natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ierosina uzņemties konkrētas iniciatīvas ar mērķi izveidot jaunu uzņēmējdarbības kultūru cilvēkresursu pārvaldības jomā ‐ pievērsties gados vecāku darba ņēmēju nodarbināšanai un veidot saikni starp šo pieeju un uzņēmumu sociālo atbildību;
Proposes that specific initiatives be taken to create a new entrepreneurial culture for the management of human resources, so as to bring about a switch towards employing older workers with linkage to Corporate Social Responsibility;
Iniciatīva “Par pienācīgu pensiju”
Guaranteeing a decent pension’ initiative
pauž pārliecību, ka tiesības aiziet pensijā pienākas ikvienam darba ņēmējam, kurš sasniedzis likumā paredzēto pensionēšanās vecumu, ko attiecīgā dalībvalsts noteikusi, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī valdošās tradīcijas; uzskata ‐ ja darba ņēmējs nolemj neturpināt strādāt pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas, šis lēmums nedrīkst ietekmēt viņa tiesības uz pensiju vai citas sociālās tiesības;
Is convinced that the right to retire is a right that any employee is entitled to claim after the legal retirement age set by each Member State in consultation with the social partners and in accordance with national practices; considers that, should they decide not to extend their working lives beyond the national retirement age, this must not affect their pension rights or other social rights;
aicina Padomi un dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gadam sagatavot neitrālu pārskatu par vecuma ierobežojumiem, ko piemēro konkrētiem nodarbinātības veidiem vai attiecībā uz konkrētu amatu ieņemšanu, vai saistībā ar aizdevumu piešķiršanu un apdrošināšanas līgumu slēgšanu, un atcelt šādus ierobežojumus; aicina Padomi un dalībvalstis pievērsties jautājumam par gados vecāku cilvēku grūtībām saņemt kredītu;
Calls on the Council and the Member States to conduct an impartial review of upper age-limits for certain jobs and posts and for eligibility for funding and concluding insurance policies, no later than 2012, and to do away with such limits; calls on the Council and the Member States to look at the difficulty experienced by older people in accessing credit;
Aktīvas novecošanas iniciatīva
'Active Ageing' initiative
aicina Komisiju pārskatīt ar veselīgu novecošanu saistītos pasākumus un 2011. gadā nākt klajā ar rīcības plānu attiecībā uz šādiem aspektiem:
Calls on the Commission to conduct a review of activities related to healthy ageing and to present an action plan in 2011 for:
kā uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku cieņu, veselību, dzīves kvalitāti un neatkarību;
enhancing older people's dignity, health, quality of life, and autonomy,
kā nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem neatkarīgi no ienākumu līmeņa;
allowing them equal access to health care regardless of income,
kā jo īpaši atspoguļot veselības apdraudējumus, ar ko saskaras cilvēki, kuri pēkšņi pārtrauc strādāt;
highlighting in particular the health risks for people who suddenly cease being active, and
kā akcentēt slimību profilakses nepieciešamību, šajā nolūkā prasot dalībvalstīm veicināt veselīgu dzīvesveidu un veikt smēķēšanas, alkohola lietošanas, aptaukošanās un citu lielāko veselības apdraudējumu samazināšanai nepieciešamos pasākumus;
emphasising prevention of health problems, which requires the Member States to support healthy lifestyles and take appropriate measures to reduce smoking, alcohol misuse, obesity and other major health risks;
atzinīgi vērtē to, ka virkne pilsoniskās sabiedrības organizāciju ir pasludinājušas 29. aprīli par Paaudžu solidaritātes dienu, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu ar mērķi pasludināt 2012. gadu par Eiropas paaudžu solidaritātes un aktīvas novecošanas gadu, lai tādējādi skaidri parādītu vecāka gadagājuma cilvēku nozīmi sabiedrībā un radītu iespējas jauniešu un vecāka gadagājuma cilvēku kopīgai sadarbībai;
Welcomes the fact that many voluntary organisations have declared 29 April a day of ‘Solidarity between Generations’, and calls on the Commission to develop a proposal for 2012 as the ‘European Year of Active Ageing and Solidarity between Generations’ which will highlight the contribution that older people make to society and afford opportunities to get younger and older people working together;
uzskata, ka aktīvas novecošanas jautājums dalībvalstīm ir jānosaka par vienu no turpmāko gadu prioritātēm; norāda, ka tas jo īpaši nozīmē, ka būs nepieciešams radīt labvēlīgus nosacījumus vecāku cilvēku potenciāla izmantošanai un veidot inovatīvu pieeju darbam, kā arī atbilstīgi izglītot palīdzības dienestu personālu;
Considers that the Member States should make active ageing one of the priorities for the coming years; points out that this includes, in particular, the creation of suitable framework conditions for mobilising the potential of older persons and the development of innovative approaches for activities, as well as appropriate training for supporting services´ staff;
uzskata, ka aktīva novecošana ir jāskata plašākā perspektīvā, tiecoties panākt sieviešu un vīriešu ilgtspējīgu nodarbinātību visas darba dzīves garumā, turklāt, lai mudinātu vecākus cilvēkus palikt strādāt, ir jāuzlabo darba apstākļi, lai aizsargātu viņu veselību un drošību, vai arī jāpielāgo darba vietas viņu veselības stāvoklim un vajadzībām, jāapkaro diskriminācija vecuma vai dzimuma dēļ, jāatjaunina cilvēku prasmes, nodrošinot pienācīgu piekļuvi mūžizglītībai un apmācībai, kā arī nepieciešamības gadījumā jāpārskata nodokļu un sociālās palīdzības sistēmas, lai nodrošinātu iedarbīgus stimulus ilgākai nodarbinātībai;
Considers that active ageing should be regarded from the wider perspective of sustainable employability of women and men throughout their working lives and that encouraging older workers to stay in employment requires notably the improvement of working conditions to safeguard their health and safety or the adaptation of work places to their health status and needs, fighting age and gender discrimination, updating their skills by providing appropriate access to lifelong learning and training and the review, when necessary, of tax and benefit systems to ensure that there are effective incentives for working longer;
uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu izmantot visas iespējas, ko sniedz atvērtās koordinācijas metode, nodarbinātības stratēģija un citi Kopienas instrumenti un programmas, tostarp struktūrfondu, īpaši Eiropas Sociālā fonda, finansiālais atbalsts, lai veicinātu aktīvu novecošanu;
Considers that the Member States and the EC should use all the possibilities offered by the Open Method of Coordination, the Employment Strategy and other Community instruments and programmes, including the financial support of the Structural Funds, especially the European Social Fund, to foster active ageing;
uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu izmantot pastāvošās padomdevējas komitejas un politikas jomu komitejas, tostarp Sociālās aizsardzības komiteju, Nodarbinātības komiteju, Ekonomikas politikas komiteju, Demogrāfijas jautājumu ekspertu grupu, lai panāktu, ka aktīvas novecošanas jautājums arī turpmāk būtu viena no ES un dalībvalstu svarīgākajām politiskajām prioritātēm;
Considers that the Member States and the EC should use existing advisory and policy committees, including the Social Protection Committee, the Employment Committee, the Economic Policy Committee and the Group of Experts on Demographic Issues, to maintain active ageing high on the EU's and Member States' policy agenda;
aicina Padomi un dalībvalstis nekavējoties nodrošināt visiem pensionāriem pienācīgu pensiju, kas nekādā gadījumā nedrīkst būt zem nabadzības sliekšņa;
Calls on the Council and the Member States to take rapid measures to guarantee decent pensions for all, which must not in any circumstances lie below the poverty level;
aicina Komisiju veikt pētījumu par to, cik efektīva ir vecāku darba ņēmēju aktīva iesaistīšanās darba tirgū un kādas priekšrocības tā sniedz sociālās drošības sistēmu dzīvotspējas, ražīguma veicināšanas un izaugsmes un sociālās atstumtības apkarošanas jomā;
Calls on the Commission to draw up a study on the effectiveness and benefits of the active participation of older workers in the labour market, with regard to the sustainability of social protection systems, the promotion of productivity and growth and measures to combat social exclusion;
Ģimenes un darba dzīves saskaņošanas politika
Reconciliation policies
uzsver, ka līdz ar sabiedrības novecošanu ir jārūpējas par to, lai, palielinoties nepieciešamās aprūpes apjomam, sievietes nebūtu pārslogotas, un tāpēc visās dalībvalstīs sievietēm un vīriešiem ir jāspēj apvienot darba un ģimenes pienākumus un ir jāpanāk šo pienākumu vienmērīgs sadalījums starp sievietēm un vīriešiem; uzsver arī to, ka tāpēc ir vajadzīga kvalitatīva aprūpe par pieejamu samaksu, labākas bērnu pieskatīšanas un izglītošanas iespējas, paternitātes atvaļinājums un vīriešu nepilnas slodzes nodarbinātības veicināšana;
Emphasises that in order to avoid a disproportionate burden on women because of an increased demand for care in an ageing society, labour and care should be rendered compatible for both men and women in all Member States and equally distributed between women and men; emphasises too that this requires the provision of affordable, high-quality care, better education and child care, paternity leave and the promotion of part-time work among men;
uzsver, ka vecākiem cilvēkiem ģimenē bieži vien ir liela nozīme, jo viņi rūpējas par bērniem skolas brīvdienu laikā un pēc stundām, un tas ir ļoti vērtīgi ne tikai vispārīgā skatījumā, bet arī no ekonomiskā viedokļa;
Stresses the fact that elderly people often play an important role in the family by taking care of children, with the provision of childcare during school holidays and after school, which constitutes a high value in general as well as representing a significant economic value;
atzīst, ka ir jārīkojas, lai uzlabotu ne tikai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma noteikumus, bet arī noteikumus, kas reglamentē paternitātes atvaļinājuma un bērna kopšanas atvaļinājuma piešķiršanu strādājošiem tēviem;
Recognises the need for action to improve the arrangements governing not only maternity leave but also paternity leave and parental leave for working fathers;
vērš uzmanību uz to, ka visā ES ir nepieciešami pasākumi dzimstības palielināšanai, jo pretējā gadījumā Eiropā nebūs iespējams atrisināt sabiedrības novecošanas problēmu;
Notes the need for EU-wide measures to increase birth rates, without which it will not be possible to deal with the problems of an ageing Europe;
mudina dalībvalstis īstenot ģimenēm labvēlīgas pastāvīgas ilgtermiņa iniciatīvas, piemēram, paredzot vecākiem tiesības saņemt papildu pabalstus, jo īpaši papildu pasākumus vientuļo māšu atbalstam, un nodokļu vai sociālos atvieglojumus uzņēmumu bērnudārziem un brīvprātīgo, sadarbības un labdarības organizācijām; tāpat mudina īstenot paraugprakses apmaiņu, izmantojot Eiropas Ģimeņu alianses programmu un citas šajā jomā nozīmīgas platformas un organizācijas; aicina dalībvalstis izveidot stimulējošas sistēmas, kas ļautu darba ņēmējiem izmantot pilnu vai daļēju atvaļinājumu, lai rūpētos par bērniem, nodrošinot, ka prombūtnes laikā tiek saglabātas šo darbinieku līdzšinējās tiesības;
Encourages the Member States to enter into permanent long-term commitments to the family, including entitlement to additional allowances for parents, especially additional measures to support single mothers, and tax or social relief for crèches and for voluntary, cooperative and charitable organisations; likewise, encourages exchanges of proven good practice through the European Alliance for Families and other relevant platforms and organisations; calls on the Member States to implement systems of incentives enabling workers to take full-time or part-time leave to care for their children and find their acquired rights intact when they return to the company;
aicina dalībvalstis izveidot integrētas aprūpes sistēmas, lai atvieglotu pienākumu slogu tām personām, kuras aprūpē vecus cilvēkus vai invalīdus, un lai dotu iespēju šīm personām iesaistīties darba tirgū;
Calls on the Member States to reduce the burden on those who care for older people or people with disabilities and – in order to enable carers to take up employment – to set up integrated care systems;
pauž viedokli, ka tiesības strādāt nepilnu slodzi, elastīgas darba vietas, darba ņēmēju vajadzībām pielāgots darba laiks, piemēroti noteikumi attiecībā uz maternitāti, grūtniecību, bērna kopšanas atvaļinājumu, bērna pabalstu, darba vietas dalīšanu un darba veikšanu mājās, vienlaikus saglabājot augstu sociālās drošības līmeni, ir pasākumi, kas veicina aprūpes un darba pienākumu savienošanu;
Advocates the right to part-time work, flexible working places, working hours adapted to the needs of workers, and appropriate arrangements regarding maternity, pregnancy, parental leave, child benefits, job sharing and home working, while retaining high levels of social security as measures that contribute to compatibility between care responsibilities and work;
uzskata, ka ir ārkārtīgi nepieciešams atbalstīt paaudžu solidaritāti, īpaši dzimumu aspektā, ar mērķtiecīgas nodokļu politikas palīdzību, ar pasākumiem aktīvas novecošanas veicināšanai, ar mājokļu politiku un ar bērniem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem ar invaliditāti un apgādājamiem cilvēkiem paredzētu integrētu pakalpojumu tīkliem, lai tādējādi pozitīvi ietekmētu darba, ģimenes un personiskās dzīves saskaņošanas iespējas;
Considers it essential to encourage intergenerational solidarity, especially in the context of the gender dimension, by means of targeted tax policies, measures to encourage active ageing, housing policy and the creation of integrated networks of services for children, old people and disabled and dependent people, with a view to impacting favourably on the work-life balance;
uzsver, ka apvienot darbu un ģimenes dzīvi ir iespējams tikai tad, ja bez atlīdzības veicamie aprūpes pienākumi ir taisnīgāk sadalīti starp sievietēm un vīriešiem un ja ģimenēm ir pieejami kvalitatīvi aprūpes pakalpojumi par pieņemamām cenām; aicina dalībvalstis nodrošināt pieejamus, elastīgus un augstas kvalitātes pakalpojumus par pieņemamām cenām, īpaši bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību, cenšoties radīt apstākļus, kas ļautu sniegt nepieciešamo aprūpi 50 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem un 100 % bērnu vecumā no 3 līdz 6 gadiem, un aicina uzlabot aprūpes pieejamību pārējiem apgādājamiem cilvēkiem un nodrošināt piemērotus atvaļinājuma nosacījumus gan mātēm, gan tēviem;
Underlines the fact that reconciling work and family life is possible only if unpaid care duties are divided more equally between women and men and if accessible and affordable good-quality care services for families are provided; calls on the Member States to ensure accessible, affordable, flexible and high-quality services, and in particular access to childcare facilities, aiming to ensure conditions for the provision of 50 % of necessary care for children aged up to three years and 100 % of care for three-to-six-year-olds, as well as improved access to care for other dependents and adequate leave arrangements for both mothers and fathers;
norāda, ka daudziem veciem cilvēkiem, iespējams, ir tikai daži ģimenes locekļi, no kuriem saņemt atbalstu, vai arī ģimenes vispār nav, un aicina dalībvalstis aktīvāk veicināt paraugprakses apmaiņu par to, kā nodrošināt, lai veci cilvēki pēc iespējas ilgāk varētu dzīvot neatkarīgi, un gadījumos, kad nepieciešama palīdzība, šie pakalpojumi būtu pieejami un individuāli pielāgoti konkrētā cilvēka vajadzībām;
Points out that many older people may have little or no family to rely upon and calls on Member States to do more to seek to exchange best practice in terms of policies, to ensure that older people can remain independent for as long as possible and that if support services are needed they are available and personalised to the individual;
atzīmē ‐ ja darba tirgū nebūs nodrošināti nosacījumi darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanai, trūks stimulu ģimenēm paredzētu pakalpojumu klāsta paplašināšanai, samazināsies dzimstība un turpināsies Eiropas sabiedrības novecošana;
Notes that, if the conditions for reconciling professional, family and private life are absent from the labour market, there will be no encouragement for the various services to families to be broadened, and the birth-rate will fall, greatly exacerbating the ageing of European society;
aicina uzņēmumus un valstis attīstīt kvalitatīvu atbalstu un konsultācijas tiem cilvēkiem, kas aprūpē gados vecus ģimenes locekļus, un piedāvāt iespēju šos pakalpojumus ņemt vērā, aprēķinot pensijas tiesības, un paredzēt atbilstošu finansiālu kompensāciju. uzskata, ka aprūpi, ko īsteno ģimenes locekļi, nedrīkst uzskatīt par veidu, kā ietaupīt līdzekļus;
Calls on undertakings and governments to establish high-quality advice and support facilities for family members who provide for or take care of their older relatives and to make it possible for them to have the care they provide calculated as contributions to their own pension entitlements and to receive adequate financial compensation; considers that care provided by family members must not be abused as a means of making savings;
Politikas joma “Ekonomika un izaugsme”
Economic and growth policies
uzskata, ka jaunu tirgu apguve tajā tautsaimniecības jomā, kas orientēta uz veco cilvēku vajadzībām, piedāvā plašas izredzes uzlabot konkurētspēju un inovācijas spēju, kāpināt izaugsmi un paaugstināt nodarbinātības līmeni, kā arī paplašināt brīvprātīgo darbību; uzskata, ka, pretodamās tiesību aktiem, kas paredz apkarot diskrimināciju vecuma dēļ, daudzas uzņēmējdarbības jomā darbojošās “jumta” organizācijas šo iespēju ir palaidušas garām;
Takes the view that tapping into new markets in the ‘silver economy’ offers a major opportunity for improving competitiveness and innovative potential and for boosting growth and employment and for increasing volunteering; believes that by opposing proposed antidiscrimination legislation on the grounds of age, many umbrella business organisations have failed to spot this opportunity;
uzskata, ka digitālo plaisu ‐ parādību, kura īpaši skar sievietes, it īpaši gados vecākas sievietes, un kura izraisa profesionālo un sociālo atstumtību, ‐ varētu apkarot, ja skolas uzņemtos eksperimentālas iniciatīvas, piedāvājot apmācību informācijas tehnoloģiju jomā;
Considers that one means of tackling the digital divide – a phenomenon that particularly affects women, especially older women, and leads to professional and social exclusion – would be for schools to organise experimental IT literacy initiatives;
pauž pārliecību, ka vienošanās par jauniem, stingriem tiesību aktiem, kuri nepieļaus diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem, pavērs plašas ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības iespējas, jo tiks likvidēti šķēršļi, kas neļauj vecākiem cilvēkiem piekļūt noteiktām precēm un pakalpojumiem; aicina likvidēt visus nepamatotos un netaisnīgos vispārējos nosacījumus, kuri ierobežo piekļuvi precēm un pakalpojumiem, pamatojoties vienīgi uz vecuma faktoru, un liedz daudziem vecākiem cilvēkiem iegādāties, piemēram, apdrošināšanas polises, ceļojumus vai noīrēt automašīnu;
Believes that the agreement of strong new antidiscrimination legislation in the access to goods and services will offer a major opportunity for economic growth and employment, as the barriers faced by older people to certain services and goods are dismantled; calls for an end to any unreasonable or unfair blanket bans on goods and services based on age alone, which many older people face when trying to purchase insurance, holidays or car rentals, for example;
aicina dalībvalstis radīt attiecīgus pamatnosacījumus, it īpaši novatoriskus un neierobežotus rīcības principus, kuros būtu ņemti vērā atšķirīgie apstākļi dažādos reģionos;
Calls on the Member States to put in place framework conditions, and particularly to take innovative and barrier-free measures, that reflect differing regional conditions in this regard;
uzskata, ka ir jāstrādā ciešākā saistībā ar reāliem apstākļiem, piemēram, jāizveido reģionālās, teritoriālās vai vietējās nodarbinātības padomes, kas vienotu politisko lēmumu pieņēmējus un sociālos partnerus;
Calls for action closer to the ground, for example by creating ‘regional’ or ‘territorial’ or ‘local’ employment councils, bringing together political decision-makers and social partners;
uzskata, ka dalībvalstīm būtu stingri jāvēršas pret nelegālo nodarbinātību un ēnu ekonomiku, kurā darbojas nedeklarēts darbaspēks, jo tas ārkārtīgi kaitē ES darba tirgum, un uzskata, ka nepietiek vien ar iekšējā darbaspēka aizsardzības pasākumiem; norāda, ka pret nedeklarētu darbu ir jācīnās, vēršot pasākumus vai sankcijas pret darba devējiem un/vai starpniekiem;
Considers that the Member States should take strong measures to discourage the black and grey economy fields occupied by an ‘unregulated’ labour force, which are adversely affecting the EU labour market, rather than just promoting measures aiming to protect their internal labour force; points out that countering undeclared work by means of measures/sanctions vis-à-vis the employers and/or intermediaries really does act as a deterrent;
prasa pilnveidot nelegālās nodarbinātības apkarošanu, it īpaši palielinot kontroles iestādēm (uzņēmumu inspekcijas dienestiem, darba tiesām) pieejamos cilvēkresursus un pārējos resursus;
Calls for efforts to improve the fight against illegal labour, notably by increasing the human and other resources available to the control bodies (factory inspectorate services, labour courts, etc);
Politikas joma “Pensijas un budžets”
Pension and budgetary policies
vērš uzmanību uz to, ka sociālās drošības sistēmas saskaras ar sarežģītiem uzdevumiem un ka dalībvalstīm būs jāveic vērienīgas strukturālās reformas un jāmeklē jauni veselības aprūpes un pensiju ilgtspējīgas finansēšanas veidi;
Calls attention to the fact that social security systems face major challenges and that Member States should be carrying out ambitious structural reforms and searching for new ways of sustainable financing of health care and pensions;
uzskata, ka, ņemot vērā sabiedrības straujo novecošanu, kas kļūst par globālu problēmu un tuvākajos gados radīs problēmas dalībvalstu veselības aprūpes un sociālās labklājības sistēmām, Komisijai vajadzētu uzņemties koordinējošu lomu, lai izstrādātu risinājumus attiecībā uz vecāku cilvēku veselības aizsardzības un aprūpes pakalpojumiem un dalībvalstīs izplatītu paraugprakses piemērus;
Considers, given that rapid population ageing is becoming a worldwide problem, posing challenges for the Member States' health care and welfare systems that will have to be met within the next few years, that the Commission should assume a coordinating role in working out solutions regarding health and care services for older people and in disseminating best practice in Member States;
aicina vairāk rūpēties par to, lai vecāki cilvēki būtu informēti par savām tiesībām un pienākumiem saistībā ar sociālo drošību un pensijām un lai šī informācija tiktu sniegta vienkāršā un pieejamā veidā;
Calls for more to be done to ensure that older people know what their rights and obligations are with regard to social security systems and pensions and that this information is provided in a simple and accessible format;
uzsver, ka pie cilvēktiesībām pieder arī tiesības uz pienācīgas kvalitātes dzīvi un ka cilvēki, kuri visu mūžu ir strādājuši, nedrīkst kļūt par ekonomikas krīzes upuriem;
Emphasises that it is a human right to enjoy a decent livelihood and that people who have worked all their lives must not fall victim to the economic crisis;
uzsver, ka ir jāvēršas pret vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirībām, kas ES 27 valstīs pašlaik sasniedz 17 %, jo šīs parādības sekas ir zemāki ienākumi pēc pirmā bērna piedzimšanas un vēlāk ‐ zemākas pensijas un augstāks nabadzības līmenis vecāku sieviešu vidū;
Stresses that the gender pay gap between men and women – currently 17 % in the EU 27 – must be addressed, as it has consequences in the form of lower income from the birth of the first child and, ultimately, lower pensions and a higher rate of poverty among older women;