natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt sociālās labklājības sistēmas, kurās joprojām vērojamas lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu pensijas apmēru, un apsvērt iespējas ieviest korekcijas koeficientus, ņemot vērā iemaksu pārtraukumus, kas radušies, strādājot pagaidu darbu vai uzņemoties mātes pienākumus;
Calls on the Commission and the Member States to re-examine welfare systems where they still entail considerable inequalities between men's and women's pension levels, and to consider the options of introducing corrective factors taking account of the gaps in contributions arising from temporary employment or maternal responsibilities;
uzsver, ka sociālās politikas jomā ir jāņem vērā visu ES dalībvalstu prakse, jo dalībvalstu pensiju sistēmas ir atšķirīgas;
Emphasises the need to take account of the practice in all Member States in this area of social policy because national pension systems differ between the Member States;
uzsver, ka samazināt prognozēto slogu, kas gulsies uz nākamajām paaudzēm un kļūs arvien apjomīgākāks, ir viena no svarīgākajām prioritātēm, ņemot vērā to, cik ievērojami pieaug to cilvēku īpatsvars, kuri sasnieguši 80 gadu vecumu;
Emphasises that decreasing the expected and continually increasing burden on future generations is a fundamental priority, given the dramatic increase in the proportion of people over 80 (the very elderly);
norāda uz pasaules ekonomikas recesijas ietekmi uz valstu budžetiem un ekonomiku kopumā; turklāt uzskata, ka sabiedrības novecošana kopā ar dzimstības līmeņa samazināšanos Eiropā iezīmē visaptverošu demogrāfiskās situācijas pārmaiņu, kuras dēļ būs jāreformē Eiropas valstu sociālās labklājības un nodokļu sistēmas, tostarp pensiju sistēmas, paredzot labu aprūpi vecākajām paaudzēm, taču vienlaikus cenšoties nepieļaut parādu sloga uzkraušanu jaunākajām paaudzēm; rosina reformēt Stabilitātes un izaugsmes paktu, lai dalībvalstis varētu izpildīt savu pienākumu nodrošināt ilgtspējīgākas pensiju sistēmas;
Notes the impact of the global recession on public finances and the wider economy; in addition, considers that an ageing population coupled with a declining birth-rate within Europe represents a fundamental demographic change which will require reform of the welfare and fiscal systems of Europe, including pension systems, providing good care for older generations whilst avoiding the accumulation of a debt burden for younger generations; encourages reform of the stability and growth pact, so that Member States can fulfil their obligation to make their pension systems more sustainable;
norāda, ka daudzi ar sabiedrības demogrāfiskajām pārmaiņām saistītie jautājumi ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē un ka Kopienas vispārējā kompetencē neietilpst Eiropas mēroga noteikumu izstrāde demogrāfisko pārmaiņu radīto problēmu risināšanai; atzīst, ka katrai dalībvalstij ir jārīkojas tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgas valsts finanses, ar kurām būtu arī iespējams atbilstoši reaģēt uz demogrāfiskām pārmaiņām;
Notes that numerous issues relating to demographic change in society fall exclusively within the competence of the Member States and that there is no general Community competence for establishing European rules to address demographic change; recognises the need for each Member State to take action to ensure its public finances are sustainable and can adequately manage demographic change;
norāda, ka pēdējos gados ir izmantotas dažādas ar paaudžu jautājumu saistītu datu uzskaites, valsts parāda plānošana nākamajām desmitgadēm un tā radītās izmaksas nākamajām paaudzēm, un šie aprēķini parāda nepietiekamu ilgtspējību, piemēram, pieprasītajā primārajā bilancē, kas atspoguļo arī strukturālo budžeta bilanci, kura ir vajadzīga, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību;
Notes that in recent years various ways of intergenerational accounting, projecting the development of public debt in the next decades and the implicit costs to future generations, have been used which highlight sustainability gap indicators, for example the required primary balance, which represents the structural budget balance needed to ensure the sustainability of public finances;
aicina Komisiju pastāvīgi veikt ar paaudžu jautājumu saistītu datu uzskaiti, tostarp aprēķinus par parāda nastu nākotnē un dalībvalstu budžetu nepietiekamu ilgtspējību, un iegūtos rezultātus publiskot viegli pieejamā un saprotamā veidā;
Calls on the Commission to provide continuous intergenerational accounting, including estimates on future debt burdens and sustainability gaps in public finances of the Member States, and to make the results publicly available in a way that is easily accessible and understandable;
norāda, ka pašreizējās parāda prognozes ir satraucošas un uzkraus milzīgu nastu nākamajām paaudzēm, un tādēļ aicina dalībvalstis samazināt strukturālos primāros deficītus un tuvināties ilgtspējīgai parāda attiecībai pret IKP;
Notes that the current debt projections are alarming and will pile up huge debt burdens on future generations, and therefore calls on the Member States to cut their structural primary deficits and move towards a sustainable debt ratio;
ierosina, lai dalībvalstis nāk klajā ar pasākumiem vispārējās produktivitātes celšanai, it īpaši sociālās labklājības pakalpojumu sniegšanas jomā, tostarp veselības aprūpē un veco cilvēku aprūpē;
Recommends that the Member States put forward measures to increase general productivity and especially productivity in the provision of welfare services, including health services and care for the elderly;
norāda ‐ ja vecumdienās, kas, palielinoties paredzamajam mūža ilgumam, kļūst arvien garākas, cilvēki būtu veseli, nevis slimi, tad valstu finanšu ilgtspējības problēmas saskaņā ar dažiem aprēķiniem būtu par 1,5 % no IKP mazākas, un tādēļ uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi novērst veselības problēmu rašanos un ārstēties pēc iespējas laicīgāk;
Notes that if all the increased years of life expectancy were healthy rather than sick, the sustainability gap of public finances would be 1.5 % of GDP smaller according to some calculations and hence considers that it is of the utmost importance to prevent health problems and to treat them at an earlier stage;
pauž bažas par daudzu dalībvalstu nespēju reformēt pensiju sistēmu; aicina Komisiju sniegt situācijas analīzi par visām dalībvalstīm, pievēršoties ilgtermiņa riskiem katrā no tām;
Is concerned at the failure of many Member States to reform their pension systems; calls on the Commission to present an analysis of the situation in all Member States, highlighting the long-term risks for each Member State;
uzsver, ka dalībvalstīm jāveicina iedzīvotāju iesaistīšanās darba tirgū, ieviešot elastīgus darba laikus, atbalstot nepilna darba laika nodarbinātību un tāldarbu;
Emphasises the need for Member States to increase participation in the labour market through flexible working hours, promotion of part-time work and working from home;
mudina dalībvalstis nodokļu un pabalstu sistēmās paredzēt atbalstu ģimenēm un veicināt bērnu aprūpes pakalpojumu sniegšanu ģimenēm ar maziem bērniem;
Encourages Member States to support all families within their tax and benefits systems and to promote the provision of childcare services to families with small children;
mudina dalībvalstis novērst visus šķēršļus ‐ it īpaši saistībā ar nodokļiem un pensijām ‐ vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai viņi varētu turpināt strādāt pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas, un mudina ieviest efektīvus atbalsta mehānismus un stimulus, jo novecošanas ietekme ir atkarīga no bezdarba līmeņa un vidējā darba laika ilguma;
Encourages Member States to remove all disincentives, particularly in relation to tax and pensions, for older people to continue working beyond retirement age, and encourages effective support mechanisms and incentives, since the impact of ageing depends on the employment rate and the average amount of working hours;
ņemot vērā demogrāfiskās tendences, uzskata, ka sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu jomai ir liels ilgtspējīgu un pienācīgu darbavietu radīšanas potenciāls;
Takes the view that, given demographic trends, there is great potential for developing sustainable and decent jobs in the area of social and healthcare services;
Politikas joma “Migrācija”
Migration policies
uzskata, ka migrācija, kurai seko sekmīga integrācija, tostarp ekonomiskā integrācija, var veicināt demogrāfisko pārmaiņu pārvarēšanu un ka savulaik imigrējušo cilvēku vidū vēl joprojām ir pārāk daudz tādu cilvēku, kuri neizjūt piederību dalībvalstij, kurā viņi apmetušies uz dzīvi, un tas daļēji ir pret viņiem vērstās diskriminācijas dēļ;
Takes the view that migration combined with successful integration, including economic integration, can be one of the ways of coping with demographic change and that too many people from a migrant background do not yet feel that they belong in the Member States where they live, in part because of the discrimination they face;
pauž pārliecību, ka ir visai svarīgi, lai norisinātos atklātas un godīgas debates par dažādiem imigrācijas politikas jautājumiem, imigrantu uzņemšanas nosacījumiem un viņu ekonomiskajām perspektīvām, nelegālās imigrācijas problēmām, pieaugošo bezdarba līmeni imigrantu vidū, kura iemesls ir ekonomiskā krīze, un par ieceļotāju sociālās un kultūras izolācijas efektīviem novēršanas pasākumiem;
Is convinced that open and sincere debate is essential in order to discuss different immigration policies, admission conditions for immigrants and their economic perspectives, the problems of illegal immigration, the growing unemployment rate among immigrants due to the current economic crisis, and effective measures to avoid the social and cultural isolation of newcomers;
aicina pievērst uzmanību tam, ka veciem cilvēkiem dabiskā kārtā piemīt mazāka sociālā mobilitāte un zemākas piemērošanās spējas jaunai videi, taču viņiem ir labākas integrēšanās prasmes;
Calls attention to the fact that elder people have a natural lower social mobility and adaptability to new environments, although higher integration skills;
pauž pārliecību, ka veiksmīgas integrācijas priekšnoteikumi ir demokrātijas tradīcijām un konstitucionālajām pamatvērtībām atbilstīga identifikācija, vienlīdzīga iesaistīšanās un atbildība un ka integrācija sekmīgi norisināsies tikai tad, ja imigranti būs gatavi pielāgoties, savukārt uzņemošās valsts iedzīvotāji vēlēsies uzņemt šos cilvēkus savā valstī, un ka paaudžu solidaritāti papildina kultūru solidaritāte, kas nozīmē atbrīvošanos no visiem pret citām kultūrām vērstiem aizspriedumiem;
Is convinced that a sense of identification in accordance with democratic traditions and fundamental constitutional values, participation based on equal opportunities and responsibility are prerequisites for successful integration, that integration can work only where immigrants are prepared to adapt and locals are receptive, and that solidarity between generations is complemented by solidarity between cultures, which implies the removal of prejudices about different cultures;
uzskata, ka tas, vai uzņemošās valsts iedzīvotāju vidū izveidosies labvēlīgs noskaņojums pret imigrantiem, ir tieši atkarīgs no precīzas un vispusīgas informācijas sniegšanas un pret ksenofobiju neiecietīgas kultūras izveides;
Believes that the creation of a climate among the population of the host country which accepts immigrants depends directly on proper and comprehensive information and the creation of a culture against xenophobia;
pauž pārliecību, ka aktīva novecošana nozīmē pilnīgu iekļaušanos sabiedrības dzīvē un līdzdalību demokrātijai raksturīgajos lēmumu pieņemšanas procesos;
Is convinced that active ageing should imply full societal participation and inclusion in participatory democratic decision-making processes;
Politikas joma “Veselība un aprūpe”
Health and Care policies
vērš uzmanību uz to, ka demogrāfiskās pārmaiņas dažādos reģionos norisinās ārkārtīgi atšķirīgi un to rezultātā vērojama izceļošana no lauku apvidiem un nomaļajiem reģioniem, tādēļ ir jāparedz sociālās un medicīniskās aprūpes struktūru pārveide, jādara pieejams nepieciešamais finansējums, intensīvi jādalās pieredzē par labākās prakses piemēriem un jāatbalsta jauninājumi un pakalpojumi, kuru pamatā ir mūsdienīgas informācijas un sakaru tehnoloģijas;
Calls attention to the severe regional imbalances apparent in terms of demographic change, and the fact that it sets in train processes of migration away from rural and peripheral regions, with the result that structural transformations in social and health care must be envisaged, funding must be made available for them, and an intensive exchange of best practices and those which support developments and services based on modern information and communications technologies must be undertaken;
uzskata, ka pakalpojumu sniegšanu mājās vecākiem cilvēkiem varētu atbalstīt un organizēt, veicinot autonomus un kooperatīvus darbības veidus, kuru pamatā būtu līgumi ar vietējām varas iestādēm un īpaši ieviesti taloni ģimenēm;
Considers that home services for the elderly could be promoted and organised by encouraging autonomous and cooperative forms of activity, on the basis of agreements with local authorities and the introduction of dedicated vouchers for families;
ņemot vērā nenovēršamo sabiedrības novecošanu, aicina dalībvalstis un Komisiju vispusīgi sadarboties, lai izstrādātu ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpes sistēmu finansēšanas nosacījumus, tā nodrošinot nepieciešamo aprūpes pakalpojumu pieejamību;
Calls on the Member States and the Commission, given that the population is ageing across the board, to pursue every form of cooperation with a view to devising sustainable financing systems for care provision so as to ensure that the necessary care services will be available;
uzsver, ka veselības aprūpes jomā pastāv acīmredzama gados vecāku cilvēku diskriminācija; norāda, ka gados vecāki pacienti retāk nekā jaunāki pacienti saņem visu nepieciešamo ārstēšanu, un vienīgais šādas diskriminācijas iemesls ir pacienta vecums; uzskata, ka šādas atšķirības ārstēšanā un medicīniskajā aprūpē var negatīvi ietekmēt veco cilvēku veselības stāvokli;
Notes that there is considerable evidence of discrimination against older people in health care; points out that older patients are less likely than younger patients to receive all of the necessary treatments they require due to discrimination on the basis of their age alone; considers that such differential medical treatment and care can have significant effects on the health outcomes of older people;
norāda, ka demogrāfiskās pārmaiņas un to sekas Eiropas Savienības austrumu un rietumu valstīs izpaužas atšķirīgi un ka ir nepieciešama vienota politika, kas nodrošinātu līdzsvarotu izaugsmi un ilgtspējīgu reģionālo attīstību;
Points out that demographic change and the consequences thereof have a different effect on the western and eastern parts of the EU and that a common policy ensuring balanced growth and sustainable regional development is needed;
aicina dalībvalstis palīdzēt reģioniem, kuru iedzīvotāji izceļo, garantējot augsta līmeņa vispārējas nozīmes pakalpojumus (piemēram, izglītošanās iespējas, tostarp bērnu un pirmsskolas vecuma bērnu aprūpi, labklājības un veselības aprūpes pakalpojumus, pasta pakalpojumus) un pieejamību (piemēram, attiecībā uz sabiedrisko transportu, transporta infrastruktūrām un telekomunikāciju tīkliem), un censties uzturēt iedzīvotāju līdzdalību ekonomiskajā dzīvē un viņu prasmes (piemēram, ar apmācību, tostarp ar mūžizglītības metodēm, ar jauno tehnoloģiju izmantošanu un ieguldījumiem tajās); prasa pielāgot šo uzdevumu īstenošanas praktiskos principus vietējiem apstākļiem un vietējiem dalībniekiem, kā arī uzlabot viņu pielāgošanās spēju; vērš īpašu uzmanību uz stāvokli salās, pierobežas apgabalos, kalnu apgabalos un citos reģionos, kuri atrodas tālu no apdzīvotām vietām;
Calls on the Member States to assist regions of net emigration by guaranteeing a high level of services of general interest (e.g. education including pre-school and child care, welfare and health services, postal services) and accessibility (e.g. of public transport, transport infrastructures and telecommunications networks) and to safeguard economic participation and skills (e.g. through training, including methods of lifelong learning and the use of and investment in new technologies); calls for the practical framework for fulfilment of these tasks to be adapted to local needs and local actors and to improve their adaptability; draws particular attention to the situation of islands, border areas, mountainous regions and other areas remote from centres of population;
aicina dalībvalstis apsvērt regulētas darbaspēka migrācijas iespējas (attiecībā uz trešo valstu iedzīvotāju imigrāciju Eiropas Savienībā);
Calls on the Member States to give consideration to regulated labour migration (immigration from third countries into the EU);
uzsver, ka cilvēkiem neatkarīgi no viņu ienākumu līmeņa, vecuma, sociālā statusa vai veselības apdraudējumiem ir jāsaņem izmaksu ziņā pieņemama un kvalitatīva medicīniskā palīdzība un aprūpe un, lai to panāktu, ir pēc iespējas ātrāk jāpieņem ES jaunais likumdošanas priekšlikums diskriminācijas apkarošanas jomā, jo tas attiecas arī uz veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību;
Emphasises that, irrespective of their income level, age or social status or the degree of health risk they face, people must receive affordable, high-quality medical treatment and care and if this is to be achieved proposed new EU antidiscrimination legislation must be adopted as soon as possible which includes access to health services;
atzinīgi vērtē ES finansēto projektu “PREDICT” (tā mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku iesaistīšanu zāļu klīniskās izpētes projektos), kura norises gaitā mēģina konstatēt, kāpēc zāļu klīniskās izpētes jomā joprojām pastāv vecāku cilvēku diskriminācija; uzskata, ka veciem cilvēkiem būtu jālieto tādi medikamenti, kuru iedarbīgums un nekaitīgums ir pārbaudīts pētījumos ar viņu vecuma pacientiem;
Welcomes the EU-funded Predict project (‘Increasing the participation of the elderly in clinical trials’), which seeks to discover why discrimination against older people in clinical trials persists; takes the view that older people should be provided with drugs that have been tested for efficacy and safety for their age group;
atzīst dalībvalstīs paveikto darbu vecu cilvēku aprūpes jomā, taču aicina dalībvalstis pievērst vēl vairāk uzmanības sniegto pakalpojumu kvalitātes kritēriju ieviešanai un tam, kā nodrošināt pakalpojumu atbilstību minētajiem kritērijiem; uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu jāuzlabo savstarpējā sadarbība aprūpes pakalpojumu uzraudzības jomā un ka dalībvalstīm šajā nolūkā būtu jāapsver iespēja izveidot nacionālo aprūpes kontaktpunktu tīklu, ko varētu izmantot gan valstu, gan Eiropas līmenī, lai iegūtu informāciju par piedāvātajiem aprūpes pakalpojumiem un to kvalitāti, un attiecīgā gadījumā iesniegtu sūdzības par pakalpojumu kvalitāti;
Recognises what has been achieved by the Member States in the field of care for older people, but calls on them to bring greater attention than hitherto to bear on the enforcement of, and compliance with, quality criteria for service provision; believes that Member States and the Commission should improve cooperation as regards the supervision of care services and that, to that end, the Member States could consider setting up a network of national care contact points, that could be used both at national level and within the EU to obtain information about the care services available and their quality and to lodge complaints about service quality;
prasa Komisijai izstrādāt Zaļo grāmatu par sliktu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un šo cilvēku aizsardzību sabiedrībā un aprūpes iestādēs;
Calls for a Green Paper to be produced by the Commission on abuse of the elderly and safeguarding older people in the community and in care homes;
aicina dalībvalstis, piemērojot atklātās koordinācijas metodi, apmainīties ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpi, īpaši akcentējot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu vecāka gadagājuma cilvēkus sabiedrībā un aprūpes iestādēs un nepieļautu sliktu izturēšanos pret viņiem;
Calls, through the open method of communication, for an exchange of information and best practice between Member States on the provision of long-term care for older people and, in particular, measures to safeguard older people in the community and in care homes and to tackle abuse of the elderly;
atzīst, ka liels skaits migrējošo sieviešu strādā vecāku cilvēku aprūpes jomā, un ierosina, no vienas puses, pastiprināt dalībvalstu veiktās kontroles, lai šajā jomā mazinātu nelegālo nodarbinātību, un, no otras puses, uzlabot šajā jomā strādājošo personu iespējas iesaistīties mūžizglītības pasākumos, apmeklējot attiecīgus mācību kursus, lai uzlabotu sniegtās aprūpes kvalitāti;
Recognises that a large number of women migrants are engaged in caring for the elderly and proposes, on the one hand, that Member States intensify controls to curb the phenomenon of undeclared work in this particular sector and, on the other, measures to facilitate access by these workers to the relevant training courses, as part of life-long learning, in order to ensure high quality care;
aicina dalībvalstis risināt problēmas, ar ko saskaras cilvēki, kuri aprūpē savus tuviniekus, tostarp pievēršoties šo cilvēku tiesībām brīvi izvēlēties, vai uzņemties attiecīgos aprūpes pienākumus, iespējai apvienot aprūpes pienākumus ar algotu darbu, kā arī sociālo pakalpojumu un pensiju sistēmu pieejamībai, lai, uzņemoties tuvinieka aprūpi, nebūtu jānonāk nabadzībā;
Calls on Member States to address the issues faced by family carers – including the right to choose freely whether they want to be a carer, the option to combine caring with paid employment, and access to social security schemes and old age pensions – in order to avoid impoverishment as a direct result of caring;
uzsver, ka ir svarīgi, lai tiesības uz sociālo drošību un pensiju tiktu noteiktas individuāli, ņemot vērā bez atlīdzības veikto aprūpes darbu;
Stresses the importance of individually based social security and pension rights recognising unpaid caring work;
uzskata, ka ir nepieciešams izstrādāt visā Eiropas Savienībā piemērojamu rīcības kodeksu, kuru pieņemtu Eiropas Parlaments un Padome un kurā būtu paredzētas minimālās pamatnostādnes un veicamie uzdevumi attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanu;
Takes the view that an EU-wide code of conduct for the provision of long-term care, outlining minimum guidelines and service outcomes, needs to be drawn up and to be adopted by Parliament and the Council;
uzskata, ka ikvienam indivīdam vajadzētu būt iespējām iesaistīties sabiedriskajā dzīvē; taču uzsver, ka sabiedriskajai darbībai arī turpmāk ir jābūt balstītai uz brīvprātības principu;
Takes the view that every individual should have the opportunity to become engaged with society; stresses, nevertheless, that social engagement must always remain a voluntary commitment;
uzsver, ka, ņemot vērā demogrāfiskās tendences, arvien svarīgāka kļūst aktīva pilsoniskuma ideja; turklāt sabiedrisko pienākumu uzņemšanās ir saistīta ar nepieciešamību no jauna izvērtēt attiecības starp pilsoņiem un valsti;
Stresses that in view of the demographic trend the guiding principle of an active civil society is gaining ever greater weight, making it necessary to reappraise the relationship between citizens and the state in the exercise of duties in society;
uzskata, ka aprūpes sniegšana no attiecīgā personāla prasa augstu kvalifikācijas līmeni un sevišķi lielu atbildības izjūtu, un tas ir pienācīgi jāatzīst gan sociālā, gan finansiālā ziņā; uzskata, ka tikai šādā veidā būs iespējams ilgstoši saglabāt kvalitātes līmeni un pieņemt darbā pietiekamu daudzumu kvalificētu un motivētu aprūpes darbinieku;
Takes the view that the provision of care requires a high level of skill and an exceptional degree of responsibility on the part of the carer, which must be duly recognised in social and financial terms; and considers that this is the only way of ensuring that quality standards can be maintained in the long term and sufficient numbers of well trained and motivated carers can be recruited;