natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Deklarāciju par principiem, kuru pieņēma Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību, 2003. gada 12. decembrī;
having regard to the Declaration of Principles adopted by the World Summit on the Information Society on 12 December 2003
ņemot vērā ANO Īpašā referenta par uzskatu un vārda brīvību un EDSO Pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, kā arī AVO Īpašā referenta par vārda brīvību 2005. gada 21. decembra kopējo deklarāciju;
having regard to the Joint Declaration of 21 December 2005 by the UN Special Rapporteur on Freedom of Opinion and Expression, the OSCE Representative on Freedom of the Media and the OAS Special Rapporteur on Freedom of Expression,
ņemot vērā ES politiku cilvēktiesību un demokratizācijas jomā trešajās valstīs, kuru Padome pieņēma 2005. gada decembrī;
having regard to the EU policy on human rights and democratisation in third countries adopted by the Council in December 2005,
ņemot vērā Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR);
having regard to the European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR),
tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; tostarp tiesībām pieturēties pie saviem uzskatiem bez traucējumiem, kā arī meklēt, saņemt un paust informāciju un idejas plašsaziņas līdzekļos neatkarīgi no robežām;
whereas Article 19 of the Universal Declaration of Human Rights states that everyone has the right to freedom of opinion and expression; this right includes freedom to hold opinions without interference and to seek, receive and impart information and ideas through any media and regardless of frontiers;
atzinīgi vērtējot 2005. gada 16.–18. novembra Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes Tunisā paziņojumu par informācijas sabiedrības primāro nozīmību demokrātijai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai; jo īpaši izpausmes un uzskatu brīvības, kā arī informācijas saņemšanas un piekļuves brīvības ievērošanā;
welcoming the statement of the World Summit in Tunis of 16-18 November 2005 on the primary importance of the information society for democracy and respect for human rights and fundamental freedoms; in particular the freedom of expression and opinion, as well as the freedom to receive and access information;
tā kā cīņa par vārda brīvību lielākoties mūsdienās ir pārgājusi uz tiešsaisti, jo internetu par savu izpausmes līdzekli ir izvēlējušies politiskie disidenti, demokrātijas aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un neatkarīgi žurnālisti visā pasulē;
whereas the fight for freedom of expression has today largely shifted on-line as the Internet has become a mean of expression of choice for political dissidents, democracy activists, human rights defenders and independent journalists worldwide;
tā kā piekļuve internetam var stiprināt demokrātiju un atbalstīt valstu ekonomisko un sociālo attīstību, un šādas piekļuves ierobežošana nav savienojama ar tiesībām uz vārda brīvību;
whereas access to the Internet can strengthen democracy and contribute to a country's economic and social development and restricting such access is incompatible with the right to freedom of expression;
tā kā ierobežojumi vienīgi var pastāvēt gadījumos, kad internetu izmanto prettiesiskām darbībām, tādām kā naida, vardarbības un rasisma kurināšana, totalitārisma propaganda vai bērnu piekļuve pornogrāfijai vai viņu seksuāla ekspluatācija;
whereas restrictions should only exist in cases of using the Internet for illegal activities, such as incitement to hatred, violence and racism, totalitarian propaganda and children's access to pornography or their sexual exploitation;
tā kā saskaņā ar Reportieriem bez robežām, autoritārie režīmi un valdības strādā aizvien cītīgāk pie visizsmalcinātākajām metodēm, lai kontrolētu internetu, pamatā izmantojot arvien sarežģītākas filtrācijas tehnoloģijas un elektronisko komunikāciju uzraudzību, kā arī izveidojot kiberpoliciju;
whereas, according to Reporters Without Borders, authoritarian regimes and governments have been working on ever more far-reaching methods of controlling the Internet, chiefly using more and more sophisticated filtering technology and surveillance of electronic communications and setting-up cyber-police;
tā kā pašreiz ieslodzījumā atrodas 61 kiberdisidents, no kurie 51 ir no Ķīnas, tostarp Ķīniešu blogeris un dokumentālo filmu veidotājs Hao Wu , Ķīnas kiberdisidents Yang Zili , irāņu vebblogeris Motjaba Saminejad , tunisiešu jurists Mohammed Abbou , vjetnamiešu ārsts Pham Hong Son , kā arī Sīrijas tiešsaistes žurnālists Habib Saleh ; tā kā pavisam nesen ir ieslodzīti ēģiptiešu blogeri Mohamed Sharkawy un Karim Lel-shaer .
whereas, according to human rights organisations, a large number of cyber-dissidents are detained in prison - most of them in China - including Hao Wu, a Chinese blogger and documentary filmmaker, Yang Zili, a Chinese cyber-dissident, Shi Tao, a Chinese journalist at the daily Dangdai Shangbao, Motjaba Saminejad, an Iranian blogger, Mohammed Abbou, a Tunisian lawyer, Pham Hong Son, a Vietnamese doctor and Habib Saleh, a Syrian online journalist; whereas the most recent cases concern the Egyptian bloggers Mohamed Sharkawy and Karim Lel-shaer;
tā kā daudzas valstis var uzskatīt par ienaidniecēm vārda brīvībai, kā tas ir paziņots Reportieru bez robežām pēdējā pārskatā, un starp šīm valstīm ir Ķīna, Baltkrievija, Birma, Kuba, Nepāla, Vjetnama, Maldīvu salas, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Lībija, Irāna, Tunisija, Saūda Arābija, Sīrija un Ziemeļkoreja
whereas a number of countries can be seen as enemies of freedom of expression on-line as stated in the last Reporters Without Borders report, including China, Belarus, Burma, Cuba, Iran, Libya, Maldives, Nepal, North Korea, Uzbekistan, Saudi Arabia, Syria, Tunisia, Turkmenistan and Vietnam.
tā kā uzņēmumi no demokrātiskām valstīm daļēji nodrošina šīs valstis ar līdzekļiem tīmekļa cenzūrai un elektroniskās saziņas uzraudzībai;
whereas companies based in democratic States partly provide these countries with the means to censor the web and to monitor electronic communication;
tā kā ir nobažījies par to, ka Ķīnas valdībai ir izdevies pierunāt tādus uzņēmumus kā Yahoo , Google un Microsoft atbalstīt savu pakalpojumu cenzēšanu Ķīnas interneta tirgu; arī atzīmējot, ka citas valdības ir pieprasījušas cenzēšanas līdzekļus no citiem uzņēmumiem;
whereas the Chinese government has successfully persuaded companies such as Yahoo, Google and Microsoft to facilitate the censorship of their services in the Chinese internet market; also notes that other governments have required the means for censorship from other companies;
tā kā Rietumu uzņēmumu, tādu kā CISCO Systems , Telecom Italia un France Telecom meitas uzņēmums Wanadoo piegādātās ierīces un tehnoloģijas valdības izmanto, lai pakļautu cenzūrai internetu, liedzot vārda brīvību;
whereas equipment and technologies supplied by Western companies such as CISCO Systems, Telecom Italia and Wanadoo, a subsidiary of France Telecom, have been used by governments for the purpose of censoring the Internet preventing freedom of expression;
atzinīgi vērtējot to, ka 2006.gada februārī ASV likumdevēji iesniedza likumprojektu Globālajam tiešsaistes brīvības aktam, kura mērķis ir reglamentēt interneta uzņēmumu rīcību, ja tie darbojas represīvās valstīs;
whereas US legislators introduced a bill in February 2006, the Global On-line Freedom Act, aimed at regulating the activities of Internet businesses when they operate in repressive countries;
uzskatot, ka ES ir skaidri jāparāda, ka tai patiešām rūp interneta lietotāju tiesības un, ka tā ir gatava rīkoties, lai veicinātu brīvas izpausmes iespējas tiešsaistē;
whereas the EU should demonstrate that the rights of Internet users are at the heart of its concerns and that it is ready to act to promote free speech on-line;
atkārtoti apstiprina, ka vārda brīvība ir pamatvērtība visām ES valstīm, un tām konkrēti jārīkojas, lai to aizsargātu;
Reaffirms the fact that freedom of expression is a key value shared by all EU countries and that they have to take concrete steps to defend it;
šajā sakarā aicina Padomi un dalībvalstis vienoties par kopīgu paziņojumu, kurā apstiprinātu savu apņemšanos aizsargāt interneta lietotāju tiesības un visā pasaulē veicināt vārda brīvību internetā;
Calls, in this respect, on the Council and the EU Member States to agree on a joint statement confirming their commitment to the protection of the rights of Internet users and to the promotion of free expression on the Internet world-wide;
Atkārtoti pauž atbalstu Tunisijas sammitā apstiprinātajiem principiem:
Reiterates its commitment to the principles which were confirmed at the Tunis Summit, viz.:
- izveidot informācijas sabiedrību, kuras pamatā būtu cilvēktiesības un pamatbrīvības;
- building the information society on the basis of human rights and fundamental freedoms,
- cīnīties pret „digitālo plaisu” un atrast līdzekļus, lai vienotos par rīcības plāniem attīstības sekmēšanai;
- combating the digital divide and seeking resources for action plans to foster development,
- panākt līdzsvarotāku, plurālistiskāku un pārstāvētāku interneta pārvaldību un risināt ar jaunajām tehnoloģijām (mēstules, datu aizsardzība utt.) saistītos uzdevumus;
- developing Internet governance arrangements which are more balanced, pluralist and representative of the States involved, to meet the new technological challenges (spamming, data protection, etc.);
asi nosoda valdību ieviestos interneta satura ierobežojumus, gan informācijas izplatīšanas, gan saņemšanas jomā, kas izteikti neatbilst garantijām par vārda brīvību; asi nosoda uzbrukumus žurnālistiem un citiem, kas pauž savu viedokli internetā, kā arī viņu ieslodzīšanu; šajā sakarā aicina ES darīt visu nepieciešamo attiecībā uz šo valstu iestādēm, lai nodrošinātu visu ieslodzīto interneta lietotāju atbrīvošanu;
Strongly condemns restrictions on Internet content, whether they apply to the dissemination or to the receipt of information, that are imposed by Governments and are not in strict conformity with the guarantee of freedom of expression; strongly condemns the harassment and imprisonment of journalists and others who are expressing their opinions on the Internet; calls, in this respect, on the Council and the Commission to take all necessary measures vis-à-vis the authorities of the concerned countries for the immediate release of all detained Internet users;
aicina Komisiju un Padomi izstrādāt brīvprātīgas rīcības kodeksu, kas ierobežotu uzņēmumu aktivitātes represīvās valstīs;
Calls on the Commission and the Council to draw up a voluntary code of conduct that would put limits on the activities of companies in repressive countries;
aicina Komisiju un Padomi uzturēt ES klātbūtni un aktīvu līdzdalību, kā arī kopējās nostājas pārstāvniecību jo īpaši ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomē, Starptautiskajā elektrosakaru savienībā, UNESCO un ANO Attīstības programmā;
Calls on the Commission and the Council to maintain the presence and active participation of the EU and the presentation of common positions especially with ECOSOC, ITU, UNESCO and UNDP;
aicina Padomi un Komisiju, apsverot palīdzības programmas trešām valstīm ņemt vērā to, ka šo valstu pilsoņu neierobežota piekļuve internetam ir nepieciešama;
Calls on the Council and the Commission when considering its assistance programmes to third countries to take into account the need for unrestricted Internet access by their citizens;
atzinīgi vērtē ieguldītāju kopīgo paziņojumu par vārda brīvību internetā, kas bija Reportieru bez robežām iniciatīva; uzsver, ka korporācijām, kuras nodrošina meklēšanu internetā, sarunas, publicēšanu vai citus pakalpojumus, jābūt atbildīgām par savu lietotāju tiesību ievērošanu;
Welcomes the Joint Investor Statement on Freedom of Expression and the Internet at the initiative of Reporters Without Borders; stresses that corporations which provide Internet searching, chat, publishing or other services should have a responsibility to ensure that the rights of users are respected;
– Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Konstantinos Hatzidakis, José Ribeiro e Castro, Ioannis Kasoulides, Françoise Grossetête, Antonio Tajani, Yiannakis Matsis, Margie Sudre, Antonios Trakatellis, Esther Herranz García, Francisco José Millán Mon, Ioannis Varvitsiotis, Duarte Freitas, Antonio López-Istúriz White, Carmen Fraga Estévez, Gerardo Galeote un João de Deus Pinheiro, PPE-DE grupas vārdā,
– Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Konstantinos Hatzidakis, José Ribeiro e Castro, Ioannis Kasoulides, Françoise Grossetête, Antonio Tajani, Yiannakis Matsis, Margie Sudre, Antonios Trakatellis, Esther Herranz García, Francisco José Millán Mon, Ioannis Varvitsiotis, Duarte Freitas, Antonio López-Istúriz White, Carmen Fraga Estévez, Gerardo Galeote and João de Deus Pinheiro, on behalf of the PPE-DE Group
– Rosa Miguélez Ramos un Antolín Sanchez Presedo , PSE grupas vārdā,
– Rosa Miguélez Ramos and Antolín Sánchez Presedo, on behalf of the PSE Group
– Josu Ortuondo Larrea, Ignasi Guardans Cambó, Jan Mulder un Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā,
– Josu Ortuondo Larrea, Ignasi Guardans Cambó, Jan Mulder and Vittorio Prodi, on behalf of the ALDE Group
– Satu Hassi un Raùl Romeva i Rueda , Zaļo/ALE grupas vārdā,
– Satu Hassi and Raül Romeva i Rueda, on behalf of the Verts/ALE Group
– Willy Pleite Meyer, Ilda Figueiredo, Vincenzo Aita, Pedro Guerreiro un Dimitris Papadimoulis GUE/NGL grupas vārdā,
– Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Vincenzo Aita, Pedro Guerreiro and Dimitrios Papadimoulis, on behalf of the GUE/NGL Group
– Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sebastiano (Nello) Musumeci, Zdzisław Zbigniew Podkański un Janusz Wojciechowski UEN grupas vārdā,
– Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sebastiano (Nello) Musumeci, Zdzisław Zbigniew Podkański and Janusz Wojciechowski, on behalf of the UEN Group
par mežu ugunsgrēkiem un plūdiem 2006. gada Eiropā
on forest fires and floods
ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par Monreālas klimata pārmaiņu konferences rezultātiem, tā 2002. gada 15. septembra rezolūciju par plūdiem Eiropā, tā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē, 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā, 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) Eiropā un 2006. gada 18. maija rezolūcijas par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — šo katastrofu lauksaimniecības aspektiem, reģionālās attīstības aspektiem un vides aspektiem (2005/2195(INI), A6-0152/2006 , A6-0147/2006 un A6-0149/2006 ),
having regard to its resolution of 18 January 2006 on the outcome of the Montreal Conference on climate change, its resolution of 5 September 2002 on floods in Europe, its resolution of 14 April 2005 on the drought in Portugal, its resolution of 12 May 2005 on the drought in Spain, its resolution of 8 September 2005 on natural disasters (fires and floods) in Europe and its resolutions of 18 May 2006 on natural disasters (fires, drought and floods) - agricultural aspects, regional development aspects and environmental aspects (2005/2195(INI), A6-0152/2006 , A6-0147/2006 and A6-0149/2006 ),
ņemot vērā 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata izmaiņām ( UNFCCC ) un to, ka Kopiena 2002. gada 4. martā ratificēja Kioto protokolu,
having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) of 11 December 1997 and the Community’s ratification of the Kyoto Protocol on 4 March 2002,
ņemot vērā 2003. gada Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu ( „ Forest Focus ”),
having regard to the ‘Forest Focus’ regulation, Regulation (EC) No 2152/2003 of 17 November 2003,
ņemot vērā Komisijas 1998. gada 3. novembra paziņojumu par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (COM (1998)0649) un Parlamenta 2006. gada rezolūciju par Eiropas Savienības mežsaimniecības stratēģijas īstenošanu,
having regard to the Commission’s Communication of 3 November 1998 on a Forestry Strategy for the European Union (COM (1998)0649) and to its resolution of 16 February 2006 on the implementation of a European Union forestry strategy,
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 29. septembra priekšlikumu par LIFE+ programmu un Eiropas Parlamenta 2005. gada 2. maija rezolūciju par LIFE+, vides finansēšanas instrumentu, — daudzgadu programmu no 2007. gada līdz 2013. gadam,
having regard to the Commission proposal of 29 September 2004 on the LIFE+ Programme and the European Parliament Resolution of 2 May 2005 on LIFE+, financial instrument for the environment: multi-annual programme 2007-2013,
ņemot vērā Regulu par Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstības veicināšanai ( EAFRD ) un “Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes”,
having regard to the Regulation for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the ‘Community strategic guidelines for rural development’,
ņemot vērā ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu, kas paredzēts nopietnu katastrofu gadījumos (COM(2005)0113),
having regard to the rapid response and preparedness instrument for major emergencies (COM(2005)0113),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 20. aprīļa paziņojumu par civilās aizsardzības pasākumu uzlabošanu un Michel Barnier ziņojumu “Eiropas atbalsts tās civilās aizsardzības efektivitātes uzlabošanai”,
having regard to the Commission Communication of 20 April 2005 on the improvement of civil defence measures and Michel Barnier’s Report ‘For a European Civil Protection Force: Europe Aid’,
ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un Eiropas Parlamenta 2006. gada 3. aprīļa rezolūciju par iepriekšminētās regulas pārskatīšanu ( A6-0123/2006 ),
having regard to Regulation (EC) No 2012/2002 establishing the European Union Solidarity Fund, and the European Parliament resolution of 3 April 2006 on the revision of the aforesaid Regulation ( A6-0123/2006 ),
ņemot vērā Rīcības plānu par biomasas izmantošanu (COM(2005)0628) un Eiropas Savienības stratēģiju biodegvielu jomā (COM(2006)0034),
having regard to the Biomass Action Plan (COM(2005)0628) and the European Union strategy for biofuels (COM(2006)0034),
ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 7. jūnija rezolūciju par pārskatīto Noturīgas attīstības stratēģiju,
having regard to its resolution of 7 June 2006 on the revised sustainable development strategy ( B6-0335/2006 ),
tā kā Eiropas Savienība, jo īpaši tās dienvidu dalībvalstis, 2006. gadā pārcieta postošus mežu ugunsgrēkus, kuru rezultātā ir bijusi upuri un kas ir izraisījuši materiālus zaudējumus;
whereas in 2006 the European Union has suffered devastating forest fires, especially in its southern Member States, which have caused fatalities and considerable material damage,
tā kā kopējā veģetācijas un mežu zemes platība, ko skāris ugunsgrēks ES ir lielāka nekā 200 000 hektāru, bet puse no šīs platības atrodas Spānijā; tā kā tika skartas ne tikai Portugāle, Grieķija, Francija, Itālija un Kipra, bet arī citas valstis, kuras parasti tika uzskatītas par neapdraudētām, piemēram, Nīderlande, Īrija, Lietuva, Apvienotā Karaliste, Austrija, Zviedrija, Čehijas Republika un Polija;
whereas the total area of vegetation and woodland affected by the fires in the EU is more than 200 000 hectares, half of it in Spain; whereas the other Member States affected include not only Portugal, Greece, France, Italy and Cyprus, but also others traditionally considered less at risk, such as the Netherlands, Ireland, Lithuania, the UK, Austria, Sweden, the Czech Republic and Poland,
tā kā mežu ugunsgrēki īpaši smagi bija, piemēram, Galisijā, kur līdz 14. augustam tika skarta 88 473 hektāru platība, kas izraisīja 4 cilvēku bojāeju, ievainoja 514 cilvēku, nonāvēja dzīvniekus un radīja ievērojamus materiālus un ekoloģiskus zaudējumus, tostarp skāra 17 Eiropas nozīmes aizsargājamos reģionus, arī programmas Natura 2000 tīkla aizsardzība esošos reģionus un citas ekoloģiski nozīmīgas teritorijas, kas ir ekoloģiski savstarpēji saistītas visā teritorijā;
whereas the forest fires were particularly severe in regions such as Galicia, where by 14 August 88 473 hectares were affected, leading to 4 deaths, injuring 514 people, killing animals and causing considerable material and ecological damage, including to 17 Sites of Community Importance (SCIs) included in the Natura 2000 Network and other areas of ecological significance, with ecological connectivity throughout a region,
tā kā iepriekšējos gados nemitīgs sausums un augsta gaisa temperatūra ir izraisījuši mežu ugunsgrēku skaita palielināšanos Eiropā, kas ir negatīvi ietekmējis daudzus reģionus, radot pārtuksnešošanos un skarot lauksaimniecību, lopkopību un mežu resursus;
whereas in recent years persistent droughts and high temperatures have led to the proliferation of forest fires in Europe, worsening desertification in many regions and affecting agriculture, stockbreeding and the forest heritage,
tā kā Eiropas Vides aģentūra (EVA) paredzēja, ka Dienvideiropa piedzīvos pieaugošas, ar sausumu saistītas grūtības, biežākus mežu ugunsgrēkus un grūtības, ko izraisa pieaugošs karstums, turpretī Ziemeļeiropa saskarsies ar palielinātu nokrišņu daudzumu un vairākums Eiropas reģionu tiks konfrontēta ar pieaugošu plūdu apjomu un biežumu, ko izraisa klimata pārmaiņas;
whereas the European Environment Agency (EEA) has predicted that southern Europe will experience increased drought stress, more frequent forest fires and increased heat stress, while northern Europe will experience increased precipitation, and most regions of Europe will encounter increases in flood magnitude and frequency due to climate change,
ņemot vērā dabas katastrofu nodarīto ekonomisko kaitējumu un to sociālās sekas reģiona ekonomikai, ražošanai un tūrismam,
having regard to the damaging economic and social consequences of natural disasters for regional economies, productive activity and tourism,
ņemot vērā to nopietno kaitējumu mājokļiem, infrastruktūrai un lauksaimniecībai, ko izraisījuši plūdi, jo īpaši Austrijā, Ungārijā, Polijā un citās Eiropas daļās;
having regard to the serious damage to homes, infrastructure and agriculture caused by the floods, in particular in Austria, Hungary, Poland and other parts of Europe,
tā kā ugunsgrēki un plūdi vienlaicīgi skar ne tikai vienas valsts teritoriju, un tādēļ ir nepieciešams pastiprināt kopīgus pasākumus cīņā ar dabas katastrofām un Kopienas civilās aizsardzības mehānismus,
whereas the fires and floods are often transnational in nature and it is therefore necessary to reinforce the joint measures for fighting natural disasters and the Community civil protection mechanisms,
tā kā nepietiek tikai ar lauku attīstības politiku, lai sāktu risināt šo problēmu un izdevumu kategorija, kas ir paredzēta lauksaimnieku atbalstam ugunsdrošības joslu ierīkošanai un saglabāšanai ir izņemta no pamatregulas, ar ko izveido jauno Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstības veicināšanai ( EAFRD );
whereas rural development policy will not suffice to tackle this problem, and the heading for aids to farmers for creating and maintaining firebreaks has disappeared from the framework regulation for the new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD),
tā kā 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadome pieņēma prezidentūras ziņojumu par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju pastiprināšanu krīžu un katastrofu gadījumos un atzinīgi novērtēja Michel Barnier 2006. gada maijā iesniegto ziņojumu;
whereas the Brussels European Council of 15 and 16 June 2006 adopted the Presidency’s report on reinforcing the Union’s response capacities in cases of emergency and crisis, and welcomed the report presented by Michel Barnier in May 2006,
tā kā saskaņā ar 2006. gada 15. jūnija Briseles Eiropadomes secinājumiem, sākot ar 2006. gada 1. jūliju Briselē darbību bija jāsāk īpašai krīžu situāciju pārvaldības grupai;
whereas, pursuant to the conclusions of the Brussels European Council of 15 June 2006, the Brussels-based ad hoc crisis steering group should be operative from 1 July 2006,