natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vienkāršojot vīzu režīmu ar Krieviju, Gruzijas teritorijā ietilpstošās Abhāzijas un Dienvidosetijas iedzīvotāji tiek mudināti iegūt Krievijas pilsonību un pasi, jo tādējādi viņi gūst labumu, kamēr pārējie Gruzijas iedzīvotāji atrodas neizdevīgākā situācijā attiecībā uz ieceļošanu ES.
Through simplification of the visa regime with Russia, residents of the Georgian territories of Abkhazia and South Ossetia are encouraged to obtain Russian citizenship and passports since they benefit from it, while the rest of the Georgian population is in a disadvantageous situation concerning travelling to the EU.
Var jautāt, vai ES interesēs ir veicināt šo tendenci, kad Gruzijas iedzīvotāji saņem Krievijas pases?
One can question whether it is in the EU's interests to facilitate this trend towards the Georgian population obtaining Russian passports?
Turklāt daudzām ES valstīm Gruzijā nav konsulātu un bieži vien vīzas var iegūt Krievijā, kas vēl vairāk sarežģī situāciju.
In addition, many EU countries do not have consulates in Georgia and often visas can only be obtained through Russia, which further complicates matters.
Pašreizējā vīzu režīma vienkāršošanas jautājums saistībā ar Gruziju nekad nav bijis ES dienas kārtībā, izbrīnu izraisa tas, ka, šķiet, šī valsts ir sodīta par to, ka tā tik ļoti cenšas pieņemt Eiropas vērtības un veikt reformas.
Simplification of the existing visa regime with Georgia has never been placed on the EU's agenda and, surprisingly, it seems that this country is being punished for aspiring to European values and reforms.
Ko Komisija dara, lai paātrinātu sarunu procesu un noslēgtu vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Gruziju un kādi ir Komisijas plāni saistībā ar šīm sarunām?
What is the Commission doing to accelerate the process of negotiations and conclusion of the visa facilitation and readmission agreements with Georgia, and what are the Commission's plans regarding these negotiations?
(2007. gada 6. jūlijs)
(6 July 2007)
Sarunu risināšanai par EK nolīgumiem ar trešām valstīm attiecībā uz vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļ­uzņemšanu nepieciešams īpašs pilnvarojums, ko Padome pieņēmusi pēc Komisijas ierosinājuma.
Negotiations of EC agreements with third countries on visa facilitation and readmission require a specific mandate adopted by the Council following the proposal of the Commission.
Lietderīgi atcerēties, ka ES un Krievijas vīzu režīma atvieglojumu nolīgums ir rezultāts vairāku gadu ilgam apspriežu procesam par tiesiskuma, brīvības un drošības (JFS) jautājumiem.
It may be useful to recall that the EU‑Russia visa facilitation agreement constitutes the outcome of a pluriannual process of discussions on justice, freedom and security (JFS) matters.
Šis nolīgums attiecas uz visiem Krievijas pasu turētājiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas.
This agreement applies to all holders of Russian passports irrespective of their place of residence.
Komisija līdz šim nav saņēmusi pilnvarojumu uzsākt sarunas ar Gruziju par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļ­uzņemšanu.
The Commission has not received until now a mandate to open negotiations on visa facilitation/readmission with Georgia.
Atšķirībā no Eiropas Kaimiņu politikas (EKP) rīcības plāniem Moldovai un Ukrainai EKP rīcības plānā, par kuru ES un Gruzija vienojās Sadarbības Padomes laikā 2006. gada 14. novembrī, nav iekļauti konkrēti ES noteikumi attiecībā uz sarunām par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļ­uzņemšanu, jo dalībvalstis, kurām jāpiekrīt šim rīcības plānam, šādus noteikumus iekļaut nevēlējās.
Contrary to the European neighbourhood policy (ENP) action plans for Moldova and Ukraine, the ENP action plan agreed between the EU and Georgia at the Cooperation Council of 14 November 2006, does not include any specific EU provisions on visa facilitation/readmission negotiations because Member States, that have to agree to the action plan did not want any such provision.
Tādējādi EKP rīcības plāns paredz pastiprinātu dialogu migrācijas jautājumos, kas cita starpā ietver atpakaļ­uzņemšanas un vīzu jautājumus.
The ENP action plan therefore provides instead for an enhanced dialogue on migration issues that will cover, inter alia , readmission and visas issues.
Komisija labi izprot Gruzijas izvirzītos argumentus un strādā, lai Partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) ietvaros izveidotu jaunu apakškomiteju dialoga veidošanai par iepriekš minētajiem tiesiskuma, brīvības un drošības jautājumiem.
The Commission is sensitive to the arguments raised by Georgia and is working toward the establishment of a new subcommittee within the framework of the partnership and cooperation agreement (PCA) for holding the dialogue on JFS matters mentioned above.
Šim procesam būtu jāsniedz noderīgi fakti, un tas laika gaitā var palielināt dalībvalstu gatavību aicināt Komisiju izvirzīt priekšlikumu par pilnvarojumu attiecībā uz atpakaļ­uzņemšanu un vīzu režīma atvieglojumiem.
This process should provide useful factual elements and might eventually raise Member States' readiness to invite the Commission to come forward with a proposal for mandates on readmission and visa facilitation.
Ņemot vērā neseno Komisijas Paziņojumu par cirkulāro migrāciju un mobilitātes partnerībām COM(2007) 248, galīgā redakcija. , jāpiezīmē, ka šādus jautājumus varētu iekļaut iespējamā plašākā mobilitātes partnerībā.
In the light of the recent Commission communication on circular migration and mobility partnerships COM(2007)248 final. , it should be noted that such issues could be covered by a possible broader mobility partnership.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-0576/08
WRITTEN QUESTION P-0576/08
(2008. gada 6. februāris)
(6 February 2008)
Ja pašreizējā priekšlikumā pamatlēmumam (5118/07) par rasisma un ksenofobijas apkarošanu ir paredzēts saukt pie kriminālatbildības personas, kuras attaisno, noliedz vai banalizē nacisma režīma laikā izdarītos noziegumus, turpretim personām par totalitārā komunistiskā režīma laikā izdarītajiem noziegumiem kriminālatbildība netiks piemērota, vai nedomājat, ka Eiropā radīsies uzskats, ka Otro pasaules karu izraisīja un tajā piedalījās tikai viens krimināli sodāms režīms?
If the present proposal for a framework decision (5118/07) on combating racism and xenophobia stipulates criminal liability for persons who justify, deny or trivialise Nazi regime crimes, but the same does not apply to the crimes of the totalitarian Communist regime, do you not think that it could create an opinion in Europe that only one criminal regime created and participated in World War II?
Ja mēs neattieksimies vienādi kā pret totalitārā komunistiskā režīma noziegumiem, tā arī pret nacisma režīma noziegumiem, kā mēs varam īstenot pamatlēmuma mērķi — paust vienādu attieksmi pret ES valstīm un iedzīvotājiem attiecībā uz Eiropas vēsturi?
If we do not have the same attitude towards totalitarian Communist regime crimes as to Nazi regime crimes, how can we talk about an equal attitude of EU countries and citizens towards the history of Europe, which is the objective of the framework decision?
Vai Komisijas rīcībā ir informācija par to, ka totalitārā komunistiskā režīma noziegumi, tieši tāpat kā nacisma režīma noziegumi, bieži vien tika izdarīti, pamatojoties uz etniskajiem principiem, un ka totalitārā komunistiskā režīma laikā izveidoja koncentrācijas nometņu tīklu — tieši tāpat kā nacisma režīma laikā?
Is the Commission aware that the crimes of the totalitarian Communist regime, as under the Nazi regime, were very often based on ethnic principles and that the totalitarian Communist regime had a network of concentration camps — just like the Nazi regime?
Vai Komisija uzskata, ka ir iespējams samierināties ar nacistu pastrādātajiem noziegumiem?
Does the Commission think that reconciliation with Nazi criminals is possible?
Kāds ir komisāra Franco Frattini viedoklis par to, cik augstā līmenī ir jāorganizē konference par totalitāro režīmu noziegumiem (konference notiks 2008. gada aprīlī), lai īstenotu pamatlēmuma par rasisma un ksenofobijas apkarošanu mērķus?
What is Commissioner Frattini’s opinion on the level at which the Conference on Crimes of Totalitarian Regimes (to be held in April 2008) should take place to realise the objectives of the framework decision on combating racism and xenophobia?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Franco Frattini
Answer given by Mr Frattini on behalf of the Commission
(2008. gada 12. marts)
(12 March 2008)
Komisija pauž nožēlu un nosoda visu totalitāro režīmu, tostarp komunistisko režīmu, izdarītos noziegumus un uzskata, ka vienmēr ir jāpiemin šie noziegumi un to upuri.
The Commission deplores and condemns crimes committed by any totalitarian regime, including totalitarian communist regimes, and considers that these crimes and their victims should always be remembered.
Pamatlēmuma projektā COM(2001)664 galīgā versija, OV C 75 E, 26.3.2002. par cīņu pret konkrētiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, izmantojot krimināltiesības, ir iekļauti noziedzīgi nodarījumi, kas pastrādāti, pamatojoties uz rasi, ādas krāsu, reliģiju, izcelsmi un valsts vai etnisko piederību.
The draft Framework Decision COM(2001)664 final, OJ C 75E, 26.3.2002. on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia by means of criminal law covers crimes committed on the grounds of race, colour, religion, descent and national or ethnic origin.
Tas neattiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas pastrādāti citu iemeslu dēļ.
It does not cover crimes committed on other grounds.
Tieslietu un iekšlietu padome 2007. gada 19. aprīlī panāca politisku vienošanos par pamatlēmumu un paziņoja Padomes paziņojumus iekļaus Padomes protokolā tad, kad tiks pieņemts pamatlēmums.
On 19 April 2007, the Justice and Home Affairs Council reached political agreement on the framework Decision and stated Statements by the Council to be inserted in the minutes of the Council at the time of adoption of the framework Decision.
Paziņojums presei 8364/07 (Presse 77). , ka tā pauž dziļu nožēlu par visiem šiem noziegumiem.
Press Release 8364/07 (Presse 77). that it deplores all of these crimes.
Tā aicināja Komisiju “divu gadu laikā pēc pamatlēmuma stāšanās spēkā pārskatīt un ziņot Padomei, vai ir vajadzīgs papildu instruments, kas attiektos uz genocīda noziegumu, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu publisku attaisnošanu, noliegšanu vai rupju banalizēšanu, vērstu pret personu grupu saistībā ar citiem kritērijiem, nevis rasi, ādas krāsu, reliģiju, izcelsmi vai valsts vai etnisko piederību, bet gan, piemēram, ar sociālo stāvokli vai politisko pārliecību”.
It requested the Commission ‘to examine and to report to the Council within two years after the entry into force of the framework Decision, whether an additional instrument is needed, to cover publicly condoning, denying or grossly trivializing crimes of genocide, crimes against humanity and war crimes directed against a group of persons defined by reference to criteria other than race, colour, religion, descent or national or ethnic origin, such as social status or political convictions’.
Padome arī aicināja Komisiju sarīkot “atklātu Eiropas mēroga apspriedi par genocīda noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, ko pastrādājuši totalitāri režīmi, kā arī tie, kas tos publiski attaisno, noliedz un rupji banalizē, uzsverot, ka netaisnība ir pienācīgi jākompensē un nepieciešamības gadījumā jāiesniedz priekšlikums pamatlēmumam par šiem noziegumiem”.
The Council also asked the Commission to organise ‘a public European hearing on crimes of genocide, crimes against humanity and war crimes committed by totalitarian regimes as well as those who publicly condone, deny, grossly trivialize them, and emphasises the need for appropriate redress of injustice and-if appropriate-submits a proposal for a framework decision on these crimes’.
Komisija kopā ar prezidentvalsti Slovēniju pašlaik organizē šo uzklausīšanu, kas notiks Briselē 2008. gada 8. aprīlī.
The Commission is currently jointly organising with the Slovenian Presidency the hearing which will be held in Brussels on 8 April 2008.
Uzklausīšanas tēmas būs totalitāro režīmu izdarīto noziegumu atzīšana, kā arī samierināšanās.
The hearing will be organised around the issues of recognition of totalitarian crimes and reconciliation.
Šīs uzklausīšanas laikā ir paredzēta viedokļu apmaiņa starp neatkarīgiem ekspertiem un pārstāvjiem no valsts iestādēm un nevalstiskām organizācijām, kas nodarbojas ar šiem jautājumiem.
This hearing should enable an exchange of views between independent experts, representatives of national institutes and non-governmental organisations dealing with these issues.
Šāda viedokļu apmaiņa palīdzēs gūt dziļāku izpratni par šiem sarežģītajiem un jūtīgajiem jautājumiem.
This will help attain a greater knowledge on these complex and sensitive issues.
Piedalīties tiks aicinātas arī dalībvalstis, Parlaments un Padome.
Member States, the Parliament and the Council will also be invited.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-1803/08
WRITTEN QUESTION P-1803/08
(2008. gada 28. marts)
(28 March 2008)
Temats: Padomes plāni pilnvarot Eiropas Komisiju veikt Eiropas Kopienas un Brazīlijas sarunas par nolīgumu par īstermiņa vīzu režīma atcelšanu
Subject: The Council's plans to approve the Mandate for the European Commission to negotiate the conclusion of a short-stay visa waiver agreement between the European Community and Brazil
Pirmajā ES un Brazīlijas stratēģiskās partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2007. gada jūlijā, tika norādīts, ka ES un Brazīlijas sadarbība ir ļoti nozīmīga ES un Latīņamerikas reģionu attiecību kontekstā.
According to the first EU — Brazil Strategic Partnership Summit, which took place in July 2007, future EU — Brazil cooperation is of utmost importance in the context of EU‑Latin America bi-regional relations.
Šī partnerība būtu sekmīgāka un daudzveidīgāka, ja izdotos īstenot vīzu režīma atcelšanu.
This partnership would be more successful and diversely shaped if the issue of visa waiver could be resolved.
Bezvīzu režīma nodrošināšana visām ES dalībvalstīm faktiski ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem ES un Brazīlijas attiecību sekmīgai attīstībai un ES un Latīņamerikas reģionu attiecībām.
In fact, a visa-free regime for all the EU Member States is one of the basic preconditions for successful development of EU‑Brazil relations and for EU‑Latin America bi-regional relations.
Vairākām ES dalībvalstīm joprojām nav vīzu savstarpējības ar Brazīliju, un tas acīmredzami traucē šīm dalībvalstīm pilnībā iesaistīties ES un Brazīlijas stratēģiskās partnerības dialogā.
Several EU Member States still do not have visa reciprocity with Brazil and that obviously hinders these Member States being fully involved in the EU‑Brazil strategic partnership dialogue.
ES dalībvalstu sarunas par Eiropadomes pilnvaru projektu Eiropas Komisijai sarunām par Eiropas Kopienas un Brazīlijas īstermiņa vīzu režīma atcelšanas nolīguma noslēgšanu joprojām turpinās Padomē, un pašlaik nešķiet, ka šīs sarunas drīzumā tiks pabeigtas un ka to rezultātā Komisijai tiks piešķirtas sarunu pilnvaras.
Negotiations between the EU Member States on the European Council’s draft mandate for the European Commission to negotiate the conclusion of a short-stay visa waiver agreement between the European Community and Brazil are still ongoing in the Council and currently no indication can be observed that these negotiations will be finished soon and result in a negotiating mandate for the Commission.
Kādi ir Padomes plāni attiecībā uz sarunu pilnvarām Komisijai?
What are the Council's plans regarding the negotiating mandate for the Commission?
Kad Padome plāno pabeigt sarunas par pilnvarām un ļaut Komisijai sākt sarunas ar Brazīliju?
When does the Council plan to finish the negotiations on the mandate and to endorse the Commission’s launch of negotiations with Brazil?
Kādu iemeslu dēļ Padomes lēmums tik ievērojami kavējas, ņemot vērā, ka pilnvaru projekts Padomei iesniegts 2007. gada jūlijā?
What are reasons for such a notable delay to the Council's decision, as the draft mandate was submitted to the Council in July 2007?
Kā Komisija plāno pārvarēt šķēršļus, kas traucē panākt vienošanos un apstiprināt Komisijas pilnvaras sarunām ar Brazīliju?
How does the Commission plan to overcome the obstacles which hamper reaching an agreement and approving the Commission's mandate for negotiations with Brazil?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-4422/08
WRITTEN QUESTION P-4422/08
(2008. gada 30. jūlijs)
(30 July 2008)
Temats: Krievijas plāni atcelt vīzu režīmu daļai ES pilsoņu, kuriem ir Krievijas pilsonība
Subject: Russia's plans to lift the visa regime for some EU citizens who are Russian nationals
Nesen Krievijas Federācija ir piešķīrusi tiesības bez vīzas ieceļot Krievijā Latvijas un Igaunijas rezidentiem (nepilsoņiem), un tas ir negatīvi ietekmējis nepilsoņu integrācijas procesu un viņu vēlmi naturalizēties, lai kļūtu par minēto Baltijas valstu pilsoņiem.
Recently the Russian Federation granted the right of visa-free travel to Russia to residents (non-citizens) of Latvia and Estonia, which has had a negative impact on the process of integration of non-citizens and their wish to naturalise as citizens of those Baltic States.
Turklāt saskaņā ar informāciju, ko apstiprinājis Igaunijas Konstitūcijas partijas priekšsēdētājs Andrejs Zarenkovs, Krievija plāno oficiāli atzīt par Krievijas pilsoņiem visus tos Baltijas valstu rezidentus, kam iepriekš bijusi PSRS pilsonība un kas “jūt ciešu saikni ar Krieviju”, neatkarīgi no tā, kāda pilsonība viņiem ir pašreiz, un piešķirt viņiem (tostarp tiem, kam ir Latvijas (un līdz ar to ES) pilsonība) bezvīzu režīma nosacījumus ceļošanai uz Krieviju.
Furthermore, according to information confirmed by Andrei Zeronkov, chairman of the Constitution Party in Russia, Russia has plans to consider officially as Russian nationals all residents of the Baltic States who have formerly held USSR citizenship and ‘feel close ties with Russia’, regardless of the citizenship they currently have, and to grant them (including those with Latvian (EU) citizenship) visa-free travel to Russia.
Vai Komisija grasās reaģēt uz Krievijas varas iestāžu lēmumu piešķirt Latvijas nepilsoņiem bezvīzu režīmu ieceļošanai Krievijā, par to neinformējot Latvijas valdību un neskatoties uz vīzu režīma atcelšanu abu minēto valstu pierobežu zonu pilsoņiem?
Is the Commission going to react to the decision of the Russian authorities to give visa-free entrance into Russia to non-citizens of Latvia without informing the Government of Latvia, in spite of lifting visa regulations for citizens of the border zone in both countries?
Kāds ir Komisijas viedoklis par nākamo soli — nodomu palielināt to Latvijas rezidentu un pilsoņu skaitu, kuriem būs priviliģētāks statuss viņu tautības un etniskās izcelsmes dēļ?
What is the Commission’s opinion about the next step — an intention to increase the number of residents and citizens of Latvia, who will have more privileged status depending on their nationality and ethnic background?
Kāds ir Komisijas viedoklis par Krievijas nodomu piešķirt bezvīzu režīmu daļai ES pilsoņu?
What is the Commission's opinion about Russia's intention to grant a visa-free regime for some EU citizens?
Pēc tam, kad vairākas ES dalībvalstis veica pasākumus, lai tuvinātu bezvīzu režīmu ar ASV, Komisija uzsvēra, ka pret visiem ES pilsoņiem jābūt vienādai attieksmei un ka ES nebūtu jāsadala.
The Commission has stressed that all EU citizens must be treated equally treated and the EU should not be divided, after several EU Member States took action to move closer to a visa-free regime with the US.
Vai Komisija minēto situāciju ar Krieviju uzskata par nevienlīdzīgu ES pilsoņu sadalīšanu?
Does the Commission see this case as unequal division of EU citizens?
Kā minētā situācija atbilst ES un Krievijas sarunām par vīzu režīmu, kuru mērķis ir īstenot savstarpīguma principu un vienlīdzīgu attieksmi gan pret ES, gan Krievijas pilsoņu ceļošanas iespējām?
How does it fit into the context of the EU‑Russia visa dialogue aimed at setting up reciprocity and an equal requirement for mutual travel for the citizens of both the EU and Russia?
Vai Komisija uzskata šīs tendences par iejaukšanos attiecīgo ES dalībvalstu iekšējās lietās?
Does the Commission consider these developments as interference in the internal affairs of the EU Member States concerned?
Vai Komisija apzinās minētā Krievijas lēmuma ietekmi un sekas uz attiecīgo ES dalībvalstu centieniem sekmēt naturalizācijas procesu un izveidot vienotu un integrētu sabiedrību?
Is the Commission aware of the impact and consequences this decision will have on these EU Member States' efforts to facilitate the process of naturalisation and to create a united and integrated community?
(2008. gada 8. septembris)
(8 September 2008)
Tā kā Latvijas un Igaunijas rezidenti nepilsoņi nav ES pilsoņi, viņus saskaņā ar kopīgo vīzu politiku uzskata par trešo valstu valstspiederīgajiem.
As the non-citizen residents of Latvia and Estonia are not EU citizens, they are considered third‑country nationals under the common visa policy.
Tāpat arī Krievija var izlemt atbrīvot šo trešo valstu valstspiederīgo grupu no vīzas prasības ceļošanai uz Krieviju.
Likewise, Russia may decide to exempt this group of third‑country nationals from the visa obligation to travel to Russia.
Uz ES pilsoņiem savukārt, neatkarīgi no viņu iespējamām saitēm ar Krieviju, attiecas Nolīgums starp EK un Krieviju par vīzu atvieglinātu izsniegšanu.
EU citizens, on the other hand, regardless of any ties they may have with Russia, are covered by the EC's Visa Facilitation Agreement with Russia.
Šajā sakarībā Komisijai ir pienākums nodrošināt, ka nevienam ES pilsonim netiek liegtas tās tiesības, kas tam pienākas saskaņā ar šo nolīgumu.
In this context, the Commission has the responsibility to ensure that no EU citizen is denied any of the rights that are accorded by the Agreement.
Tomēr Krievija var vienpusēji lemt par labvēlīgāka režīma piešķiršanu kādai ES pilsoņu grupai.
Nevertheless, Russia may unilaterally decide to accord more favourable treatment to a group of EU citizens.
Nolīguma par vīzu atvieglinātu izsniegšanu 2. pantā paredzēts, ka nolīguma noteikumi attiecas uz Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas pilsoņiem, “ja tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības ar Krievijas Federācijas, Kopienas vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem”.
Indeed, Article 2 of the Visa Facilitation Agreement states that its provisions apply to citizens of the EU and of Russia ‘only insofar as they are not exempted from the visa requirement by the laws and regulations of the Russian Federation, of the Community or the Member States, the present agreement or other international agreements.’
Komisija izprot cienītās Parlamenta deputātes bažas, ka Krievijas iestāžu lēmums praksē varētu negatīvi ietekmēt krieviski runājošo rezidentu integrācijas procesu attiecīgi Latvijas un Igaunijas sabiedrībā.
The Commission shares, however, the Honourable Member's concern, that the decision of the Russian authorities may in practice have a negative impact on the process of integration of Russian-speaking residents into the mainstream Latvian and Estonian societies respectively.
Ņemot vērā, ka Krievija bieži aizskar jautājumu par Latvijas un Igaunijas nepilsoņiem vai vispār krieviski runājošajiem Baltijas valstu iedzīvotājiem, Komisija noteikti vērsīs Krievijas iestāžu uzmanību uz lēmuma iespējami negatīvajām sekām.
While Russia frequently raises the question of Latvian and Estonian non-citizens or more generally Russian-speakers in the Baltic States, the Commission will certainly draw the attention of the Russian authorities to the potentially negative implications of their decision.
Pretēji situācijai Krievijas gadījumā, ES attiecības ar Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) ir balstītas uz savstarpēju vīzas prasības atcelšanu.
Furthermore, unlike in the case of Russia, the EU’s relations with the United States (US) are based on the reciprocal waiver of the visa requirement.