natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka nepieciešams noteikt zonas, tai skaitā dzeramā ūdens sateces aizsardzības platības, kur pesticīdus var izmantot ierobežoti vai nedrīkst izmantot vispār, kā arī nepieciešams aizsargāt ūdens vidi no pesticīdu piesārņojuma, lai izvairītos no nevēlamas iedarbības; uzskata, ka jānosaka pienācīga platuma buferzonas, ņemot vērā atšķirīgus lauksaimniecības, ģeogrāfiskos un laika apstākļus; uzskata, ka pesticīdu izmantošanu vajadzētu aizliegt pilsētu dzīvojamos rajonos un to apkārtnē, publiskos parkos, sporta laukumos, skolu un bērnu rotaļlaukumu teritorijās, jo saskaņā ar Komisijas viedokli pastāv liels risks, ka šajās teritorijās pesticīdu iedarbībai tiks pakļauta plaša sabiedrība;
Believes that designation of zones, including drinking water catchment protection areas, with reduced or zero pesticide use and enhanced protection of the aquatic environment from pollution by pesticides are necessary in order to avoid unwanted exposure; considers that "buffer zones" of appropriate width taking account of the different agricultural, geographical and weather conditions should be established; considers that the use of pesticides should be prohibited in and around urban residential areas, public parks, sports grounds, school grounds and children's playgrounds, as the Commission has recognised that the risks to the general public from exposure to pesticides in such areas are high;
atzīmē to, ka Eiropas gruntsūdeņi un virszemes ūdeņi ir pesticīdu piesārņoti, un uzsver nepieciešamību stiprināt Tematiskās stratēģijas kohēziju ar Pamatdirektīvu par ūdens resursu politiku; norāda arī, ka tomēr attīrīts lielākoties tiek vienīgi ūdens, kas paredzēts cilvēku patēriņam, kaut arī atlikušais ūdens piesārņojums nonāk cilvēka organismā ar floras un faunas starpniecību, aizvien paaugstinot izmaksas par ārstēšanu;
Notes the contamination of European groundwater and surface waters by pesticides and stresses the need to strengthen the cohesion of the Thematic Strategy with the Framework Directive on water policy; points out that water purifying, however, is mostly carried out only for human consumption, whereas the rest of the contaminated water gets into the human body from flora and fauna, giving rise subsequently to high treatment costs;
atzīst par pamatotu, ka aizliegums izsmidzināt pesticīdus, izmantojot aviāciju, ir neizbēgams; tomēr uzskata, ka izsmidzināšanu var izmantot, gadījumos, ja tas pārliecinoši ir nekaitīgāk videi, vai nav nekādu citu stabilu alternatīvu, bet tai pašā laikā tas ir obligāti jāpaziņo plašākai sabiedrībai, kad notiks izsmidzināšana, kādi būs tās apjomi, un kāds pesticīdu veids tiks izmantots;
Recognises that the ban on aerial spraying is inevitable; considers, however, that spraying can be used where it presents clear environmental advantages or where there are no viable alternatives, but that at the same time it should be obligatory to notify the general public about the time of spraying, the amounts and the type of pesticide;
prasa Komisijai aktīvāk rīkoties, lai ieviestu Kopienas mēroga saskaņošanu attiecībā uz atliekvielu daudzuma maksimālajām vērtībām, jo šobrīd visām ES iesaistītajām pusēm konkurences noteikumi nav vienādi, tas kavē tirdzniecību un sekmē nedrošību patērētāju vidū;
Calls on the Commission to speed up Community harmonisation of maximum residue levels, as the current situation means that there is an uneven playing field within the EU, hampering trade and confusing consumers;
mudina Komisiju noteikt maksimālos pesticīdu atlieku līmeņus, cik vien iespējams zemus, ja vien nav iespējams pierādīt, ka pat ar labākajām tehnoloģijām un labākajām pieejamām metodēm nevar novērst atlieku uzkrāšanos zem noteikta līmeņa; šajā sakarā aicina dalībvalstis uzlabot pesticīdu koncentrāciju uzraudzību pārtikas produktos un vidē vispār;
Urges the Commission to set maximum residue levels as low as possible unless it can be proved that even the best techniques and methods available cannot prevent residue below a certain level; in this regard calls for Member States to improve the monitoring of pesticide concentrations in food products and environmental media;
atzinīgi vērtē priekšlikumu aicināt dalībvalstis atcelt noteikumus, kas atļauj tām samazināt PVN pesticīdiem; uzskata, ka Komisijai vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm ieviest piemērotus lauksaimnieku atbalsta pasākumus, kuriem tiktu piešķirts lauku attīstības finansējums un līdzekļi, kas iegūti no pesticīdu nodevām;
Welcomes the proposed invitation to Member States to eliminate provisions allowing Member States to apply reduced VAT rates for pesticides; considers that the Commission should help Member States to introduce appropriate support measures for farmers, to be financed under rural development;
aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis nodokļu vai nodevu sistēmas izveidošanā, lai kvantitatīvi un kvalitatīvi ietekmētu pesticīdu izmantošanu;
Calls on the Commission to support the Member States in setting up a system of taxes or levies in order to influence - quantitatively and qualitatively - pesticide use;
uzstāj, ka Komisijai jāierosina integrētās augu aizsardzības skaidra definīcija un minimālie kritēriji, ņemot vērā bioloģiskā lauksaimniecībā izmantoto platību procentuālo pieaugumu Eiropā un piemērojot visām aramzemes platībām, izņemot bioloģiskā lauksaimniecībā izmantojamās platības, obligātos vispārējos un katrai kultūrai atbilstošos integrētās augu aizsardzības standartus;
Insists that the Commission propose clear definitions and minimum criteria for IPM, taking into account the increasing percentage of areas under organic farming in Europe and applying compulsory general and crop-specific IPM standards to all cultivated land except land under organic farming;
atzīst, ka rūpes par vidi dažādos aspektos ir integrētas vairākās regulās, kas veido Kopīgo lauksaimniecības politiku, tādējādi padarot lauksaimnieciskās ražošanas metodes videi draudzīgākas;
Acknowledges that numerous environmental concerns have been integrated into the various regulations which make up the Common Agricultural Policy, thereby making agricultural production methods more environment-friendly;
norāda, ka jāveicina tādas lauksaimniecības prakses izplatība, kurā izmanto mazākus augu aizsardzības līdzekļu daudzumus (tostarp integrētā ražošana un bioloģiskā lauksaimniecība), jo tas sekmētu arvien mazāku pesticīdu lietošanu kopumā;
Points to the need for the dissemination of farming practices promoting the use of lower pesticide doses (among other things, integrated production and organic farming), which will contribute to an overall decrease in pesticide use;
mudina dalībvalstis veicināt lauksaimniecību, kurā maz izmantotu pesticīdus, un veicināt bioloģisko lauksaimniecību, kā arī nodrošināt, lai profesionālie pesticīdu izmantotāji mainītu savas ieražas un videi draudzīgākā veidā izmantotu visas pieejamās augu aizsardzības metodes, priekšroku dodot neķīmiskām augu aizsardzības, kaitēkļu kontroles un kultūru apsaimniekošanas metodēm, piemēram, augsekai un ravēšanai, nevis sistemātiskai pesticīdu izmantošanai;
Urges the Member States to promote low pesticide-input farming and organic farming, and ensure that professional users of pesticides shift towards a more environment-friendly use of all available crop protection methods, giving priority to non-chemical methods of plant protection and pest and crop management, for example crop rotation and weeding rather than to systematic use of pesticides;
aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt pietiekamu finansējumu, lai veiktu pētījumus par rezistences jautājumiem, lai izstrādātu un piedāvātu plašu derīgu augu sugu klāstu ar dažādām rezistences īpašībām, lai pētītu augsekas un augsnes apstrādes metodes kaitēkļu un augu slimību apkarošanai, kā arī lai izstrādātu jaunus augu aizsardzības līdzekļus, tai skaitā arī tādus, kas nav ķīmiskas izcelsmes;
Calls on the Commission and the Member States to make adequate resources available for resistance research, for the cultivation and supply of a wide range of crops with various resistance characteristics, for research into crop rotation and soil cultivation methods to combat pests and plant diseases and for innovations in the area of plant protection, including non-chemical alternatives;
uzsver, ka globālās sasilšanas dēļ visticamāk palielināsies kaitēkļu populācijas, kas varētu veicināt kaitēkļu uzbrukumu intensitāti un biežumu; šajā sakarā aicina izpētīt klimata pārmaiņu ietekmi ne vien uz lauksaimniecisko ražošanu, bet arī attiecībā uz vides aizsardzību;
Stresses that global warming is likely to lead to increased pest populations which may increase the frequency and the intensity of outbreaks; in this respect calls for examination of impacts of climate change not only on agricultural production but also in the context of environmental protection;
aicina dalībvalstis nodrošināt pesticīdu drošu uzglabāšanu un pārvietošanu, kā arī to, lai neizmantotie pesticīdi pēc derīguma termiņa beigām un tukšie iepakojumi tiktu savākti kontrolēti un nederīgie pesticīdi tiktu apstrādāti saskaņā ar noteikumiem par bīstamiem atkritumiem;
Calls on the Member States to ensure the safe storage and handling of pesticides, and that unused, past-expiry pesticides and empty packaging are collected in a controlled way and obsolete pesticides are treated in accordance with the rules for hazardous waste;
aicina izmantot pašreizējo Kopienas finansējumu novecojušu pesticīdu drošai apglabāšanai, ņemot vērā, ka ES vēl arvien vairāk nekā 200 000 tonnu pesticīdu glabājas gan pazemes noliktavās, gan atklātās krātuvēs;
Calls for existing Community funding to be used for the safe disposal of obsolete pesticides, given that within the EU more than 200 000 tonnes of pesticides are still being stored in both underground dumps and open-air stockpiles;
atzīst par pamatotu, ka izsmidzināšanas iekārtu laba uzturēšana ir būtiska, lai samazinātu pesticīdu negatīvo ietekmi uz vidi un veselību, jo īpaši to izmantošanā iesaistīto strādnieku, lauksaimnieku un iedzīvotāju, un uzsver, ka izsmidzināšanas iekārtas regulāri jāpārbauda;
Recognises that well-maintained application equipment is essential for reducing the adverse impacts of pesticides on health and the environment, particularly as regards the workers, farmers and residents concerned, and stresses that application equipment must be regularly checked;
mudina Komisiju ņemt vērā ārkārtīgi uztraucošo mājas bišu mirstības problēmu, kas saistīta ar konkrētu sistēmisku insekticīdu (kuru sastāvā ir aktīvās vielas fipronils un imidakloprīds) izmantošanu saulespuķu un kukurūzu sēklu apstrādē;
Urges the Commission to take into account the extremely worrying issue of mortality amongst domestic bees - a problem associated with the use of certain systemic insecticides (containing the active substances Fipronil and Imidacloprid) in order to treat sunflower and maize seeds;
uzsver nepieciešamību izdarīt grozījumus Eiropas tirdzniecības standartos par svaigu augļu un dārzeņu formu, lielumu un estētisko vērtību, kas veicina intensīvu pesticīdu izmantošanu;
Stresses the need to amend European trading standards relating to the shape, size and aesthetic qualities of fresh fruit and vegetables, which encourage the intensive use of pesticides;
mudina Komisiju izmantot šo stratēģiju kā jumta dokumentu visiem esošajiem un turpmākajiem tiesību aktiem; iesaka ierosināt dažāda veida īstenojamus instrumentus, kas nav pretrunā viens otram, bet papildina viens otru;
Urges the Commission to design the Thematic Strategy as an umbrella for existing and future legislation; suggests proposing an enforceable mix of instruments that are not contradictory but complementary to each other;
atzinīgi vērtē faktu, ka, balstoties uz Tematisko stratēģiju, Komisija ir iesniegusi priekšlikumu par vispusīgu Kopienas tiesisko regulējumu tādiem pasākumiem, ar kuru palīdzību ir plānots ieviest augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu izmantošanu;
Welcomes the fact that, on the basis of the Thematic Strategy, the Commission has put forward a comprehensive Community legal framework for measures designed to bring about the sustainable use of PPPs;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and to the parliaments and governments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūcija par konvencionālajiem enerģijas avotiem un energotehnoloģiju ( 2007/2091(INI) )
European Parliament resolution of 24 October 2007 on Conventional energy sources and energy technology ( 2007/2091(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Enerģētikas politika Eiropai" ( COM(2007)0001 ),
having regard to the Commission Communication entitled "An Energy Policy For Europe" ( COM(2007)0001 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Ilgtspējīga enerģijas ražošana no fosilajiem kurināmajiem ar mērķi pēc 2020. gada ogļu izmantošanā panākt nullei tuvu emisijas līmeni" ( COM(2006)0843 );
having regard to the Commission Communication entitled "Sustainable power generation from fossil fuels: aiming for near-zero emissions from coal after 2020" ( COM(2006)0843 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu" ( COM(2006)0847 ),
having regard to the Commission Communication entitled "Towards a European Strategic Energy Technology Plan" ( COM(2006)0847 ),
ņemot vērā 2006. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai – Zaļā grāmata Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0603 .
having regard to its resolution of 14 December 2006 on A European strategy for sustainable, competitive and secure energy − Green paper Texts adopted, P6_TA(2006)0603 .
ņemot vērā 2006. gada 23. novembra Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas Ministru padomes secinājumus par Energoefektivitātes rīcības plānu,
having regard to the conclusions of the Transport, Telecommunications and Energy Council of 23 November 2006 on an "Action Plan for Energy Efficiency",
ņemot vērā Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta prezidentūras secinājumus par Eiropadomes rīcības plāna (2007. – 2009. gadam) apstiprināšanu "Eiropas enerģētikas politika",
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 8-9 March 2007 on the adoption of the European Council Action Plan for the period 2007-2009 "An Energy Policy for Europe",
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A6-0348/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Development, the Committee on International Trade, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A6-0348/2007 ),
tā kā ES lielā atkarība no enerģijas importa par galvenajiem enerģētikas politikā izvirza energoapgādes drošības, atjaunīgo enerģijas avotu, energotaupības, energoefektivitātes un energoapgādes diversifikācijas jautājumus;
whereas the EU's high level of dependency on energy imports means that energy policy is becoming increasingly centred on issues relating to security of supply, renewable energy sources, energy saving, energy efficiency and diversification of the energy supply,
tā kā konvencionālajiem enerģijas avotiem, proti, oglēm, naftai, gāzei un kodolenerģijai arī turpmāk būs svarīga nozīme energoapgādē;
whereas conventional energy sources, namely coal, oil, gas, and nuclear energy, will continue to play an important role in energy supply,
tā kā, neskatoties uz īstenotajiem preventīvajiem pasākumiem, ES atkarība no fosilā kurināmā importa 2030. gadā sasniegs 65 % no kopējā patēriņa un tā kā gāzes un naftas piegādes vienmēr ir saistītas ar nenoteiktību ģeopolitiska riska un pieaugošās pieprasījuma konkurences dēļ;
whereas, unless preventive measures are taken, the EU's dependency on imports of fossil fuels will increase to 65% of total consumption by 2030, and whereas gas and oil supplies are dogged by uncertainty due to geopolitical risks and growing competition in terms of demand,
ņemot vērā ekonomisko un sociālo ietekmi, kāda ir bijusi pārvērtībām ogļu nozarē reģionos, kuros ir ļoti nedaudz alternatīvu attiecībā uz saimnieciskās darbības diversifikāciju un darba vietu radīšanu;
whereas the conversion of the coal sector is having significant economic and social effects in regions that have few alternatives in terms of the diversification of economic activity and job creation,
tā kā automašīnas ar elektriski darbināmiem dzinējiem piedāvā potenciālu efektivitātes uzlabošanā, ja elektrība iegūta no enerģijas avotiem ar nelielu oglekļa saturu;
whereas cars with an electric drive-train offer the potential for significant improvements in efficiency when charged with electricity from a low carbon source,
tā kā atkarību no naftas, starp citu, varētu samazināt, īstenojot pasākumus, kuru rezultātā tiek samazināta siltumnīcefekta gāzu emisija, ko rada automašīnas;
whereas dependency on oil could be reduced incidentally as a result of the adoption of measures to tackle the significant greenhouse gas emissions of cars,
tā kā pašreiz Eiropas Savienībā strāvas bruto apjoms tiek ražots no dažādiem enerģijas avotiem, kas sadalās šādi: 31 % no kodolenerģijas, 29 % no oglēm, 19 % no gāzes, 14 % no atjaunīgajiem enerģijas avotiem un 5 % no naftas;
whereas gross power production in the EU is derived from the various energy sources as follows: nuclear energy 31%, coal 29%, gas 19%, renewables 14% and oil 5%,
tā kā fosilo enerģijas avotu nepārtraukta izmantošana prasa turpmākus centienus klimata aizsardzības jomā;
whereas the continued use of fossil fuels requires further efforts to be made in combating climate change,
tā kā ES ir izvirzījusi vērienīgus mērķus siltumnīcefekta gāzes samazināšanā, kas veido galveno daļu tās klimata pārmaiņu apkarošanas politikā;
whereas the EU has set ambitious greenhouse gas reduction targets as a key part of its policy to combat climate change,
tā kā konvencionālos enerģijas avotus var izmantot kurināma ražošanai;
whereas conventional sources of energy can be used to produce fuels,
tā kā saistībā ar cieto ogļu ieguves pārstrukturēšanu ES ir jēga saglabāt pašreizējo piekļuves līmeni nozīmīgām iekšzemes rezervēm, arī no piegādes drošuma viedokļa;
whereas, in the context of the restructuring of hard coal mining in the EU, it makes sense, even from the point of view of security of supply, to maintain the present level of access to the substantial domestic reserves that exist,
var veicināt tehnoloģiju attīstību un privātos ieguldījumus pētniecības un attīstības jomā,
has been instrumental in spurring technological development and private sector R&D investment,
atzinīgi vērtē Komisijas iepriekšminētos paziņojumus par ilgtspējīgu elektroenerģijas ražošanu no fosilajiem kurināmajiem, par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu un par kodolenerģētikas paraugprogrammu;
Welcomes the Commission's abovementioned communications on sustainable power production from fossil fuels, on the European Strategic Energy Technology Plan and on the Nuclear Illustrative Programme;
uzsver, ka energoefektivitātes uzlabošana dod lielu ieguldījumu energoapgādes drošības noturīguma uzlabošanā un vienlaicīgi uzlabo ES ražotās enerģijas eksporta iespējas;
Stresses that improving energy efficiency makes a major contribution to sustainability and security of supply, while at the same time improving export opportunities for EU producers;
uzsver, ka, paturot prātā resursu pieaugošo nepietiekamību, ir svarīgi izmantot dažādus enerģijas avotus; turklāt norāda, cik svarīga ir kodola skaldīšana energoapgādes drošuma nolūkos, kā arī, iespējams, cik svarīga būs arī turpmāk kodolsintēze dažās valstīs; vērš uzmanību uz to, cik svarīga saistībā ar apgādes drošumu ir reģionālo resursu izmantošana;
Considers it important, in view of the increasing scarcity of resources, to diversify energy sources; also notes the importance for security of supply of nuclear fission and the possible future importance, for some countries, of nuclear fusion; draws attention to the importance for security of supply of regional resource use;
uzskata, ka turpmākai fosilā kurināmā spēkstaciju tehnoloģijas efektivitātes palielināšanai ir būtiska nozīme, tāpat kā arī turpmākai kodolreaktoru drošības standartu uzlabošanai, ātras kodoltehnoloģijas attīstības nodrošināšanai un atbilstošam pētījumu finansēšanas pieaugumam;
Believes that further improvements in the efficiency of fossil fuel power plant technology are essential, as are further improvements in the safety standards of nuclear power plants, the rapid development of nuclear fusion technology and corresponding increases in research funding;
aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varas iestādes dažādot un decentralizēt enerģijas ražošanu, izmantojot visu dažādo Eiropas Savienības reģionu piemērotākos resursus un ņemot vērā konkrētās reģiona īpašības;
Calls on the Member States and regional and local authorities to diversify and decentralise energy generation using the most appropriate resources in all the various regions of the EU and taking account of specific regional characteristics;
uzsver, ka traucējumi tirgū turpinās būt iekšējā enerģijas tirgus raksturīga pazīme, kamēr EK līguma 174. panta 2. punktā paredzētais princips, ka maksā piesārņotājs, netiks piemērots attiecībā uz enerģētikas politiku; tādēļ atkārtoti mudina dalībvalstis iekļaut ārējās izmaksas, tostarp visas ar vidi un ietekmes novēršanu saistītās izmaksas, enerģijas izmaksās;
Emphasises that market distortions will continue to be seen in the internal energy market until the polluter-pays principle laid down in Article 174(2) of the EC Treaty is applied to energy policy; urges the Member States once again, therefore, to internalise within energy prices all external costs, including all environmental and follow-up costs;
uzsver, ka cenām par enerģiju jāatspoguļo reālās enerģijas ražošanas ārējās izmaksas, tostarp arī izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību;
Points out that energy prices must take into account the real external costs of energy production, including those relating to environmental protection;
uzskata, ka siltumnīcefekta gāzes emisijas samazināšana enerģētikas nozarē var tikt panākta vienīgi tad, ja palielināsies zema oglekļa satura tehnoloģiju, piemēram, kodolenerģijas, tīro akmeņogļu un atjaunīgo avotu izmantošana;
Considers that the successful reduction of greenhouse gas emissions from the energy sector can only be achieved on the basis of increased use of low carbon technologies such as nuclear energy, clean coal and renewables;
uzsver, ka nākotnes prasībām atbilstoša energoapgāde ES iespējama, vienīgi īstenojot ievērojamus centienus pētniecības jomā un mainot patērētāju izturēšanos;
Insists that sustainable energy supplies to the EU can only be achieved with significant research efforts and changes in consumer behaviour;
atzinīgi vērtē ES un ASV Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību, kas ir daļa no 2007. gada 30. aprīlī Vašingtonā parakstītās ES un ASV Transatlantiskās partnerības ekonomikas jomā un kas palīdzēs radīt lielāku savstarpējo saprašanos šo divu pušu starpā par tēmām, kas saistītas ar enerģētiku; uzsver vajadzību nostiprināt sadarbību saistībā ar enerģētikas politikas jautājumiem, tostarp arī likumdošanas jomā;
Welcomes the EU-US Transatlantic Economic Council, part of the EU-US Transatlantic Economic Partnership signed in Washington DC on 30 April 2007, which will help to build greater transatlantic understanding in relation to energy related topics; highlights the need to strengthen relations with regard to energy-related subjects, something which must also involve legislative aspects;
norāda, ka Eiropai ir vadošā loma pasaulē novatorisku tehnoloģiju pētniecības un attīstības jomā, tostarp attiecībā uz enerģijas efektivitāti un atjaunīgajiem enerģijas avotiem, un jo īpaši tai ir vadošā loma kodolsintēzes tehnoloģiju jomā;
Notes that Europe leads the world in R&D in innovative energy technologies, including energy efficiency and renewables, and is, in particular, a leader in the area of nuclear fusion technologies;