Calls on the Commission to clarify, as soon as possible, the provisions governing the principle of conditionality intended for territorial cooperation; considers that, if this conditionality is to create the conditions for better and more effective use of funds, it must not further complicate implementation, to the detriment of programme managers and beneficiaries;
pauž nožēlu par to, ka teritoriālā sadarbībā ir nepietiekami pamanāma gan valsts un vietējās pārvaldes līmenī, gan pilsoņu acīs, un tādēļ aicina uz efektīvāku saziņu par pabeigtajiem projektiem;
Deplores the low profile of territorial cooperation, in the eyes of both national and local authorities and the general public, and therefore calls for more effective communication on completed projects;
prasa Komisijai nākt klajā ar risinājumiem, kas ļautu nodrošināt ETSG un to pasākumu labāku pamanāmību teritoriālajā sadarbībā ieinteresētajām pusēm un plašākai sabiedrībai;
Asks the Commission to come up with ways to raise the profile of EGTCs and their activities among territorial cooperation stakeholders and the general public;
uzskata, ka ciešā kultūras un lingvistiskā saikne starp pierobežas reģioniem dažādās dalībvalstīs un vēstures mantojums ir jāizmanto kā līdzeklis pārrobežu sadarbības veicināšanai;
Considers that the close cultural and linguistic links between border regions in different Member States, a legacy of history, must be exploited in order to boost cross-border cooperation;
uzskata, ka atbalsts izglītības un kultūras jomā stratēģijas “Eiropa 2020” inteliģentas un iekļaujošas izaugsmes mērķu sasniegšanā un pastiprināta sadarbība izglītības un kultūras jomā palielinātu pilsoņu un NVO līdzdalības līmeni, kā arī uzlabotu teritoriālās sadarbības pamanāmību un nojauktu “garīgās robežas”, kas joprojām kavē pilsoņu tuvināšanos;
Considers that, by helping to fulfil the Europe 2020 strategy's objective of intelligent and inclusive growth, increased cooperation on education and culture would raise the level of participation of citizens and NGOs as well as contribute to the raising of the profile of territorial cooperation and breaking down the ‘mental borders’ that still set citizens apart from one another;
aicina nodrošināt labāku saskaņotību starp pārvaldes iestādēm un jau esošajām pārrobežu iestādēm, piemēram, Eiroreģioniem, īstenojot pārrobežu programmas, lai garantētu projektu augstu kvalitāti, pārrredzamību un pieejamību cilvēkiem;
Calls for better coordination between managing authorities and already existing cross-border institutions like Euroregions during the implementation of cross-border programmes so as to guarantee for projects a high level of quality, transparency and closeness to the citizen;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūcija par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem ( 2010/2160(INI) )
European Parliament resolution of 23 June 2011 on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds ( 2010/2160(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. panta pirmo daļu un 175. panta pirmo daļu,
having regard to Article 174, first paragraph, and Article 175, first paragraph, of the Treaty on the Functioning of the European Union,
, un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
, and in particular Article 9(4) thereof,
ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 11. marta rezolūciju “Kohēzijas politika: ieguldījums reālajā ekonomikā” OV C 87 E, 1.4.2010., 113. lpp.
having regard to its resolution of 11 March 2009 on Cohesion Policy: Investing in the real economy OJ C 87 E, 1.4.2010, p 113.
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0356 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013 Texts Adopted, P7_TA(2010)0356 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 14. decembra rezolūciju par labu pārvaldību attiecībā uz ES reģionālo politiku Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0468 .
having regard to its resolution of 12 December 2010 on good governance with regard to the EU regional policy Texts Adopted, P7_TA(2010)0468 .
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu “20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” ( COM(2009)0617 /2),
having regard to the Commission's 20th annual report on implementation of the structural funds (2008), of 21 December 2009 ( COM(2009)0617 /2),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”( COM(2010)2020 ),
having regard to the communication from the Commission of 3 March 2010 on ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu “Kohēzijas politika ‐ 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” ( COM(2010)0110 ),
having regard to the communication from the Commission of 31 March 2010 on ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā ”Eiropa 2020' paredzētajā gudrā izaugsmē' ( COM(2010)0553 ),
having regard to the communication form the Commission of 6 October 2010 on ‘Regional Policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu “ES budžeta pārskatīšana” ( COM(2010)0700 ),
having regard to the communication from the Commission of 19 October 2010 on ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),
ņemot vērā 2010. gada novembrī publicēto piekto Komisijas ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ ieguldījums Eiropas nākotnē (“Piektais kohēzijas ziņojums”);
having regard to the Commission's fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy (the ‘Fifth Cohesion Report’), of November 2010,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu par secinājumiem piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ( COM(2010)0642 ),
having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion ( COM(2010)0642 ),
ņemot vērā reģionālās politikas komisāra, jūrlietu un zivsaimniecības komisāres, nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības komisāra un lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra vēstuli Komisijas priekšsēdētājam,
having regard to the letter addressed to the President of the Commission by the Commissioners for Regional Policy, for Maritime Affairs and Fisheries, for Employment, Social Affairs and Inclusion, and for Agriculture and Rural Development,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus ( A7-0141/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0141/2011 ),
tā kā LESD 174. pantā paredzēts, ka Savienība vispārējas harmoniskas attīstības veicināšanai izstrādā un veic darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
whereas Article 174 TFEU provides that the Union, in order to promote its overall harmonious development, shall develop and pursue its actions leading to the strengthening of its economic, social and territorial cohesion,
tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 40. apsvērumā ir norādīts, ka plānošanai būtu jānodrošina fondu koordinācija savā starpā un ar citiem pašreizējiem finanšu instrumentiem, kā arī ar EIB un Eiropas Investīciju fondu (EIF) un ka šādai koordinācijai būtu jāattiecas arī uz sarežģītu finanšu shēmu sagatavošanu un valsts un privātā sektora partnerībām;
whereas recital 40 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 states that programming should ensure coordination of the funds between themselves and with the other existing financial instruments, the EIB and the European Investment Fund (EIF), and that such coordination should also cover the preparation of complex financial schemes and public-private partnerships,
tā kā Piektais kohēzijas ziņojums skaidri apliecina, ka efektīvai reģionālās attīstības īstenošanai ir nepieciešama cieša publiskā sektora pasākumu koordinācija visos līmeņos;
whereas the Fifth Cohesion Report clearly acknowledges that pursuing regional development effectively requires close coordination of public policies at all levels,