natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka finanšu pārskatu kvalitātei ir būtiska nozīme, lai efektīvi cīnītos pret nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka ieguves rūpniecības nozarē ir ārkārtīgi svarīgi iesniegt pārskatus par katru valsti atsevišķi, taču atgādina, ka tas būtu izdevīgi ieguldītājiem visās nozarēs, palīdzot veidot vispārēji labu pārvaldību; tādēļ lūdz Komisiju veicināt to, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomes starptautiskajos finanšu pārskatu standartos tiek iekļauta prasība starptautiskajām korporācijām sniegt ieņēmumu un samaksāto nodokļu pārskatus par katru valsti atsevišķi; atgādina, ka šā lūguma pamatā ir nepieciešamība uzlabot starptautisko uzņēmumu sociālo atbildību; aicina Komisiju, veicot grāmatvedības direktīvu reformu, paredzēt tajās pārskatu iesniegšanu par katru valsti atsevišķi;
Recalls that the quality of financial reporting is crucial to combat tax evasion effectively; considers that country-by-country reporting is of the utmost importance for extractive industries, but recalls that it would equally be beneficial for investors in all sectors, thereby contributing to good governance globally; therefore asks the Commission to promote the inclusion of a requirement within the International Financial Reporting Standard of the IASB that multinational corporations report their income and tax paid on a country-by-country basis; recalls that this request is consistent with the need to improve the corporate social responsibility of multinational enterprises; calls on the Commission to integrate country-by-country reporting in its reform of accounting directives;
prasa ieviest pienākumu pārrobežu uzņēmumiem sniegt finanšu pārskatu pa valstīm, tostarp par peļņu pirms un pēc nodokļiem, lai uzlabotu pārredzamību un nodokļu administrāciju piekļuvi attiecīgajiem datiem; uzskata ‐ lai nodrošinātu visu nozaru un uzņēmumu vienotu aptvērumu, ES šis princips būtu jāievieš, izmantojot gaidāmo Pārredzamības direktīvas un ES grāmatvedības direktīvu pārskatīšanu, savukārt starptautiskajā līmenī Komisijai būtu ātri jāizdara spiediens uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomi, lai tā sagatavotu atbilstošus visaptverošus standartus; atkārtoti aicina Komisiju nākamo sešu mēnešu laikā atskaitīties Parlamentam par sabiedriskās apspriešanas un diskusijas ar Starptautisko grāmatvedības standartu padomi iznākumu;
Calls for the introduction of country-by-country financial reporting obligations for cross-border companies, including pre- and post-tax profits, with the aim of enhancing transparency and access to relevant data for tax administrations; takes the view that, in order to ensure that all sectors and all companies are uniformly covered, the EU should introduce the principle as part of the upcoming revisions of the transparency directive and the EU accounting directives, while at the international level the Commission should exert pressure on the IASB swiftly to develop the corresponding comprehensive standard; calls once again on the Commission to report back to Parliament on the outcome of its public consultation and on its discussions with the IASB within the next six months;
uzsver to, cik svarīgi ir iesniegt pārskatus par katru valsti atsevišķi, un pieprasa pastiprināt sarunas šajā jomā:
Underlines the importance of country-by-country reporting and requests that negotiations in this field be intensified:
valdībām un starptautiskajām struktūrām (tai skaitā G20 un Apvienoto Nāciju Organizācijai) būtu jāatbalsta standarts, ar ko paredz pārskatu iesniegšanu par katru valsti atsevišķi, un oficiāli jāpieprasa Starptautisko grāmatvedības standartu padomei to pieņemt;
governments and international groupings (including the G20 and United Nations) should support a country-by-country financial reporting standard, and formally request the International Accounting Standards Board to adopt it;
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai būtu jāturpina priekšizpēte attiecībā uz pārskatu iesniegšanu par katru valsti atsevišķi un 2011. gadā jāziņo par to G20 un ANO;
the OECD should continue its feasibility study of country-by-country reporting, and report back to both the G20 and the UN during 2011;
tarptautisko grāmatvedības standartu padomei būtu jāpieņem jauns standarts, kurā būtu iekļauta pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi;
the International Accounting Standards Board should adopt a new standard that includes country-by-country reporting;
pilsoniskajai sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem būtu turpmāk jāizmanto informācija, kas tiek atklāta par katru atsevišķu valsti sniegtajos pārskatos, lai pieprasītu atbildību no valdībām un starptautiskiem uzņēmumiem;
civil society and the media should in future make use of the information disclosed under country-by-country reporting to hold governments and multinational companies to account;
Līdzekļu devēju koordinācijas uzlabošana
Improving donor coordination
ņem vērā Starptautiskā tirdzniecības centra veiktajā pētījumā gūtos datus, kas liecina, ka nodokļu un attīstības jomā ir nepieciešama lielāka līdzekļu sniedzēju koordinācija; mudina Komisiju uzsākt iniciatīvas šajā jomā un pastiprināt atbalstu daudzpusējām un reģionālām iniciatīvām, piemēram, Āfrikas Nodokļu administrācijas forumam un Amerikas Nodokļu pārvaldības iestāžu centram;
Takes note of the finding of the ITC ‘Mapping Survey’ that further donor coordination in the area of taxation and development is needed; encourages the Commission to take initiatives along these lines and to step up its support for multilateral and regional initiatives, such as the African Tax Administration Forum and the Inter-American Centre of Tax Administrations;
Nodokļu oāžu apkarošanai paredzētās starptautiskās sistēmas uzlabošana
Improving the international architecture to combat tax havens
uzsver, ka ar parasto oficiālo attīstības palīdzību neizdosies pasaulē izskaust nabadzību, ja G20, ESAO un ES neīstenos tālejošus pasākumus nodokļu oāžu un nelabvēlīgu nodokļu struktūru apkarošanai;
Stresses that conventional ODA will fail to eradicate global poverty if no ambitious measures are taken within the G20, the OECD and the EU to clamp down on tax havens and harmful tax structures;
konstatē, ka kopš G20 augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 2. aprīlī ārzonas finanšu centri ir apņēmušies ievērot ESAO standartus pārredzamības un informācijas apmaiņas jomā; tomēr norāda, ka nodokļu oāžu nelabvēlīgās struktūras joprojām pastāv; atkārtoti aicina īstenot pasākumus ārpus ESAO, lai cīnītos pret nodokļu oāzēm, ņemot vērā, ka tām piemīt dažādi trūkumi; šajā sakarībā atkārtoti pauž bažas par to, ka saskaņā ar ESAO starptautiskajiem standartiem informācijas apmaiņu ir paredzēts veikt pēc pieprasījuma, nevis automātiski, kā noteikts direktīvā par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem; pauž kritiku arī par to, ka ESAO ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas melnajā sarakstā, tām tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu efektīvu īstenošanu praksē; uzskata arī, ka prasība noslēgt līgumus ar 12 citām valstīm, lai attiecīgo valsti izņemtu no melnā saraksta, ir patvaļīga, jo tā neatsaucas ne uz vienu kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu objektīvi novērtēt atbilstību labas pārvaldības praksei;
Notes that, since the G20 Summit of 2 April 2009, offshore financial centres have committed to OECD standards on transparency and exchange of information; notes however that the harmful structures of tax havens still prevail; calls once more for action beyond the OECD framework to combat tax havens in view of their various shortcomings; in this respect, reiterates its concerns about the fact that the OECD international standards require exchange of information on request but that there is no automatic exchange of information along the lines of the Savings Tax Directive; likewise criticises the fact that the OECD allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, without ensuring that these principles are effectively put into practice; considers also that the requirement to conclude agreements with 12 other countries in order to be removed from the backlist is arbitrary as it does not refer to any qualitative indicators for an objective assessment of compliance with good governance practices;
uzsver, ka katru gadu jaunattīstības valstis zaudē līdz pat EUR 800 miljardiem, kas aizplūst uz nodokļu oāzēm vai pazūd nelikumīgās finanšu plūsmās; konstatē, ka finanšu procesa lielāka pārredzamība varētu būt izšķirošs solis virzībā uz nabadzības mazināšanu un ievērojamas bagātības izveidi;
Highlights that as much as EUR 800 billion is lost each year from developing countries to tax havens and illicit financial flows; notes that greater transparency in the financial process could be a decisive step towards poverty alleviation and significant wealth creation;
uzskata, ka jebkādos apstākļos ir jānotiek automātiskai informācijas apmaiņai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, lai paplašinātu dalībvalstu sadarbību, tajā iekļaujot visu veidu nodokļus, atceltu banku noslēpumu un noteiktu automātisku informācijas apmaiņu kā vispārēju nosacījumu;
Considers that automatic information exchange should take place in all circumstances; welcomes in this respect the Commission's proposal on administrative cooperation in the field of taxation in order to extend cooperation between the Member States to cover taxes of any kind, abolish banking secrecy and establish the automatic exchange of information as a general rule;
atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir parakstījušas Eiropas Padomes un ESAO Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jautājumos, un aicina pārējās 17 dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, parakstīt šo konvenciju;
Welcomes the fact that some Member States are signatories of the Council of Europe-OECD Convention on Mutual Administrative Assistance in Tax Matters, and urges the 17 Member States that have not done so to sign the Convention;
aicina ES paātrināt savu darbību attiecīgajā jomā un veikt konkrētus pasākumus, piemēram, sankciju piemērošanu gadījumos, kad notiek nelikumīga izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīga kapitāla aizplūšana; aicina Padomi ciešā sadarbībā ar ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos izskatīt iespēju izveidot automātiskas nodokļu informācijas apmaiņas daudzpusēju mehānismu;
Calls on the EU to step up its action and to take concrete measures, such as sanctions, against tax evasion and illicit capital flight; calls on the Council to examine the possibility of a multilateral mechanism for automatic tax information exchange in close collaboration with the UN Committee of Experts on International Cooperation in Tax Matters;
aicina Komisiju pieņemt stingrākus nodokļu oāžu identificēšanas kritērijus un strādāt pie tā, lai nodokļu informācijas automātiskas apmaiņas jomā tiktu noslēgts starptautiski saistošs daudzpusējs nolīgums, tostarp attiecībā uz trestiem un fondiem, kurā būtu paredzēti pretpasākumi noteikumu neievērošanas gadījumā; aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstis cīņā pret nelikumīgu kapitāla aizplūšanu, jo tā ir atzīta par būtisku šķērsli valsts ieņēmumu mobilizēšanai attīstības mērķiem; īpaši vērš Komisijas uzmanību uz Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0325 .
Calls on the Commission to adopt more stringent criteria for the identification of tax havens and to work towards an internationally binding multilateral automatic tax-information exchange agreement, including for trusts and foundations, envisaging countermeasures in the event of non-compliance; calls on the Commission to support developing countries in their fight against illicit outflows and capital flight, as these are identified as a major obstacle to mobilisation of domestic revenue for development; draws the Commission's attention in particular to the European Parliament resolution of 24 April 2009 on the proposal for a Council directive amending Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments Texts adopted, P6_TA(2009)0325 .
, un ieteiktajiem pasākumiem cīņai pret nodokļu oāzēm;
and to the recommended measures for combating tax havens;
pauž bažas par nodokļu nolīgumu nelabvēlīgo ietekmi uz nodokļu ieņēmumu sadalījumu; konstatē, ka metode, ar kuru saskaņā tiesības aplikt ar nodokli tiek piešķirtas, pamatojoties uz dzīvesvietu nevis izcelsmes valsti, veicina nodokļu oāžu izdevīgumu; uzskata, ka nodokļu nolīgumi būtu jāpārskata, izvērtējot to taisnīgumu un paredzot iespēju piešķirt izcelsmes valstij, kurā notiek patiesā darbība, primārās tiesības iekasēt nodokļus;
Expresses its concern about the unfortunate effect of tax treaties on the distribution of tax revenues; notes that the method of assigning the right to tax based on the domicile principle rather than the source country helps to make tax havens a more favourable location; deems that tax treaties should be reviewed for fairness, which implies the possibility of granting the primary right to tax in the source country where real activities are pursued;
pauž nožēlu, ka G20 vēl nav nācis klajā ar skaidru grafiku un konkrētu sankciju mehānismu, lai efektīvi cīnītos pret nodokļu oāzēm; aicina pieņemt starptautisku konvenciju, kuras mērķis būtu izskaust nelabvēlīgas nodokļu struktūras un kurā būtu paredzētas sankcijas gan jurisdikcijām, kas nevēlas sadarboties, gan finanšu iestādēm, kas izmanto nodokļu oāzes; mudina ES pieņemt pasākumus, kas būtu līdzīgi ASV Nodokļu oāžu ļaunprātīgas darbības pārtraukšanas likumam, un apsvērt iespēju atsaukt banku darbības licenci finanšu iestādēm, kas sadarbojas ar nodokļu oāzēm;
Deplores the fact that the G20 has not yet proposed a clear timetable and concrete sanction mechanism to make effective the fight against tax havens; calls for the adoption of an international convention with the purpose of eliminating harmful tax structures that would include sanctions both for non-cooperative jurisdictions and for financial institutions that operate with tax havens; urges the EU to adopt measures similar to the US Stop Tax Haven Abuse Act and to consider the possibility of withdrawing banking licences from financial institutions that operate with tax havens;
uzskata, ka Eiropas Savienībai gan ES, gan starptautiskā līmenī būtu arī jānodrošina konsekvence prudenciālās uzraudzības, nodokļu uzlikšanas un naudas atmazgāšanas novēršanas standartu ievērošanā;
Considers that the EU should also ensure consistency in the implementation at EU and international level of standards in the areas of prudential supervision, taxation and money laundering;
prasa starptautiskā līmenī atklāt informāciju par “plēsoņu fondu” struktūrām, lai tās identificētu un aizliegtu to darbību;
Calls for international disclosure of the structures of vulture funds to identify them and ban their activities;
prasa uz EPN pamata izveidot neatkarīgas kontroles mehānismu, kas ļautu katrā atsevišķā valstī novērtēt to, kāda ir bijusi muitas tarifu atcelšanas neto ietekme nodokļu izteiksmē un kāda virzība ir sasniegta nodokļu reformu jomā; prasa ieviest noteikumu reizi trijos/piecos gados obligāti sniegt visaptverošu pārskatu par katru EPN, paredzot iespēju jebkura nolīguma noteikumus grozīt, lai tie vairāk veicinātu nabadzības izskaušanu, ilgtspējīgu attīstību un reģionālo integrāciju; turklāt pieprasa obligāti pārskatīt to, cik sekmīgi katra valsts īsteno nodokļu reformas vai cik efektīvi tā iekasē nodokļus saskaņā ar ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam jaunāko redakciju;
Calls for the creation, in the EPA framework, of an independent monitoring mechanism to assess the net tax impact of abolishing customs duties and, at the same time, the progress being made in the area of tax reform country by country; calls for a clause to be introduced providing for a mandatory overall review of all EPAs within three to five years and for the provisions of each agreement to be amended to make them more conducive to poverty eradication, sustainable development and regional integration; calls, further, for a mandatory review of individual countries' progress in implementing tax reforms or efficient tax collection in line with the latest versions of the OECD Model Tax Convention on Income and on Capital;
uzsver, ka jaunattīstības valstu nodokļu administrācijas iestādēm, ja tās nav iekļautas attiecīgās valsts finanšu ministrijas struktūrā, ir nepieciešams sadarboties, jo īpaši nodokļu un budžeta politikas jomā, tā, lai neveicinātu sāncensību un skaudību, bet sekmētu labas attiecības un labu pārvaldību nodokļu jautājumos;
Stresses that tax administrations in developing countries need to cooperate if they are not part of the respective Ministries of Finance, especially over tax and budgetary policy, in ways that do not stimulate rivalry and jealousy but foster good relationships and good governance in tax matters;
prasa izveidot vai, ja tādas jau ir izveidotas, uzlabot (daļēji) neatkarīgas ieņēmumu administrācijas iestādes, izstrādājot atbilstīgas pārbaužu un bilanču sistēmas, lai novērstu to, ka nodokļu administrācijas iestādes tiek ļaunprātīgi izmantotas;
Calls for the establishment or (if they are already in place) institutional improvement of so called (semi-)autonomous revenue authorities (ARA), through adequate systems of checks and balances, to prevent abuse of tax authorities;
šajā sakarībā uzsver, ka neatkarīgo ieņēmumu administrācijas iestāžu augstais statuss un vadības autonomija būtu jākompensē ar plurālistiskiem pārvaldes pasākumiem, ar kuriem nodrošina, ka:
Underlines in this context that the high status and managerial autonomy of ARAs should be offset by pluralistic governance arrangements which make sure:
neatkarīgajām ieņēmumu iestādēm ir garantēts budžets, kuru valdība nevar grozīt;
that an ARA has a guaranteed budget that cannot be changed by the government;
to pienākumi un pilnvaras ir paredzētas tiesību aktos un var tikt aizsargātas ar policijas un tiesu iestāžu palīdzību;
that its status, responsibilities and powers are enshrined in law and can be protected by the police and the courts;
par to uzraudzības padomes (kuru plānots izveidot) locekļiem ieceļ dažādus sabiedrības (dažādu ministriju, uzņēmumu un juristu biedrību) pārstāvjus;
that appointments to the supervisory board (to be established) are made by a variety of public agents (different ministries, business and lawyers' associations);
uzraudzības padomes locekļus ieceļ amatā uz ilgu un noteiktu laikposmu;
that appointments to the supervisory board are for a long term and of fixed duration;
vadības un izpildes personāls ir atbildīgs tikai uzraudzības padomes priekšā;
and that managerial and operational staff are answerable only to the supervisory board;
uzskata, ka efektīvas nodokļu sistēmas izveidei jaunattīstības valstīs ir jākļūst par šo valstu finanšu sistēmas pamatu; uzskata, ka ar jauno ES ieguldījumu politiku jaunattīstības valstīs būtu jāpalīdz veidot gan ārvalstu, gan iekšzemes privātiem ieguldījumiem labvēlīga vide un jāpalīdz radīt apstākļi efektīvākai starptautiskajai palīdzībai; atgādina, ka ES ieguldījumu politika jāīsteno, galveno uzmanību pievēršot MVU attīstībai, tostarp ar mikrokredītu starpniecību, un sekmējot novatorismu, publiskās pārvaldes efektivitāti, publiskā un privātā sektora partnerības un tādu zināšanu nodošanu, kas veicina izaugsmi;
Considers that the development of an efficient tax system in developing countries must become the backbone of their public finances; considers that the new EU investment policy in developing countries should contribute to establishing an environment more favourable to foreign and domestic private investment and to creating the conditions for more effective international assistance; recalls that the EU's investment policy must focus on SME development, including through the provision of micro-credit, and encourage innovation, public service efficiency, public-private partnerships and knowledge transfer in order to promote growth;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcija par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību ( 2010/2110(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on EU agriculture and international trade ( 2010/2110(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas III sadaļu un piektās daļas II un V sadaļu,
having regard to Part Three, Title III and Part Five, Titles II and V of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā ar LESD 13. pantā minētajām dzīvnieku labturības prasībām saistītos principus,
having regard to the principles relating to the welfare requirements of animals laid down in Article 13 of the TFEU,
ņemot vērā PTO nolīgumus, jo īpaši Lauksaimniecības nolīgumu, kurš sarunu ceļā tika pieņemts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā un stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī,
having regard to the WTO agreements, and in particular to the Agreement on Agriculture which was negotiated during the Uruguay Round and entered into force on 1 January 1995,
ņemot vērā no 2001. gada 9. līdz 14. novembrim Dohā notikušajā Ceturtajā ministru konferencē pieņemto deklarāciju, PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augustā pieņemto lēmumu un no 2005. gada 13. līdz 18. decembrim Honkongā notikušajā Sestajā ministru konferencē pieņemto deklarāciju,
having regard to the Declaration adopted at the fourth Ministerial Conference held in Doha from 9 to 14 November 2001, to the Decision adopted by the WTO General Council on 1 August 2004 and to the Declaration adopted at the sixth Ministerial Conference held in Hong Kong from 13 to18 December 2005,
ņemot vērā pārstrādātos lauksaimniecības vispārējo pasākumu projektus, kurus PTO lauksaimniecības sarunu vadītājs izplatīja 2008. gada 6. decembrī,
having regard to the revised draft modalities for agriculture circulated on 6 December 2008 by the WTO chairperson of the agriculture negotiations,
ņemot vērā 2009. gada 15. maijā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Komisiju noslēgto saprašanās memorandu par tādu liellopu gaļas importu, kas nav baroti ar dažiem augšanu veicinošiem hormoniem, un par palielinātām muitas nodevām, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Kopienu produktiem,
having regard to the Memorandum of Understanding of 15 May 2009 between the United States of America and the European Commission regarding the importation of beef from animals not treated with certain growth-promoting hormones and increased duties applied by the United States to certain products of the European Communities,
ņemot vērā 2009. gada 15. jūlijā starp Kanādu un Eiropas Savienību panākto savstarpēji saskaņoto risinājumu strīdā “Eiropas Kopienas ‐ pasākumi, kas ietekmē biotehnoloģijas produktu atzīšanu un tirdzniecību”,
having regard to the mutually agreed solution reached on 15 July 2009 between Canada and the European Union to the dispute entitled ‘European Communities – Measures Affecting the Approval and Marketing of Biotech Products’,
ņemot vērā ES un Latīņamerikas valstu 2009. gada 15. decembrī parafēto nolīgumu, ar ko paredz galīgās vienošanās nosacījumus neizšķirtajos strīdos par ES banānu importēšanas režīmu (Ženēvas nolīgums),
having regard to the agreement initialled on 15 December 2009 between the EU and Latin American countries setting the conditions for the final settlement of pending disputes on the EU import regime for bananas (Geneva Agreement),
ņemot vērā 2009. gada 16. decembra rezolūciju par Dohas attīstības programmas perspektīvām pēc PTO Septītās ministru konferences Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0110 .
having regard to its resolution of 16 December 2009 on the prospects for the Doha Development Agenda (DDA) following the Seventh WTO Ministerial Conference Texts adopted, P7_TA(2009)0110 .
ņemot vērā 2009. gada 17. decembrī noslēgtās ES un Marokas sarunas par nolīgumu par liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības un zvejniecības produktiem,
having regard to the conclusion, on 17 December 2009, of the negotiations between the EU and Morocco on an agreement concerning liberalisation measures on agricultural and fisheries products,