natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka stratēģijā “Eiropa 2020” jāiekļauj gan finanšu pakalpojumi, gan finanšu pieejamība;
Believes that both financial services and access to finance must be a part of the EU 2020 strategy.
ierosina, ka iepriekš minētās analīzes pirmajā posmā Komisijai būtu jāveic ES budžeta finanšu revīzija un prioritāri jāpiešķir vairāk līdzekļu ieguldījumiem izglītībā, inovācijā un pētniecībā; aicina dalībvalstis noteikt tādas pašas prioritātes saviem budžeta izdevumiem;
Suggests that in the first stage of the abovementioned health check, the Commission should conduct a financial audit of the EU budget and allocate as a priority more funds to investment in education, innovation and research; calls on the Member States to set the same priorities in their budget spending;
uzskata, ka Komisijai, lai izveidotu efektīvu vienoto tirgu, ir jāizstrādā precīzs politisko prioritāšu saraksts, pieņemot Vienotā tirgus aktu, kas attiektos gan uz likumdošanas, gan nenormatīvajām iniciatīvām, kuru mērķis ir radīt augstas konkurētspējas sociālo tirgu un videi labvēlīgu ekonomiku;
Believes that in order to establish an effective single market, the Commission must produce a clear set of political priorities through the adoption of a ‘Single Market Act’, which should cover both legislative and non-legislative initiatives, aimed at creating a highly competitive social market and green economy;
mudina Komisiju šo aktu iesniegt līdz 2011. gada maijam ‐ krietnu laiku pirms 1992. gada vienotā tirgus programmas 20. gadadienas ‐, nosakot, ka vienotajā tirgū galvenais ir pilsoņi, patērētāji un MVU; uzsver, ka gadījumā, ja mēs gatavojamies panākt uz zināšanām balstītu, augstas konkurētspējas, sociālu un videi labvēlīgu, zaļu tirgus ekonomiku, kas nodrošina arī uzticamus un līdzvērtīgus konkurences apstākļus, minētais akts jāuzskata par nākotnes rīcības plānu;
Encourages the Commission to present the ‘Act’ by May 2011–- well ahead of the 20th anniversary of the 1992 Single Market Programme – putting citizens, consumers and SMEs at the heart of the single market; emphasises that it should be looked upon as a blueprint for future action if we are to achieve a knowledge-based, highly competitive, social and environmentally friendly, green market economy which also ensures a credible level playing field;
aicina Komisiju Vienotā tirgus aktā iekļaut konkrētus pasākumus, kuru mērķi būtu turpmāk minētie, taču neaprobežoties tikai ar tiem:
Calls on the Commission to incorporate in the ‘Single Market Act’ specific measures aimed at, but not limited to:
vienotajā tirgū par galveno uzskatīt patērētāju intereses, kas minētas LESD 12. pantā, un sociālo politiku, kuras pamatā ir LESD 9. pants;
putting the consumer interests referred to in Article 12 TFEU and social policy based on Article 9 TEFU at the heart of the single market;
vienoto tirgu sagatavot nākotnei, uzlabojot patērētāju un MVU piekļuvi e-komercijas vienotajam tirgum un digitālajam vienotajam tirgum;
making the single market fit for the future by improving consumer and SME access to e-commerce and digital markets;
atbalstīt tāda ilgtspējīga vienotā tirgus izveidi, kura pamatā būtu LESD 11. pants, un panākt to, attīstot integrējošu, zemu oglekļa emisiju, videi labvēlīgu un uz zināšanām balstītu tautsaimniecību, tostarp paredzot pasākumus, lai turpinātu visas inovācijas videi nekaitīgāku tehnoloģiju izstrādē;
supporting the creation of a sustainable single market based on Article 11 TFEU through the development of an inclusive, low-carbon, green, knowledge-based economy, including measures to further any innovation in cleaner technologies;
nodrošināt vispārējas nozīmes tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu aizsardzību, pamatojoties uz LESD 14. pantu un 26. protokolu;
ensuring the protection of services of general economic interest on the basis of Article 14 TFEU and Protocol 26;
izstrādāt labākas komunikācijas stratēģiju par vienotā tirgus sociālajiem ieguvumiem;
creating a strategy for better communication of the social benefits of the single market;
aicina Komisiju, gatavojot Vienotā tirgus aktu, ņemt vērā dažādu ES iestāžu apspriežu dokumentus un ziņojumus (stratēģija “Eiropa 2020”, M. Monti, Gonzales un IMCO ziņojumi u. c.), un sākt plašu papildu sabiedrisko apspriešanu, lai iesniegtu koordinētu politikas priekšlikumu par saskaņotāku un darbotiesspējīgu vienoto tirgu;
Calls on the Commission. in preparing the ‘Single Market Act’, to take into account the various EU institutions' consultations and reports (EU 2020, Monti, Gonzales and IMCO reports, etc.), and to launch an additional wide-ranging public consultation, with a view to bringing forward a coordinated policy proposal for a more coherent and viable single market;
iesaka veikt analīzi, lai noteiktu veidus un līdzekļus, kā iekļaut patērētāju intereses attiecīgajos ES politikas virzienos, tādējādi radot iespēju, ka patērētāju aizsardzība automātiski parādās attiecīgā ES tiesību akta projektā;
Recommends that an analysis be carried out to identify ways and means of integrating consumer interest into the relevant EU policies, thus enabling consumer protection to feature automatically in the drafting of the relevant EU legislation;
atgādina par Pakalpojumu direktīvas nozīmi vienotā tirgus izveides pabeigšanā un milzīgo potenciālu, kāds tai ir, lai sniegtu ieguvumus pilsoņiem un MVU; uzsver, ka sekmīgai šā tiesību akta īstenošanai ir vajadzīga visu Eiropas, valstu un vietējā līmeņa iesaistīto personu politiska apņemšanās un atbalsts; aicina Komisiju pēc īstenošanas veikt Pakalpojumu direktīvas novērtējumu, lai noteiktu, vai ar to ir sasniegti galvenie mērķi; aicina šajā darbā nepārprotami iesaistīt Eiropas Parlamentu un uzstāj, ka jāsaglabā līdzsvars starp nepieciešamību uzlabot pakalpojumu vienoto tirgu un starp augsta līmeņa sociālās aizsardzības nodrošināšanu;
Reiterates the importance of the Services directive in completing the single market, and the huge potential it has for delivering benefits to consumers and SMEs; emphasises that the successful implementation of this legislation requires sustained political commitment and support from all actors at European, national and local level; calls on the Commission, after the implementation phase, to undertake an evaluation of the Services Directive to determine whether it has achieved its main goals; calls for a clear involvement of the European Parliament in this work and insists on the need to preserve the balance between the need to improve the single market in services while ensuring a high level of social protection;
uzskata, ka vienotā tirgus tiesību aktu (piemēram, Profesionālo kvalifikāciju direktīvas, Pakalpojumu direktīvas un Tirgus uzraudzības regulas) pienācīgai īstenošanai joprojām jābūt vienai no jaunās Komisijas galvenajām prioritātēm;
Considers that proper implementation of single market legislation (e.g. the Professional Qualifications Directive, Service Directive and Market Surveillance Regulation) should remain a top priority for the new Commission;
atzīmē, ka visā Savienībā piemērojamie kompensāciju mehānismi ir devuši ierobežotus rezultātus, un tāpēc mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai nodrošinātu pieņemamas, noderīgas un pieejamas Eiropas mēroga kolektīvās kompensāciju sistēmas īstenošanu līdz 2011. gada maijam;
Notes that redress mechanisms applicable across the Union have yielded limited results and therefore urges the Commission to bring forward a legislative proposal to ensure implementation of an affordable, expedient and accessible Europe-wide collective redress system by May 2011;
aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt Pilsoņu hartu, kurā ietvertu dažādus tiesību aspektus par dzīvi un darbu jebkur Eiropas Savienībā; uzskata, ka šīm tiesībām jābūt viegli pieejamām visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka vienotajā tirgū darba ņēmējiem no jaunajām dalībvalstīm vēl aizvien ir daži, kaut arī neefektīvi, darba ierobežojumi; aicina dalībvalstis, ņemot vērā visas pozitīvās un negatīvās sekas, kādas radušās, liberalizējot valstu tirgus, apsvērt pašreiz spēkā esošo ierobežojumu atcelšanu;
Invites the Commission to consider adopting a ‘Citizens’ Charter' encompassing the various facets of the right to live and work anywhere in the EU; holds that this right must be readily available to all EU citizens; underlines that certain labour restrictions for workers from the new Member States still exist within the single market; calls on Member States, taking into account all the positive and negative effects of opening up of national markets, to consider removing the existing restrictions;
aicina Komisiju Parlamentam un Padomei šā sasaukuma laikā iesniegt priekšlikumu regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību un apvienību statūtiem;
Calls on the Commission to submit to Parliament and the Council during the current parliamentary term a proposal for a regulation on a European Statute for Mutual Societies and Associations;
aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz ierosinātu priekšizpētes un apspriešanās procesu, kura mērķis būtu ieviest Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtus;
Calls on the Commission to take the requisite steps to propose, as soon as possible, a feasibility study and consultation process designed to lead to the introduction of a European Mutual Society Statute;
aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst tirgus uzraudzībai, īpaši finanšu pakalpojumu, apdrošināšanas, telefonijas, banku pakalpojumu un komunālo pakalpojumu jomās, un uzskata, ka efektīva tirgus uzraudzība nostiprinās godīgu konkurenci un palielinās šo pakalpojumu efektivitāti, tādējādi dodot labumu gan tautsaimniecībai, gan patērētājiem;
Calls on the Commission to focus more closely on market monitoring, especially in the areas of financial services, insurance, telephony, banking services and utilities, and believes that the effective monitoring of markets will strengthen fair competition and increase their efficiency, thus benefiting both the economy and consumers;
uzskata, ka ir būtiski jāuzlabo patērētāju tiesību aizsardzības kvalitāte finanšu pakalpojumu nozarē, it īpaši no kontroles un uzraudzības viedokļa;
Takes the view that the quality of consumer protection in the financial services sector requires considerable improvement, especially in respect to the monitoring and supervising aspects;
pastāv uz to, ka iekšējā tirgus turpmāka ilgtspējīga attīstība ir atkarīga no 1) Komisijas apņemšanās turpināt visas tirgus iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai veicinātu un būtiski uzlabotu mūsu pozīcijas un konkurētspēju globālajā tirgū; 2) vispārēja regulējuma pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus patiesi dod labumu visām ieinteresētajām personām, un, vissvarīgāk, 3) no tā, vai vienotais tirgus attiecas arī uz pilsoņiem;
Maintains that continued sustainable development of the internal market depends on: (1) the Commission's continued commitment to all market initiatives required to stimulate and improve significantly our standing and competitive edge in the global market; (2) adoption of an overall framework to ensure that the single market really delivers for all stakeholders; and, crucially, (3) the single market also reaching citizens;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu ‐ jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai ( 2009/2099(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on university-business dialogue: a new partnership for the modernisation of Europe's universities ( 2009/2099(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. aprīļa paziņojumu “Jauna partnerība universitāšu modernizācijai ‐ ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” ( COM(2009)0158 ),
having regard to the Commission communication of 2 April 2009 entitled ‘A new partnership for the modernisation of universities: the EU Forum for University Business Dialogue’ ( COM(2009)0158 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu ‐ izglītība, pētniecība un jauninājumi” ( COM(2006)0208 ),
having regard to the Commission communication of 10 May 2006 entitled ‘Delivering on the modernisation agenda for universities: education, research and innovation’ ( COM(2006)0208 ),
ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes sanāksmē Lisabonā,
having regard to the Presidency conclusions issued following the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000,
ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par “ieguldīšanu cilvēkresursos un darba tirgu modernizāciju”,
having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council of 13 and 14 March 2008, notably the part on ‘investing in people and modernising labour markets’,
ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2009. gada 19. un 20. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par “atjauninātās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai pilnvērtīgu izmantošanu”,
having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council of 19 and 20 March 2009, notably the part on ‘making full use of the renewed Lisbon Strategy for Growth and Jobs’,
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo apmācību “Mūžu dzīvo ‐ mūžu mācies” Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0013 .
having regard to its resolution of 16 January 2008 entitled ‘Adult learning: it is never too late to learn’ Texts adopted, P6_TA(2008)0013 .
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0423 .
having regard to its resolution of 23 September 2008 on the Bologna Process and student mobility Texts adopted, P6_TA(2008)0423 .
ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 4. decembra atzinumu par universitāšu un uzņēmumu dialogu RK 157/2009 galīgā redakcija.
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 4 December 2009 on university-business dialogue CdR 157/2009 fin.
un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembra atzinumu SOC/347.
and to the opinion of the European Economic and Social Committee of 17 December 2009 SOC/347.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas dialoga tālāka attīstīšana”,
having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Further Developing the University-Business Dialogue’,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas komitejas atzinumu ( A7-0108/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0108/2010 ),
tā kā Eiropadome 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē aicināja dalībvalstis veicināt partnerību veidošanos starp tādām jomām kā uzņēmējdarbība, pētniecība, izglītība un apmācība;
whereas the European Council of 19 and 20 March 2009 called on the Member States to encourage partnerships between business, research, education and training,
tā kā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumā valstīm prasīts pieņemt tādu politiku, kurā tiktu “skaidri atzīti augstākās izglītības dažādie uzdevumi, sākot ar mācību un pētniecības darbu, līdz pat dalībai vietējās kopienas dzīvē, iesaistei sabiedrības integrācijā un kultūras attīstībā”;
whereas the communiqué of the Conference of European Ministers Responsible for Higher Education of 28-29 April 2009 calls for public policies that ‘fully recognise the value of various missions of higher education, ranging from teaching and research to community service and engagement in social cohesion and cultural development’,
tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs darbības virzienus (izglītība, pētniecība un jauninājumi), tām ir svarīga nozīme Eiropas Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā un tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt tādu mācību vidi, kas veicinātu patstāvību, radošumu un zināšanu optimālu izmantošanu;
whereas, in view of their threefold function (education, research and innovation), universities have a vital part to play in the future of the Union and the education of its citizens, and whereas the role of higher education is to provide a learning environment that promotes autonomy, creativity and optimum use of knowledge,
tā kā atbildība par izglītības politikas noteikšanu joprojām ir dalībvalstu ziņā un tās ir atbildīgas par savu izglītības sistēmu organizāciju, saturu un reformu;
whereas responsibility for setting education policies remains a matter for the Member States, which are responsible for the organisation, content and reform of their education systems,
tā kā atšķirības iedzīvotāju ekonomiskajā un sociālajā dzīves līmenī dažādās Eiropas Savienības daļās prasa izlīdzināt izglītības iespējas visiem tās iedzīvotājiem un atbalstīt talantīgus jauniešus ekonomiski neizdevīgā stāvoklī;
whereas the differences in the economic and social levels of the inhabitants of the various parts of Europe call for a levelling of educational opportunities for all European Union citizens and support for talented economically disadvantaged youth,
tā kā ieilgušās ekonomiskās krīzes ietekmē tiek zaudētas darba vietas un tādēļ ir īpaši svarīgi nodrošināt ļoti efektīvu augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbību;
whereas the continuing economic crisis, which is resulting in the loss of jobs, makes it important to have extremely effective cooperation between higher education institutions and businesses,
tā kā Boloņas procesa dokumentus parakstījušo valstu vidū ir steidzami jāīsteno, jākoordinē un jāveicina saskanīga pieeja, jo īpaši attiecībā uz studentu mobilitāti un diplomu pilnīgu atzīšanu, un tam vajadzīgs pienācīgs attiecīgā procesa novērtējums, kurā konstatētas grūtības un traucēkļi;
whereas it is urgent to implement, coordinate and promote a coherent approach among all those countries having signed the Bologna Process, especially in the field of student mobility and full recognition of diplomas, and to do so necessitates a proper assessment of the said process that identifies the difficulties and obstacles,
tā kā Eiropas Komisijai ir svarīga veicinoša loma informācijas un labas prakses apmaiņā starp ES dalībvalstīm un ES kaimiņvalstīm;
whereas the European Commission has an important role to play in facilitating exchanges of information and good practices among the EU Member States and the EU's neighbouring countries,
tā kā augstākās izglītības iestāžu, uzņēmēju aprindu un sadarbības modeļu daudzveidība apgrūtina vienošanos par ideālu sadarbības modeli, kas atbilstu ikvienas Eiropas iestādes specifikai, prioritātēm un prasībām; tā kā jebkuros apstākļos ir jāsaglabā universitāšu autonomija un to iespējas izvēlēties saviem mērķiem visatbilstošākos partnerības modeļus ar uzņēmumiem;
whereas the diverse range of higher education institutions, business circles and types of cooperation makes it hard to agree on an ideal cooperation model that would match the profile, priorities and requirements of every institution in Europe; whereas the autonomy of universities and their ability to choose the most suitable business partnership models for their purposes should be maintained in all circumstances,
tā kā izglītība ir visas sabiedrības uzdevums un valsts nedrīkst izvairīties no finansiālas atbildības par to;
whereas education is a task of society as a whole for which the State must not shirk its financial responsibility,
tā kā augstākā izglītība joprojām ir valsts atbildības joma, un tādēļ valsts finansējums universitātēm ir vajadzīgs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu finansējumu visām studiju jomām, piemēram, humanitārajām zinātnēm; tā kā ir svarīgi atbalstīt universitātes finansiāli (piemēram, ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību), vienlaikus garantējot to autonomiju un kvalitāti;
whereas higher education remains a public responsibility and therefore public financing to universities is needed in order to preserve equal financing to all fields of study, e.g. humanities; whereas it is important to support universities financially (for example through public-private partnerships), while at the same time guaranteeing their autonomy and quality assurance,
tā kā izglītība un apmācība, ar kuras starpniecību vajadzētu apgūt vispārējās un pilsoniskās kultūras pamatus, ir lieliski līdzekļi, kas sekmē mazāk attīstītu reģionu integrāciju, un ne vien rada darba vietas un sekmē konkurētspēju, bet arī nodrošina kultūras un intelektuālās jomas daudzveidību un sabiedrisko dzīvi;
whereas education and training, which should lead to acquisition of the fundaments of general and civic culture, are excellent means of helping underdeveloped regions close up and, in addition to job creation and the promotion of competitiveness, are essential for cultural and intellectual plurality and civic life,
tā kā universitāšu un uzņēmējdarbības sadarbību atbalsta daudzas ES programmas, taču šāda rīcība ne vienmēr ir saskaņota iestāžu starpā,
whereas university-business cooperation is supported by many EU programmes, but such action is not always coordinated among institutions,
atzinīgi vērtē minēto Komisijas paziņojumu “Jauna partnerība universitāšu modernizācijai ‐ ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” un jomas, kurās tajā ierosināts koncentrēt turpmāko sadarbību;
Welcomes the above-mentioned Commission communication entitled ‘A new partnership for the modernisation of Europe's universities: the EU Forum for University Business Dialogue’, and the areas on which it proposes to focus future cooperation;
atzīst, ka šie Komisijas paziņojumā norādītie uzdevumi nav jauni un līdz šim tie nav sekmīgi īstenoti; tomēr uzskata, ka pastāvīgs dialogs un sadarbība vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmenī, tostarp apmaiņa ar labu praksi programmu un instrumentu jomā, ir būtiski svarīgi ciešāku saikņu un partnerību izveidei starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, pārvarot to starpā esošās plaisas kultūras, institucionālajā un darbības līmenī, kā arī palīdzot izveidot uz zināšanām balstītu sabiedrību, attīstīt lietišķo pētniecību un uzlabot nodarbinātības iespējas augstskolu beidzējiem;
Recognises that the challenges identified in the communication are not new, and that they have not been addressed successfully to date; believes, however, that continuous dialogue and collaboration at local, regional, national and European level, including exchanges of best practice in relation to programmes and instruments, are vital in establishing closer links and partnerships between the university and business communities, thus overcoming possible cultural, institutional and operational barriers between them, as well as helping to create a knowledge-based society, develop applied research and improve graduates' labour market prospects;
atzīst, ka pēc lieluma, resursiem, disciplīnām, uzbūves, nacionālā sastāva un veida Eiropas universitātes ir ārkārtīgi dažādas; taču uzskata, ka ikviena no tām katra savā veidā varētu gūt labumu no valsts un pārrobežu līmeņa sadarbības ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, ja būtu skaidra izpratne par faktisko situāciju, kurā tiek veidotas universitāšu pētniecības un izglītības iespējas; uzskata, ka arī reģionālajā līmenī tiek sniegts liels ieguldījums, lai nodrošinātu sadarbību starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem;
Recognises the fact that there are wide differences among European universities, with regard to their size, resources, disciplines, organisation, nationality and type; believes, however, that each of them could benefit in its own way from national and cross-border collaboration with the business community, provided that there is a clear awareness of the actual context in which their research and education capacities are developed; takes the view that a major contribution is also being made at regional level to boost collaboration between universities and the business community;