natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vai Padome šajā apstāklī nesaskata konkurences noteikumu pārkāpumus? —
Does not the Council consider that competition rules have been violated in this case? —
vai Komisijas un Padomes rīcība — ļaut bankrotēt tās valsts zemniekiem, kuras valdība nav spējīga panākt adekvātus apstākļus saviem zemniekiem savas neprofesionalitātes dēļ, — ir ētiska?
In allowing farmers to go bankrupt in a State whose government, on account of incompetence, is not capable of obtaining adequate conditions for its farmers, have the Commission and Council acted ethically?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-0847/09
WRITTEN QUESTION P-0847/09
(2009. gada 17. februāris)
(17 February 2009)
Temats: Tiešo maksājumu sadale starp KLP līdzekļu saņēmējiem
Subject: Distribution of direct payments between beneficiaries of the CAP
Kopējās lauksaimniecības politikā paredzētie maksājumi lauksaimniekiem Eiropas Savienībā tiek piešķirti dažādos apmēros.
Within the European Union, there is a wide range in the distribution of payments to farmers provided by the common agricultural policy.
Pašlaik Latvija saņem mazāk subsīdiju par lauksaimniecībā izmantotas zemes hektāru nekā citas Eiropas Savienības dalībvalstis.
Latvia currently receives less in subsidies per agricultural hectare than any other Member State in the European Union.
Saņemto līdzekļu apmērs ir mazāks nekā puse no divdesmit septiņu dalībvalstu saņemto līdzekļu vidējā rādītāja.
The amount received is less than half the average among the twenty-seven Member States.
Šīs nevienādības dēļ Latvijas lauksaimnieki par to pašu produktu tajā pašā tirgū saņem mazāku peļņu, un tādēļ viņiem ir aizvien grūtāk konkurēt Eiropas iekšējā tirgū un pat ar kaimiņos esošo Baltijas valstu lauksaimniekiem.
Because of this disparity, Latvian farmers are earning less for the same products in the same market, causing increasing difficulty for Latvian farmers to compete within the European internal market and even with neighbouring Baltic States.
Šajā regulā minēts, ka finansējums lauksaimniecības sektorā kalpo tam, lai “nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un novērstu tirgus un konkurences izkropļojumus”.
This regulation states that agricultural financing serves to ‘ensure equal treatment between farmers’ and ‘to avoid market and competition distortions’.
Vai Komisija uzskata, ka tiešo, lauksaimniekiem paredzēto maksājumu milzīgās atšķirības dažādās dalībvalstīs nodrošina godīgu konkurenci?
Does the Commission believe that the huge differences in direct payments for farmers in different Member States ensure fair competition?
Ja tas ir tā, kā tieši Komisija izprot jēdzienu “godīga konkurence” un kā tas tiek piemērots?
If so, what exactly does the Commission understand to be the definition of ‘fair competition’ and how does this apply?
Ja tas tā nav, kāpēc Komisija nav piedāvājusi risinājumu godīgas vai vismaz godīgākas konkurences nodrošināšanai un kad visās dalībvalstīs tiks ieviesta vienlīdzīgāka maksājumu sistēma?
If not, why hasn't the Commission proposed any solution to ensure fair, or at least increasingly fair, competition and when will a more equal payment system be introduced for all Member States?
Turklāt, ņemot vērā nesenos Komisijas priekšlikumus novirzīt kopējai lauksaimniecības politikai paredzētos 6 miljardus euro, var vienīgi secināt, ka Komisija uzskata, ka 2. izdevumu kategorijā — kopējās lauksaimniecības politikas budžetā — ir pārāk daudz līdzekļu.
Also, given the recent Commission proposals to redirect 6 billion euros from the common agricultural policy, it can only be assumed that the Commission believes that there is too much money in the Heading 2 — Common Agricultural Policy budget.
Ja tas tā ir, kāpēc vēl nav ieviesti pasākumi, lai panāktu vienlīdzīgu lauksaimniecības subsīdiju sadali?
If this is the case, why have equalizing measures for agricultural subsidies not been already introduced?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-3239/09
WRITTEN QUESTION P-3239/09
(2009. gada 27. aprīlis)
(27 April 2009)
Temats: Krievijas Federācijas plānotie jaunie tiesību akti, lai sodītu personas, kurām ir atšķirīgi uzskati par Otrā pasaules kara notikumiem
Subject: New legislation planned by the Russian Federation to penalise persons with different views on World War II events
Krievijas Federācija ir iecerējusi pieņemt tiesību aktus, ar kuriem atļauj sodīt ikvienu personu, kura Otrā pasaules kara notikumus analizē atšķirīgi no Krievijas valdības pieņemtās nostājas.
The Russian Federation plans to adopt legislation legalising the penalisation of anyone, who analyses the events of World War II from a point of view different from the one stated by the Russian Government.
Ir būtiski, lai Eiropas Komisija un ES Padome šo jautājumu apspriestu ar Krieviju saistībā ar sarunu sākšanu par jauno Krievijas Federācijas un ES partnerattiecību nolīgumu.
It is essential that the European Commission and the EU Council discuss this issue with Russia on the occasion of the opening of consultations on the new partnership agreement between the Russian Federation and the EU.
ES ir skaidri jānorāda, ka šādi tiesību akti ir nepieņemami.
The EU should make clear that such legislation is not acceptable.
Šādu tiesību aktu īstenošana ne tikai liegtu to zinātnieku piekļuvi padomju laika arhīviem un citiem vēsturiskiem datiem, kuru viedokli Krievijas valdība atzīst par nepareizu, bet arī apdraudētu vārda brīvības pamatprincipus, jo par visiem secinājumiem un spriedumiem, kas ir pretēji oficiālajai Krievijas nostājai, iestātos kriminālatbildība.
Its implementation would not only deny access to Soviet time archives and other historical data to scientists whose opinion the Russian Government does not agree with, but would also endanger the most basic freedom of speech, as all conclusions and reflections made in contrast to the official Russian rhetoric would lead to a criminal liability.
Turklāt, ja šādus tiesību aktus pieņems, neviens Krievijas vai kādas citas valsts zinātnieks nedrīkstēs minēt tādus faktus kā PSRS īstenotā Baltijas valstu okupācija, jo viņam draudēs kriminālsods.
Moreover, if this legislation is adopted no scientist in Russia or any other country will be free to mention facts such as the occupation of the Baltic States by the USSR without risking to be penalised.
Ir neiespējami runāt ar Krieviju par kopīgu tiesiskuma telpu, ja Krievija pieņem tiesību aktus, kas nepārprotami ir nesavienojami ar Eiropas vērtībām.
It appears impossible to discuss a common area of justice with the Russian Federation, when it adopts legislation that clearly contradicts European values.
Kā uzsvērts Eiropas Parlamenta pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu ( P6_TA(2009)0213 ) “ir jāatbalsta Eiropas nemierīgās pagātnes dokumentēšana un liecību vākšana, lai palielinātu Eiropas informētību par noziegumiem, kas pastrādāti totalitāro un nedemokrātisko režīmu laikā, jo nav iespējams panākt samierināšanos bez pagātnes notikumu atceres”.
As stated in the resolution on European conscience and totalitarianism ( P6_TA(2009)0213 ) adopted by the European Parliament, ‘in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of, and accounts testifying to, Europe's troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembrance’.
Kā Komisija plāno risināt šo jautājumu un reaģēt uz Krievijas rīcību laikā, kad ES tikko kā ir nolēmusi atkārtoti sākt sarunas par jauno ES un Krievijas partnerattiecību nolīgumu?
How has the Commission decided to tackle the issue and respond to this move by Russian at a time when the EU has just agreed to reopen discussions on the new EU‑Russia partnership agreement?
(2009. gada 18. jūnijs)
(18 June 2009)
Komisija ir informēta par minētā tiesību akta projektu un pateicas cienījamajai deputātei par Komisijas uzmanības pievēršanu šim jautājumam.
The Commission is aware of the draft legislation in question, and thanks the Honourable Member for drawing its attention to the issue.
Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Eiropas Padomes ietvaros Eiropas Savienība un Krievijas Federācija ir uzņēmušās kopīgas saistības cilvēktiesību ievērošanas un demokrātijas jomā.
The European Union and the Russian Federation share common commitments on the respect for human rights and democracy made in the context of the United Nations, the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE), and the Council of Europe.
Tādējādi Komisija uzskata, ka svarīgi ir šīs kopīgās saistības atspoguļot jaunajā nolīgumā, par kuru pašlaik notiek sarunas starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju.
As such, the Commission believes it is important to reflect these common commitments in the New Agreement that is currently being negotiated between the European Union and the Russian Federation.
Ja pēc pašreizējām tiesību aktu apspriedēm Krievijas Federācijā tiks ieviesti minētie tiesību akti, un tiklīdz tas notiks, Komisija izskatīs pasākumus, kas tobrīd varētu būt piemēroti.
If and when the current legislative discussions in the Russian Federation are enacted into law, the Commission will look into the actions that may be appropriate at that time.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-3771/09
WRITTEN QUESTION P-3771/09
(2009. gada 23. jūlijs)
(23 July 2009)
Uz manu aprīlī uzdoto rakstisko jautājumu P‑3239/09 par to, kā ES reaģēs uz Krievijas iecerēm pieņemt tiesību aktu, lai sodītu personas, kas vēstures notikumus analizē atšķirīgi no Krievijas valdības pieņemtās nostājas, komisāre Benita Ferrero‑Waldner atbildēja šādi: “Ja pēc pašreizējām tiesību aktu apspriedēm Krievijas Federācijā tiks ieviesti minētie tiesību akti un tiklīdz tas notiks, Komisija izskatīs pasākumus, kas tobrīd varētu būt piemēroti.”
In April, in reply to my Written Question No P‑3239/09, EU response to the Russian legislation project penalizing everyone who analyses history from a different perspective than that of the Russian government, Commissioner Ferrero-Waldner stated ‘If and when the current legislative discussions in the Russian Federation are enacted into law, the Commission will look into the actions that may be appropriate at that time.’
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-3871/09
WRITTEN QUESTION P-3871/09
(2009. gada 24. jūlijs)
(24 July 2009)
Temats: Sociālā krīze Latvijā
Subject: Social crisis in Latvia
Latvijas Saeima 2009. gada 16. jūnijā apstiprināja jaunu fiskālo paketi 2009. un 2010. gadam, lai nodrošinātu aizņēmuma nākamās daļas saņemšanu no starptautiskajām organizācijām (tostarp no Eiropas Kopienas).
On 16 June 2009 the Saeima (Parliament) of Latvia approved a new fiscal package for 2009 and 2010 in order to secure the next instalment of the loan from international organisations (including the European Community).
Šī pakete paredz ievērojami samazināt sociālās jomas finansējumu — pensijas tiek samazinātas par 10 %, pensijas strādājošiem pensionāriem par 70 %, strādājošiem vecākiem vecāku pabalstus samazina par 50 %, kā arī tiek samazināti ar nodokļiem neapliekamie minimālie ienākumi.
The package provides for serious cuts in the social sphere: 10 % cuts in pensions, 70 % cuts in pensions for working pensioners, 50 % cuts in parental allowances for working parents, and cuts in non-taxable minimum income.
Eiropas ekonomikas un monetāro lietu komisārs Joaquín Almunia atzinīgi novērtēja sociālo partneru atbalstu šai paketei un norādīja, ka deficīta samazināšana jāveic, vienlaikus saglabājot sociālo taisnīgumu un neuzliekot šā pielāgojuma izmaksas vistrūcīgākajiem iedzīvotāju slāņiem.
European Economic Affairs Commissioner Joaquín Almunia welcomed the support for the package from the social partners and said that, in reducing the deficit, social justice should be maintained and the cost of the adjustment should not be allowed to fall on the shoulders of the most deprived parts of the population.
Kāpēc Eiropas Komisija ir atzinīgi vērtējusi pasākumus, kuru mērķis ir samazināt ienākumus lielai daļai iedzīvotāju, kuru ienākumi jau pašlaik ir zem nabadzības robežas?
Why has the European Commission welcomed measures aimed at reducing the income of a large part of the population whose income is already below the poverty line?
Vai Eiropas Komisija piekrīt, ka starp galvenajiem pret ekonomikas krīzi vērstajiem pasākumiem ir jāparedz valsts birokrātiskā aparāta izdevumu samazināšana, nevis pensionāru, skolotāju, ārstu un policistu ienākumu samazināšana?
Does the European Commission agree that primary measures to combat the economic crisis should include a reduction in government spending on State bureaucracy rather than cuts in the income of pensioners, teachers, doctors and police officers?
Vai Eiropas Komisija izdarīs spiedienu uz Latvijas varasiestādēm, lai nodrošinātu, ka strukturālo reformu īstenošana samazina valsts birokrātiskā aparāta izdevumus?
Will the European Commission put pressure on the Latvian authorities to guarantee the implementation of structural reforms with a view to reducing government spending on State bureaucracy?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Joaquín Almunia
Answer given by Mr Almunia on behalf of the Commission
(2009. gada 10. septembris)
(10 September 2009)
Nopietnās ekonomiskās situācijas atrisināšana Latvijā neapšaubāmi rada smagu slogu visai sabiedrībai.
Resolving Latvia's extremely serious economic situation inevitably brings heavy burdens that have to be borne by society as a whole.
Tomēr, ja ES kopā ar citām starptautiskajām organizācijām un nacionālajiem aizdevējiem nepiedāvātu šo vērienīgo starptautisko finanšu palīdzības programmu, pielāgošanās process būtu vēl smagāks un ietekmētu jo īpaši vistrūcīgākos iedzīvotāju slāņus.
Nevertheless, in the absence of the very large international financial assistance programme provided by the EU together with other international organisations and national lenders, this adjustment process would be much more severe, and bear particularly on the poorer sections of the population.
Ņemot vērā ekonomisko nelīdzsvarotību un neparedzētos notikumus, kas skāruši vairākas nozares un nominālo atalgojumu un ienākumus, tostarp valsts sektorā, jāveic korekcijas, lai Latvijas ekonomika atkal kļūtu dinamiska un valsts finanses — ilgtspējīgas.
Economic imbalances and undue developments in a number of sectors and in nominal compensation and incomes, including in the public sector, require a correction so as to allow the Latvian economy to become dynamic and its public finances sustainable again.
Komisija atbalstīja pasākumu kopumus, kurus, apstiprinot 2009. gada papildu budžetu, jūnijā pieņēma Latvijas varasiestādes, lai nodrošinātu ekonomikas un budžeta stabilizācijas programmas ilgtspējību.
The Commission has welcomed the packages of measures by the Latvian authorities to ensure the sustainability of the economic and budgetary adjustment programme, most recently with the adoption in June of the 2009 supplementary budget.
Vienlaikus apspriedēs ar Latvijas varasiestādēm Komisija norādīja uz to, ka, veicot Latvijas varasiestāžu noteikto vajadzīgo ekonomis­ko stabilizāciju, jāpieliek pūles, lai vienotos par augstvērtīgiem un ilgtspējīgiem pasākumiem un lai pēc iespējas lielākā mērā aizsargātu mazāk nodrošinātos iedzīvotājus.
At the same time, in discussions with the Latvian authorities, the Commission has made clear its concerns that during the necessary economic adjustment decided upon by the Latvian authorities themselves, efforts should be made to identify high-quality and sustainable measures and to protect to the extent possible the economically more vulnerable.
Komisija arī uzsvēra to, cik būtiski stabilizācijas procesā iesaistīt visus politikas, ekonomikas un sociālos partnerus.
The Commission has also stressed the importance of involving all political, economic actors and social partners in the adjustment process.
Šiem norādījumiem piekrīt arī Starptautiskais Valūtas fonds un galvenie starptautiskās finansiālās palīdzības programmas partneri.
These concerns are also shared by the International Monetary Fund, principal partners in the programme of international financial assistance.
Attiecībā uz korekcijas sastāvu un valsts izdevumiem Komisija uzskata, ka valsts finanšu atgriešana ilgtspējīgā pozīcijā nozīmē plašas strukturālās reformas, kuru mērķis ir arī uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti.
As regards the composition of the adjustment and public expenditure, the Commission is of the opinion that putting the public finances on a sustainable footing implies wide-ranging structural reforms aimed also at enhancing the efficiency of public service provision.
Valsts pārvaldē jau tiek veikti būtiski ietaupījumi, samazinot darbinieku skaitu un to atalgojumu, un valsts iestāžu konsolidēšana jau ir beigu posmā.
Important savings to public administration are already in progress in terms of staffing and remuneration and a consolidation of public entities is at an advanced stage.
Tomēr nepieciešamās fiskālās korekcijas apjoms ir tik plašs, ka to nevar veikt, tikai nosakot ietaupījumus valsts pārvaldē.
However, the size of the necessary fiscal correction is so large that it cannot be achieved solely by savings on the public administration.
Ir uzsāktas vai tiek plānotas būtiskas reformas plašākā valsts sektorā izglītības un veselības jomā.
Important reforms are underway or planned in the wider public sector in the fields of education and health.
Šajās reformās var izmantot labāko starptautisko praksi, arī piesaistot ekspertus no Pasaules Bankas, Komisijas un citām starptautiskām iestādēm, kā tika plānots iepriekš.
These reforms can benefit from international best practice, also by employing expertise of the World Bank, the Commission itself and other international bodies, as is already planned.
Neapšaubāmi, jo aktīvāk un sekmīgāk īsteno šādas strukturālās reformas un jo lielāku atbalstu sniedz iedzīvotājiem, kuriem jāsaskaras ar šādām pārmaiņām, jo lielāka perspektīva ir ekonomikas atveseļošanai un ilgstošai ekonomikas izaugsmei, kas nāk par labu visiem Latvijas iedzīvotājiem.
Clearly, the more actively and successfully such structural reforms can be implemented, and the more support is provided to the individuals which have to undergo such changes, the greater are the prospects of recovery to durable economic growth to the benefit of the whole Latvian population.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, P-9440/2010
Question for written answer P-9440/2010
(2010. gada 9. novembris)
(9 November 2010)
22. martā iesniedzu Komisijai rakstisku jautājumu E-2029/10 “Politiski nekorekts valodu lietojums EK izplatītajos materiālos presei”.
On 22 March 2010, I submitted to the Commission Written Question E‑2029/2010 on ‘Politically incorrect use of language in material distributed to the press by the Commission’.
Kaut tas tika iesniegts kā prioritārs jautājums, akceptēju Komisijas lūgumu pagarināt laiku atbildes izstrādei no trim uz sešām nedēļām.
Although I submitted it as a priority question, I accepted the Commission’s request for an extension of the period for drafting of the answer from three to six weeks.
Diemžēl to nesaņēmu pat šī termiņa ietvaros — atbilde tika iesniegta vairāk nekā astoņas nedēļas pēc rakstiskā jautājuma piereģistrēšanas.
Unfortunately, I did not receive it even within that period: the answer was supplied more than eight weeks after registration of the written question.
Iesniegtā Komisijas atbilde uz manu jautājumu ir neapmierinoša.
The Commission’s answer to my question is unsatisfactory.
Pirmkārt, tiek apgalvots, ka Komisija ir atvainojusies par neadekvātajiem tulkojumiem.
Firstly, it claims that the Commission has apologised for the inappropriate translations.
Tikšanās laikā Komisijas priekšsēdētāja vietniece V. Redinga ir izteikusi personīgu atvainošanos par nekorekto valodas izvēli Komisijas izplatītajos informācijas materiālos un paudusi sapratni par latviešu valodas situāciju un tai pastāvošajiem draudiem, kā arī atbalstu integrācijas politikai Latvijā, taču no Komisijas atvainošanos neesmu saņēmusi.
At the time of the meeting, Commission Vice-President Viviane Reding did personally apologise for the incorrect choice of language in the information material distributed by the Commission and expressed understanding of the situation of the Latvian language and the threats to which it was subject, as well as support for the integration policy in Latvia; however, I did not receive any apology from the Commission.
Otrkārt, atbildes teksts ir īss, nekonkrēts un nepilnīgs; vairāki no maniem jautājumiem ir atstāti neatbildēti.
Secondly, the answer is brief, vague and incomplete; several of my questions remained unanswered.
Tādēļ atkārtoti lūdzu Komisiju sniegt precīzas un konkrētas atbildes uz šādiem jautājumiem: 1.
I would therefore again ask the Commission for precise and specific answers to the following questions: 1.
Kāds ir konkrētais līdzekļu apjoms, ko Komisija ir iztērējusi šo un citu materiālu tulkošanai un izdošanai krievu valodā? 2.
What specific sum did the Commission spend on having this and other material translated into and published in Russian? 2.
Kurš dienests vai Komisijas darbinieks bija atbildīgs par tulkojumiem un valodu izvēli tieši šajās Eurobarometer publikācijās?
Which department or Commission employee was responsible for the translations and the choice of languages in these particular Eurobarometer publications?
Tā kā Komisija neatbildēja uz visiem maniem jautājumiem un tās iesniegtās atbildes saturs, neraugoties uz ievērojamo sagatavošanas laiku, bija ļoti nepilnīgs, lūdzu arī darīt zināmu, kuriem no tajā iekļautajiem argumentiem bija nepieciešama 8 nedēļu gara izpēte sākotnēji paredzēto 3 nedēļu vietā?
As the Commission did not answer all my questions, and the content of its answer was very incomplete, despite the substantial length of time taken to draft it, I would also like to know which of the arguments stated there required eight weeks’ investigation rather than the three weeks’ originally scheduled.
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Viviana Redinga
Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission
(2010. gada 3. decembris)
(3 December 2010)
Komisija ir sagatavojusi atbildi uz cienījamās deputātes rakstisko jautājumu E-2029/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
The Commission refers the Honourable Member to the answer to her Written Question E‑2029/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
Eurobarometer apsekojuma par 2009. gada situāciju ES dzimumu līdztiesības jomā valsts lapas izstrādes izmaksas bija EUR 440.
The cost of the production of a country fiche for the Eurobarometer on Gender Equality in the EU in 2009 was EUR 440.
Valsts lapas iespiešanas izmaksas bija EUR 247,20.
The cost of the printing of a country fiche was EUR 247.20.
Šīs valsts lapas kļūdas dēļ sagatavoja pakalpojumu sniedzējs, kas veic apsekojumu Komisijas vārdā.
These country fiches were mistakenly produced by the contractor who carries out the survey on behalf of the Commission.
Konkrēto Eurobarometer apsekojumu pasūtīja Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts.
The specific Eurobarometer survey referred to was requested by Directorate General Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, P-001037/2011
Question for written answer P-001037/2011
(2011. gada 8. februāris)
(8 February 2011)
Temats: Vīzu režīms starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju
Subject: Visa regime with the Russian Federation
Vai Komisija ir rūpīgi novērtējusi ietekmi un rezultātus, kas panākti pēc 2007. gada 1. jūnija, kad stājās spēkā nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem starp Eiropas Savienību un Krieviju?
Has the Commission made a thorough evaluation of the effects and results achieved since 1 June 2007 when the visa facilitation agreement between the EU and Russia entered into force?
Vai Eiropas Savienība apkopo statistikas datus par Eiropas Savienības un Krievijas pilsoņiem, kuri ieguvuši vīzas pēc 2007. gada 1. jūnija?
Does the EU gather its own statistics on the number of EU and Russian citizens who have acquired visas since 1 June 2007?