natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka, kaut arī pēdējā laikā ir panākts būtisks progress regulatīvajā un uzraudzības jomā, tomēr Eiropas Savienības pieeja finanšu sektoram ir nepilnīga ‐ tajā trūkst nodokļu politikas pasākumu;
Considers that, while major progress has been achieved recently both on the regulatory and the supervisory fronts, tax policy is the missing dimension in the EU approach to the financial sector;
pozitīvi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi, ka finanšu sektors ir nepietiekami aplikts ar nodokļiem, jo īpaši tāpēc, ka lielākajai daļai finanšu pakalpojumu netiek piemērots PVN, un prasa novatoriskus finansēšanas pasākumus, lai no šā sektora gūtu vairāk ieņēmumu, vienlaikus veicinot nodokļu sloga mazināšanu strādājošiem iedzīvotājiem;
Welcomes the Commission's recognition that the financial sector is under-taxed, in particular because no VAT is levied on most financial services, and calls for innovative financing measures to raise more from this sector and contribute to shifting the burden of taxation away from working people;
uzskata, ka finanšu darījumu nodokļa ieviešana varētu palīdzēt kontrolēt tādas aizvien biežāk finanšu tirgos sastopamas un ārkārtīgi postošas tirdzniecības tendences kā daži īstermiņa un automatizētās ātrās datorizētās tirdzniecības darījumi un ierobežot spekulēšanu; uzsver, ka tādējādi ar finanšu darījumu nodokli varētu uzlabot tirgus efektivitāti, palielināt pārredzamību, samazināt pārmērīgo cenu nestabilitāti un radīt stimulus finanšu nozarei veikt tādas ilgtermiņa investīcijas, kas dod pievienotu vērtību reālajai ekonomikai;
Considers that the introduction of an FTT could help to tackle the highly damaging trading patterns in financial markets, such as some short-term and automated HFT transactions, and curb speculation; stresses that an FTT would thus have the potential to improve market efficiency, increase transparency, reduce excessive price volatility and create incentives for the financial sector to make long-term investments with added value for the real economy;
uzsver, ka saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem no zemas likmes finanšu darījumu nodokļa gūstamie ieņēmumi, pateicoties plašajai nodokļa bāzei, varētu sasniegt gandrīz EUR 200 miljardus gadā ES un USD 650 miljardus pasaules līmenī; uzskata, ka tas varētu būt nozīmīgs finanšu nozares ieguldījums krīzes izdevumu segšanā un valstu finansiālajā stabilitātē;
Emphasises the current revenue estimates for a low-rate FTT, which could, with its large tax base, yield nearly EUR 200 billion per year at EU level and $650 billion at global level; considers that this could constitute a substantial contribution by the financial sector to the cost of the crisis and to public finance sustainability;
ņem vērā debašu gaitu par finanšu darījumu nodokli un atšķirīgos uzskatus par šāda nodokļa ieviešanas īstenojamību, efektivitāti un lietderību, kā arī aizvien dzīvāko diskusiju par finanšu darbības nodokli, tomēr norāda, ka līdz šim G20 nav spējis veicināt jēgpilnas kopējas iniciatīvas saistībā ar šo jautājumu; aicina G20 valstu vadītājus paātrināt sarunas, lai panāktu vienošanos par obligātajiem kopīgajiem vispārējā finanšu darījumu nodokļa elementiem un sniegt norādījumus par šāda nodokļa dažādo piemērošanas veidu vēlamo nākotni;
Notes the developments in the debate concerning the FTT and the differing views concerning the feasibility, efficiency and effectiveness of such a tax, as well as the emerging discussion concerning a Financial Activities Tax (FAT), but notes that the G20 has so far been unable to promote meaningful joint initiatives on this matter; calls on the G20 leaders to speed up the negotiations for an agreement on the minimum common elements of a global FTT and to provide guidance on the desired future of these various kinds of taxation;
atbalsta finanšu darījumu nodokļa ieviešanu, jo tas uzlabotu tirgus darbību, samazinot spekulācijas, un palīdzētu finansēt vispasaules publiskos ieguvumus, kā arī samazinātu budžeta deficītu; uzskata, ka finanšu darījumu nodokļa ieviešanai jābūt pēc iespējas plašākai un ka ES ir jāveicina šā nodokļa ieviešana pasaules līmenī; ja tas neizdodas, ES finanšu darījuma nodoklis vispirms ir jāievieš ES līmenī; aicina Komisiju īsā laikā veikt piemērotības pētījumu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus visā pasaulē, un nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem;
Favours the introduction of a tax on financial transactions, which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods and reduce public deficits; considers that the introduction of a tax on financial transactions ought to be as broadly based as possible and that the EU should promote the introduction of an FTT at global level, failing which, the EU should implement an FTT at European level as a first step; calls on the Commission swiftly to produce a feasibility study, taking into account the need for a global level playing field, and to come forward with concrete legislative proposals;
norāda, ka, apsverot iespējamos variantus nodokļiem, ko piemērot finanšu nozarei pasaules un ES līmenī, ir jāņem vērā pieredze, kas gūta no nozaru darījumu nodokļu ieviešanas dalībvalstu līmenī;
Points out that when examining options for the taxation of the financial sector at global and EU level the lessons learned from the introduction of sectoral transaction taxes at Member State level should be taken into account;
turklāt uzsver, ka spekulatīvu darījumu aizplūšanai uz citām valstīm būtu zināmas negatīvas sekas, tomēr tā varētu arī uzlabot tirgus efektivitāti; uzsver arī to, ka ne visas par spekulatīvām uzskatamās darbības ir jāsoda, jo daži riska uzņemšanās veidi var palielināt ES finanšu tirgu stabilitāti;
Stresses, further, that the flow of merely speculative transactions to other jurisdictions would have few detrimental effects, but could also have the potential to contribute to increased market efficiency; also stresses that not all actions deemed to be speculative are to be condemned, since certain forms of risk-taking can enhance the stability of EU financial markets;
uzsver, ka centralizētajā Eiropas tirgū centralizēti klīringa un norēķinu pakalpojumi varētu atvieglot ES finanšu darījumu nodokļa ieviešanu, pazeminot administratīvās izmaksas un vienkāršojot tā īstenošanu; tomēr atgādina, ka, izstrādājot finanšu darījumu nodokļa tehniskos aspektus, jāpatur prātā tas, ka finanšu nozare ir globāla un iekšēji savstarpēji saistīta;
Stresses that within the centralised European central market clearing and settlement services could facilitate the introduction of an EU FTT, making it cheap in administrative terms and simple to implement; recalls, however, that the global and interconnected nature of the financial industry must be taken into account when the technical aspects of the FTT are designed;
ņem vērā Komisijas neseno paziņojumu kā pirmo soli šā jautājuma risināšanā; uzskata, ka pierādījumi par iespējamajām priekšrocībām, ko varētu dot finanšu darījumu nodokļa ieviešana ES līmenī, un/vai par tās iespējamajiem trūkumiem, ir jāvāc Komisijai, veicot ietekmes novērtējumu;
Notes the recent Commission Communication as a first step in getting to grips with this topic; considers that the burden of proof regarding the possible advantages and/or drawbacks of the introduction of an FTT at EU level lies with the Commission and its impact assessment;
norāda, ka Komisija nesenajā paziņojumā pauda nepieciešamību veikt ietekmes novērtējumu attiecībā uz dažādiem variantiem finanšu nozares aplikšanai ar nodokli, un aicina Komisiju savā priekšizpētē pievērst uzmanību arī darījumu un budžeta ieņēmumu ģeogrāfiskajai asimetrijai un iespējai noteikt atšķirīgas nodokļa kategorijas vai likmes atkarībā no aktīvu veida, nodokļa piemērošanas biežuma, iesaistītā uzņēmuma veida vai dažu darījumu veidu īstermiņa un spekulatīva rakstura; prasa Komisijai izmantot visus pieejamos pētījumus;
Notes that the recent Commission Communication announced an impact assessment of various options for the taxation of the financial sector and calls on the Commission also to address in its feasibility study the geographical asymmetry of transactions and revenues and the possibility of a graded or differentiated rate on the basis of the asset category, the tax incidence, the nature of the actor involved or the short-term and speculative nature of some types of transactions; asks the Commission to draw on all available research;
aicina Komisiju priekšizpētē analizēt dažādos iespējamos ES finanšu darījumu nodokļa variantus un to ietekmi, tostarp ekonomikas un sabiedrības ieguvumus, samazinot spekulatīvu finanšu darījumu apjomus, kuri pašlaik nopietni izkropļo tirgu;
Calls on the Commission to analyse in its feasibility study the various possible options for an EU FTT and their impacts, including the benefits for the economy and society of reducing the scale of speculative financial transactions, which currently cause severe market distortions;
uzsver, ka finanšu darījumu nodoklim ir jābūt pēc iespējas visaptverošākam, lai nodrošinātu godīgas konkurences apstākļus finanšu tirgos un darījumi neaizplūstu uz mazāk pārredzamiem instrumentiem; tādēļ uzskata, ka Komisijas priekšizpētē būtu jāpievērš uzmanība visiem finanšu aktīvu darījumiem, tādiem kā tūlītējie valūtas darījumi un darījumi ar atvasinātajiem instrumentiem tirgos, kā arī ārpusbiržas finanšu instrumentiem; norāda, ka finanšu darījumu nodokļa diferencētu likmju piemērošana dažādās tirdzniecības vietās varētu vēl vairāk nostiprināt tirgus stabilitāti, radot pozitīvu stimulu finanšu tirgu dalībniekiem darījumus no ārpusbiržas nodibinājumiem pārvietot uz pārredzamākām un labāk regulētām vietām;
Stresses that an FTT should have the broadest base possible so as to guarantee a level playing field in the financial markets and not drive transactions to less transparent vehicles; considers, therefore, that the Commission's feasibility study should look into all transactions with financial assets, such as exchange-traded spot and derivatives transactions carried out on markets and Over-The-Counter (OTC); points out that the grading of an FTT, with differentiated rates across trading venues, could further enhance market stability by creating positive incentives for financial actors to move transactions away from OTC vehicles to more transparent and well-regulated venues;
tādēļ atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu par ārpusbiržas tirgotajiem finanšu instrumentiem un pārdošanu īsajā pozīcijā, kas paredz skaidras centralizētas tīrvērtes (klīringa) un tirdzniecības reģistra prasības visiem ārpusbiržas darījumiem ar atvasinātājiem instrumentiem, tādējādi padarot šā visaptverošā ES finanšu darījumu nodokļa ieviešanu par tehniski īstenojamu;
Welcomes, in that context, the recent Commission proposals on OTC derivatives and short selling which impose explicit central clearing and trading repository requirements on all OTC derivatives transactions, thus making the implementation of this broad-based EU FTT technically feasible;
uzstāj, ka ir jānosaka, kas galu galā maksās šo nodokli, jo slogu parasti nākas uzņemties patērētājiem, kuri šajā gadījumā būtu privātie ieguldītāji un iedzīvotāji; uzsver, ka, lai to novērstu, ir nepieciešami visaptveroši noteikumi par atbrīvošanu no šā nodokļa un sliekšņiem;
Insists on determining who will ultimately be paying the tax, as the burden usually falls on the consumer, who in this case would be retail investors and individuals; stresses the need for comprehensive rules on exemptions and thresholds, in order to prevent this;
atzinīgi vērtē neseno SVF priekšlikumu, ko atbalstīja Komisija, ieviest nodokli banku aktīviem, kas valstīm ļautu iekasēt budžeta ieņēmumus 2 līdz 4 % apmērā no IKP, ar kuriem turpmāk varētu finansēt krīzes pārvarēšanas mehānismus; uzskata, ka banku nodevām jābūt proporcionālām attiecīgās kredītiestādes sistēmiskajai nozīmei un ar tās darbību saistītajam riska līmenim;
Welcomes the recent proposals from the IMF, supported by the Commission, for a tax on bank assets to allow every country to levy between 2 and 4% of GDP to finance future crisis-resolution mechanisms; believes that bank levies should be proportionate to the systemic significance of the credit institution concerned and to the level of risk involved in an activity;
atzīmē, ka banku nodevām, finanšu darbības nodoklim un finanšu darījumu nodoklim ir dažādi ekonomiskie mērķi un atšķirīgs ieņēmumu gūšanas potenciāls; uzsver, ka tā kā banku nodevas ir balstītas uz bilances rādītājiem, ar tām nebūs iespējams ierobežot finanšu spekulācijas un regulēt ēnu darījumus banku nozarē; tādēļ šajā sakarībā uzsver finanšu uzraudzības mehānismu un pārredzamības nozīmi finanšu sistēmas elastīguma un stabilitātes palielināšanā;
Notes that bank levies, an FAT and an FTT each serve different economic objectives and have different revenue-raising potential; emphasises that, since they are based on balance-sheet positions, bank levies cannot take on the role of curbing financial speculation and further regulating shadow banking; in that connection, stresses, moreover, the importance of financial supervisory mechanisms and transparency in enhancing the resilience and stability of the financial system;
norāda uz SVF priekšlikumu ieviest finanšu darbību nodokli un Komisijas neseno apņemšanos veikt vispusīgu šāda nodokļa ietekmes novērtējumu; uzsver, ka finanšu darbību nodoklis ir galvenokārt tikai uz ieņēmumiem orientēts nodokļu instruments, kas paredzēts tiešai piemērošanai finanšu nozarē un kas ļauj aplikt ar nodokli ekonomikas nomu un peļņu, kura gūta no pārmērīgas riska uzņemšanās, un kā tāds tas varētu sniegt risinājumu pašreizējai problēmai attiecībā uz PVN nepiemērošanu finanšu sektoram;
Notes the IMF proposal on a FAT and the Commission's recent commitment to conduct a comprehensive impact assessment of its potential; stresses that an FAT is mainly a revenue-oriented tax tool that targets the financial sector, making it possible to tax economic rents and profits from excessive risk-taking, and as such could provide a solution to the current VAT exemption of the financial sector;
uzsver, ka šo jauno nodokļu iespējamā ieviešana finanšu nozarē būtu jāanalizē nozarei piemērojamo pašreizējo nodokļu kontekstā, ņemot vērā to sekundāro ietekmi un īpašu uzmanību veltot nepieciešamībai noskaidrot veco un jauno nodokļu sinerģiju;
Emphasises that the possible introduction of these new taxation tools in the financial sector should be analysed in the context of the existing tax environment in that sector, taking into account secondary effects and keeping a special focus on identifying synergies between old and new taxes;
norāda, ka Komisijas mērķis ir palielināt ES budžeta apjomu, izmantojot novatoriskus finanšu instrumentus, un atzīst iespējamo ieguvumu no publisko līdzekļu izmantošanas privātā sektora ieguldījumu atdeves palielināšanai; tomēr apzinās, ka īpašam nolūkam izveidotu nodibinājumu izmantošana projektu finansēšanā var palielināt iespējamās saistības; tādēļ uzskata, ka līdz ar šādu pasākumu īstenošanu būtu jānodrošina pilnībā pārredzama informācijas atklāšana, kā arī atbilstīgas ieguldīšanas pamatnostādnes, riska pārvaldība, iedarbības robežvērtības, kā arī kontroles un uzraudzības procedūras un ka tas viss jānosaka demokrātiski atbildīgā veidā;
Notes the Commission's aim to increase the volume of the EU budget through the use of innovative financial instruments and recognises the potential benefits of leveraging private sector funding with public money; is aware, however, that the use of special purpose vehicles for financing projects can result in increased contingent liabilities; believes, therefore, that such measures should be accompanied by fully transparent disclosure combined with appropriate investment guidelines, risk management, exposure limits and scrutiny and surveillance procedures, all to be established in a democratically accountable manner;
Eiroobligācijas un Eiropas projektu obligācijas
Eurobonds and European project bonds
norāda, ka arvien biežāk par eiroobligācijām runā kā par kopēju parāda pārvaldības instrumentu; ņem vērā visus šajā sakarībā pēdējā laikā iesniegtos priekšlikumus un iniciatīvas; aicina Eiropadomi un Komisiju nekavējoties reaģēt uz aicinājumu, ko Parlaments izteica rezolūcijā par pastāvīga krīzes pārvaldības mehānisma izveidi ( P7_TA-PROV(2010)0491 ), ka ir jādod politisks signāls, lai Komisija veiktu pētījumu par eiroobligāciju turpmāko sistēmu, ar mērķi noskaidrot nosacījumus, saskaņā ar kuriem šāda sistēma būtu izdevīga visām iesaistītajām dalībvalstīm un eiro zonai kopumā;
Notes that Eurobonds are increasingly referred to as a common debt management instrument; notes all recent proposals and initiatives to that effect; calls on the European Council and the Commission to provide an immediate response to call Parliament made in its resolution on the permanent crisis mechanism ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) for the necessary political signal to be given for a Commission investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole;
atbalsta ieceri izlaist kopējas “Eiropas projektu obligācijas”, lai finansētu svarīgas Eiropas infrastruktūras vajadzības un strukturālus projektus saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” darbības programmu, gaidāmās jaunās ES stratēģijas, piemēram, jauno enerģijas infrastruktūras attīstības stratēģiju, un citus plašus projektus; uzskata, ka ES projektu obligācijas nodrošinātu nepieciešamās investīcijas un radītu pietiekamu uzticību, lai svarīgākajiem investīciju projektiem piesaistītu vajadzīgo atbalstu un tādējādi kļūtu par nozīmīgu mehānismu publiskā atbalsta maksimālai palielināšana; atgādina ‐ lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgu stabilitāti, šiem projektiem jāsniedz ieguldījums mūsu ekonomikas ekoloģiskajā pārveidē, bruģējot ceļu no oglekļa dioksīda emisijām brīvai ekonomikai;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe's significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, anticipated new EU strategies, such as the new Strategy on Energy Infrastructure Development, and other large-scale projects; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; recalls that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies, paving the way for the zero-carbon economy;
uzsver, ka ES budžets lielākā mērā jāizmanto investīciju veicināšanai; uzsver, ka projektus ar ilgtermiņa komerciālo potenciālu principā būtu jāveido tā, lai ES līdzekļi tiktu izmantoti sadarbībā ar privātajām bankām, jo īpaši ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) starpniecību;
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
aicina Komisiju un Eiropas Centrālo banku izpētīt, kādu iespējamo morālo kaitējumu dalībvalstīm varētu nodarīt izšķiroši svarīgu infrastruktūras projektu finansēšana, izmantojot ES projektu obligācijas vai eiroobligācijas, it īpaši gadījumos, kad šādi infrastruktūras projekti ir starptautiski;
Calls on the Commission and the European Central Bank to investigate the moral hazard implications for Member States of financing critical infrastructure projects via EU project bonds or Eurobonds, especially where such infrastructure projects are transnational in scope;
Oglekļa emisiju nodoklis
Carbon tax
uzsver, ka pašreizējā nodokļu sistēmā būtu pilnībā jāintegrē “piesārņotājs maksā” princips, izmantojot atbilstīgus novatoriskus finansēšanas instrumentus, lai pakāpeniski novirzītu nodokļu slogu uz darbībām, kuras piesārņo vidi, rada būtiskas siltumnīcefekta gāzu emisijas vai kuru veikšanai tiek izmantots būtisks daudzums resursu;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
tādēļ atbalsta Emisiju tirdzniecības sistēmas pastiprināšanu, kā arī enerģijas nodokļu direktīvas visaptverošu pārskatīšanu, izvirzot CO2 emisijas un enerģijas un enerģētisko vērtību par svarīgākajiem kritērijiem, pamatojoties uz kuriem tiek piemēroti nodokļi enerģijas produktiem;
Supports, therefore, a strengthening of the Emissions Trading Scheme (ETS) and a comprehensive revision of the energy taxation directive to make CO2 emissions and energy content basic criteria for the taxation of energy products;
uzsver, ka abiem instrumentiem ir spēcīga divkārša ietekme ‐ , no vienas puses, tie sniedz ievērojamu stimulu pāriet uz bezoglekļa, ilgtspējīgiem un atjaunojamiem enerģijas avotiem un sniedz lielus papildu ienākumus, bet , no otras puses; tomēr atgādina, ka oglekļa dioksīda emisiju nodokļa ieviešanas galvenais mērķis ir mainīt uzvedību un ražošanas struktūru, jo, ražošanas modeļiem pārejot uz ilgtspējīgu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu, samazināsies paredzētie ienākumi;
Stresses that both tools have a strong double dividend, providing major incentives to shift towards carbon-free and sustainable and renewable energy sources, on the one hand, and significant additional revenue, on the other; recalls, however, that the main motive for introducing a carbon tax is to change behaviour and production structures, since the expected revenue will diminish when production patterns shift towards sustainable and renewable energy sources;
uzskata, ka, paredzot oglekļa dioksīda nodokli un pārskatot enerģijas nodokļu direktīvu, būtu jānosaka visām dalībvalstīm minimālās obligātās prasības, katras dalībvalsts pašas ziņā atstājot iespēju pieņemt lēmumu par augstāku saistību uzņemšanos, ja tā uzskata, ka spēj tās ievērot;
Believes that a carbon tax and the revision of the energy taxation directive should set the minimum mandatory requirements for all Member States, leaving it to up to each Member State to go further on if it sees fit;
uzsver ‐ lai izvairītos no oglekļa emisiju pārvirzēm un novērstu milzīgā sloga pārvietošanu uz patērētajiem ar zemiem ienākumiem, jānosaka atbilstīgi pārejas periodi; turklāt uzskata par lietderīgu paredzēt īpašiem mērķiem domātus pasākumus zemu ienākumu mājsaimniecību atbalstam un palielināt ieguldījumus publiskā sektora infrastruktūrā un mājsaimniecību energoefektivitātes uzlabošanā;
Emphasises that adequate transitional periods should be laid down in order to avoid carbon leakages and to prevent overwhelming burdens being shifted to low-income consumers; considers it useful, moreover, to provide for specific targeted measures in favour of low-income households and to enhance investment in public-sector infrastructure and in household energy efficiency;
tomēr uzskata, ka pirms šāda nodokļa noteikšanas attiecībā uz ES importētajām precēm būtu pilnībā jāizpēta iespēja panāk vispārēju vienošanos G20 vai PTO līmenī, lai novērstu to, ka šis robežšķērsošanas nodokļu politikas pielāgošanas instruments, no vienas puses, rada izejvielu trūkumu, bet, no otras puses, noved pie trešo valstu īstenotiem pretpasākumiem attiecībā uz ES eksportu;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;