natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir svarīgi cīnīties ar organizēto noziedzību IĪT jomā, jo īpaši ar viltošanu un IĪT pārkāpšanu tiešsaistē; ņemot to vērā, norāda, ka ir nepieciešami atbilstīgi ES tiesību akti par proprorcionālām un taisnīgām sankcijām, un atbalsta ciešu stratēģisko un operatīvo sadarbību starp visām ieinteresētajām pusēm Eiropas Savienībā, jo īpaši ar Eiropolu, valstu iestādēm un privāto sektoru, kā arī ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām;
Stresses the importance of fighting organised crime in the area of IPRs, in particular counterfeiting and online IPR infringement; points out in this context the need for appropriate EU legislation on proportional and fair sanctions and supports close strategic and operational cooperation between all the interested parties within the EU, in particular Europol, national authorities and the private sector, as well as with non-EU states and international organisations;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the parliaments and governments of the Member States.
B7-0518 , 0519 , 0520 , 0521 un 0523/2010
B7-0518 , 0519 , 0520 , 0521 and 0523/2010
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību III daļas XVIII sadaļu un jo īpaši tā 174. pantu,
having regard to Part III, Title XVIII of the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular to Article 174 thereof,
ņemot vērā noteikumus par struktūrfondiem noteikumus par struktūrfondiem 2007.–2013. gadā,
having regard to the regulations governing the Structural Funds for the period 2007-2013,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra paziņojumu “Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju: teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana” ( COM(2008)0616 ),
having regard to the Commission communication of 6 October 2008 entitled ‘Green Paper on Territorial Cohesion - Turning territorial diversity into strength’ ( COM(2008)0616 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Reģioni 2020. gadā ‐ ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” ( SEC(2008)2868 ),
having regard to the Commission staff working document entitled ‘Regions 2020 - an assessment of future challenges for EU regions’ ( SEC(2008)2868 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija paziņojumu “Sestais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju” ( COM(2009)0295 ),
having regard to the Commission communication of 25 June 2009 on the Sixth Progress Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2009)0295 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu “Kohēzijas politika ‐ 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” ( COM(2010)0110 ),
having regard to the Commission communication of 31 March 2010 entitled ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
tā kā teritoriālās kohēzijas princips ir nostiprināts noteikumos par struktūrfondiem 2007.–2013. gadā un ir viens jo jaunajiem Lisabonas līgumā izvirzītajiem Eiropas Savienības pamatmērķiem, lai nodrošinātu tās harmonisku attīstību, mazinot reģionālās atšķirības un novēršot šķēršļus, tostarp ar nelabvēlīgiem dabas un ģeogrāfiskiem apstākļiem saistītu atpalicību, kuri traucē attīstību;
whereas the principle of territorial cohesion was consolidated in the regulations on the Structural Funds 2007-2013 and is one of the new key objectives established for the European Union by the Treaty of Lisbon, aimed at securing the harmonious development of the EU by reducing regional disparities and removing obstacles to development, including obstacles linked to natural and geographical handicaps,
tā kā ir svarīgi precizēt Lisabonas līguma ietekmi uz to reģionu statusu, kuriem ir nepieciešami īpaši reģionālās politikas pasākumi;
whereas it is important to clarify the impact of the Lisbon Treaty on the status of regions deserving particular measures in the framework of regional policy,
tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu īpaša uzmanība ir jāvelta reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība, piemēram, galējiem ziemeļu reģioniem ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salām, pārrobežu un kalnu reģioniem;
whereas, in keeping with Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union, particular attention shall be paid to regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps, such as the northernmost regions with very low population density and island, cross-border and mountain regions,
tā kā kalnu reģioniem, salām un reti apdzīvotām teritorijām ir īpašas problēmas saistībā ar demogrāfiskajām izmaiņām, ierobežotu piekļuvi, klimata pārmaiņām, migrācijas fenomenu, energoapgādi un reģionālo integrāciju,
whereas mountain regions, islands and sparsely populated areas are exposed to particular challenges linked to demographic changes, poor accessibility, climate change, migratory phenomena, energy supply and regional integration,
atzinīgi vērtē teritoriālās kohēzijas iekļaušanu Līgumā kā jaunu Savienības mērķi un jaunu 174. pantu; uzskata, ka 174. panta noteikumi ir jāīsteno, pieņemot īpašas attīstības stratēģijas un konkrētus pasākumus, kas paredz pārvarēt nelabvēlīgos apstākļus un izmantot šo reģionu potenciālu;
Welcomes the inclusion of territorial cohesion as a new objective of the Union, as well as new Article 174; believes that the provisions of Article 174 should be translated into specific development strategies and concrete measures aimed at overcoming the handicaps and exploiting the potentials of these regions;
uzskata, ka kalnu reģioni, salas un reti apdzīvotās teritorijas ir viendabīgas reģionu grupas un ka tām ir dažas svarīgas kopīgas iezīmes, kas tās atšķir no citiem reģioniem; uzskata, ka tās ir pelnījušas īpašas reģionālās attīstības programmas; šajā sakarībā uzsver Savienības perifērijā esošo salu dalībvalstu īpašo situāciju;
Considers that mountain regions, islands and sparsely populated areas constitute homogeneous groups of regions and that they share some important common features which differentiate them from other regions; believes that they deserve specific regional development programmes; stresses, in this context, the special situation of the island Member States located on the periphery of the Union;
pauž viedokli, ka IKP ir jāpaliek galvenajam kritērijam, pēc kura noteikt atbilstību reģionālās politikas atbalsta saņemšanai; tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis censties izstrādāt piemērotākus un teritoriālus statistikas rādītājus, lai sniegtu pilnīgāku ainu par šo nelabvēlīgo reģionu attīstības līmeni; uzsver, ka dalībvalstis jau tagad var izmantot citus rādītājus papildus IKP (kopējais iedzīvotāju skaits, bezdarba un nodarbinātības līmenis, izglītības līmenis, iedzīvotāju blīvums), lai sadalītu līdzekļus reģioniem atbilstīgi piešķirtajam finansējumam, ņemot vērā katra reģiona īpašās iezīmes;
Is of the opinion that GDP must remain the main criterion for determining eligibility for regional policy assistance; calls nevertheless on the Commission and the Member States to work towards more pertinent and territorialised statistical indicators, in order to provide a more comprehensive picture of the development level of these disadvantaged regions; stresses that indicators other than GDP (total population, unemployment/employment rates, education levels, population density) can already be used by the Member States in redistributing funds among regions, within their allocated envelopes, taking into account the specific attributes of each region;
prasa izstrādāt īpašu Eiropas integrētu un elastīgu politikas sistēmu, kas būtu paredzēta kalnu reģioniem, salām un reti apdzīvotām teritorijām un pamatotos uz to līdzīgajām iezīmēm, tomēr vienlaikus ņemtu vērā to dažādos apstākļus un pienācīgi ievērotu proporcionalitātes principu; pauž viedokli, ka kohēzijas politikai ir jārisina salu situācija, izmantojot ne tikai reģionālās politikas pasākumus, bet arī citus ES politikas virzienus ar ievērojamu teritoriālo ietekmi uz šo reģionu attīstību; uzskata, ka Eiropas politikas sistēma kalnu reģioniem, salām un reti apdzīvotām teritorijām varētu sniegt vajadzīgo pievienoto vērtību, lai pārvarētu šo reģionu pastāvīgo atpalicību un pielāgotu to attīstības modeli tā, lai pilnībā izmantotu šo reģionu priekšrocības;
Calls for the establishment of a specific European integrated and flexible policy framework for dealing with mountain regions, islands and sparsely populated areas on the basis of their shared features, while also taking proper account of different situations and showing due regard for the principle of proportionality; is of the opinion that cohesion policy should address the situation of the islands not just through regional policy measures, but also using other EU policies that have a significant territorial impact on the development of these regions; believes that a European policy framework for mountain regions, islands and sparsely populated areas may have the added value required in order to overcome the permanent handicaps of these regions and adapt their development model in such a way as to make good use of their assets;
aicina dalībvalstis un reģionālas un vietējās iestādes uzņemties svarīgus pienākumus kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju attīstības stratēģijās, jo šo reģionu pareizas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir jāizmanto vertikāla pieeja, iesaistoties visiem valdības līmeņiem atbilstīgi subsidiaritātes principam un ņemot vērā pārējās būtiskās katra reģiona nozares; uzsver, ka šo reģionu potenciāls, kuriem ir ļoti nozīmīgi dabas resursi, var ievērojami veicināt mērķu sasniegšanu, jo īpaši enerģētikas politikas un pētniecības un izstrādes jomā, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”;
Calls on Member States and regional and local authorities to play a major role in the development strategies of mountain regions, islands and sparsely populated areas, because a vertical approach involving all levels of government, in accordance with the principle of subsidiarity, is required in order to place these regions on the right path towards sustainable development, taking into consideration other important sectors in each region; stresses that the potential within these regions, many of which have very substantial natural resources, can make a positive contribution towards achieving the goals, especially in the fields of energy policy and R&D, set out in the EU2020 strategy;
uzskata, ka šo atpalikušo reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības mērķi varēs sasniegt, vienīgi izmantojot rūpīgi izstrādātas ES programmas un pasākumus, kuri īpaši pielāgoti katram reģionam un kuru mērķis ir panākt šo reģionu strukturālo pielāgošanos un padarīt tos konkurētspējīgākus un gatavākus risināt pašreizējās pamatproblēmas, kā arī efektīvi koordinējot un izmantojot četrus struktūrfondus, Kohēzijas fondu un citus finanšu instrumentus, piemēram, tos, kurus nodrošina Eiropas Investīciju banka;
Stresses that the objective of economic and social development in these handicapped regions can be achieved only through carefully devised EU programmes and actions specifically adapted to each region and aimed at achieving a structural adjustment of these regions and making them more competitive and capable of coping with the main challenges facing them, and also through efficient coordination and implementation of the four Structural Funds, the Cohesion Fund and other financial instruments, such as those provided by the European Investment Bank;
mudina dalībvalstis pilnībā izmantot Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentus kalnu reģionos, salās un reti apdzīvotās teritorijās, lai dotu tām iespēju izmantot resursus, kas pieejami pāri robežām;
Encourages the Member States to make full use of the European Neighbourhood Policy instruments in mountain areas, sparsely populated areas and islands, so as to enable them to benefit from the resources available across borders;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, kā arī ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the national, regional and local governments of the Member States and the economic and social partners.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (11160/4/2010 – C7-0208/2010 – 2007/0152(COD) )
European Parliament legislative resolution of 7 October 2010 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a Regulation of the European Parliament and of the Council extending Regulation (EC) No 883/2004 and Regulation (EC) No 987/2009 to nationals of third countries who are not already covered by these Regulations solely on the ground of their nationality (11160/4/2010 – C7-0208/2010 – 2007/0152(COD) )
ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11160/4/2010 – C7-0208/2010 ),
having regard to the Council position at first reading (11160/4/2010 – C7-0208/2010 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0439 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0439 ),
ņemot vērā EK līguma 63. panta 4. punktu un 67. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedies ar Parlamentu ( C6-0289/2007 ),
having regard to Article 63(4) and Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0289/2007 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 79. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
having regard to Article 294(7) and Article 79(2)(b) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām ( COM(2009)0665 ) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0126 .
having regard to its resolution of 5 May 2010 on the consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures ( COM(2009)0665 ) – ‘omnibus’ Texts adopted, P7_TA(2010)0126 .
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A7-0261/2010 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0261/2010 ),
ņemot vērā LESD 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0188/2010 ),
having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the EU, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0188/2010 ),
ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 27. septembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,
whereas, at its meeting of 27 September 2010, the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for membership of the Court of Auditors,
ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7-0254/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0254/2010 ),
ņemot vērā Līguma par ES darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0191/2010 ),
having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the EU, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0191/2010 ),
tā kā Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 27. septembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,
whereas, at its meeting of 27 September 2010, the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for membership of the Court of Auditors,
ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7-0255/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0255/2010 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0437 – C7-0205/2010 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0437 – C7-0205/2010 ),
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0259/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0259/2010 ),
tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;
whereas the European Union has set up the appropriate legislative and budgetary instruments to provide additional support to workers who are suffering from the consequences of major structural changes in world trade patterns and to assist their reintegration into the labour market,
tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;
whereas the scope of the EGF was broadened for applications submitted from 1 May 2009 to include support for workers made redundant as a direct result of the global financial and economic crisis,
tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,
whereas the application fulfils the eligibility criteria set up by the EGF Regulation,
prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu;
Asks the institutions involved to make the necessary efforts to accelerate the mobilisation of the EGF;
atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;
Recalls the institutions' commitment to ensuring a smooth and rapid procedure for the adoption of the decisions on the mobilisation of the EGF, providing one-off, time-limited individual support geared to helping workers who have suffered redundancies as a result of globalisation and the financial and economic crisis; emphasises the role that the EGF can play in the reintegration of workers made redundant into the labour market;
uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;
Stresses that, in accordance with Article 6 of the EGF Regulation, it should be ensured that the EGF supports the reintegration of individual redundant workers into employment; reiterates that assistance from the EGF must not replace actions which are the responsibility of companies by virtue of national law or collective agreements, nor measures restructuring companies or sectors;
atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;
Notes that the information provided on the coordinated package of personalised services to be funded from the EGF includes detailed information on the complementarity with actions funded by the Structural Funds; reiterates its call to present a comparative evaluation of these data in its annual reports as well;
atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;
Welcomes the fact that, in the context of mobilising the EGF, an alternative source of payment appropriations to unused ESF funds has been proposed by the Commission, following the frequent reminders by the European Parliament that the EGF was created as a separate specific instrument with its own objectives and deadlines and that appropriate budget lines for transfers must therefore be identified;
norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no budžeta pozīcijas, kas paredzēta MVU un jauninājumu atbalstam; pauž nožēlu par būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams;
Notes that, in order to mobilise the EGF for this case, payment appropriations will be transferred from a budget line dedicated to the support of SMEs and innovation; regrets the severe shortcomings of the Commission when implementing programmes on competitiveness and innovation, particularly during an economic crisis which should significantly increase the need for such support;
atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;
Recalls that the functioning and the added value of the EGF should be evaluated in the context of the general assessment of the programmes and various other instruments created by the IIA of 17 May 2006 within the process of the 2007-2013 Multiannual Financial Framework mid-term review;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;
Welcomes the new format of the Commission's proposal, which presents in its explanatory memorandum clear and detailed information on the application, analyses the eligibility criteria and explains the reasons which led to its approval, which is in line with Parliament's requests;
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.
The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) was established to provide additional support for workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns due to globalisation and to assist them with their reintegration into the labour market.
Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.
The scope of the EGF was broadened for applications submitted from 1 May 2009 to include support for workers made redundant as a direct result of the global financial and economic crisis.
Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.
The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 allows the mobilisation of the EGF within the annual ceiling of EUR 500 million.
Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 1 844 700 apmērā.
The Commission, therefore, proposes to mobilise an amount of EUR 1 844 700.