natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka dalībvalstu parlamentiem jācenšas veltīt vairāk uzmanības Eiropas tiesību aktu projektiem krietni agrākā lēmumu pieņemšanas procesa posmā;
Stresses that national parliaments should strive to pay more attention to European legislative projects much earlier in the decision-making process;
vērš uzmanību uz Eiropas Savienības parlamentu priekšsēdētāju konferences prezidentūras secinājumiem (Budapešta, 2005. gada 6. un 7. maijs), kuros izteikts aicinājums dalībvalstu parlamentiem katru gadu, vēlams plenārsēdes laikā, apspriest Komisijas likumdošanas un darba gada programmu,
Draws attention to the Presidency Conclusions of the Conference of the Speakers of European Union Parliaments (Budapest, 6 and 7 May 2005), which called upon the national parliaments to hold an annual debate, preferably in plenary session, on the Commission's annual legislative and work programme;
uzsver parlamentārās sadarbības forumu par Eiropas nākotni sasaukšanas nozīmi: šāds forums tiks rīkots saistībā ar Romas Līgumu 50. gadadienu; īstenojot Eiropas komunikācijas politiku, pieprasa ņemt vērā diskusijas Eiropas iedzīvotāju pārstāvju līmenī;
Points to the importance of convening interparliamentary forums on the future of Europe, one of which will be meeting to mark the 50th anniversary of the Treaties of Rome; calls, as far as European communication policy is concerned, for the discussions among the representatives of the European people to be taken into account;
uzsver to, cik nozīmīga ir sabiedrības izglītošana ar ES integrāciju saistītos jautājumos; uzskata, ka zināma izpratne par Eiropu ir priekšnoteikums veiksmīgai interaktīvai komunikācijai ar ES un palīdz apzināties piederību Eiropas pilsonībai;
Underlines the importance of civic education on EU integration; considers that having a certain level of understanding about Europe is a prerequisite for successful interactive communication with the EU, and for contributing to a sense of European citizenship;
uzskata - lai sasniegtu pilsoņus, ir svarīgi sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm uzlabot saziņu un parādīt, ka ES lēmumi ir būtiski un ka tie ietekmē ikdienas dzīvi; ierosina galveno uzmanību pievērst regulārai saziņai ar pilsoņiem, informējot par nozīmīgiem reģionāliem un vietējiem projektiem, kuru īstenošanā ir piedalījusies ES, lai veicinātu kopīgu Eiropas projektu;
Is of the opinion that in order to reach the citizen, it is important to communicate better and show the relevance and impact of EU decisions for daily life through cooperation with regional and local institutions; suggests that emphasis be placed on communicating regularly to the citizens about relevant regional and local projects in which the EU has participated, with the objective of favouring a common European project;
uzskata, ka diskusijās ir jāņem vērā invalīdu, mazākuma grupu, kā arī valsts un vietējās sabiedrības un konkrētu mērķgrupu īpašās vajadzības un darbība; norāda, ka vairāk uzmanības ir jāvelta tam, lai būtiska, kā arī reģionalizēta informācija tiek novirzīta noteiktai mērķauditorijai, tādējādi Eiropas mēroga jautājumus piesaistot pilsoņu ikdienas dzīvei;
Considers that the debate should take into account the specific needs and activities of disabled people and minority groups as well as national and local audiences and specific target groups; points out that more attention should be paid to channelling relevant, as well as regionalised information, to defined target audiences, thereby connecting European issues with citizens' daily lives;
atzinīgi vērtē atsevišķu Komisijas pārstāvniecību un valsts pārvaldes iestāžu sadarbības iniciatīvas, rīkojot ar ES tematiku saistītas informācijas kampaņas; norāda, ka šāda sadarbība palīdzētu veidot tiešāku saikni starp pilsoņiem un iestādēm;
Welcomes the initiatives taken by certain Commission representations and by national administrations so as to collaborate on EU-related information campaigns; points out that such collaboration could contribute to the creation of a more direct link between citizens and institutions;
aicina Komisiju nodrošināt apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm un sabiedrību politikas veidošanas sākuma posmā; uzskata, ka ietekmes novērtējumā līdztekus galvenajiem ierosinājumiem varētu iekļaut sadaļu, kurā precizēts, kā pilsoņu paustās bažas ir ņemtas vērā, izstrādājot priekšlikumu; norāda, ka ir jāprecizē sabiedriskās apspriešanas ietekme uz ES lēmumu pieņemšanas procesu;
Calls on the Commission to ensure consultation with stakeholders and the public at an early stage of policy shaping; considers that key proposals could be accompanied by an additional section in the impact assessment specifying how citizens´ concerns have been taken into account when drafting the proposal; points out that the impact of public consultations on the EU's decision-making process should be clarified;
aicina Komisiju izstrādāt dinamisku un reaģējošu komunikācijas politiku, kuras mērķis ir nevis galvenokārt ziņot par panākto galīgo vienošanos, bet drīzāk sniegt pārskatu par lēmumu evolūciju un lēmumu pieņemšanas procesa atšķirīgiem posmiem; uzskata, ka Eiropas Savienības komunikācijas politikas mērķis ir sniegt pilsoņiem skaidru izpratni par to, kā tiek veidoti Eiropas tiesību akti;
Calls on the Commission to develop a dynamic and reactive communication policy, which, instead of mostly reporting the final consensus achieved, is more focused on reporting the evolution of decisions that are adopted at different stages in the decision-making process; considers that the aim of the Union's communication policy is to give citizens a clear understanding of how European law is made;
uzsver, ka plašsaziņas līdzekļiem ir nozīme kā starpniekiem, viedokļa veidotājiem un vēstījuma nesējiem tās Eiropas sabiedriskās sfēras pilsoņiem, kuru Komisija vēlas attīstīt; ņemot to vērā, mudina Komisiju atbalstīt konkrētas iniciatīvas kā, piemēram, Eiropas kultūras un politikas jautājumiem veltītus diskusiju forumus, kuru materiāli būtu pieejami vairākās valodās, lai daudzi Eiropas pilsoņi varētu sadarboties un apmainīties ar informāciju;
Stresses the importance of the media as intermediaries, opinion formers, and carriers of messages to the citizen in the European public sphere which the Commission is aiming to develop; in that context, urges the Commission to support concrete initiatives such as discussion forums on European cultural and political issues where materials would be available in several languages so that many European citizens could interact and exchange;
uzsver, ka informēts pilsonis ir darboties spējīgas demokrātiskas sistēmas pamats;
Emphasises that the informed citizen is the basis of a functioning participatory democratic system;
prasa, lai Komisija iespējami precīzi definē to, kādu lomu tā vēlas piešķirt plašsaziņas līdzekļiem, un uzsver, ka ir jāatrod formula, kas komunikācijas politikai ciešāk piesaista valsts, reģionālos un vietējos plašsaziņas līdzekļus, šai nolūkā arī apsverot iespēju kā saziņas kanālu izmantot alternatīvos plašsaziņas līdzekļus;
Asks the Commission to define, with the greatest precision possible, which role it would like to assign to the media and stresses the need to find a formula that involves national, regional and local media more closely in communication policy, for which the use of alternative media as a communication channel should also be considered;
uzskata, ka nepieciešams paātrināt reģionālo un vietējo plašsaziņas līdzekļu pārrobežu sadarbību Eiropas politikas projektu īstenošanas jomā; uzskata, ka Eiropas plašsaziņas līdzekļu un žurnālistu sadarbība palīdz veidot pārskatu par Eiropas Savienību, un pieprasa, lai Komisija izveido Eiropas Fondu (pētnieciskajai) žurnālistikai, iekļaujot to budžetā, lai atbalstītu projektus, kurus īstenojot žurnālisti no vairākām dalībvalstīm kopā padziļināti pēta Eiropai aktuālu jautājumu, attiecinot to uz atšķirīgām situācijām pašvaldībās un reģionos;
Takes the view that cross-border cooperation on European policy projects between regional and local media must be stepped up; believes that European cooperation between media and journalists benefits reporting on the European Union, and asks the Commission to set up, as part of the budget, a European Fund for (Investigative) Journalism that supports projects in which journalists from several Member States together explore a European subject in depth and apply it to the differences in local and regional situations;
atzinīgi vērtē to, ka ir atsaukts priekšlikums par ES ziņu aģentūras izveidi;
Welcomes the withdrawal of the proposal on the creation of an EU news agency;
iesaka Komisijai formulēt savu viedokli skaidri un kodolīgi, komunicējot ar plašsaziņas līdzekļiem un pilsoņiem, kā arī darīt to regulāri Komisijas locekļu izcelsmes vai mītnes dalībvalsts oficiālajā valodā; uzskata, ka ES žargons palielina, nevis likvidē plaisu starp ES iestādēm un pilsoņiem;
Recommends that the Commission use clear and concise language when communicating with the media and citizens, and that it does so systematically in the official languages of their Member State of origin or residence; believes that EU jargon increases rather than closes the gap between the EU institutions and citizens;
iesaka veidot viedokļu regulāru apmaiņu par Eiropas saziņas jautājumiem starp Eiropas iestādēm, īpaši Parlamentu, un plašsaziņas līdzekļiem;
Recommends the creation of regular exchanges of views on European communication matters between the European institutions, particularly Parliament, and the media;
uzskata, ka kopumā Komisijai, un jo īpaši dalībvalstīm, ir pienākums sniegt objektīvu, ticamu un neitrālu informāciju par Eiropas politiku, nodrošinot pamatu kompetentai diskusijai; attiecīgi aicina Komisiju vēl cītīgāk informēt dalībvalstu ierēdņus par Eiropas līmenī īstenoto politiku;
Sees it as the responsibility of the Commission in general, and the Member States in particular, to provide objective, reliable and impartial information on European policies as a basis for well-informed debate; accordingly calls on the latter to improve efforts to inform the Member States" civil servants about policies conducted at European level;
atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām Baltā grāmata atbilst Parlamenta pēdējam ziņojumam par ES informācijas un saziņas stratēģiju;
Welcomes the fact that with respect to the new technologies, the White Paper is in line with Parliament's last report on the EU information and communication strategy;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par labāku jauno komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, bet aicina nodrošināt, lai digitālais risinājums nebūtu iemesls tam, ka informācija par Eiropas Savienību kļūst nepieejama vēl lielākam iedzīvotāju skaitam; uzsver, ka šai nolūkā, meklējot vienotu pieeju, ir jāaptver iestāžu specifiskie komunikācijas līdzekļi, piemēram, plānotā Eiropas Parlamenta interneta televīzija, bet tas jādara, neierobežojot Parlamenta autonomiju; uzsver, ka plašāk jāizmanto tādi tradicionālie plašsaziņas līdzekļi kā televīzija;
Welcomes the Commission's proposals for a better use of new communication technologies, but calls for measures to be taken to prevent the "digital divide" making access to information about the Union even more difficult for a section of the population; underlines the need, in the interests of ensuring a coherent approach, to incorporate the means of communication peculiar to each institution, such as Parliament's planned "Web TV", while respecting its autonomy; maintains also that the traditional mass media, such as television, must be turned to account;
prasa, lai Komisija informē Parlamentu par tās uzsākto konsultāciju novērtējumu;
Asks the Commission to inform Parliament about the assessment of the consultation it has undertaken;
uzskata, ka ir apšaubāma Eiropas Sabiedriskās domas observatorijas izveide īstermiņā un ka pirms šāda uzdevuma veikšanas saskaņotāk ir jāizmanto jau pieejamie dati un resursi;
Sees as questionable the establishment of an Observatory for European Public Opinion in the short term and considers that before such a task is carried out, more coordinated use should be made of the data and resources already available;
secina, ka nav iespējama apmierinoša komunikācijas politika, ja nav precīzi zināmi trūkumi informācijā, kas Savienības pilsoņiem pieejama par Kopienas darbības saturu vai par iestādēm un procedūrām, kas ļauj šo darbību īstenot; tāpēc aicina uzticēt Eirobarometra dienestiem veikt īpašu visaptverošu sabiedriskās domas aptauju, lai precīzi un diferencēti apzinātu Kopienas pilsoņu informētības līmeni atkarībā no izcelsmes valsts, sociāli-profesionālās kategorijas un politiskās orientācijas;
Notes that no satisfactory communication policy is possible without exact knowledge of the gaps in the information which Union citizens have, whether relating to the substance of Community action or to the institutions and procedures that serve to implement it; calls, therefore for Eurobarometer personnel to be instructed to carry out an exhaustive specific opinion survey in order to gauge exactly how well informed Community citizens are, distinguishing them according to their country of origin, socio-professional category, and political leanings;
prasa, lai Komisija izstrādā konkrētus priekšlikumus attiecībā uz komunikācijas politikas īstenošanu un izvērtē tās juridisko un finansiālo ietekmi;
Asks the Commission to draw up concrete proposals for the implementation of the communication policy and to evaluate its legal and financial implications;
uzskata, ka jāanalizē Starpiestāžu informācijas grupas darbs, lai noteiktu, vai to ir iespējams uzlabot;
Considers that the work of the Interinstitutional Group on Information (IGI) should be analysed to see if improvements are possible;
uzsver nepieciešamību vairāk iesaistīt Eiropas mēroga partijas dialogā ar šo partiju vēlētājiem par ES jautājumiem;
Stresses the need for closer involvement of pan-European political parties in dialogue with their constituencies on EU matters;
pievērš īpašu uzmanību politisko partiju lomai visu līmeņu parlamentārajā demokrātijā; pauž nožēlu, ka netiek izmantots pārnacionālo politisko partiju potenciāls; pauž nožēlu, ka daudzas nacionālās politiskās partijas netiecas konsekventi un pārliecinoši pieņemt Eiropas dimensiju; neatlaidīgi aicina politiskās partijas ņemt vērā Eiropas jautājumus, pieņemot lēmumus un rīkojot priekšvēlēšanu kampaņas, un rīkoties tā, lai pilsoņiem piedāvātu reālu politisku izvēli attiecībā uz Eiropas nākotni;
Attaches special importance to the role of political parties in sustaining parliamentary democracy at all levels; regrets that the potential of the transnational political parties remains unfulfilled; deplores the reluctance of many national political parties to embrace the European dimension in a coherent or convincing way; urges political parties to address EU politics in their policy-making and electoral campaigning, and to promote on behalf of the citizen real political choices about the future of Europe;
uzsver, ka komunikācijas politikā ir jāņem vērā Eiropas lietu īpašais "ritms", kas bieži neatbilst dalībvalstu politiskās darbības plānam un nevar attīstīties šķirti no Eiropas Savienības konkrētas politikas un darbības, jo ES ir savs darba grafiks; uzskata, ka Komisijai, Padomei un Parlamentam ir jāvienojas par to svarīgāko lietu izskatīšanas plānu, kuras varētu īpaši piesaistīt Eiropas sabiedriskās domas interesi, lai komunikāciju koncentrēti pievērstu šīm tēmām;
Emphasises that a communication policy must take into account the 'pace' of European affairs, which is often far removed from that of national political agendas, and cannot really develop separately from the specific Union policies and measures, which each have their own particular timetable; considers that the Commission, the Council, and Parliament should agree on a timetable for the key issues likely to be of more direct interest to the different sections of European public opinion in order to channel their communication efforts into these subjects;
aicina iestādes izpētīt otrā līmeņa koordinācijas grupas iespējamo izveidi, kuras sastāvā būtu dažādu iestāžu kompetento ģenerāldirektorātu un Parlamenta komiteju pārstāvji, lai koordinētu īpašus pasākumus, ar ko īsteno Starpiestāžu informācijas grupas noteiktās pamatnostādnes;
Calls on the institutions to examine the possibility of setting up a second-level coordination group, on which the competent DGs of the various institutions and representatives of Parliament's committees are represented, to coordinate the specific activities implementing the guidelines laid down by the IGI;
atkārtoti norāda, ka pilsoņi Eiropas Savienību bieži uzskata par vienotu veselumu, bet netiek arī gaidīts, lai viņi pārzinātu institucionālās nianses, un tāpēc ikvienas iestādes komunikācijas politika ir jāpakļauj kopējai loģikai, taču respektējot katras iestādes kompetences un autonomiju; atkārtoti aicina rīkot ikgadējas iestāžu savstarpējās debates šajā jomā, sasaucot plenārsēdi, lai pieņemtu kopīgu deklarāciju par šīs politikas mērķiem un līdzekļiem;
Reiterates that the European Union is often viewed as a single whole by citizens, who are not thought to understand the finer distinctions between the institutions, and that the respective communication policies of each institution should therefore be coordinated in a joint approach, while respecting the responsibilities and autonomy of each of them; repeats its call for a large-scale annual interinstitutional debate to be held in plenary for the purpose of adopting a joint declaration on the objectives and means of implementing this policy;
atbalsta dialoga veidošanu un kopīgi organizētas atklātas debates starp Eiropas iestādēm un valsts un reģionālajām iestādēm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi komunikācijai izmantot pasākumus, kuri piesaista plašas sabiedrības uzmanību, piemēram, kultūras programmas (literatūras vai kino balvas), sporta pasākumus u.c.; uzskata, ka komunikācijai ir jābūt stratēģiski orientētai uz konkrētu mērķauditoriju, piemēram, universitātēm, vietējo pašpārvaldi vai profesionālām asociācijām;
Endorses the strengthening of dialogue, and jointly organised public debates, among the European institutions and national and regional bodies; stresses the importance of basing communication on initiatives promoted through popular communication channels such as cultural programmes (literary or film prizes), sporting events etc.; considers that communication should not lose sight of the strategic need to be aimed at "target audiences" such as universities, local and regional authorities, or professional associations;
atbalsta ombuda lomas pastiprināšanu un lielākas ticamības piešķiršanu pārredzamībai;
Supports the strengthening of the role of the European Ombudsman in giving greater credibility to transparency;
ierosina palielināt pašreizējām finansēšanas programmām piešķirtās apropriācijas, lai nodrošinātu labāku saziņu par Eiropas integrāciju, piemēram, programmām "Mūžizglītība", "Jaunatne", "Eiropa Pilsoņiem", "Plašsaziņas līdzekļi", "Kultūra", ar nosacījumu, ka tiek pilnībā ievēroti atsevišķu programmu mērķi;
Recommends increasing the appropriations allocated to existing funding programmes for the purpose of better communication of European integration, such as Lifelong Learning, Youth, Europe for Citizens, Media, and Culture, provided that the objectives of the individual programmes are fully respected;
uzsver, ka Eiropas Savienības piešķirtajam finansiālajam atbalstam jākļūst redzamākam, tāpēc jebkurai iestādei, asociācijai vai darbībai, kas saņem atbalstu no kādas Eiropas Savienības programmas, obligāti jānodrošina publicitāte;
Maintains that the financial support granted by Union needs to be made as visible as possible and hence that every institution, association, or scheme subsidised under a Union programme should be obliged to publicise the aid received;
uzsver, ka veiksmīgai saziņai būtisks ir dalībvalstu aktīvs atbalsts, un tāpēc aicina dalībvalstis meklēt veidus, kā sekmēt kopīgos ES saziņas centienus;
Stresses that for successful communication, the active involvement of the Member States is essential and therefore invites them to find the technical and financial means for contributing to the joint communicative efforts of the EU;
mudina dalībvalstis pienācīgi un savlaicīgi transponēt Kopienas tiesību aktus, lai visiem ES pilsoņiem nodrošinātu vienādu tiesību līmeni, kā to paredz Kopienas tiesību akti; aicina Komisiju aktīvāk nodrošināt Kopienas tiesību aktu noteikumu piemērošanu; mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstu valdībām, lai informētu pilsoņus par viņu tiesībām uz tiesas pieejamību un kompensāciju, ja pilsoņu tiesības tiek pārkāptas.
Urges the Member States to transpose Community legislation appropriately and promptly in order to ensure that all EU citizens enjoy the same level of rights as conferred by Community legislation; calls on the Commission to ensure more actively that provisions of Community legislation are applied; encourages the Commission to work in partnership with Member States´ governments to inform citizens of their right of access to justice and redress should their rights be infringed;
aicina Komisiju uzlabot savu partnerattiecību hierarhiju komunikācijas jomā, veidojot priviliģētas attiecības ar tiem partneriem, kuru darbībai ir pārnacionāls raksturs, piemēram, ar Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras pašlaik ir veidošanās procesā, kā arī ar Eiropas politiskajām partijām un žurnālistiem; apstiprina, ka šajā jomā ir svarīgi iekļaut jaunatnei paredzētus komunikācijas līdzekļus, lai stiprinātu Eiropas pilsonības telpu;
Calls on the Commission to prioritise better its communication partnerships by pursuing special relationships with partners with a "transnational mission", such as the organisations representing the emerging European civil society, European political parties and journalists; affirms the importance of including media aimed at young people, with a view to consolidating a European citizenship area;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of Regions, the European Social and Economic Committee and the governments and parliaments of the Member States.
B6-0596 , 0598 , 0600 , 0603 , 0606 un 0613/2006
B6-0596 , 0598 , 0600 , 0603 , 0606 and 0613/2006
un 2005. gada 15. decembra rezolūciju par stāvokli Etiopijā un jauno robežkonfliktu
and 15 December 2005 on the situation in Ethiopia and the new border conflict
tā kā Etiopijas parlaments 2005. gada novembra beigās izveidoja valdības atbalstītu izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir izmeklēt 2005. gada jūnijā un novembrī notikušās slepkavības;
whereas the Ethiopian Parliament established a government-backed Commission of Inquiry in late November 2005 with the task of investigating the June and November 2005 killings,
tā kā Etiopijas valdība ir centusies ietekmēt izmeklēšanas komitejas locekļus, lai viņi maina komitejas atzinumus, un trīs no komitejas locekļiem, tostarp priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, pēc atteikšanās pildīt valdības pavēles mainīt galīgā ziņojuma secinājumus ir atstājuši valsti;
whereas the Ethiopian Government has put pressure on the members of the Commission of Inquiry to alter the findings and whereas three of the members, including the chairman and vice-chairman, have left the country after refusing government orders to alter the findings of the final report,
tā kā izmeklēšanas komitejas locekļiem ir izdevies atstāt valsti, izvedot komitejas sagatavoto galīgo ziņojumu, un šajā dokumentā ir ārkārtīgi nosodīta valdības rīcība krīzes novēršanā, kuras rezultātā 2005. gada jūnija un novembra demonstrācijās tika nogalināti 193 pilsoņi;
whereas the members of the Commission of Inquiry managed to leave the country with the final report, and whereas the report overwhelmingly condemns the government's handling of the crisis, which left 193 citizens dead following demonstrations in June and November 2005,