natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta pasākumus, piemēram, algu subsīdijas un darba un apmācības iespējas, ar ko mudina vietējos zinātniekus, kā arī citus kvalificētos darba ņēmējus palikt un strādāt savās kopienās un ar ko stiprina ikvienam pieejamas medicīnas pakalpojumu sistēmas;
Supports measures, such as salary subsidies and job and training opportunities, that encourage local scientists as well as other skilled workers to remain and practise within their communities and that strengthen medical systems which are accessible for everybody;
atbalsta jaunu darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs;
Supports the creation of new job positions within the developing countries;
atbalsta pasākumus, ar ko veic ieguldījumus sabiedrisko pakalpojumu jomā un attīstīta to kopumā, lai radītu darba vietas un stiprinātu valsts spējas, iespējas un sociālo kohēziju, kā norādīts ANO ziņojumā “No jauna domājot par nabadzību”;
Supports measures that invest in and build up public services in general in order to create jobs and strengthen state capacities, facilities and social cohesion as mentioned in the UN Report ‘Rethinking poverty’;
aicina pievērst vairāk uzmanības praktiskai veselības aprūpei un uzlabot iedzīvotāju informētību par ieguvumiem, ko sniedz ārstēšanās, piemēram, izplatīt asins analīžu iekārtas un apmācīt vietējos iedzīvotājus tās lietot;
Calls for more emphasis to be placed on practical healthcare and awareness raising among the population about the merits of medical treatments, e.g. distributing blood analysers and training local people to use them;
uzsver, ka cilvēkresursu attīstība ir nepieciešama visās attīstības stratēģijās un tai ir būtiska nozīme darba vietu izveidē; aicina ES un jaunattīstības valstis izvērtēt nodarbinātības vajadzības un darba tirgu, veikt prognozes un apzināt galvenās problēmas saistībā ar arodapmācības pielāgošanu darba tirgus vajadzībām;
Highlights that the development of human resources is indispensable in all development strategies and crucial to job creation; calls on the EU and developing countries to analyse employment needs and the labour market, make forecasts and anticipate the major challenges involved in adapting vocational training to employment;
uzskata, ka visās attīstības stratēģijās īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātākajām un sociāli atstumtākajām sabiedrības grupām, jo īpaši sievietēm, bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un invalīdiem;
Believes all development strategies should pay special attention to the most vulnerable and marginalised, especially women, children, older people and people with disabilities;
uzskata, ka obligāti ir jāapmierina pamatvajadzības, un tādēļ īpašu prioritāti piešķir pasākumiem, kas paredzēti nodrošinātības ar pārtiku un dzeramā ūdens pieejamības veicināšanai;
Considers it indispensable to meet basic needs, and therefore assigns particularly high priority to measures promoting food security and access to drinking water;
uzsver bērnu darba problēmu un atzīst, ka tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem vispārējās pamatizglītības nodrošināšanai un nabadzības samazināšanai un tas kavē šo bērnu veselīgu audzināšanu un nepieciešamo izglītošanu; tādēļ prasa veicināt izglītības palīdzības un bērnu darba politikas koordināciju un saskaņošanu starp aģentūrām, stiprinot pašreizējos mehānismus, tostarp Pasaules darba grupu bērnu darba un izglītības jautājumos; visbeidzot aicina starptautisko sabiedrību, visas attiecīgās valstis un ES apņemties darīt visu iespējamo, lai, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus, nekavējoties izskaustu bērnu darbu;
Highlights the problem of child labour and recognizes that it is one of the major obstacles to achieving universal primary education completion and reducing poverty and hampers the healthy upbringing and necessary education of these children; thus calls for the promotion of inter-agency coordination and alignment in education aid and child labour policy through strengthening existing mechanisms, including the Global Task Force for Child Labour and Education; finally, calls on the international community, all states concerned and the EU to commit themselves to doing their utmost to eradicate child labour as a matter of urgency and dedicated action;
norāda, cik svarīga valstu ekonomikas veiksmīgā attīstībā ir dzimumu līdztiesība, un tādēļ prasa īstenot lielākus centienus, lai arī ekonomikā nodrošinātu dzimumu līdztiesību;
Points out the importance of gender equality for the economic success of states, and calls therefore for greater efforts to also ensure gender equality in the economy;
uzstāj, lai palīdzības sniedzēji un partnervalstis nodrošinātu, ka lauksaimniecībai, jo īpaši mazām saimniecībām un videi nekaitīgiem maziem un vidējiem lauksaimniecības uzņēmumiem, attīstības programmā pievērstu lielāku uzmanību;
Insists that donors and partner countries should ensure that agriculture, particularly smallholder farming and small and medium-sized eco-friendly agro-industries, move up the development agenda;
uzsver, ka zemnieku sīksaimniecības, kuras balstās uz decentralizētu, ekoloģisku un ilgspējīgu ražošanu, sekmē jaunu darba vietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību, jo tās nodarbina vairāk cilvēku uz vienu hektāru nekā lielās saimniecības, kur lauksaimnieku un lauku saimniecību darbinieku tēriņi lauku produktiem, kas nav saistīti ar lauksaimniecību, nozarēs ar intensīvu nodarbinātību ir proporcionāli lielāki;
Emphasises that small farming based on decentralised, green and sustainable means of production facilitates job creation and sustainable development, since per hectare they employ more people than large farms, with the farmers and employees spending pro rata more on employment-intensive rural non-farm products;
prasa efektīvāk atbalstīt darba vietu un nodarbinātības izveidi, koordinējot nodarbinātības un makroekonomikas politiku un ņemot vērā to, ka makroekonomikas politikai nevajadzētu aprobežoties tikai ar inflācijas, tirdzniecības un budžeta deficīta kontroli, bet tajā uzmanība būtu jāvelta arī reāli saražoto produktu, peļņas un nodarbinātības stabilitātei;
Calls for jobs and employment creation to be given more effective support by coordinating employment and macro-economic policies, bearing in mind that the latter should not be restricted to controlling inflation and trade and fiscal deficits but also focus on the stability of real output, incomes and employment;
atbalsta ieguldījumus “zaļajās” darba vietās un videi nekaitīgā ražošanā, piemēram, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes sistēmu izveidē nabadzīgajās valstīs, tostarp saules enerģijas sistēmu izveidē vietējo kopienu vajadzībām, lai nodrošinātu ilgtspējīgus enerģijas avotus un vienlaikus radītu darba vietas vides aizsardzības nodrošināšanai;
Supports investment in ‘green jobs’ and in green industry, for example by developing renewable energy and energy efficiency systems in poor countries, including solar power for the benefit of local communities, as a way to provide sustainable sources of energy and, at the same time, to create jobs while protecting the environment;
prasa nodrošināt lielāku vienlīdzību un iespējas prasmju pilnveidošanā un kvalitatīvas apmācības un izglītības pieejamībā; prasa uzlabot kredītu (tostarp mikrofinansējuma) pieejamību, lai sekmētu jaunu darba vietu izveidi;
Calls for an increase in equal access to, and opportunities for, skills development, quality training and education; calls for improvements to be made as regards access to credit (including micro-finance) to encourage job creation;
gaida lielāku sadarbību starp Parlamentu un reģionālajiem parlamentiem jaunattīstības valstīs;
Looks forward to increased cooperation between Parliament and its regional counterparts in developing countries;
prasa katrā valstī un reģionā reaģēt uz globālo ekonomikas krīzi, iekļaujot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) politikas instrumentā “Pasaules nodarbinātības pakts” minētos pasākumus, kas sekmētu ieguldījumus nozarēs ar intensīvu nodarbinātību un videi saudzīgās nozarēs, kā arī sociālās aizsardzības sistēmās;
Calls for responses to the global economic crisis to be devised by country and region and to include the measures mentioned in the International Labour Organisation's (ILO) policy instrument ‘A Global Jobs Pact’ in order to facilitate investment in employment-intensive and environment-friendly sectors and social protection systems;
Palīdzības sniedzēju uzdevumi
Challenges for donors
mudina visas bagātās valstis, jo īpaši ES valstis, pildīt savus solījumus par izdevumiem attiecībā uz atbalsta sniegšanu, t. i., līdz 2015. gadam tam izmantot vismaz 0,7 % no NKI;
Urges all rich countries, especially EU states, to keep their spending promises as regards aid, i.e. at least 0,7% of GNI by 2015;
prasa dalībvalstīm izstrādāt vienotu nabadzības definīciju, lai noteiktu attiecīgās darba jomas un ES attīstības palīdzības saņēmējus;
Calls for a common definition of poverty among the Member States to identify the relevant working fields and the beneficiaries entitled to EU development aid;
uzskata, ka politikas saskaņotība var dot labus rezultātus attiecībā uz darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs; tādēļ prasa mainīt ES ārpolitiku, jo tā tieši ietekmē jaunattīstības valstu ekonomiku, un prasa to izstrādāt tā, lai tiktu apmierinātas jaunattīstības valstu ilgtspējīgās vajadzības nolūkā cīnīties pret nabadzību, nodrošināt pienācīgus ienākumus un iztiku, kā arī ievērot galvenās cilvēktiesības, tostarp sociālās un mantiskās tiesības, kā arī nodrošināt vides aizsardzību;
Believes that policy coherence can bring fruitful results in terms of job creation in developing countries; calls therefore for a change in EU external polices as these have a direct impact on developing countries' economies and should be designed to support their sustainable needs in order to fight poverty, guarantee a decent income and livelihood and fulfil basic human rights, including social and economic rights and environmental protection;
aicina piešķirt ievērojamu papildu finansējumu, lai novērstu klimata pārmaiņu un pasaules ekonomikas krīzes sekas jaunattīstības valstīs;
Calls for substantial additional funding in order to combat the effects of climate change and the global economic crisis in developing countries;
prasa, lai attīstības politikas pamatā būtu tādi aspekti kā pamatizglītība un sabiedrības veselība, un uzstāj, ka pašreizējā situācija nav iemesls tam, lai šajās nozarēs samazinātu valsts izdevumus un starptautisko palīdzību;
Calls for basic education and public health to form the basis of development policies and insists that the current situation cannot justify any reduction in national spending and international aid to these sectors;
aicina ES ievērot saistības attiecībā uz atbalstu tirdzniecībai;
Calls on the EU to honour its aid-for-trade commitments;
uzsver, ka ES ir jāpārskata subsīdiju politika, jo īpaši lauksaimniecības nozarē, un tam jānotiek saskaņā ar ES mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu vajadzībām, lai nodrošinātu godīgas tirdzniecības apstākļus jaunattīstības valstīm;
Emphasises that the EU has to revise its subsidy policies, especially in the agricultural sector and in line with the needs of small and medium farmers in the EU, in order to facilitate fair trade conditions regarding developing countries;
vēlreiz lūdz visus palīdzības sniedzējus precīzāk ievērot atbalsta efektivitātes programmu, jo īpaši attiecībā uz palīdzības sniedzēju darbību koordināciju un atbildību;
Asks all donors, once again, to adhere more faithfully to the aid effectiveness agenda, especially as regards donor coordination and accountability;
uzstāj, lai Komisija pārliecinātos, ka kopējās zivsaimniecības politikas pašreizējo reformu ārējā dimensija tiek saskaņota ar ES attīstības politiku, jo tās abas ir tieši saistītas ar jaunattīstības valstu iedzīvotāju iztikas nodrošināšanu;
Insists that the Commission make sure that the external dimension of the current reform of the Common Fisheries Policies will be mainstreamed with EU development policy as these are directly linked to the livelihood of the population in developing countries;
uzsver, ka zivsaimniecības nozarei daudzās valstīs ir būtiska nozīme attiecībā uz nodarbinātību un nodrošinātību ar pārtiku, un tādēļ visām jaunattīstības valstīm vajadzētu būt tiesīgām saņemt šai nozarei paredzēto ES atbalstu, lai tās neatkarīgi no zvejniecības pieejamības nolīgumiem ar Eiropas Savienību varētu attīstīt ilgtspējīgu zivsaimniecības nozari, veikt pētniecību un pārbaudes, kā arī novērst nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju;
Emphasises that the fisheries sector in many countries is crucial for employment and food security and therefore all developing countries should be eligible for EU sector support to develop their own sustainable fisheries industry, research, control and enforcement to combat Illegal Unreported and Unregulated fisheries, independent of any fisheries access agreement with the European Union;
uzsver, ka ES atbalsts zivsaimniecības nozarei trešās valstīs ir paredzēts šo valstu ostu aprīkošanai ar atbilstošu infrastruktūru, lai veicinātu vietējo zivju lomu izkraušanu un apstrādi, šādi radot jaunas darba vietas; aicina Komisiju uzraudzīt un pārliecināties, vai šie mērķi tiek sasniegti, un aicina sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu, lai uzlabotu trešo valstu spējas uzraudzīt zvejas darbības to ūdeņos un aizturēt kuģus, kas izdarījuši pārkāpumus;
Underlines that EU sector support to the fisheries industry in third countries is aimed at equipping harbours in these countries with the proper infrastructure to facilitate the local landing and processing of fish in order to create new jobs; calls on the Commission to monitor and verify that these goals are achieved, and to provide financial and technical support to improve the ability of the third country to monitor fishing activities in its waters and to apprehend vessels seen to be committing infractions;
58. uzstāj, lai ES vienkāršotu savu palīdzības sistēmu un ar to saistītās procedūras; 59.
58.Insists that the EU should simplify its aid architecture and related procedures; 59.
prasa veicināt attīstības politikas saskaņotību starp Komisiju un ES dalībvalstīm, lai nepieļautu politikas pasākumu dažādības negatīvu ietekmi uz TAM sasniegšanu;
Calls for reinforced development policy coordination between the Commission and the EU Member States to prevent different policy actions having a negative impact on the achievement of the MDGs;
tā kā attīstības politikas saskaņotība tagad ir Līgumā noteikta prasība, paredz, ka ES politika tādās jomās kā lauksaimniecība, tirdzniecība, migrācija un zivsaimniecība nekādi neietekmēs attīstības centienus; plāno stingrāk uzraudzīt, kā ES pilda savas saistības;
Expects that, since policy coherence for development is now a Treaty requirement, EU policies in areas such as farming, trade, migration and fisheries will not in any way undermine development efforts; intends to monitor closely how the EU fulfils this obligation;
aicina palīdzības sniedzējus apdomīgi ieguldīt savu pilsoņu izglītības attīstībā;
Invites donors to invest intelligently in development education for their citizens;
mudina līdzekļu devējas valstis izmantot šo krīzi, lai turpinātu pētīt pašreizējās iespējas, kā rast papildu un novatoriskus attīstības finansēšanas avotus, un lai noteiktu jaunas iespējas, kas ļautu jaunattīstības valstīm dažādot to ienākumu avotus un īstenot efektīvas, konkrētas un funkcionālas izdevumu programmas;
Encourages donor countries to use this crisis to further explore existing possibilities in terms of additional and innovative sources of financing for development and to identify new ones to allow developing countries to diversify their sources of revenue and implement effective, concrete and operational spending programmes;
aicina Komisiju un ES dalībvalstis atbalstīt ilgtspējīgus uzņēmumus, kas veido pienācīgas darba vietas, kā īpašu attīstības sadarbības jomu saskaņā ar 2005. gada Eiropas Konsensu attīstības jomā, un veicināt tās integrāciju tradicionālākās attīstības sadarbības jomās, piemēram, infrastruktūrā, lauku attīstībā, pārvaldībā un atbalstā tirdzniecībai;
Calls on the Commission and the EU Member States to promote sustainable enterprises with decent jobs creation as a specific sector of development cooperation in line with the 2005 European Consensus on Development, and to foster its integration in more traditional sectors of development cooperation such as infrastructure, rural development, governance and trade-related assistance;
mudina G20 valstis pildīt solījumus izskaust “nodokļu paradīzes”, lai pastiprinātu finanšu tirgu uzraudzību un ieviestu nodokļu informācijas apmaiņu; turklāt G20 valstīm būtu jāuzdod Starptautiskajai grāmatvedības standartu padomei pieņemt jaunu standartu, kas paredz, ka katra valsts iesniedz ziņojumu;
Urges G20 nations to carry through on pledges to stamp out tax havens, to tighten up supervision of financial markets and to usher in tax information exchange; furthermore, the G20 should instruct the International Accounting Standards Board to adopt a new standard that includes country-by-country reporting;
aicina G20 un ES valstis veikt pasākumus, lai naudas pārvedumu veikšana būtu lētāka un vienkāršāka;
Calls on the G20 and EU states to take steps to make remittances cheaper and easier;
aicina, lai Komisija un dalībvalstis saskaņā ar SDO Pasaules nodarbinātības paktu palielinātu valsts finansiālo atbalstu maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kā arī lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs, tai skaitā neformālajā nozarē, lai cīnītos pret nabadzību un bezdarbu;
Calls on the Commission and the Member States to enhance public financial support to small and micro enterprises and farmers in the developing countries, including the informal sector, as called for in the ILO Global Jobs Pact, in order to combat poverty and unemployment;
Veiktspējas palielināšana un globāla pārvaldība
On capacity building and global governance
mudina ES sniegt atbalstu veiktspējas palielināšanai jomās, kurās partnervalstu ekonomika gūst tiešu labumu un rada darba vietas, t. i., attīstot ražošanas jaudu, veidojot efektīvas nodokļu sistēmas, cīnoties pret korupciju, stiprinot iestādes un pilsonisko sabiedrību, veicinot pieeju mikrokredītiem un citiem finanšu avotiem utt.;
Urges the EU to target its aid towards promoting capacity building in areas that will directly benefit the partner countries' economic fabric and create jobs, i.e. developing their productive capacity, building efficient tax systems, fighting corruption, strengthening institutions and civil society, facilitating access to microcredit and other sources of finance, etc.;
prasa, lai visos ES politikas virzienos, kas ietekmē darba vietu radīšanu un nabadzības mazināšanu, galvenā uzmanība būtu pievērsta pasākumiem, kuri valdībām, pilsoniskajai sabiedrībai, uzņēmumiem, fondiem un vietējām kopienām izvirzītu pienākumu līdz 2015. gadam sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);
Calls for all EU development policies with an impact on job creation and poverty reduction to focus on measures which require governments, civil society, companies, foundations and local communities to achieve the UN Millennium Development Goals (MDGs) by 2015;
aicina ES sniegt palīdzību arī sociālās aizsardzības sistēmu izveidē jaunattīstības valstīs, jo tās ir svarīgs un efektīvs veids, kā mazināt nabadzību;
Calls on the EU to target its aid also towards building up social protection systems in developing countries as an important and effective means to reduce poverty;
prasa par prioritātēm noteikt izglītību, turpmāko palīdzību skolu absolventiem, profesionālo izglītību, izglītību tehnoloģiju jomā, prasmju apgūšanu, mūžizglītību, piekļuvi finansējumam, kvalitatīvu mācību kursu izveidi, kas ļautu uzlabot šo kursu dalībnieku nākotnes perspektīvas, kā arī veselību, drošību un atbalstu uzņēmējdarbības iniciatīvas shēmām, kas paredzētas galvenokārt mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem ilgtspējīga darbaspēka veicināšanai, tādējādi jo īpaši pievēršoties jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem un pārvietotiem cilvēkiem, kā arī sievietēm un citām atstumtām sabiedrības grupām;
Calls for priority to be given to education, follow-up assistance to school-leavers, vocational training, technology education, skills training, lifelong learning, access to finance, setting up high-quality training courses which improve the prospects of those who take them, health and safety, and encouraging entrepreneurial initiative schemes primarily for small and micro enterprises to create a sustainable workforce, thereby focusing especially on young, elderly, disabled and displaced people, women and any other marginalised groups;
prasa ES rūpīgi uzraudzīt Kotonū Konvencijā noteiktās savstarpējās atbilstības ievērošanu;
Asks the EU authorities to ensure scrupulous respect for the principle of conditionality, as stipulated in the Cotonou Agreement;
aicina Komisiju veicināt, ka atbilstošā veidā un savlaicīgi tiek uzraudzīta to Eiropas uzņēmumu ražošanas ķēdes darbība, kuri strādā ārvalstīs, lai šādi pārbaudītu, vai ir novērsts bērnu darbs un vai tiek ievēroti SDO konvencijās noteiktie darba standarti, un lai veicinātu piekļuvi izglītībai, kas ir būtisks faktors cīņā pret nabadzību;
Calls on the Commission to promote appropriate methods and timetables for monitoring the production chains of European undertakings operating abroad in order to verify the elimination of child labour and compliance with the labour standards promoted by ILO Conventions, and to promote access to education, which is a crucial factor in combating poverty;
mudina veidot uzticamu sadarbības tīklu, lai nodrošinātu ciešas attiecības starp galvenajām valsts un nevalstiskajām iestādēm un organizācijām, kuru darbības mērķis ir mazināt nabadzību visās jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu viedokļu un ES palīdzības jomā gūtās pieredzes apmaiņu attiecībā uz ES palīdzības definēšanu, īstenošanu un uzraudzību;
Urges the establishment of a reliable network for close relations among major governmental and non-governmental institutions and organisations dealing with poverty reduction in all developing countries in order to share views and experiences with EU assistance in formulation, implementation and monitoring;
atbalsta datu bāzu izveidi valstu un ES līmenī, lai apkopotu un salīdzinātu pamatdatus par nabadzību jaunattīstības valstīs, šādi veicinot un pastiprinot centienus nabadzības mazināšanā;
Supports the establishment of databases at national and EU levels in order to collect and compare basic data relevant to poverty in developing countries as a way of facilitating and increasing efforts towards poverty reduction;
uzsver nepieciešamību stiprināt pašreizējo koordināciju starp starptautiskajām un reģionālajām organizācijām papildus tehniskā atbalsta sniegšanai nolūkā īstenot un uzraudzīt ES Rīcības plānu nabadzības mazināšanai;
Stresses the need to strengthen existing coordination among international and regional organisation as an additional effort in providing technical support to the implementation and monitoring of an EU Action Plan on Poverty Alleviation;
atzīmē, ka ir jāizveido “konsultatīvās grupas” īpašos jautājumos, šādi konkrētā un uzticamā veidā sniedzot tehnisku atbalstu, lai varētu īstenot mērķus, kas noteikti ES Rīcības plānā nabadzības mazināšanai jaunattīstības valstīs;
Notes the need to establish ‘Advisory Groups’ on specific issues as a concrete step and reliable way of providing technical support in order to implement the objectives set out in an EU Action Plan on Poverty Alleviation in developing countries;