natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā pavasara Eiropadomes prezidentūras 2009. gada 19. un 20. marta secinājumus par Eiropas ekonomikas atveseļošanu,
– having regard to the Conclusions of the Presidency of the European Spring Council meeting of 19 and 20 March 2009 on the European economic recovery,
– ņemot vērā tā 2009. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123 .
– having regard to its resolution of 11 March 2009 on the European Economic Recovery Plan Texts adopted, P6_TA(2009)0123 .
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumu pavasara Eiropadomei par impulsiem Eiropas atveseļošanai (COM(2009)114),
– having regard to the Commission communication of 4 March 2009 for the Spring European Council on Driving European recovery (COM (2009)114),
– ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko saistībā ar 2009. gada pavasara Eiropadomes sanāksmi sniegusi Jacques de Larosière vadītā augsta līmeņa ekspertu grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos,
– having regard to the report of the High Level Expert Group on EU Financial Supervision, chaired by Mr Jacques de Larosière, of 25 February 2009 with a view to the 2009 Spring European Council,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā (COM(2009)160),
– having regard to the Commission Communication of 8 April 2009 on 'supporting developing countries in coping with the crisis' (COM(2009)160),
– ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju „2050: nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042 .
– having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 4 February 2009 on '2050; The future begins today - recommendations for the EU's future integrated policy on climate change' Texts adopted, P6_TA(2009)0042 .
un 2009. gada 11. marta rezolūciju „ES stratēģija, lai Kopenhāgenas sarunās panāktu visaptverošu nolīgumu par klimata pārmaiņām, un atbilstoša finansējuma nodrošināšana klimata pārmaiņu politikas īstenošanai” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0121 .
and of 11 March 2009 on 'an EU strategy for a comprehensive climate change agreement in Copenhagen and the adequate provision of financing for climate change policy' Texts adopted, P6_TA(2009)0121 .
– ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2009. gada jūnija Pasaules nodarbinātības paktu,
– having regard to the ILO's Global Jobs Pact of June 2009,
– ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un ES dalībvalstu solījumus sniegt atbalstu cīņā pret badu un nabadzību,
– having regard to the United Nations Millennium Development Goals and EU Member States' aid commitments to tackle hunger and poverty,
– ņemot vērā 2009. gada 2. septembra vēstuli, ko parakstījuši prezidents Nikolā Sarkozī, kanclere Angela Merkele un premjerministrs Gordons Brauns,
– having regard to the letter of 2 September 2009 co-signed by President Nicolas Sarkozy, Chancellor Angela Merkel and Prime Minister Gordon Brown,
– ņemot vērā 2009. gada 4. septembra vēstuli, ko parakstījuši Zviedrijas, Nīderlandes, Luksemburgas, Francijas, Spānijas, Vācijas un Itālijas finanšu ministri,
– having regard to the letter of 4 September 2009 co-signed by the Finance Ministers of Sweden, the Netherlands, Luxembourg, France, Spain, Germany and Italy,
– ņemot vērā 2009. gada 5. un 6. septembrī Londonā notikušo G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmi un viņu „Deklarāciju par turpmākajiem pasākumiem finanšu sistēmas stiprināšanā”,
– having regard to the meeting of G20 Finance Ministers and Central Bank Governors in London on 5-6 September 2009 and their 'Declaration on further steps to strengthen the financial system',
– ņemot vērā saskaņoto viedokli, ko 2009. gada 17. septembrī Briselē panāca ES valstu un valdību vadītāji attiecībā uz Pitsburgas G20 sanāksmi,
– having regard to the agreed language for the Pittsburgh G20 Summit, adopted by the EU Heads of State or Government in Brussels on 17 September 2009,
A. tā kā jau ir pagājuši 12 mēneši pēc tam, kad Eiropas valstu ekonomikas spēcīgi cieta no finanšu krīzes, pēc trijām G20 valstu sanāksmēm un citiem pasākumiem, ko veikušas daudzas starptautiskās institūcijas, jau sen ir laiks īstenot uzņemtās saistības un sniegt rezultātus atbilstoši valstu ekonomiku vajadzībām un iedzīvotāju cerībām;
A. whereas 12 months after the European economies were severely hit by the crisis, after three G20 meetings and further work undertaken by many international institutions, it is more than time to follow up on the commitments given and to deliver according to the needs of our economies and the expectations of our citizens,
B. tā kā vissteidzamāk risināmie jautājumi ir pilnībā atjaunot reālās ekonomikas izaugsmi, nodrošināt, ka pareizi noris kapitāla tirgu darbība un aizdevumu izsniegšana, atbalstīt un veicināt nodarbinātību, kā arī aizsargāt cilvēkus pret krīzes negatīvo ietekmi, īpašu uzmanību pievēršot visnabadzīgākajiem un neaizsargātākajiem;
B. whereas the immediate priority must be to get the real economy moving again at full speed, to ensure the functioning of capital markets and lending, to sustain and promote employment, and to protect people from the adverse impact of the crisis, with particular attention to the poorest and most vulnerable,
C. tā kā pašreizējā globālā ekonomikas krīze jāizmanto kā iespēja izstrādāt Eiropas stratēģiju, kas nodrošinātu pāreju no krīzes ārkārtas pārvaldības uz ilgtermiņa un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos;
C. whereas the current global economic crisis should be used as an opportunity to create a European strategy which makes the transition from urgent crisis management to long-term sustainable economic recovery,
D. tā kā Eiropas ekonomikas situācija un nākotnes izredzes izskatās labākas, bet pakāpeniskas atveseļošanās cerība īstermiņā vai vidējā termiņā joprojām ir ļoti nedroša;
D. whereas the European economic situation and outlook show signs of improvement but the expectation of a gradual recovery within the short to medium term remains very uncertain,
E. tā kā pieaugošā bezdarba apkarošana joprojām ir ārkārtīgi nozīmīgs un steidzams jautājums, it īpaši ņemot vērā to, ka Eiropas bezdarba rādītāji jūlijā sasniedza augstāko līmeni pēdējo 10 gadu laikā, proti, 9,5 %, un ir sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt;
E. whereas tackling rising unemployment remains a matter of the utmost importance and urgency, in particular given that Europe's unemployment rate hit a ten-year high of 9.5% in July and is expected to rise further,
F. tā kā ekonomikas krīzes rezultātā vēl 50–100 miljoni cilvēku nonāks nabadzībā, iztiekot ar mazāk nekā ar 1,24 USD dienā, kas apdraudēs nabadzīgo cilvēku piekļuvi finansējumam, kā arī ģimeņu piekļuvi pārtikai, izglītībai un kurināmajam;
F. whereas as a result of the economic crisis between 50 and 100 million more people will be trapped in poverty, living on less than USD 1.24 a day, which will undermine access to finance for the poor as well as families' access to food, education and fuel,
G. tā kā dažas līdzekļu devējas valstis ir samazinājušas finansiālo ieguldījumu oficiālajā attīstības palīdzībā (OAP) jaunattīstības valstīm, apdraudot centienus sasniegt TAM,
G. whereas some donor countries have reduced their financial contribution to Official Development Assistance (ODA) to developing countries, endangering the efforts to achieve the MDGs,
1. atzinīgi vērtē G20 valstu Pitsburgas paziņojumu, kurā ir pastiprināta agrākā apņemšanās un vienošanās; ar gandarījumu norāda, ka G20 valstu vadītāji nav zaudējuši motivāciju un apņemšanos rast risinājumus pašreizējās globālās krīzes radītajām daudzveidīgajām problēmām; tomēr ir nobažījies par panākto nepietiekamo progresu dažās jomās un par brīžiem nevajadzīgu kavēšanos konkrētu pasākumu sagatavošanā un lēmumu izpildē;
Welcomes the statement issued by the Group of Twenty in Pittsburgh, which reinforces previous commitments and agreements; notes with satisfaction that the leaders of the G20 have not lost their motivation and ambition as regards drawing up solutions to tackle the multiple facets of the current global crisis; is concerned, however, that little progress has been achieved in some areas and that there have been some unnecessary delays in devising specific measures and implementing decisions;
4. atzinīgi vērtē G20 valstu vadītāju apņemšanos 21. gadsimtā nodrošināt spēcīgu, noturīgu un līdzsvarotu izaugsmi un visā pasaulē paātrināt dzīves līmeņa konverģenci; tomēr pauž nožēlu, ka G20 ekonomikas, finanšu un nodarbinātības politikas programmā nav integrējusi vitāli svarīgo nākotnes globālās izaugsmes vides politikas dimensiju; pauž nožēlu, ka nav panākts progress attiecībā uz globālās cīņas pret klimata pārmaiņām finansēšanu;
Welcomes the commitment of the G20 leaders to strong, sustained and balanced growth in the 21st century, and to accelerate the convergence of living standards globally; deplores, however, the fact that the G20 has not integrated the vital ecological policy dimension of future global growth into the economic, financial, and employment policy agenda; regrets that no progress has been made with regard to financing the global fight against climate change;
Spēcīga, noturīga un līdzsvarota izaugsme
Strong, sustainable and balanced growth
16. uzstāj, ka tādēļ ir būtiska SDO konvenciju ratifikācija un īstenošana, un pieprasa, lai tās iekļautu PTO tirdzniecības līgumos; aicina arī turpināt pastiprināt sadarbību ar nozīmīgākajām starptautiskajām organizācijām;
Insists that the ratification and implementation of ILO Conventions are crucial in this respect and demands that they be incorporated into WTO trade agreements; calls also for a further stepping-up of cooperation among the key international organisations;
Atbildīgāki un elastīgāki finanšu tirgi
More responsible and resilient financial markets
20. apliecina vēlmi pārveidot globālā finanšu regulējuma sistēmu un piekrīt, ka ir panākts ievērojams progress, taču uzskata, ka daudzas pārmaiņas, par kurām ir panākta vienošanās, vēl nav pilnībā īstenotas un ka jādara ir vēl daudz vairāk; mudina G20 valstu vadītājus turpināt tālejošas reformas ceļu ar ilgtermiņa perspektīvu, jo attiecīgie tiesību akti pieprasa ilgu lēmumu pieņemšanas procesu, it īpaši, ja ir jānodrošina globāla konverģence; atgādina vajadzību stiprināt starptautisko sadarbību, sākot no pasākumu plānošanas līdz īstenošanai;
Approves the willingness to transform the system of global financial regulation and agrees that substantial progress has been made, but believes that many of the changes agreed have not yet been fully implemented and that much more remains to be done; urges the G20 leaders to continue on the path of far-reaching reform with long-term perspectives, legislation involving a long decision-making process, especially when global convergence is to be reached; recalls the need to step up international cooperation from conception to implementation of agreed measures;
Vairāk pārstāvošas finanšu iestādes
More representative financial institutions
27. atbalsta principu par kvotu palielināšanu SVF nepietiekami pārstāvētajām valstīm un aicina visas pārāk plaši pārstāvētās valstis, ne tikai Eiropas valstis, pašreiz notiekošajā pārskatīšanas procesā pievienoties šai nostājai; mudina ES paust vienotu viedokli;
Approves the principle of a shift of quotas towards the under-represented countries in the IMF and calls on all over-represented countries, not only European countries, to commit themselves in this direction under the present review process; urges the EU to speak with one voice;
Ceļā uz „zaļāku izaugsmi”
Towards greener growth
38. aicina visas dalībvalstis izmantot iespēju izveidot mehānismu, lai daļu no SVF piešķirtajām jaunajām īpašajām aizņēmumtiesībām nodotu zemu ienākumu valstīm, jo tas varētu divkāršot šo valstu vidēja termiņa koncesiju aizdevumus;
Calls on all Member States to embrace the possibility of creating a mechanism to transfer some of their allotted new allocations of IMF Special Drawing Rights (SDRs) to Low Income Countries, which could double the mid-term concessional lending capacity of the IMF;
Atvērtības uzturēšana un tirdzniecības atsākšana
Maintain ing openness and re-launch ing trade
42. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, G20 valstu vadītājiem, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the G20 Leaders, the European Central Bank, the parliaments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
30.9.2009 B7-0083/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS Noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
30.9.2009 B7-0083/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
PE428.687v01-00 B7‑0083/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī
PE428.687v01-00 B7‑0083/2009 European Parliament resolution on the Pittsburgh G20 Summit of 24-25 September 2009
– ņemot vērā 2009. gada 4. –5. septembrī Londonā notikušo finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmi un viņu deklarāciju par turpmākajiem pasākumiem finanšu sistēmas stiprināšanā,
– having regard to the meeting of Finance Ministers and Central Bank Governors held in London on 4-5 September 2009 and their declaration on further steps to strengthen the financial system,
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par G 20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0330 .
– having regard to its resolution of 24 April 2009 on the London G20 Summit of 2 April 2009 Texts adopted, P6_TA(2009)0330 .
– ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa Londonas G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes vadītāju paziņojumu, kā arī paziņojumus par pasākumiem finanšu sistēmas stiprināšanā un resursu nodrošināšanu, izmantojot starptautiskās finanšu iestādes,
– having regard to the leaders' statement issued at the London G20 Summit of 2 April 2009 and the declarations on 'Strengthening the financial system' and 'Delivering resources through the international financial institutions',
– ņemot vērā valstu vadītāju paziņojumu, kas sagatavots G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī,
– having regard to the leaders' statement issued at the Pittsburgh G20 Summit of 24-25 September 2009,
A. tā kā pasaules ekonomika pamazām atlabst, tomēr joprojām atrodas recesijā;
A. whereas the world economy is slowly recovering but still in recession,
B. tā kā vēl pilnībā nav novērtēta finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku;
B. whereas the full consequences of the financial crisis for the real economy have not yet been appraised,
C. tā kā ir nepieciešama cieša starptautiskā koordinācija un sadarbība, lai atjaunotu globālo ekonomiku, paļāvību, izaugsmi un nodarbinātību un novērstu krīzes atkārtošanos turpmāk,
C. whereas close international coordination and cooperation are necessary to rebuild the global economy, restoring confidence, growth and jobs, and to prevent further crisis,
D. tā kā krīzes pārvarēšanas pasākumiem būtu jārada iespējas veidot stabilāku finanšu un ekonomikas sistēmu, kurā tiktu ņemta vērā vides un sociālā ilgtspēja;
D. whereas the response to the crisis should pave the way for a more stable financial and economic system which takes into account environmental and social sustainability,
1. atzinīgi vērtē G20 valstu apņemšanos rast krīzes risinājumu visas pasaules mērogā; uzsver, cik svarīgi ir atjaunot paļāvību, izaugsmi un darba vietas;
Welcomes the Group of Twenty's continuing commitment to a global solution for the crisis; underlines the importance of restoring confidence, growth and jobs;
5. atzinīgi vērtē SVF kvotu daļas sistēmas reformu; uzskata, ka ES dalībvalstīm būtu jāvienojas kopējam balsojumam un jāveido vienota pārstāvība SVF;
Welcomes the reform of the IMF quota share; believes that the Member States of the European Union should cumulate their voting share and have a single representation at the IMF;
11. norāda, ka Eiropas Savienības Zviedrijas prezidentūra ir veltījusi ievērojamas pūles tam, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm G20 sanāksmē ir vienota nostāja; norāda, ka G20 augstākā līmeņa sanāksmē ES dalībvalstīm tomēr bija ievērojami atšķirīga nostāja; pauž pārliecību par to, ka Eiropas Savienībai ir jāvienojas par kopēju nostāju starptautiskos forumos, jo īpaši G20 sanāksmēs, un uzstājīgi prasa, lai starptautiskās sarunās ES tiktu pārstāvēta vienoti un saskanīgi;
Notes that the Swedish Presidency of the European Union has made considerable efforts to ensure that Member States speak with one voice at the G20; points out that nevertheless there were significant differences in the positions of EU Member States at the G20 summit; is convinced that the European Union has to agree on a common position in international forums, particularly with regard to the G20 meetings, and insists that there has to be a single and coherent representation of the EU in international negotiations;
30.9.2009 B7-0084/2009 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS Noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
30.9.2009 B7-0084/2009 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī
on the Pittsburgh Summit of 24-25 September 2009
PE428.688v01-00 B7‑0084/2009 Eiropas Parlamenta rezolūcija par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī
PE428.688v01-00 B7‑0084/2009 European Parliament resolution on the Pittsburgh Summit of 24-25 September 2009
– ņemot vērā 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the G20 Summit of 24-25 September 2009 held in Pittsburgh,
– ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas un Vācijas kopīgo vēstuli, kurā tiek prasīti saistoši noteikumi, lai ierobežotu premiālo samaksu baņķieriem,
– having regard to the joint letter from Britain, France and Germany calling for 'binding rules' to rein in bankers' bonuses,
– ņemot vērā kopīgo paziņojumu, ko 2009. gada 4. septembrī publicēja septiņu Eiropas valstu (Francijas, Zviedrijas, Nīderlandes, Luksemburgas, Spānijas, Vācijas un Itālijas) finanšu ministri ar aicinājumu G20 viņiem pievienoties, lai pieņemtu stingrus noteikumus par samaksu finanšu jomas uzņēmējiem,
– having regard to the joint statement published on 4 September 2009 by seven European Finance Ministers (from France, Sweden, the Netherlands, Luxembourg, Spain, Germany and Italy) calling on the G20 to join them in adopting strict rules on the pay of financial operators,
– ņemot vērā Londonā 2009. gada 4. un 5. septembrī notikušās G20 valstu finanšu ministru sanāksmes rezultātus,
– having regard to the outcome of the G20 Finance Ministers' meeting held in London on 4-5 September 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 1. un 2. septembrī sasauktā ESAO Vispasaules foruma par pārredzamību un informācijas apmaiņu saistībā ar nodokļiem rezultātus,
– having regard to the outcomes of the OECD Global Forum meeting on transparency and exchange of information for tax purposes held in Mexico on 1-2 September 2009,
– ņemot vērā Londonā 2009. gada 2. un 3. aprīlī notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the G20 Summit held in London on 2-3 April 2009,
A. tā kā finanšu un ekonomikas krīzi izraisīja pasaules bagātākās valstis, bet tā skar visas valstis, un tā kā G20 ir kolektīvi atbildīgs par to, lai mazinātu krīzes sociālās sekas, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kuras ir smagi skārusi krīzes blakus iedarbība,
A. whereas the financial and economic crisis was caused by the world's richest countries, but is affecting all countries, and whereas the G20 has a collective responsibility to mitigate the social impact of the crisis, especially in developing countries, which have been hard hit by the side-effects of the crisis,
B. tā kā klimata finansējuma piešķiršana ir būtiska sastāvdaļa centienos veicināt globālu ekonomikas atlabšanu un izveidot fondus ilgtspējīgai 21. gadsimta ekonomikai,
B. whereas delivering on climate finance is an essential component of efforts to promote global economic recovery and develop the foundations for a sustainable 21st century economy,
C. tā kā par klimata finansējumu jaunattīstības valstīm ir atbildīgas rūpnieciski attīstītās valstis, jo to vēsturiskās emisijas izraisīja klimata pārmaiņas, kas jau tiek konstatētas, kā arī tas ir ieguldījums globālajā kolektīvajā drošībā,
C. whereas climate finance for developing countries is a responsibility of the industrialised countries, as their historical emissions have caused the climate change already observed, as well as being an investment in global collective security,
D. tā kā pieaugošie globālās tirdzniecības traucējumi un arvien lielākā nomināla kursa svārstību atsaiste no inflācijas atšķirībām valstu starpā bija pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes galvenie iemesli,
D. whereas growing global trade imbalances and an increasing disconnection of the movements of nominal exchange rates from the inflation differential between countries have been main causes of the current financial and economic crisis,
E. tā kā ārzonu centri ļauj ļaunprātīgi apiet un izvairīties gan no nodokļiem, gan finanšu regulēšanas, un tā kā starptautiskā izvairīšanās no nodokļiem ir milzīgs šķērslis Tūkstošgades mērķu sasniegšanā,
E. whereas offshore centres enable abusive avoidance and evasion of both taxation and financial regulation, and whereas international tax avoidance and evasion constitutes a major impediment to the achievement of the Millennium Goals,
F. tā kā ārzonu centri un "nodokļu oāzes" ļauj ik gadus nelikumīgi aizplūst kapitālam 1 triljona USD vērtībā un tā kā apmēram divas trešdaļas šīs summas ir attiecināma uz darījumiem, kuru iemesls bija daudznacionālo uzņēmumu izvairīšanās ko nodokļiem un nodokļu apiešanas shēmas,
F. whereas offshore centres and tax havens facilitate an annual illicit capital flight of USD 1 trillion, and whereas around two thirds of this amount is comprised of transactions motivated by multinational company tax avoidance and tax evasion schemes,
G. tā kā ir ļoti svarīgi pievērsties problēmām, ko rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, "nodokļu oāzes" un ārzonu centri, un tā kā ir nepieciešama globāla sistēma sadarbībai un informācijas apmaiņai nodokļu jautājumos,
G. whereas it is of primary importance to address the challenges posed by tax evasion, tax havens and offshore centres, and whereas a global system for cooperation and information exchange is needed in tax matters,
H. tā kā spekulatīviem finanšu darījumiem, piemēram, riska ieguldījumu fondiem un privāto kapitāla vērtspapīru uzņēmumiem bija nozīme, radot dramatiskas svārstības naftas, metālu, pārtikas un citu preču cenās, un tā kā ir jāaizliedz finanšu spekulācijas attiecībā uz pārtiku, naftu, zemi un citām būtiskām precēm,
H. whereas speculative financial operators such as hedge funds and private equity companies have played a part in feeding the dramatic fluctuations in oil, metal, food and other commodity prices, and whereas financial speculation on food, oil, land and other essential commodities should be forbidden,
I. tā kā ir nepieciešams regulēt iestādes, kurām ir augsta kapitāla piesaiste, cita starpā piemērojot stingrākas prasības par kapitāla pietiekamību,
I. whereas highly leveraged institutions need to be regulated, inter alia by means of tighter capital adequacy requirements,
J. tā kā pret sistēmiska mēroga finanšu iestādēm jāizvirza augstākas kapitāla prasības nekā pret mazākām finanšu iestādēm, lai mazinātu iespēju, ka nepieciešami glābšanas pasākumi ar publisku līdzekļu palīdzību,
J. whereas financial institutions of systemic size should have higher capital requirements than smaller financial institutions in order to make public rescue operations less likely,