natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” ( COM(2010)0758 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion’ ( COM(2010)0758 ),
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7–0370/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0370/2011 ),
tā kā 116 miljoni cilvēku Eiropas Savienībā dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku (jeb 8 %) dzīvo “dziļā materiālā trūkumā un nevar atļauties daudzas nepieciešamās lietas, kas uzskatāmas par būtiskām cilvēka cienīgai dzīvei Eiropā” Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ( COM(2010)0758 ).
whereas 116 million people in the EU are at risk of poverty and 42 million (8%) live ‘in conditions of severe material deprivation and can not afford a number of necessities considered essential in order to live a decent life in Europe’ Commission communication entitled ‘European Platform against Poverty and Social Exclusion’, ( COM(2010)0758 ).
, tā kā nabadzība ir nevienlīdzīgas bagātību, ienākumu un resursu sadales nepieņemams apliecinājums plaukstošajā ES ekonomikā; tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze vissmagāk skārusi vismazāk aizsargātos iedzīvotājus, piemēram, vecus cilvēkus un invalīdus; tā kā Eiropas Savienībā veiktie vai veicamie taupības pasākumi nevar ietekmēt nodarbinātību un sociālo aizsardzību, pasliktināt vistrūcīgāko iedzīvotāju stāvokli un radīt bezdarba draudus, nestabilitāti un nabadzību, šādi apdraudot miljoniem cilvēku, kuriem pagaidām ir izdevies izdzīvot vai nodrošināt savas vajadzības un iztiku, pārtiekot no darba algas vai vecuma pensijas, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu un sociālo pabalstu jomā veiktās budžeta līdzekļu samazināšanas dēļ; tā kā stingrāku nosacījumu un sankciju ieviešana sociālās integrācijas politikā, piemēram, reaģējot uz krīzi, lielākas grūtības sagādā vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, jo šajā laikā labu darbavietu piedāvājums ir pavisam neliels; tā kā krīzes dēļ plaisa starp turīgiem un nabadzīgiem iedzīvotājiem aizvien padziļinās;
; whereas poverty is the unacceptable reflection of an uneven distribution of wealth, income and resources in a prosperous European economy; whereas the most vulnerable groups, such as the elderly and people with disabilities, have been those most severely affected by the financial, economic and social crisis; whereas the austerity measures currently being taken in the EU, and those to be taken in the future, must not undermine employment and social protection, worsen the situation for the most disadvantaged or put at risk of unemployment, economic insecurity or poverty millions of people who were previously still managing to live on, and meet their basic needs from, their wages or retirement pensions, notably as a result of cuts in public service and social assistance budgets; whereas the application of tougher conditions and penalties as part of social activation policies designed to address the crisis is exacerbating the difficulties faced by the most vulnerable people at a time when few decent jobs are on offer; whereas the gap between rich and poor is continuing to widen as a result of the crisis;
tā kā Komisijas jaunajā ES Pamattiesību hartas īstenošanas stratēģijā cita starpā paredzēts nodrošināt to cilvēku pamattiesības, kuri atrodas nelabvēlīgākajā situācijā; tā kā šī harta ir jāievēro pilnībā un tā kā galēja nabadzība ir cilvēktiesību pārkāpums un ievērojami aizskar cilvēka cieņu, sekmējot stigmatizāciju un netaisnību; tā kā ienākumu atbalsta shēmu galvenais mērķis ir palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;
whereas the Commission's new strategy for implementing the Charter of Fundamental Rights aims, inter alia, to improve access to fundamental rights for the most disadvantaged; whereas the Charter must be respected in its entirety, and whereas severe poverty represents a violation of human rights and a serious erosion of human dignity and encourages stigmatisation and injustice; whereas the key objective of income support schemes must be to lift people out of poverty and enable them to live in dignity;
tā kā laika posmā no 2000. līdz 2008. gadam ir pieaugusi nabadzība un sociālā atstumtība, kas aptver aizvien jaunas sociālās grupas, neraugoties uz Savienības apņēmību sasniegt savu mērķi līdz 2020. gadam izskaust nabadzību ES, kurš tika nosprausts Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā, un Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7. un 9. decembrī panākto vienošanos par virzību uz priekšu šajā jomā; tā kā nabadzību un atstumtību nevar samazināt tāpat kā nevar panākt integrējošo izaugsmi, neapkarojot nevienlīdzību un diskrimināciju, nenodrošinot dalībvalstu ekonomikas uzplaukumu un neizrādot solidaritāti ar vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām, tātad, nesadalot taisnīgi un pienācīgi valsts resursus;
whereas poverty and social exclusion increased and involved new social categories between 2000 and 2008 despite the undertakings given by the Union in relation to the target, set at the Lisbon summit of 23 and 24 March 2000, of eradicating poverty in the EU by 2010, and the progress which the Nice European Council of 7 and 9 December 2000 agreed should be made; whereas it is impossible to reduce poverty and social exclusion, or to boost inclusive growth, if nothing is done to combat inequality and discrimination, or if countries' economies do not develop and there is no solidarity with the weakest groups in society, that is, if national wealth is not shared fairly;
tā kā nabadzības risks tieši skar lauku vidi un it īpaši mazās saimniecības, kā arī jaunos lauksaimniekus, kuri izjūt ekonomikas krīzes sekas, kā arī pārmērīgās izejvielu cenu svārstības;
whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem pieciem mērķiem ir noteikts kā elastīgs mērķis, kas bez sankciju piemērošanas iespējas paredz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, pamatojoties uz trim rādītājiem, ko apstiprinājušas dalībvalstis (nabadzības riska koeficients, kuru nosaka pēc piešķirtajiem sociālajiem pabalstiem, galēja materiālā trūkuma rādītājs un to cilvēku procentuālais īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti un bezdarbnieku mājsaimniecībās), un tā kā, ņemot vērā, ka 116 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku dzīvo galējā materiālajā trūkumā, šis mērķis ‐ kas, protams, apliecina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas nozīmi ‐ jau no paša sākuma paredz atstāt novārtā miljoniem iedzīvotāju Eiropā, tādējādi radot sliekšņa efekta risku, kura dēļ vismazāk aizsargātie iedzīvotāji netiks ņemti vērā, īstenojot politiku, kas vērsta uz kvantitatīviem rezultātiem; tā kā īstenotā politika nesasniegs vēlamus rezultātus, ja vispirms netiks risinātas vissarežģītākās problēmas; tā kā Eiropas platforma cīņai pret nabadzību ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām;
whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
tā kā arvien vairāk pieaug sociālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs, ko galvenokārt izraisa ekonomiskā nevienlīdzība saistībā ar ienākumu un bagātību pārdali un nevienlīdzība darba tirgū, tādējādi radot sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u.c.;
whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
tā kā nabadzība, kas ES dalībvalstīs jau vairākus gadus ir sasniegusi ļoti augstu līmeni, joprojām ievērojami ietekmē ekonomiku, kavē izaugsmi, palielina valsts budžeta deficītu un mazina Eiropas konkurētspēju un tā kā tas savukārt veicina nabadzību un bezdarbu, jo īpaši ilgstošu bezdarbu, no kura cieš katrs trešais bezdarbnieks, un šis stāvoklis ir īpaši kritisks valstīs ar nestabilu ekonomiku; tā kā cīņā pret nabadzību būtiski svarīga nozīme ir sociālo tiesību saglabāšanai Eiropas Savienībā;
whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU's competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
tā kā nabadzība, kas pielīdzināma cilvēktiesību pārkāpumam, apliecina, ka joprojām ir jāveic pasākumi, lai sasniegtu LES 3. panta 3. punktā paredzētos mērķus;
whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
tā kā taupības politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstu ieguldījumu prioritārajās politikas jomās;
whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
tā kā strukturālo reformu pieņemšana ir būtiski nepieciešama, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju, radītu darbavietas un apkarotu nabadzību;
whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
tā kā nabadzība ir daudzveidīga parādība un tās novēršanai vajadzīga integrēta pieeja, kurā ņem vērā cilvēku dzīves posmus un daudzpusīgās vajadzības un kuras pamatā ir arī jābūt tiesību, resursu un pakalpojumu pieejamības garantijai, kā noteikts 2006. gadā pieņemtās atklātās koordinācijas metodes sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai kopīgajos mērķos, lai apmierinātu pamatvajadzības un nepieļautu sociālo atstumtību;
whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people's multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
tā kā iniciatīva “2010. gads ‐ Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” ir bijusi veiksmīga un veicinājusi izpratni sabiedrībā un politisko apņemšanos;
whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
; tā kā piekļuve cilvēka cienīgiem un vienlīdzīgiem darba apstākļiem ir solis uz priekšu, lai mazinātu nošķirti dzīvojošu ģimeņu un personu nabadzību un sociālo atstumtību;
; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
tā kā cilvēki ar zemu kvalifikāciju vai bez kvalifikācijas tomēr ir pakļauti riskam darba tirgū, nedrošam un maz apmaksātam darbam, kā arī nabadzībai;
whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
tā kā bezpajumtniecība ir viena no galējas nabadzības izpausmēm un šī problēma joprojām nav atrisināta visās Eiropas Savienības dalībvalstīs; tā kā dažādu iemeslu dēļ visās Eiropas Savienības dalībvalstīs kopumā ir daudz bezpajumtnieku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai panāktu viņu sociālo integrāciju; tā kā saskaņā ar Eirobarometra datiem gandrīz katrs ceturtais eiropietis uzskata, ka viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem ir pieņemamu mājokļu pārmērīgā dārdzība, un gandrīz astoņi eiropieši no desmit uzskata, ka nabadzība traucē iegūt pieņemamu mājokli; tā kā valsts varas iestāžu saiknes zaudēšana ar pilsoņiem, ja tie zaudē mājokli, ne tikai kaitē jebkurai iniciatīvai palīdzēt pilsoņiem, bet arī norāda uz personas atstumšanas procesa ārkārtēju nopietnību;
whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
tā kā nabadzību ietekmē arī tādu sociālo pakalpojumu pieejamība un kvalitāte kā veselības aprūpe, kultūra, mājoklis un izglītība;
whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
tā kā mājokļu trūkums vai ļoti slikti mājokļi ir rupjš cilvēka cieņas pārkāpums, kam ir ievērojama ietekme uz visām citām tiesībām;
whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
tā kā sociālā aizsardzība, cita starpā minimālo ienākumu sistēmas, ir mūsdienu demokrātijas pamatelements, kas būtībā nodrošina katra cilvēka tiesības uz sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras līdzdalību sabiedrībā un kas ir svarīgs ekonomiku stabilizējošs faktors, kas ierobežo krīzes un pārdales ietekmi visas dzīves garumā, nodrošina pret sociālo risku un aizsargā pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī mazina to sekas visa dzīves cikla garumā;
whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
tā kā saskaņā ar ESAO datiem 20 līdz 40 % gadījumos sociālie pakalpojumi netiek pieprasīti;
whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
un dzīves apstākļus, tostarp paredzamo dzīves ilgumu, jo īpaši ņemot vērā bērnu nabadzības ietekmi uz bērnu veselību un labklājību, un tā kā veselības jomā joprojām pastāv liela plaisa starp turīgajiem un nabadzīgajiem iedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, ienākumiem un bagātību un dažās jomās tā turpina paplašināties;
and living conditions, including life expectancy, particularly in view of the impact of child poverty on child health and well-being, and whereas there is still a significant gap between rich and poor when it comes to affordable access to health services and to income and wealth, which is continuing to widen in some respects;
tā kā dažas sabiedrības grupas, piemēram, vienvecāka ģimenes, gados vecākas sievietes, minoritātes, cilvēki ar īpašām vajadzībām un bezpajumtnieki, ir vismazāk aizsargātas un visvairāk pakļautas nabadzības riskam;
whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
tā kā nediskriminācijas princips, piemēram, diskriminācijas novēršana saistībā ar sociālo izcelsmi, ir viens no pamattiesību galvenajiem elementiem;
whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
tā kā mūsu sabiedrības novecošanas dēļ aprūpējamo personu skaits tuvākajā nākotnē ievērojami pieaugs; tā kā vairākās valstīs veci cilvēki, it īpaši sievietes, ir pakļauti lielākam nabadzības riskam salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem sakarā ar ienākumu krasu samazināšanos pēc aiziešanas pensijā un citiem faktoriem, piemēram, fizisku atkarību, vientulību un sociālo atstumtību; tā kā paaudžu savstarpējās sociālās saiknes pārtrūkšana ir liela mūsu sabiedrības problēma;
whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
tā kā pensiju politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību;
whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
tā kā sievietes parasti ir mazāk aizsargātas pret nabadzību nekā vīrieši, ņemot vērā vairākus faktorus, piemēram, diskrimināciju dzimuma dēļ profesionālajā jomā, kas izpaužas kā joprojām pastāvošās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu, ar to saistītās pensijas lieluma atšķirības, kā arī profesionālās darbības pārtraukšana, lai aprūpētu ģimenes locekļus, vai diskrimināciju darbavietā; tā kā Eiropā strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu un tā kā nav izveidoti atbalsta tīkli un nav izstrādāti konkrēti pasākumi ar mērķi palīdzēt strādājošiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, tostarp pieejami aprūpes pakalpojumi;
whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
tā kā nabadzība atšķirīgi ietekmē nabadzīgas sievietes un vīriešus, zēnus un meitenes, jo nabadzīgām sievietēm un meitenēm bieži vien ir grūtāk piekļūt piemērotiem sociāliem pakalpojumiem un ienākumiem;
whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
tā kā platformā nav ņemti vērā ar dzimumu saistīti faktori, kas ietekmē sievietes un vīriešus, un ir pievērsta nepietiekama uzmanība nabadzības feminizācijai;
whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
tā kā dzimumu darba samaksas atšķirības ietekme uz darba dzīves laikā gūtiem ienākumiem nozīmē, ka sievietēm būs zemākas pensijas, un tādēļ sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas ilgstošai un ārkārtējai nabadzībai ‐ 22 % no 65 gadu vecām un vecākām sievietēm ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 16 % vīriešu;
whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
tā kā 20 % bērnu ir pakļauti nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % ES kopējā iedzīvotāju skaita un ģimenes ar zemu ienākumu līmeni ir viena no sabiedrības grupām, kas visvairāk pakļauta nabadzības riskam;
whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU's overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
tā kā ģimenes politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību;
whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
tā kā pirmās pazīmes, kas liecina par mācību pārtraukšanu pirms laika, ir svarīgs cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls;
whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;
tā kā Eiropas Savienībā, sākoties krīzei, ir ārkārtīgi palielinājies jauniešu bezdarbs, kas jau bija lielāks nekā citās vecuma grupās, tas nu jau pārsniedz 20 %, sasniedzot kritisku līmeni visās dalībvalstīs un radot risku viņus iegrūst nabadzībā jau kopš jaunības; tā kā šajā satraucošajā situācijā ir steidzami jāmeklē politiskie, ekonomiskie un sociālie risinājumi un tā kā, ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, ir sagaidāms aizvien lielāks prasmju trūkums; profesionālajai apmācībai var būt nozīmīga loma palīdzības sniegšanā jauniešiem un mazkvalificētiem strādniekiem, tos iekļaujot darba tirgū, bet tā kā darba atrašana pati par sevi vēl nenodrošina iespēju izvairīties no nabadzības un tā kā jaunieši it īpaši pakļauti riskam kļūt par nabadzīgiem darba ņēmējiem;
whereas unemployment among young people, which is already higher than for other age groups, has exploded in the EU since the crisis and is now running at over 20%, and whereas it has now reached a critical level in all the Member States, putting young people at risk of falling into poverty from a very early age; whereas this alarming situation calls for urgent political, economic and social responses and will, in combination with demographic changes, exacerbate skills shortages; whereas vocational training can play a vital role in helping young people and low-skilled workers to join the labour market; whereas, at the same time, getting a job does not always mean escaping poverty, and whereas young people are especially susceptible to finding themselves among the working poor;