natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopējā lauksaimniecības politika
Common Agricultural Policy
uzsver, ka KLP reforma līdz 2013. gadam un ilgtspējīgā mežsaimniecības stratēģija ir jāiekļauj stratēģijā ’Eiropa 2020’; uzskata, ka ar piemērotu politiku un budžeta resursiem lauksaimniecībai un mežsaimniecībai var būt ievērojama loma vispārējā Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģijā, vienlaicīgi sniedzot ieguldījumu ES un pasaules pārtikas nodrošinātībā, saglabājot lauku ainavas ‐ kas aizņem 90 % visas ES teritorijas ‐ , nodrošinot darba vietu aizsardzību lauku rajonos, saglabājot labvēlīgu ietekmi uz vidi un būtiski veicinot alternatīvu resursu meklēšanu;
Points out that CAP reform by 2013 and a sustainable forestry strategy should be considered within the framework of the EU 2020 strategy; is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in an overall European strategy to secure economic recovery, while at the same time contributing to EU and global food security, preserving the rural landscape, which accounts for 90% of the EU's territory, ensuring the protection of jobs in rural areas, securing environmental benefits and making an important contribution to the search for alternative resources;
uzsver, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība stratēģijas ’Eiropa 2020’ ārējai dimensijai; mudina, lai Komisija ievērotu plašāku un konsekventāku pieeju savās ārējās darbībās atbilstoši ES koncepcijai par attīstības politikas saskaņotību; aicina Komisiju izmantot ’Eiropa 2020’ tirdzniecības stratēģiju, lai veicinātu Savienības pamatvērtības ‐ cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības un vides aizsardzību;
Stresses that more attention should be paid to the external dimension of the EU 2020 strategy; urges the Commission to take a broader and more comprehensive approach in its external action, in line with the EU concept of policy coherence for development; calls on the Commission to use its trade strategy for EU 2020 to promote the Union's core values, such as the promotion of human rights, democracy, the rule of law and fundamental freedoms and the defence of the environment;
uzsver, ka Komisijai ir jāpielāgo ’Eiropa 2020’ tirdzniecības stratēģija, lai to pārveidotu par patiesu darba vietu radīšanas un ilgtspējīgas attīstības instrumentu pasaules mērogā, un aicina Komisiju savlaicīgi paredzēt atvērtu dialogu ar Parlamentu un pilsonisko sabiedrību par ES prioritātēm ’pēc Dohas’ laikposma, jo īpaši sociālajiem un vides standartiem un PTO reformu;
Emphasises that the Commission should shape its trade strategy for EU 2020 so as to transform EU trade policy into a genuine vehicle for job creation and sustainable development worldwide, and that it should envisage, at an early stage, an open dialogue with Parliament and civil society on the EU priorities for the post-Doha era, in particular social and environmental standards and WTO reform;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei un Komisijai.
Instruct its President to forward this resolution to the European Council and the Commission.
B7-0349 , 0355 un 0356/2010
B7-0349 , 0355 and 0356/2010
ņemot vērā eurozonas valstu un valdību vadītāju un Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmi par Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu,
having regard to the meeting of the Heads of State and Government of the eurozone countries and of the Ecofin Council on the European Financial Stabilisation Mechanism,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas politikas koordinēšanu ( COM(2010)0250 , galīgā redakcija),
having regard to the Commission communication of 12 May 2010 on reinforcing economic policy coordination ( COM(2010)0250 ),
tā kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze demonstrē, ka ir vajadzīga stingrāka ekonomikas un monetārā pārvaldība;
whereas the current financial and economic crisis shows that stronger economic and monetary governance is necessary,
tā kā ar ES stratēģiju 2020. gadam būtu jāveicina ekonomiskā izaugsme un jārada darbvietas, tā kā IKP kritums par 4 %, ražošanas apjoma sarukums un kopskaitā vairāk nekā 23 miljoni abu dzimumu bezdarbnieku ir svarīga sociāla un ekonomiska problēma,
whereas the EU 2020 strategy should promote economic growth and create jobs, and whereas the 4% drop in GDP, falling industrial production and a total of more than 23 million unemployed women and men represent an important social and economic challenge,
Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisms euro valūtas stabilitātes garantēšanai kā svarīgs pirmais solis
A European Financial Stabilisation Mechanism to guarantee the stability of the euro as an important first step
uzskata, ka 2010. gada 9. maija vienošanās izveidot Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, lai sniegtu palīdzību gan eurozonas, gan ārpuseurozonas valstīm, kuras nonākušas finansiālās grūtībās, ir izšķirīgs brīdis Eiropas vēsturē; stingri nosoda to, ka Eiropas politikas veidotāji, neraugoties uz ilgstošo finanšu krīzes padziļināšanos, izlēmīgu rīcību neuzsāka agrāk,
Considers that the agreement reached on 9 May 2010 to establish a European Financial Stabilisation Mechanism to help both eurozone and non-eurozone countries in financial difficulty represents a crucial moment in European history; deplores the fact that European policymakers did not take decisive action earlier, despite the deepening financial crisis;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka, ja Komisija un Padome vēlēsies Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu izmantot starptautiskajos kapitāla tirgos, vajadzēs gūt Eiropas Parlamenta piekrišanu;
Reminds the Commission and the Member States that Parliament will have to give its approval should the Commission and Council seek to apply the European Financial Stabilisation Mechanism on the international capital markets;
uzskata, ka vienošanās ir svarīgs pirmais solis uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas Savienības ekonomikas un monetārās politikas satvaru;
Considers the agreement to be an important first step towards giving the European Union a more robust and sustainable economic and monetary policy framework;
uzsver, ka nesenie notikumi liecina, ka eurozonai ir vajadzīga pārliecinošāka ekonomikas pārvaldība un ka monetārā dimensija vien, bez sociālās un ekonomiskās dimensijas, ir lemta neveiksmei;
Stresses that the recent events show that the eurozone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail;
uzsver, ka, lai atjaunotu stabilus izaugsmes tempus un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un sociālās kohēzijas mērķi, prioritāra nozīme jāpiešķir ilgstošas un nozīmīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības un konkurētspējas atšķirību izlīdzināšanai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija to atzinusi par nepieciešamu paziņojumā par ekonomikas politikas koordināciju;
Underlines that in order to restore sound growth rates and achieve the objective of sustainable economic development and social cohesion priority should be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and disparities in competitiveness; welcomes the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
aicina darba grupu, ko Eiropadome izveidoja 2010. gada martā, darboties ātrāk un jau pirms 2010. gada septembra nākt klajā ar konkrētiem pēc Kopienas metodes izstrādātiem priekšlikumiem par ciešāku un plašāku ekonomikas koordināciju;
Calls on the Task Force established by the European Council in March 2010 to speed up its work and, before September 2010, to come forward with concrete proposals, based on the Community method, on deeper and broader economic coordination;
norāda, ka stabilitātei un izaugsmei būtiska ir valsts finanšu ilgtspēja; attiecībā uz eurozonas pārvaldības pastiprināšanu vidējā laikposmā un ilglaikā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus kas izstrādāti, lai izvairītos no pašreizējās valūtas krīzes atkārtošanās jebkādā veidā un piekrīt tās viedoklim, ka Stabilitātes un izaugsmes paktam vajadzīgi efektīvāki stimulu un sankciju mehānismi;
Points out that the long-term sustainability of public finances is essential for stability and growth; welcomes the Commission proposals to strengthen the management of the eurozone in the medium and long term, which are designed to prevent any repetition of the current currency crisis, and shares its view that the Stability and Growth Pact requires more effective incentive and penalty mechanisms;
stingri nosoda, ka priekšlikumos par Eiropas ekonomikas pārvaldību Komisija nav piedāvājusi risinājumus, kā ilglaicīgas ekonomiskās izaugsmes tempu atjaunošanas un aizsargāšanas interesēs mērķtiecīgāk koordinēt ekonomisko politiku, lai tā būtu vērsta uz kopīgas budžeta stratēģijas izstrādi vispusīgas Eiropas stratēģijas 2020. gadam ietvaros;
Deplores the fact, however, that in its proposals on European economic governance the Commission has not come forward with solutions for more targeted economic policy coordination geared towards the development of a common budgetary strategy, in the framework of a comprehensive Europe 2020 strategy, in order to restore and safeguard long- term economic growth rates;
uzsver, ka valsts finanšu ilgtspēja panākama ne vien ar atbildīgu līdzekļu tērēšanu, bet arī ar piemērotu un taisnīgu nodokļu politiku, augstāku valsts nodokļu iestāžu efektivitāti nodokļu iekasēšanā un aktīvāku cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā saistībā aicina Komisiju ierosināt pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru savos norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, izmantojot inovatīvus finanšu avotus;
Stresses the fact that achieving sustainable public finances requires not just responsible spending, but also adequate and fair taxation, more effective collection of taxes by national tax authorities and a more intensive fight against tax evasion; in that connection, calls on the Commission to propose a set of measures to help Member States restore the balance of their public accounts and to finance public investment by tapping innovative financial sources;
uzsver, ka nepieciešams, lai Eiropas finanšu uzraudzības struktūras, kas veic mikrouzraudzību un makrouzraudzību, cieši sadarbotos efektīvas sadarbības nodrošināšanai;
Stresses the need for European financial supervisors to work closely together, at both micro and macro levels, to ensure effective oversight;
aicina izveidot ’Eiropas Monetāro fondu’ (EMF), kurā eurozonas valstis veiktu iemaksas, kas proporcionālas to IKP lielumam, un iemaksātu sodanaudas atbilstoši tam, cik daudz tās pārsniegušas valsts parāda un deficīta apjoma griestus; ikviena dalībvalsts varētu saņemt līdzekļus no EMF par tādu summu, ko tā pati iepriekš ir iemaksājusi; tomēr, ja valstij vajadzīgi papildu līdzekļi vai garantijas, tai būtu jāpieņem īpaši tai izstrādāta reformu programma, kuras īstenošanu uzraudzītu Eiropas Komisija;
Calls for the creation of a ’European Monetary Fund’ (EMF) to which eurozone countries would contribute in a manner proportionate to the size of their GDP and through fines determined on the basis of their excessive debt and deficit levels; any Member State would be able to draw from the EMF funds up to the amount it had deposited previously; however, should a country need additional resources or guarantees, it would have to accept a tailor-made reform programme, the implementation of which the Commission would supervise;
aicina Komisiju visu Eiropas Savienības finansiālās stabilitātes pasākumu kopumu novērtēt attiecībā uz makroekonomiskajām sekām un publiskot paziņojumu par euroobligāciju izlaišanas iespējamību, riskiem un priekšrocībām;
Asks the Commission to come up with a macroeconomic impact assessment of the package of measures to preserve financial stability in the European Union and to publish a communication on the feasibility, risks and advantages of issuing Eurobonds;
uzskata, ka ES stratēģijas 2020. gadam pārvaldības struktūra jāpastiprina, lai nodrošinātu, ka tās mērķi, atšķirībā no Lisabonas stratēģijas mērķiem, tiktu sasniegti; tādēļ stingri nosoda, ka Komisija un Padome nav nākušas klajā ar priekšlikumiem šim mērķim, lai gan Parlaments to stingri pieprasīja 2010. gada 10. marta rezolūcijā par ES stratēģiju 2020. gadam;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that, unlike the Lisbon Strategy, it achieves its objectives; therefore deeply deplores the fact that the Commission and the Council have not come forward with proposals in this respect, despite the strong call Parliament made in its resolution of 10 March 2010 on Europe 2020;
uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt saikni starp Stabilitātes un izaugsmes pakta dokumentiem, makroekonomiskajiem līdzekļiem un valstu reformu programmām ES stratēģijas 2020. gadam ietvaros, tos prezentējot saskaņoti, tostarp pastiprinot valstu budžetu salīdzināmību attiecībā uz dažādu kategoriju izdevumiem; dalībvalstīm sava attiecīgā ekonomiskā politika jāuzlūko ne vien par nacionālo interešu jautājumu, bet arī par kopīgo interešu jautājumu un tam atbilstoši jāformulē sava politika; atgādina, ka ir palielinājusies ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu nozīme;
Stresses the importance of establishing a stronger link between the instruments of the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments and the Europe 2020 National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, thereby also making for enhanced comparability of national budgets as regards spending in different categories; Member States should not only view their respective economic policies as a matter of national interest, but also as a matter of common interest, and should formulate their policies accordingly; reminds the Member States of the enhanced role of the Broad Economic Policy Guidelines;
uzskata, ka tā vietā, lai ekonomikas politikas jomā joprojām paļautos uz atklāto koordinācijas metodi, jaunās stratēģijas panākumu nodrošināšanai nepieciešams plašāk izmantot saistošus pasākumus;
Considers that, rather than the continuing to rely on the open method of coordination in the economic policy field, broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success;
uzskata, ka Eiropas stratēģijā 2020. gadam galvenā uzmanība nav pietiekami pievērsta svarīgākajiem jautājumiem, kas dalībvalstīm jārisina, un uzsver, ka vadprogrammu un apakšmērķu saturā un pārvaldībā pastāv lielas problēmas;
Believes that the Europe 2020 strategy does not focus sufficiently closely on key issues for Member States to tackle, and stresses that there are major problems regarding the content and management of the ’flagships’ and ’targets’;
atkārtoti uzsver agrāk izteiktās prasības Eiropai izstrādāt vienotu, integrētu attīstības stratēģiju, ar kuru noteiktu ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes vadlīnijas ar nolūku izveidot labāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku, kas nodrošinātu vispārēju labklājību;
Reiterates its earlier calls for a single, integrated development strategy for Europe laying down long-term guidelines for economic growth with a view to building a better, fairer and more sustainable economy providing prosperity for all;
atkārtoti aicina savstarpēji integrēt tādas stratēģijas, kuras savstarpēji pārklājas, piemēram, ES stratēģiju 2020. gadam, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un Stabilitātes un izaugsmes paktu; stingri nosoda to, ka Eiropadome šo pieeju ir noraidījusi, politikas nesaskaņotības problēmu atstājot bez risinājuma;
Reiterates its call to integrate overlapping strategies such as the Europe 2020 strategy, the Sustainable Development Strategy and the Stability and Growth Pact; deplores the fact that the European Council has rejected this approach, leaving the problem of policy incoherence unresolved;
uzskata, ka efektīva ekonomikas pārvaldība nozīmē uzticēt Komisijai īstu, spēcīgāku vadības pienākumu, dodot tai iespēju izmantot gan līdzšinējos instrumentus, gan jaunus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, piemēram, tā 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantā, ar ko Komisijai ir uzdots koordinēt reformu plānus un pasākumus, kā arī izveidot kopīgu stratēģiju;
Believes that effective economic governance implies endowing the Commission with proper, stronger management responsibility, thereby enabling it to use both existing tools and the new tools provided for by the Lisbon Treaty, such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194, which confer on the Commission the task of coordinating reform plans and measures and establishing a common strategy;
mudina Eiropadomi un Komisiju iedibināt uz stimuliem un sodiem balstītu pieeju un izmantot atbilstības nodrošināšanas mehānismus saskaņā ar Līguma 136. pantu, piemēram, ekonomiskus stimulus (tādus kā ES papildu finansējums), kā arī sodus, kuru mērķis ir atbalstīt pastiprinātu ES ekonomikas pārvaldību un, konkrēti, pastiprinātu pārvaldību saistībā ar ES stratēģijas 2020. gadam īstenošanu;
Urges the European Council and the Commission to adopt a ’carrot and stick’ approach and use compliance mechanisms in the framework of Article 136 of the Treaty, such as economic incentives (e.g. extra EU funds) and penalties aimed at supporting enhanced EU economic governance and, more specifically, enhanced governance under the Europe 2020 strategy;
uzskata, ka vienlaikus ar ekonomisko pārvaldību jāpastiprina Eiropas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte, kas jāpanāk, procesā ciešāk un laicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus; jo īpaši aicina Padomi un Komisiju pienācīgi izmantot Lisabonas līguma noteikumus attiecībā uz Parlamenta aktīvu iesaistīšanu ekonomikas politikas jomā, kā tas definēts 121. panta 5. un 6. punktā un aicina Komisiju nākt klajā ar sīki izstrādātiem priekšlikumiem par regulāra politiska un leģislatīva starpiestāžu dialoga iedibināšanu šajā izšķirīgajā politikas jomā;
Believes that strengthening economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through the closer and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process; calls, in particular, on the Council and the Commission to make proper use of the provisions of the Lisbon Treaty with regard to Parliament's active involvement in the economic policy field, as defined in Article 121(5) and (6), and calls on the Commission to make detailed proposals establishing regular political and legislative interinstitutional dialogue in this crucial policy area;
Eiropas budžets un valstu reformu plāni jāsaskaņo ar ES stratēģijas 2020. gadam mērķiem ilgtspējīgas izaugsmes un attīstības veicināšanai
The European budget and national reform plans should be consistent with the goals of the Europe 2020 strategy to foster sustainable growth and development
uzstāj, ka, lai ES stratēģija 2020. gadam būtu ticama, 27 dalībvalstu budžetiem un ES budžetam nepieciešama lielāka saskaņotība un papildināmība; uzsver, ka ES budžetam līdz ar resursu apvienošanu jāgūst lielāka nozīme;
Insists that, if the Europe 2020 strategy is to be credible, greater compatibility and complementarity is needed between the national budgets of the 27 EU Member States and the EU budget; emphasises the greater role the EU budget should play by pooling resources;
uzsver ilgtermiņa valsts un privātu investīciju nozīmi ES stratēģijas 2020. gadam vadiniciatīvu īstenošanai nepieciešamās infrastruktūras finansēšanā un aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai pieņemtu Eiropas reglamentējošos noteikumus, kas sekmētu ilgtermiņa investoru sadarbību;
Stresses the importance of long-term public or private investments in financing the infrastructure required to implement the flagship initiatives proposed in the Europe 2020 strategy, and invites the Commission to propose measures to adapt the European regulatory framework in order to promote cooperation among long-term investors;
uzsver, ka ES stratēģijai 2020. gadam varēs uzticēties tikai tādā gadījumā, ja tā ir pienācīgi finansēta, un ka 2011. gada budžeta projektā vēlas redzēt lielāku vērienu, lai būtu iespējams sekmīgi īstenot ES stratēģiju 2020. gadam; stingri nosoda to, ka ES stratēģijas 2020. gadam vadprogrammām nav atvēlēts pietiekams finansējums 2011. gada budžeta projektā; uzsver, ka efektīvs risinājums var būt lielāka Eiropas Investīciju bankas (EIB) iesaistīšana un plašāka publiskā un privātā sektora partnerību izmantošana, taču tas nav risinājums visiem gadījumiem; stingri nosoda to, ka šim jautājumam nav pievērsusies ne Eiropas Padome, ne Komisija;
Stresses that the Europe 2020 strategy can only be credible if it is adequately funded and wants to see a more ambitious approach taken in the 2011 draft budget with a view to implementing the Europe 2020 strategy successfully; deplores the fact that 2011 draft budget fails to provide the flagship programmes of the Europe 2020 strategy with sufficient funding; emphasises that greater European Investment Bank (EIB) involvement and greater reliance on Public Private Partnerships (PPP) can be an effective approach, without being a ’one-size-fits-all’ solution; deplores the fact that this issue has not been addressed either by the European Council or by the Commission;
aicina Eiropas Komisiju paskaidrot sakarību starp ES budžeta pozīcijām un ar tām saistītajiem ES stratēģijas 2020. gadam mērķiem; uzstāj, lai pirms 2010. gada pirmās puses beigām Komisija nāktu klajā ar priekšlikumu pārskatīt spēkā esošo daudzgadu finanšu shēmu (2007.–2013.) ar mērķi atrast budžetā papildlīdzekļus ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanai;
Calls on the Commission to clarify the relationship between Union budget lines and the relevant Europe 2020 strategy objectives; insists that before the end of the first half of 2010 the Commission should come forward with a proposal to revise the current Multiannual Financial Framework (MFF) for the period 2007-2013 in order to find extra budgetary resources to achieve the goals of the Europe 2020 strategy;
pieprasa tālāku informāciju par to, kā ES budžetu ietekmēs Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms, par kuru tika panākta vienošanās ārkārtas Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmē 2010. gada 9. un 10. maijā;
Requests further information on the implications for the EU budget of the European Financial Stabilisation Mechanism agreed at the Extraordinary Ecofin Council on 9 and 10 May 2010;
uzsver, ka ir svarīgi pārskatīt spēkā esošo daudzgadu finanšu shēmu, lai tiktu ievēroti 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes secinājumi un lai tā tiktu saskaņota ar Lisabonas līguma prasībām ar mērķi nodrošināt finansējumu ES stratēģijā 2020. gadam izklāstītajām iniciatīvām, kā arī dažādajām iniciatīvām un politiskajām saistībām, kas pieņemtas spēkā esošās un nākamās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā;
Underlines the importance of the revising the current MFF to comply with the conclusions of the European Council of 15 and 16 December 2005 and bring it into line with the requirements of the Lisbon Treaty in order to provide financing for the initiatives outlined in the Europe 2020 strategy as well as the various initiatives taken and political commitments entered into during the current and next MFFs;
uzsver prasību ES budžetā atspoguļot nepieciešamību finansēt pāreju uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku;
Emphasises the requirement that the EU budget should reflect the need to fund the transition towards an environmentally sustainable economy;
Eiropas Parlaments prasa, lai to ciešāk iesaistītu ES stratēģijas 2020. gadam sīkāko priekšlikumu izstrādāšanā
The European Parliament asks to be more closely involved in framing the detailed Europe 2020 proposals
uzsver, ka pieņems lēmumu par Nodarbinātības pamatnostādnēm pēc tam, kad būs saņemta apmierinoša atbilde par ES stratēģijas 2020. gadam pārvaldības struktūru un budžeta pamatnostādnēm;
Stresses that it will take its decision on the Employment Guidelines once it has received a satisfactory response regarding the governance structure and budgetary framework of the Europe 2020 strategy;