natgillin/translations-raw huggingface dataset:
piešķirt plašu piemērošanas jomu nākamajam pamatlēmumam, kurš attiecas arī uz datu aizsardzību saistībā ar vietējo apstrādi, jo šim pamatlēmumam ir tāds pats mērķis kā Direktīvai 95/46/EK, proti, nodrošināt pilsoņiem augstu datu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un novērst atšķirības starp atšķirīgiem personas tiesību un datņu un datu sistēmu drošības līmeņiem, jo šīs atšķirības kavē datu pārraidi un apmaiņu starp dažādām dalībvalstīm;
give the future framework decision a broad scope, including data protection in the context of national processing, the objective of which is the same as that of Directive 95/46/EC, i.e. to provide citizens with a high degree of protection within an area of freedom, security and justice and to abolish disparities between levels of protection of individuals' rights and levels of security of files and data systems which hinder the transmission and exchange of data between Member States;
nevājināt esošos datu aizsardzības standartus, pieņemot tekstu, kas nav ietverts Direktīvā 95/46/EK un minētajā Eiropas Padomes 108. konvencijā, kura dalībvalstīm ir juridiski saistoša, un it īpaši:
not weaken existing data protection standards by adopting a text that falls short of Directive 95/46/EC and Council of Europe Convention No 108, which is legally binding on Member States, and in particular:
saglabāt tiesības uz informāciju un piekļuvi attiecīgo personu datiem, kā arī apelācijas tiesības atbilstīgi 108. konvencijas 5. panta a) punktam un 8. pantam;
maintain data subjects" rights of information and access to data and right of appeal in accordance with Articles 5(a) and 8 of Convention No 108;
saglabāt augstu slepenu datu aizsardzības līmeni saskaņā ar pirmajā pīlārā pastāvošajiem standartiem; kā arī paredzēt datu kategoriju izmantošanas aizlieguma principu līdz ar ierobežotām atkāpēm; nodrošināt īpaši augstu datu aizsardzības līmeni attiecībā uz biometrijas un DNA datu apstrādi;
maintain a high level of protection for sensitive data, in keeping with existing first-pillar standards, and ensure that the principle of a ban on the use of particular categories of data, with limited exceptions, applies; ensure a very high level of data protection in connection with the processing of biometric and DNA-related data;
saglabāt nošķīrumu starp dažādu datu aizsardzības veidiem (dati par cietušajiem, aizdomās turamajiem, lieciniekiem utt.), lai paredzētu atšķirīgu un īpašu apstrādi un garantijas atkarībā no datu veida, it īpaši attiecībā uz aizdomās neturētām personām;
maintain the distinction between different types of data (data on victims, suspects, witnesses, etc.), so as to allow different and specific processing of and guarantees for different types of data, particularly as regards non-suspects;
ņemt vērā, ka pārāk liela atšķirība starp datu aizsardzības līmeni pirmajā un trešajā pīlārā ne tikai negatīvi ietekmē pilsoņu tiesības uz datu aizsardzību, bet arī dalībvalstu savstarpējo uzticību, kā arī policijas darba efektivitāti;
recognise that an excessive disparity in data protection levels between the first and third pillars would have a negative impact not only on citizens" right to data protection but also on mutual trust between Member States and on the effectiveness of police work;
garantēt datu kvalitāti pēc iepriekšēja un pamatota kompetentās iestādes pieprasījuma tikai iespējami precīziem datiem;
guarantee data quality: only data presumed to be accurate should be transmitted in response to a duly substantiated prior request from the competent authority;
nodrošināt, lai tiktu īstenotas Eiropas Savienības datu konfidencialitātes normas;
ensure the implementation of European data confidentiality standards;
noteikt īpašus ierobežojumus un garantijas attiecībā uz datu turpmāku apstrādi un pārsūtīšanu iestādēm, kas nav kompetentas šajā jomā, saglabājot mērķa principu;
establish limits and specific guarantees for the further processing of data and the transfer of data to authorities other than the competent authorities, while ensuring that the purpose-specification principle is observed;
pieprasīt datu apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm iekļaut šā pamatlēmuma piemērošanas jomā, lai vajadzības gadījumā ar atbilstīgu starptautisku nolīgumu apspriešanu nodrošinātu pienācīgu datu aizsardzības līmeni, kā arī prasīt, lai tiktu novērtēta arī no trešām valstīm saņemto datu kvalitāte arī no pamattiesību aizsardzības viedokļa;
ensure that the exchange of data with the competent authorities of third countries is included in the scope of the future framework decision with a view to ensuring, if necessary by negotiating appropriate international agreements, an adequate level of data protection; also ensure that the quality of data received from third countries is assessed, including from the standpoint of the protection of fundamental rights;
paredzēt īpašas garantijas attiecībā uz tādu datu pārsūtīšanu un izmantošanu, kurus savākušas privātās struktūras un kuri tiek apstrādāti valsts uzdevumā, kā arī paredzēt sankcijas, tostarp kriminālas, par jebkādu šajā sakarā apstrādāto datu ļaunprātīgu izmantošanu;
establish specific guarantees regarding the transfer and use of data collected by private parties and processed by public authorities; provide for sanctions, including criminal penalties, for any misuse of data processed in this context;
uzskata, ka jutīgajās un nevienlīdzīgajās attiecībās starp valsts iestādi un pilsoni atsevišķas personas piekrišanu nevar uzskatīt par pietiekamu juridisku pamatu, lai padarītu likumīgu turpmāku šīs personas datu apstrādi drošības nolūkā, izņemot izņēmuma, īpašos, iepriekš noteiktos un dalībvalstu tiesību aktos reglamentētos gadījumos, kā arī atgādina, ka Direktīva 95/46/EK joprojām attiecas uz visu turpmāko apstrādi, kas attiecas uz pirmo pīlāru;
consider that, in a relationship as sensitive and unequal as that existing between the public authorities and the citizen, an individual's consent may, on its own, be regarded as a sufficient legal basis to justify the further processing of his or her data for security purposes only in exceptional and specific cases that have been defined and regulated by national law, bearing in mind that Directive 95/46/EC continues to apply to any further processing based on the first pillar;
uzskata par nepieciešamu valstu datu aizsardzības iestāžu, kā arī to Eiropas iestāžu tīkla "29. panta darba grupas" obligātu apspriešanos (saskaņa ar Direktīvu 95/46/EK) saistībā ar jebkādu reglamentējošu vai administratīvu noteikumu izstrādi datu aizsardzības jomā;
consider that there is a need for compulsory consultation of national data protection authorities (pursuant to Directive 95/46/EC) and of their EU institutional network, the "Article 29 Working Party", during the preparation of any regulatory or administrative measures dealing with data protection;
atkārtoti prasa, lai Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti tiktu pilnībā iesaistīti Padomē notiekošajās sarunās un lai tiktu ņemts vērā iepriekš minētais Eiropas Parlamenta vienbalsīgi pieņemtais atzinums;
fully involve the European Parliament and the national parliaments in the discussions in progress in the Council and take into consideration the aforesaid position unanimously adopted by the European Parliament;
nākamajā pamatlēmumā saglabāt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz datu drošību, kas būtu salīdzināmi ar Eiropola Konvencijā paredzētajiem noteikumiem;
maintain, in the future framework decision, detailed rules on data security, comparable with the rules laid down in the Europol Convention;
vēlas, lai pamatlēmuma projekts tiktu pieņemts ātri, taču brīdina, ka ātri pieņemti lēmumi nedrīkst pazemināt datu aizsardzības līmeni un ka pantus, kuros ir sarežģījumi, nevar tikai svītrot vai vienkāršot;
rapidly adopt the proposal for a framework decision, whilst taking care to ensure that the speed with which the decisions are taken does not result in a lowering of the level of data protection and that problematic articles are not simply deleted or over-simplified;
atliek debates ar dalībvalstu parlamentiem par tā turpmāko atzinumu par pamatlēmuma tekstu attiecībā uz datu aizsardzību līdz brīdim, kad Padome būs paudusi savu nostāju šajā jomā;
Reserves the option of discussing with national parliaments its forthcoming position on the proposal for a framework decision once the Council has set out its point of view on the matter;
uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo ieteikumu Padomei un informatīvos nolūkos Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission, the Parliaments and Governments of the Member States and the Council of Europe.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai – Zaļā grāmata ( 2006/2113(INI) )
European Parliament resolution on a European strategy for sustainable, competitive and secure energy − Green paper ( 2006/2113(INI) )
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu – Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai ( COM(2006)0105 ),
having regard to the Commission green paper - A European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy ( COM(2006)0105 ),
ņemot vērā Komisijas un Augstā pārstāvja kopīgo ziņojumu par enerģētikas politikas ārējiem aspektiem, kuru iesniedza 2006. gada 15.-16. jūnija Eiropadomei,
having regard to the joint paper by the Commission and the High Representative on the external aspects of energy policy, submitted to the European Council of 15-16 June 2006,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. decembra nostāju, ko pieņēma otrajā lasījumā par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu OV C 286 E, 23.11.2006., 172. lpp.
having regard to its position adopted at second reading on 13 December 2005 with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council on energy end-use efficiency and energy services OJ C 286 E, 23.11.2006, p.172.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. aprīlī otrajā lasījumā pieņemto nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem
having regard to its position adopted at second reading on 4 April 2006 with a view to the adoption of a decision of the European Parliament and of the Council laying down guidelines for trans-European energy networks
ņemot vērā 2006. gada 18. maija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā
having regard to its position of 18 May 2006 on the proposal for a Council decision on the conclusion by the European Community of the Energy Community Treaty
ņemot vērā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par kodoleketrostaciju nojaukšanai paredzēto finanšu resursu izmantošanu OJ C 280 E, 18.11.2006., 117. lpp.
having regard to its resolution of 16 November 2005 on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants OJ C 280 E, 18.11.2006, p.117.
ņemot vērā 2006. gada 5.jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvu atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli
having regard to its position of 5 July 2006 on the proposal for a Council directive on the supervision and control of shipments of radioactive waste and nuclear spent fuel
ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par apkuri un dzesēšanu, izmantojot atjaunojamos enerģijas resursus
having regard to its resolution of 14 February 2006 with recommendations to the Commission on heating and cooling from renewable sources of energy
ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par energoapgādes drošību Eiropas Savienībā
having regard to its resolution of 23 March 2006 on security of energy supply in the European Union
ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu - Zaļā grāmata
having regard to its resolution of 1 June 2006 on Energy efficiency or doing more with less: Green Paper
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 23.-24. marta secinājumus par Eiropadomes Eiropas energopolitikas zaļās grāmatas vizēšanu un 2006. gada 15.-16. jūnija secinājumus par Komisijas un Augstā pārstāvja kopīgo ziņojumu par energodrošības ārējiem aspektiem,
having regard to the Presidency Conclusions of the European Councils of 23-24 March 2006, concerning the European Council's endorsement of the Green Paper on an Energy Policy for Europe, and of 15-16 June 2006 concerning the Joint Paper by the Commission and High Representative on the External Aspects of Energy Security,
ņemot vērā Atklātās izskatīšanas apspriedes, ko 2006. gada 12. septembrī organizēja Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja,
having regard to deliberations of the Public Hearing organised by its Committee on Industry, Research and Energy on the subject on 12 September 2006,
ņemot vērā Eiropas Konstitucionālo līgumu, saskaņā ar kuru enerģētika ir joma, kurā kompetenci dala ar dalībvalstīm,
having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe under which energy is a field in which there is shared competence with the Member States,
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6-0426/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on International Trade, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Transport and Tourism and the Committee on Regional Development ( A6-0426/2006 ),
atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai, bet uzsver nepieciešamību izprast nepārtraukti mainīgos apstākļus plašākā globālajā enerģijas tirgū un uzsver, cik svarīgi ir paplašināt ražotāju perspektīvu līdz sistemātiskai pieejai, kurā ņemta vērā ražošana, izplatīšana un patēriņš, lai tādējādi attīstītu tādu Eiropas enerģijas politiku, kas nodrošinātu pēc iespējas pieejamu enerģiju no avotiem ar zemu oglekļa emisiju jau īstermiņā, un no bezoglekļa enerģijas avotiem vidējā termiņā, kā arī no vietējiem avotiem, respektējot tirgus mehānismus, tai pat laikā aizsargājot vidi, cīnoties ar klimata pārmaiņām un veicinot energoefektivitāti;
Welcomes the Commission's green paper on a European strategy for sustainable, competitive and secure energy, but emphasises the need to acknowledge the ever changing conditions in the broader global energy market and highlights the importance of extending the producer perspective to a systematic approach that takes account of production, distribution and consumption in order to develop a European energy policy securing affordable energy as far as possible from low-carbon sources in the short term and carbon free sources in the medium term and indigenous resources, respecting market mechanisms, whilst protecting the environment, combating climate change and promoting energy efficiency;
uzsver, ka Komisija savā Zaļajā grāmatā norādīja, ka, lai Eiropai ilgtermiņā nodrošinātu energoapgādi, Eiropas enerģijas tirgū ir jāiegulda EUR 1 triljons; piebilst arī, ka nevar pieņemt, ka šie resursi ir jāfinansē no sabiedrības līdzekļiem, un ka tāpēc Eiropas Savienības enerģētikas rūpniecības uzņēmumi ir jāiesaista tālākā vienprātības sasniegšanā attiecībā uz enerģētikas politiku;
Stresses that the Commission stated in its green paper that EUR 1 trillion needs to be invested in the European energy market in order to secure energy supplies in Europe in the long term; also notes that it cannot be assumed that these resources can be funded from the public purse and that it is therefore important to involve energy industry operators in the European Union in the further development of the consensus on energy policy;
mudina Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmi pieņemt rīcības plānu, kurā būtu vismaz šādi punkti: lai enerģētikas politikas centrā būtu patērētāji – ES Emisiju tirdzniecības shēmas (ETS) radikāla reforma, lai tirgu virzītu uz ieguldījumiem zema oglekļa dioksīda satura ekonomikā, kuras pamatā būtu noteikts mērķis attiecībā uz ES oglekļa emisijām līdz 2020. gadam, tostarp obligāts mērķis, kas paredz, ka līdz 2020. gadam 25 % enerģijas jāiegūst no atjaunojamiem avotiem, un mērķis attiecībā uz emisijām no automašīnām, pakāpeniskas izmaiņas energoefektivitātē, stingrāki noteikumi attiecībā uz konkurences politiku, pastiprināti centieni ieviest tarifu nodalīšanu, gan pēc burta, gan gara, tostarp arī pilnīga īpašumtiesību nodalīšana enerģijas tīkliem, gadījumos, kad citi pasākumi nav izrādījušies efektīvi, stingrāki tiesību akti attiecībā uz konkurences politiku un enerģētikas tīklu īpašnieku pilnīga savstarpēja nošķiršana, minimālās obligātās pamatnostādnes regulatoriem, tostarp procedūra regulatoru iecelšanai, neatkarība, pārredzamība un atbildība, ambicioza pētniecības un attīstības stratēģija tīras enerģijas tehnoloģijām, kopējas enerģētikas ārpolitikas stratēģija un visu pašreizējo ES enerģētikas tiesību aktu pilnīga īstenošana;
Urges the 2007 Spring European Council to adopt an action plan, which should at least contain the following elements: for consumers to be placed at the centre of energy policy, a radical reform of the EU Emissions Trading Scheme (ETS) to guide the market into investment in a low carbon economy which should be driven by a set target for EU carbon emissions by 2020 including a target of 25% of energy from renewable sources by 2020 and a binding target for car emissions, a step change in energy efficiency, reinforced efforts to implement unbundling in letter and spirit, including full ownership unbundling of energy networks in the event that other measures do not prove effective, minimum binding guidelines set out for regulators, including a procedure for the nomination of regulators, independence, transparency and accountability, an ambitious R&D strategy on clean energy technologies, a common foreign energy policy strategy and full implementation of all current EU energy legislation;
atzīst, ka klimata pārmaiņas izraisa nopietnas vides problēmas, tādēļ nepieciešama steidzama rīcība ES un starptautiski; uzskata, ka 2050. gadā būtiski lielākā daļa enerģijas ES ir jāiegūst no bezoglekļa avotiem, vai jāiegūst ar tehnoloģijām, kuras aiztur siltumnīcefekta gāzu emisiju, īpašu uzmanību pievēršot energotaupībai, energoefektivitātei un atjaunojamām enerģijām, kā arī uzskata, ka nepieciešams izstrādāt skaidru plānu šī mērķa sasniegšanai; mudina ES vadītājus līdz nākamā gada beigām vienoties par saistošu CO2 mērķi 2020. gadā un paredzamo CO2 mērķi 2050. gadā, kā arī uzskata, ka:
Recognises that climate change is causing serious environmental problems requiring immediate EU and international action; believes that by 2050 the overwhelming proportion of EU energy needs must come from carbon free sources or be produced with technologies which withhold greenhouse gas emissions, with a focus on energy saving, efficiency and renewable energies and that there is therefore a need to set out a clear roadmap for attaining this objective; urges EU leaders to agree by the end of next year on a binding 2020 CO2 target and an indicative 2050 CO2 target and further believes that:
Komisijai jāierosina ETS pārskatīšana, tostarp arī ekonomiski pieņemama ETS kredītu pārvaldība, piemēram, virzīšanās uz likšanu vairāksolīšanā vai salīdzinošu novērtēšanu atkarībā no izvades; ETS jābūt pamatotai ar rūpīgu ekonomiskās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu, vispārēju sadalījuma metodoloģiju izvērtējumu, sodīšanas shēmas pārskatīšanu;
the Commission should propose a revision of the ETS including economically acceptable management of ETS credits such as a progressive move towards auctioning or benchmarking based on output; the ETS scheme should be based on a careful evaluation of economic and environmental impacts, a comprehensive assessment of the allocation methodologies, a review of the penalty scheme,
emisiju maksimālā apjoma un tirdzniecības režīms jāizvērš starptautiski un tā darbības laikam jābūt ilgākam nekā tas ir patlaban,
a cap and trade emissions regime should be extended internationally and should run for a longer period than at present,
ETS jāiekļauj vēl citas piesārņojošas nozares, tostarp arī visa veida kravas transports; jāizstrādā stratēģija, lai samazinātu emisijas no kuģiem, atbilstīgi ietekmes novērtējumam, kā arī, cik drīz vien iespējams, jāizveido atsevišķa sistēma aviācijai,
the ETS should include additional large emitting sectors including all modes of freight transport; a strategy to cut emissions from ships should be developed, following an impact assessment, and a separate system for aviation should be set up as soon as possible,
ņemot vērā emisijas sertifikātu cenu svārstības, Komisijai jāapsver šo svārstību mazināšanas iespējas; šādām iespējām jāietver uzticības veicināšana tirgū, palielinot tirgus pārredzamību, piemēram, savlaicīgi un vienveidīgi visā ES publicējot emisiju datus, kā arī Kioto Protokola elastīgo mehānismu (kopīgā īstenošana un tīrā attīstība) plašāku izmantošanu, lai palielinātu tirgus likviditāti;
given the volatility of prices for emission certificates, the Commission should consider mitigation option;.such options should include the promotion of confidence in the market by increasing market transparency, e.g. through the timely and uniform publication of emissions data throughout the EU, as well as extended use of the flexible mechanisms of the Kyoto Protocol (Joint Implementation and Clean Development) to increase market liquidity,
Komisijai līdz 2007. gadam jāizpēta, kādā veidā valstu sadalījuma metodes turpmāk būtu jāsaskaņo un kādā veidā varētu vienkāršot un padarīt pārredzamu ETS metodoloģiju, līdzīgi kā vērtspapīru tirgus noteikumi;
the Commission should examine by 2007 in which way national allocation methods should be further harmonised and how the ETS methodology may be simplified and rendered transparent, in line with stock market rules;
Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums par iespējamo nepieciešamību regulēt oglekļa kompensēšanas tirgu;
the Commission should produce a report on the possible need for regulation of the carbon offsetting market;