natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā saskaņā ar Līguma 158. pantu, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, Kopienas mērķis ir mazināt atšķirību starp attīstības līmeņiem dažādos reģionos un mazāk attīstīto reģionu vai salu, arī lauku reģionu, atpalicību;
whereas, according to Article 158 of the Treaty, in order to strengthen its economic and social cohesion, the Community aims to reduce disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions or islands, including rural areas,
tā kā pēdējo divu Eiropas Savienības paplašināšanās reižu rezultātā Kopienā ir iezīmējušās būtiskas reģionālās atšķirības, kas nekavējoties jārisina, lai veicinātu harmonisku, līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību;
whereas the last two enlargements of the European Union generated a substantial widening of regional disparities in the Community that need to be addressed appropriately in order to promote harmonious, balanced and sustainable development,
tā kā pēdējos ziņojumos par kohēziju tiek uzsvērta tendence palielināties teritoriālajām atšķirībām starp ES reģioniem, kā arī atšķirībām pašos reģionos, kurām raksturīgas tādas parādības kā teritoriālā segregācija, kas veicinājusi savdabīgu geto paveidu rašanos, kā arī dažu attālāko, galvenokārt, lauksaimniecisko apvidu arvien dziļāks panīkums;
whereas the recent reports on cohesion highlight a trend towards a worsening of territorial disparities between EU regions and, at sub-regional level, disparities characterised by phenomena such as spatial segregation, which have resulted in the emergence of a certain kind of ghettoisation, and the continued decline of some remote and predominantly agricultural areas,
tā kā 2006. gada oktobrī Padome pieņēma iepriekšminētās kohēzijas politikas stratēģijas vadlīnijas kā orientējošu sistēmu dalībvalstīm attiecībā uz valsts stratēģisko ietvardokumentu un rīcības programmu sagatavošanu 2007.-2013. gadam;
whereas in October 2006 the Council adopted the abovementioned Strategic guidelines on cohesion, as an indicative framework for the Members States for the preparation of the National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes for the period 2007-2013,
tā kā trīs prioritātes, kas izklāstītas kohēzijas politikas stratēģijas vadlīnijās attiecas uz Eiropas un tās reģionu pievilcības palielināšanu, lai padarītu tos par vietām, kur ieguldīt līdzekļus un strādāt, uzlabot zināšanas un inovācijas izaugsmei un radīt vairāk un labākas darba vietas;
whereas the three priorities laid down in the Strategic guidelines on cohesion refer to making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work, improving knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs,
tā kā šo prioritāšu iestrādāšanai rīcības programmās būtu jāuzlabo reģionu spēja risināt globalizācijas, strukturālo, demogrāfisko un klimata pārmaiņu radītās problēmas un jāstiprina ilgtspējīga attīstība;
whereas translating these priorities into operational programmes should enable regions to face the challenges of globalisation, structural, demographic and climate change and to strengthen sustainable development,
tā kā ir novērojamas būtiskas atšķirības, kā dalībvalstis savās rīcības programmās ir īstenojušas iepriekšminētās prioritātes atkarībā no tā, kurā reģionālās attīstības mērķa, konverģences vai reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības kategorijā ir iekļauts konkrētais reģions;
whereas there are significant differences in the ways Member States have implemented the abovementioned priorities in their operational programmes, depending on which regional development objective, convergence or regional competitiveness and employment any specific region comes under,
tā kā Vispārējā regulā par ERAF, ESF un Kohēzijas fondu tika noteikts, ka Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas Savienībai pievienojās pirms 2004. gada 1. maija, 60 % no kopējiem "konverģences" mērķim un 75 % no reģionālajai konkurētspējai un nodarbinātībai paredzētajiem izdevumiem jārezervē prioritātēm, kas saistītas ar Lisabonas stratēģiju, bet dalībvalstīm, kas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai vēlāk, tika ieteikts pieņemt šo pašu pieeju;
whereas Member States which joined the Union before 1 May 2004 were required by the General Regulation on the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund to earmark 60% of the total expenditure for the 'convergence' objective and 75% for the regional competitiveness and employment objective to priorities related to the Lisbon Strategy, and whereas Member States which joined the Union on or after 1 May 2004 were advised to adopt the same approach,
tā kā ilgspējībai, jebkādas diskriminācijas novēršanai, labai pārvaldībai un partnerības principa piemērošanai apvienojumā ar spēcīgu institucionālo un administratīvo veiktspēju ir būtiska nozīme sekmīgā kohēzijas politikas īstenošanā;
whereas sustainability, prevention of any kind of discrimination, good governance and application of the partnership principle, together with a strong institutional and administrative capacity, are essential to the successful implementation of cohesion policy,
tā kā kohēzijas politikai jābūt pietiekami spēcīgai un elastīgai, lai tā spētu ietekmēt Eiropas Savienības centienus cīnīties ar pašreizējās globālās ekonomiskās krīzes sekām;
whereas cohesion policy must be strong and flexible enough to be able to play an important role in the Union's efforts to counteract the effects of the present global economic crisis,
atzinīgi vērtē visu dalībvalstu centienus savās rīcības programmās iestrādāt šīs Kohēzijas politikas stratēģijas vadlīnijās noteiktās trīs prioritātes, kas atbilst Lisabonas programmas mērķiem;
Acknowledges the efforts made by all Member States to incorporate the three priorities laid down in the Strategic guidelines on cohesion, which correspond to the objectives of the Lisbon agenda, into their operational programmes;
norāda uz jaunā plānošanas perioda samērā lēno uzsākšanu daudzās dalībvalstīs, kas varētu apdraudēt finansējuma efektīvu izmantošanu; tomēr pauž pārliecību, ka tiks ievērotas sarunu gaitā uzņemtās saistības un rīcības programmu pieņemšanas process, tādējādi nesot labumu reģioniem un visai Savienībai kopumā;
Notes the fairly slow start made to the new programming period in many Member States, which might jeopardise the effective use of the funding; expresses, however, confidence that commitments made during the negotiation and approval process of operational programmes will be respected for the benefit of the regions and of the Union as a whole;
ņem vērā dalībvalstu apņēmību, izstrādājot stratēģijas nelīdzsvarotības mazināšanai gan starp reģioniem, gan pašos reģionos, risināt specifiskas teritoriālās vajadzības, ko izraisa šo valstu ģeogrāfiskais novietojums un ekonomiskā un institucionālā attīstība; šajā sakarībā atgādina par dalībvalstu ierosinātajiem pasākumiem, lai risinātu īpašas attīstības problēmas, ar kurām saskaras reģioni ar specifiskiem ģeogrāfiskiem faktoriem, piemēram, kalnu reģioni, salas, nomaļākie reģioni, attālas pierobežu pilsētas, reģioni, kuros samazinās iedzīvotāju skaits, un pierobežu reģioni; vēlreiz uzsver to, ka ekonomikas un videi draudzīga attīstība, kā arī reģionālo atšķirību mazināšana aizvien ir ES reģionālās politikas galvenie mērķi;
Takes note of the determination of Member States to address the specific territorial needs arising from their geographical location and economic and institutional development, by drawing up strategies to diminish intra-regional and inter-regional imbalances; recalls, in this context, the measures proposed by Member States to face particular development challenges of regions with specific geographical features, such as mountain regions, islands, the outermost regions, remote border towns, regions suffering from depopulation and border regions; reiterates the fact that economic and environmentally sound development, as well as the reduction of regional disparities remain the principal goals of EU regional policy;
pauž nožēlu, ka ilgtspējības, vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas, kā arī partnerības principi ir nepietiekami izmantoti un dokumentēti daudzos valsts stratēģiskajos ietvardokumentos un darbības programmās; kritiski vērtē faktu, ka Komisija tomēr ir apstiprinājusi darbības programmas ar šādām nepilnībām un nav dalībvalstīm vai reģioniem pieprasījusi veikt uzlabojumus;
Regrets that the principles of sustainability, equality of opportunity and non-discrimination, as well as partnership, have been insufficiently applied and documented in many National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes; is critical of the fact that the Commission has none the less approved Operational Programmes with such deficits and has not insisted on improvements by Member States or regions;
uzsver, ka iepriekšējā pieredze liecina, ka konverģence starp valstīm var slēpt atšķirību palielināšanos starp reģioniem un reģionu līmenī; turklāt atzīmē, ka šīs starpreģionālās un vietējās atšķirības var novērot dažādās jomās, piemēram, nodarbinātībā, produktivitātē, ienākumos, izglītības līmenī, inovāciju kapacitātē; uzsver kohēzijas politikas teritoriālās dimensijas svarīgo nozīmi šo problēmu risināšanā;
Stresses that past experience has shown that convergence between countries may mask a widening gap between and within regions; notes furthermore that these regional and local disparities can be observed in a number of areas, such as employment, productivity, income, education levels and innovation capacity; stresses the importance of the territorial dimension of cohesion in overcoming these problems;
atzinīgi vērtē dalībvalstu iestāžu centienus nodrošināt, lai vidējais izdevumu piešķīrums Lisabonas programmas nodrošināšanai būtu 65% no finansējuma, kas paredzēts konverģences reģioniem un 82% no finansējuma, kas paredzēts reģionālajai konkurētspējai un nodarbinātībai reģionos, un tas faktiski ir vairāk, nekā sākotnēji pieprasīts;
Appreciates the efforts made by the national authorities to ensure that the average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda constitutes 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, which is in fact more than was initially requested;
ir pārliecināta, ka šajā jomā nepieciešami daudz lielāki ieguldījumi; uzskata, ka, ņemot vērā termiņa vidusposma pārskatu par struktūrfondiem, ir jāizstrādā stingrākas ES vadlīnijas un jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi šo mērķu īstenošanai un, konkrēti, vismaz 5 % no struktūrfondu līdzekļiem ir jāizmanto, lai uzlabotu esošo māju energoefektivitāti; šajā sakarībā aicina Komisiju pārraudzīt, kā tiek īstenoti Konkurētspējas Padomes 2008. gada 9. un 10. oktobra secinājumi par energoefektivitāti; uzsver atjaunojamo enerģijas avotu izšķirošo nozīmi un attīstības iespējas ES reģionos, gan radot darbavietas, gan veicinot ilgtspējīgu vietējo attīstību;
Is convinced that much more investment is required in this area; considers that, in the light of the mid-term review of the implementation of the Structural Funds, stronger EU guidelines and increased financial resources must be allocated to serve these objectives and specifically that at least 5% of structural funding should be required to be spent on improving the energy efficiency of existing homes; in this respect, calls on the Commission to follow up on the Conclusions of the Competitiveness Council of 9 and 10 October 2008 on energy efficiency; underlines the key role and development potential that renewable energies represent for EU regions, both to create jobs and to foster sustainable local development;
mudina reģionus censties sasniegt Lisabonas mērķus, rūpīgi un efektīgi īstenojot rīcības programmas; vēl aicina Komisiju cieši uzraudzīt to īstenošanu, lai nodrošinātu mērķu īstenošanu praksē, un informēt Parlamentu par novērotajām problēmām;
Encourages regions in their efforts to achieve the Lisbon objectives through thorough and effective implementation of their operational programmes; also calls on the Commission to closely monitor their implementation in order to ensure the translation of the objectives into practice and to inform Parliament about the problems encountered;
uzskata, ka Eiropas enerģētikas tīklam piešķirtie finanšu līdzekļi ir nepietiekami, ņemot vērā šo tīklu būtisko nozīmi iekšējā enerģijas tirgus izveidē;
Considers the financial resources earmarked for the trans-European energy networks insufficient, since they are vital for the completion of the internal energy market;
norāda uz mazo un mikrouzņēmumu, it īpaši amatniecības uzņēmumu, nozīmi ekonomikas, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, jo tie dod būtisku ieguldījumam attīstībā un nodarbinātībā; tādēļ prasa īstenot aktīvu politiku visu veidu jauninājumu atbalstam šajos uzņēmumos un aicina Komisiju radīt iespējas uzņēmumu, valsts sektora, skolu un universitāšu savstarpējai sadarbībai, lai veidotu reģionālās inovāciju kopas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju;
Points to the important role played by small firms and micro-enterprises, particularly craft enterprises, in economic, social and territorial cohesion, through their important contribution to growth and employment; calls therefore for an active policy to support all forms of innovation in these enterprises and urges the Commission to create opportunities for mutual cooperation between businesses, the public sector, schools and universities, in order to create regional innovation clusters in the spirit of the Lisbon Strategy;
atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ievērojamu daļu no izpētei, attīstībai un jauninājumiem paredzētajiem kopējiem līdzekļu piešķīrumiem ir atvēlējušas, lai attīstītu uz zināšanām balstītu pakalpojumu ekonomiku un veicinātu uzņēmējdarbību un biznesa atbalsta pakalpojumus, kā arī lai palīdzētu uzņēmumiem un strādniekiem pielāgoties jaunajiem apstākļiem; atzīmē, ka vairākumā Eiropas Savienības konverģences reģionu liela problēma joprojām ir piekļuves nodrošināšana, jo tajos nav pietiekamas transporta infrastruktūras;
Appreciates the fact that all Member States devoted a significant amount of their total financial allocations to investments in research and development and innovation, in developing a knowledge-based service economy and in promoting entrepreneurship and business-support services, as well as in assisting companies and workers to adapt to new conditions; notes that, for most of the Union's convergence regions, ensuring accessibility remains a significant problem, as they face a lack of transport infrastructure;
uzskata, ka rūpniecības politikas atbalstam nepieciešami līdzekļi no struktūrfondiem, lai palielinātu dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurētspēju; tādēļ atbalsta kohēzijas politikas prioritāti ‐ dot iespēju attīstīties uzņēmējdarbības, it īpaši MVU, potenciālam;
Believes that industrial policy has to be supported through the Structural Funds in order to increase the competitiveness of Member States and the Union; therefore supports the priority in the cohesion policy to unlock business potential, particularly that of SMEs;
pauž atbalstu "partnerības principam", ko Komisija ievieš kohēzijas politikā, un aicina Komisiju iesaistīt vietējās un valsts sieviešu organizācijas šīs politikas apspriešanā un īstenošanā;
Supports the 'partnership principle' implemented by the Commission in the cohesion policy and calls on the Commission to involve local and national women's organisations in its negotiation and implementation;
Stabilas attīstības, klimata pārmaiņu un enerģētikas jomas izaicinājumu atzīmēšana
Responding to the challenges of sustainable development, climate change and energy
uzskata, ka pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt vidi, cīnīties ar klimata pārmaiņām un veicināt energoefektivitāti, ir jāiekļauj visās rīcības programmās, un atzinīgi vērtē saistības, kuras dalībvalstis uzņēmušās, lai risinātu šos jautājumus, piešķirot tām aptuveni vienu trešdaļu no kopējā kohēzijas budžeta; tomēr uzskata, ka konkrētie piešķīrumi cīņai pret klimata pārmaiņām un energoefektivitātes veicināšanai nav pietiekami, lai apmierinātu reālās vajadzības;
Considers that measures aimed at protecting the environment, combating climate change and promoting energy efficiency should be incorporated into all operational programmes and appreciates the commitments made by Member States in order to address these issues, by allocating approximately one third of the total cohesion policy budget to them; considers, however, that the specific allocations for combating climate change and promoting energy efficiency are insufficient to meet real needs;
uzsver, ka atbilstoši Struktūrfondu regulām dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina, ka dažādos fondu īstenošanas posmos tiek veicināta sieviešu un vīriešu līdztiesība, kā arī dzimumu perspektīvas iekļaušana;
Stresses that the Structural Funds Regulations state that the Member States and the Commission shall ensure that equality between women and men and the integration of the gender perspective are promoted during the various stages of implementing the funds;
aicina dalībvalstis sniegt pilsoņiem, pašvaldības iestādēm, kā arī nevalstiskajām un sieviešu organizācijām pilnīgu informāciju par finansēšanas iespējām, īpaši informējot par konkrētām programmām, tiesībām saņemt līdzfinansējumu no struktūrfondiem, līdzfinansēšanas noteikumiem, noteikumiem saistībā ar izdevumu atmaksāšanu, kā arī par to, kur iespējams atrast uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus jaunajā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam;
Calls on the Member States to inform citizens, local authorities and non-governmental and women's organisations fully about financing possibilities, in particular as regards information on specific programmes, eligibility for co-financing from the Structural Funds, the co-financing rules, the rules on reimbursement, and where to find calls for proposals in the framework of the programming period 2007-2013;
aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pārmērīgi administratīvi šķēršļi neattur nevalstiskās organizācijas no pieteikšanās projektu finansējumam, jo īpaši tās organizācijas, kas atbalsta sievietes ekonomiski sarežģītos apstākļos, sievietes imigrantes, mazākumtautību sievietes, sievietes invalīdes, sievietes, kuru aprūpē ir apgādājamas personas, un sievietes, kuras cietušas no vardarbības vai spīdzināšanas;
Calls on the Member States to ensure that excessive administrative obstacles do not deter non-governmental organisations from applying for project-financing, in particular those dedicated to supporting women in economically disadvantaged circumstances, immigrant women, women who are members of an ethnic minority, women with disabilities, women with dependants, and women who are the victims of violence or torture;
uzsver, ka ir svarīgi konsolidēt sadarbības un pieejamo fondu efektīvas absorbcijas iespējas, izmantojot visus iespējamos līdzekļus, tostarp apmaiņu ar paraugpraksi, informācijas kampaņas, kopīgu rīcību, apmaiņu ar jaunām tehnoloģijām, kā arī partnerību izveidi, jo tas veicinās pašreizējo sadarbības programmu efektīvu īstenošanu un, it īpaši, jauno dalībvalstu absorbcijas spēju;
Stresses the importance of consolidating capacities for cooperation and effective absorption of the funds available, using all possible means, including exchange of best practices, information campaigns, common actions, exchanges of new technology and development of partnerships, since this will contribute to the efficient implementation of the cooperation programmes under way and in particular an increase in the absorption capacity of the new Member States;
uzskata, ka ekonomiskās krīzes laikā dalībvalstīm jātiecas gūt priekšrocības no mijiedarbības starp vides aizsardzību un jaunu darbavietu izveidošanu, ko paredz kohēzijas politikas stratēģijas pamatnostādnes, un jāpiešķir vairāk līdzekļu projektiem, kas veicina "zaļo" ekonomiku, "zaļās" darbavietas un "zaļos" jauninājumus;
Considers that in times of economic crisis Member States should capitalise on the notion of achieving synergies between environmental protection and job creation stipulated in the Strategic Guidelines on Cohesion and allocate more resources into projects that promote green economy, green jobs and green innovation;
uzskata, ka vairāklīmeņu pārvaldība un partnerattiecību princips ir galvenie elementi rīcības programmu likumības, pārredzamības un efektivitātes nodrošināšanai plānošanas posma un īpaši īstenošanas procesa laikā; tāpēc atzinīgi vērtē visu dalībvalstu centienus atbilstoši to īpašajām iestāžu sistēmām un tradīcijām stiprināt partnerattiecību principu programmās pašreizējam periodam saskaņā ar Vispārējās regulas par ERAF, ESF un Kohēzijas fondu 11. pantu; iesaka, jo īpaši jaunajām dalībvalstīm, kurām ir maz pieredzes efektīgu partnerattiecību veidošanā, īstenojot rīcības programmas, nepārtraukti stiprināt partnerattiecību un pārredzamības principu;
Considers that multi-level governance and the partnership principle are key elements of the legitimacy of operational programmes, their transparency, and their effectiveness during the programming phase and especially during the implementation process; welcomes, therefore, the efforts made by all Member States, in accordance with their specific institutional frameworks and traditions, to strengthen the partnership principle in their programmes for the current period, in accordance with Article 11 of the General Regulation on the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund; recommends especially to the new Members States which have little experience in building up effective partnerships to consistently reinforce the partnership and transparency principle while implementing the operational programmes;
aicina dalībvalstis nepieļaut pārmērīgu kavēšanos, atmaksājot pabeigtu projektu izdevumus, un norāda, ka šādas kavēšanās izraisīta maksātnespēja līdzekļu saņēmējiem ‐ galvenokārt pašvaldību iestādēm un bezpeļņas organizācijām ‐ bieži liedz turpināt pasākumus, kas raksturīgi to darbības jomai;
Calls on the Member States to avoid excessive delay in the reimbursement of the costs of completed projects, noting that the insolvency caused by such a practice frequently prevents the recipients - mainly local authorities and non-profit-making organisations - from pursuing further activities specific to their area of action;
norāda, ka struktūrpolitikas īstenošanas kavēšanos daļēji izraisa pārlieku stingrās procedūras un tāpēc šīs procedūras ir jāvienkāršo, ieviešot skaidru atbildības un kompetenču sadali starp ES, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām varas iestādēm;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that these procedures should therefore be streamlined, introducing a clear division of responsibilities and competences between the EU, the Member States and regional and local authorities;
aicina dalībvalstis jau valsts stratēģisko ietvardokumentu plānošanas stadijā cieši sadarboties ar reģionālajām un vietējām varas iestādēm, lai nodrošinātu valsts stratēģiju optimālu īstenošanu un pilnībā sasniegtu vairāku līmeņu pārvaldības sistēmas ideālus;
Calls on the Member States to closely cooperate with the regional and local authorities already during the planning phase of the National Strategic Reference Frameworks in order to guarantee optimal implementation of the national strategies and to fully live up to the ideals behind multi-level government;
uzsver, ka ir jāveicina valsts un privātuzņēmumu partnerība starp privāto un valsts sektoru, lai varētu realizēt daudzus svarīgus projektus, kas ļautu palielināt investīciju ietekmi;
Stresses the need to promote cooperation between the private and public sectors in the form of public-private partnerships to make it possible to carry out many key projects to boost the effects of investment;
norāda, ka trūkst vērtējuma struktūrfondu programmu koordinēšanai un savstarpējai papildināmībai ar lauku teritoriju attīstības programmām; norāda, ka vietējā pieredze liecina par nepietiekamu sinerģiju starp abām šīm programmām;
Notes that an assessment is required of the coordination and complementarity of Structural Fund programmes with rural development programmes; notes that experience on the ground indicates that synergies between the two programmes are not being exploited sufficiently;
Institucionālās rīcībspējas veidošana
Building institutional capacities