natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā Eiropas Savienība ir atkārtoti paudusi tās apņemšanos ievērot domas, apziņas un reliģijas brīvību un uzsvērusi, ka valdību pienākums ir nodrošināt šo brīvību ievērošanu visā pasaulē;
D. whereas the European Union has repeatedly expressed its commitment to freedom of thought, freedom of conscience and freedom of religion and has stressed that government has a duty to guarantee these freedoms all over the world,
E. tā kā 2010. gada 6. janvārī Nagaa Hammadi pilsētā Augšēģiptē brīdī, kad pēc pusnakts dievkalpojuma koptu Ziemassvētku vakarā dievlūdzēji pameta baznīcu, no garāmbraucošas mašīnas tika nošauti septiņi cilvēki — seši koptu kristieši un policists — un ievainoti vairāki citi; tā kā pēdējo nedēļu laikā ir notikušas vēl citas sadursmes starp koptu kristiešiem un musulmaņiem, kuras Ēģiptes valdība raksturo kā atsevišķus incidentus;
E. whereas on 6 January 2010 a drive-by shooting killed seven individuals – six Coptic Christians and a policeman – and injured others when worshipers were leaving a church after midnight mass on Coptic Christmas Eve in the city of Nagaa Hammadi in Upper Egypt; whereas, in recent weeks, further clashes involving Coptic Christians and Muslims have broken out and have been qualified by the Egyptian Government as individual incidents,
F. tā kā 2010. gada 8. janvārī Ēģiptes iestādes paziņoja, ka tās ir arestējušas un tur apcietinājumā trīs personas, kas saistītas ar 6. janvāra uzbrukumiem Nagaa Hammadi pilsētā; tā kā Ēģiptes prokurors nolēma, ka trīs apsūdzētās personas vajadzētu tiesāt Valsts drošības ārkārtas tiesā par slepkavībām ar iepriekšēju nodomu;
F. whereas on 8 January 2010 the Egyptian authorities announced that they had arrested and were holding three people in connection with the attack in Nagaa Hammadi on 6 January; whereas the Egyptian Public Prosecutor decided that the three accused should be tried before the Emergency State Security Court for premeditated murder,
G. tā kā koptu kristiešu ir apmēram 10 % Ēģiptes iedzīvotāju; tā kā pēdējo gadu laikā Ēģiptē ir notikuši vairāki pret koptu kristiešiem vērsti vardarbības akti;
G. whereas Coptic Christians represent around 10% of the Egyptian population; whereas there have been recurrent acts of violence against Coptic Christians in Egypt over recent years,
H. tā kā Ēģiptes konstitūcija garantē uzskatu brīvību un brīvību praktizēt reliģiskos rituālus;
H. whereas the Egyptian Constitution guarantees freedom of belief and freedom to practise religious rites,
I. tā kā Parlaments uzskata, ka attiecības ar Ēģipti ir ļoti svarīgas, un uzsver Ēģiptes, kā arī ES un Ēģiptes attiecību nozīmi ES un Vidusjūras reģiona stabilitātei un attīstībai;
I. whereas it attaches great importance to relations with Egypt and underlines the importance of Egypt and EU-Egypt relations for the stability and development of the EU-Mediterranean area,
J. tā kā Malaizijas katoļu baznīca 2007. gadā iesniedza prasību pret Malaizijas valdību, jo tā valsts drošības iemeslu dēļ draudēja aizliegt laikraksta Herald publicēšanu, ja šis laikraksts, tulkojot vārdu „Dievs”, nepārtrauks lietot vārdu „Allāhs”, ko bieži izmanto Malaizijas bahasa valodā runājošā kristiešu kopiena;
J. whereas the Malaysian Catholic Church had filed a lawsuit against the Malaysian Government in 2007 after the Government threatened to prohibit publication of the Herald newspaper on grounds of national security if it did not stop using the word ‘Allah’, commonly used by the Bahasa-Malaysia-speaking community, of Christian faith, as a translation of ‘God’,
K. tā kā 2009. gada 31. decembrī Malaizijas Augstā tiesa nolēma, ka Malaizijas kristiešiem ir konstitūcijā nostiprinātas tiesības izmantot vārdu „Allāhs”, runājot par Dievu, un ka šī vārda izmantošana nav saistīta tikai un vienīgi ar islāma ticību;
K. whereas, on 31 December 2009, the Malaysian High Court ruled that Christians in Malaysia have the constitutional right to use the word ‘Allah’ to refer to God and that the word is not exclusive to Islam,
L. tā kā pēc šī tiesas sprieduma notika vardarbības uzliesmojums un vismaz astoņi uzbrukumi kristiešu baznīcām Malaizijā;
L. whereas, following the ruling, there was an outbreak of violence and at least nine attacks on Christian churches in Malaysia,
M. tā kā 2009. gadā valdība konfiscēja vairāk nekā 15 000 Bībeles kopiju malajiešu valodā, kurās, runājot par Dievu, tika izmantot vārds „Allāhs”, un tā kā šīs kopijas līdz šim nav atdotas;
M. whereas in 2009 the Government had confiscated more than 15 000 copies of the Bible in the Malay language, in which the word ‘Allah’ was used to refer to God, and it has not, to date, returned them,
N. tā kā Malaizijas valdība pieļauj, ka vārdu „Allāhs” izmanto kristiešu kopienas Sabahas un Saravakas štatos, tomēr apšauba šī vārda izmantošanu citos valsts reģionos, tādējādi radot papildu diskrimināciju visā Malaizijas kristiešu kopienā;
N. whereas the Malaysian Government accepts the use of the word ‘Allah’ by the Christian communities in Sahah and Sarawak states, while questioning it in other regions of the country, thus generating additional discrimination among the whole Christian community in Malaysia,
O. tā kā starpkopienu dialogs ir būtiski svarīgs miera un savstarpējās sapratnes veicināšanai starp cilvēkiem,
O. whereas inter-community dialogue is crucial to promoting peace and mutual understanding between peoples,
2. izsaka bažas par nesenajiem uzbrukumiem koptu kristiešiem Ēģiptē un pauž solidaritāti ar upuru ģimenēm; aicina Ēģiptes valdību nodrošināt koptu kristiešu un citu valsts reliģisko minoritāšu pārstāvju personisko drošību un fizisko neaizskaramību;
Expresses its concern about the recent attacks against Coptic Christians in Egypt and its solidarity with the families of the victims; calls on the Egyptian Government to ensure the personal safety and physical integrity of Coptic Christians and of members of other religious minorities in the country;
5. nosoda visus reliģiski motivētas vardarbības gadījumus Eiropas teritorijā, tostarp Marwa al-Sherbini slepkavību, un pauž solidaritāti ar upuru ģimenēm;
Deplores incidents of religiously motivated violence on European soil, including the murder of Marwa al-Sherbini, and expresses its solidarity with the families of the victims;
7. aicina Malaizijas iestādes ātri un pilnīgi izmeklēt uzbrukumus kulta vietām, par kuriem tiek ziņots, un saukt vainīgos pie atbildības;
Calls on the Malaysian authorities to carry out thorough and rapid investigations into reported attacks against places of worship and to bring those responsible to justice;
10. aicina Padomi, Komisiju un Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, ievērojot ES attiecību un sadarbības ar attiecīgajām valstīm kontekstu, īpašu uzmanību pievērst reliģisko minoritāšu, tostarp kristiešu kopienu, stāvoklim;
Calls on the Council, the Commission and the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, in the framework of EU relations and cooperation with the countries concerned, to pay particular attention to the situation of religious minorities, including Christian communities;
12. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ēģiptes valdībai un parlamentam, kā arī Malaizijas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the Government and Parliament of Egypt and the Government and Parliament of Malaysia.
par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, jo īpaši Liu Xiaobao lietu
on human rights violations in China, notably the case of Liu Xiaobo
PE432.888v01-00 } PE432.889v01-00 } PE432.899v01-00 } PE432.901v01-00 } PE432.902v01-00 } PE432.903v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, jo īpaši Liu Xiaobao lietu
PE432.888v01-00 } PE432.889v01-00 } PE432.899v01-00 } PE432.901v01-00 } PE432.902v01-00 } PE432.903v01-00 } RC1 European Parliament resolution on human rights violations in China, notably the case of Liu Xiaobo
– ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu un jo īpaši attiecīgi 2007. gada 13. decembra rezolūcijas par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogu, kā arī 2009. gada 26. novembra rezolūciju par minoritāšu tiesībām un nāvessoda piemērošanu,
– having regard to its previous resolutions on China, in particular its resolutions of, respectively, 13 December 2007 on the EU-China Summit and the EU/China human rights dialogue, and 26 November 2009 on ‘China: minority rights and the application of the death penalty’,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 7. septembra rezolūciju par cilvēktiesību dialogu darbību un konsultācijām ar trešām valstīm par cilvēktiesībām,
– having regard to its resolution of 6 September 2007 on the functioning of the human rights dialogues and consultations on human rights with third countries,
– ņemot vērā 2008. gada 19. decembrī ES vārdā pieņemtās prezidentūras deklarācijas par Hartu Nr. 08 un cilvēktiesību aizstāvju apcietināšanu,
– having regard to the declaration by the Presidency on behalf of the European Union of 19 December 2008 concerning Charter 2008 and the arrest of human rights campaigners,
– ņemot vērā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2009. gada maijā Prāgā,
– having regard to the EU-China Summit held in Prague in May 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 26. jūnijā un 2009. gada 14. decembrī ES vārdā pieņemtās prezidentūras deklarācijas par Liu Xiaobo vajāšanu,
– having regard to the declarations by the Presidency on behalf of the European Union of 26 June 2009 and 14 December 2009 on prosecution of Liu Xiaobo,
– ņemot vērā ES un Ķīnas 2009. gada 18.–19. novembra semināru, kā arī ES un Ķīnas 2009. gada 20. novembra cilvēktiesību dialogu,
– having regard to the EU-China seminar of 18-19 November 2009 and the EU-China human rights dialogue of 20 November 2009,
– ņemot vērā 2009. gada 29. decembrī Eiropas Savienības vārdā pieņemto deklarāciju par nāvessoda izpildīšanu Akmal Sheikh ,
– having regard to the declaration by the Presidency on behalf of the European Union of 29 December 2009 on the execution of Akmal Shaikh,
A. tā kā prominentam cilvēktiesību aktīvistam un zinātniekam, kā arī Hartas Nr. 08 līdzautoram Liu Xiaobo 2008. gada 8. decembrī nezināmā vietā Pekinā piemēroja “uzraudzību pēc dzīvesvietas”, kas ir pirmstiesas aizturēšanas forma, kādu, neizvirzot apsūdzību, var piemērot līdz sešiem mēnešiem
A. whereas on 8 December 2008 Liu Xiaobo, a prominent human rights activist and scholar and co-author of Charter 2008, was placed under ‘residential surveillance’, a form of pre-trial detention that can be used for up to six months without any charges being laid, at an undisclosed location in Beijing,
B. tā kā Liu Xiaobo tika apcietināts 2009. gada 23. jūnijā un 2009. gada 24. jūnijā pret viņu atbilstoši Kriminālkodeksa 105. pantam izvirzīja apsūdzību par „kūdīšanu uz valsts varas gāšanu”;
B. whereas Liu Xiaobo was arrested on 23 June 2009 and charged the following day with ‘inciting subversion of state power’, pursuant to Article 105 of the Criminal Code,
C. tā kā Liu Xiaobo ir viens no tiem 303 parakstītājiem, kas parakstījuši Hartu Nr. 08, ar kuru tiek prasītas konstitucionālas reformas, demokratizācija un cilvēktiesību aizsardzība un kuru pēc tam parakstījuši 10 000 Ķīnas pilsoņu;
C. whereas Liu Xiaobo is one of the 303 signatories of Charter 2008, a petition calling for constitutional reform, democratisation and protection of human rights, which was subsequently signed by more than 10 000 Chinese citizens,
D. tā kā 2009. gada 25. decembrī Pekinas pašvaldību Nr. 1 starpniecības tautas tiesa atzina Liu Xiaobo par vainīgu „ kūdīšanā uz valsts varas gāšanu” un piesprieda viņam 11 gadus cietumsoda un tā kā valdība pamatoja Liu apcietināšanu ar viņa darbību Hartas Nr. 08 izstrādē un parakstīšanas organizēšanā, kā arī ar sešām esejām, kurās kritizēta Ķīnas valdība un kuras publicētas laikā starp 2005. un 2007. gadu;
D. whereas on 25 December 2009 the Beijing Municipal No 1 Intermediate People’s Court found Liu Xiaobo guilty of ‘inciting subversion of state power’ and sentenced him to 11 years in prison, and whereas the government based this conviction on Mr Liu’s role in drafting and organising the signing of Charter 2008 and on six essays criticising the Chinese Government, published between 2005 and 2007,
E. tā kā Liu sieva, kā arī darbinieki no apmēram divpadsmit ārzemju vēstniecībām Pekinā lūdza atļauju novērot tiesas procesu, bet iekļūšana tiesas zālē viņiem tika atteikta;
E. whereas Liu Xiaobo’s wife and staff from about a dozen foreign embassies in Beijing requested permission to observe the trial but were denied access to the courtroom,
F. tā kā šis tiesas spriedums izraisīja plašu kritiku no iekšzemes tīmekļa dienasgrāmatu rakstītāju puses, starptautiskās pilsoniskās sabiedrības grupām un ārvalstu valdībām un tā kā Liu Xiaobi bija iesniedzis pret tiesas spriedumu apelācijas sūdzību;
F. whereas this ruling has generated widespread criticism from domestic internet bloggers, international civil society groups and foreign governments, and whereas Liu Xiaobo has appealed against the ruling of the court,
G. tā kā bijušajam Čehijas Republikas prezidentam, kurš gribēja nogādāt aicinājumu atbrīvot Liu Xiaobo , liedza iekļūšanu Ķīnas Tautas Republikas vēstniecībā Prāgā;
G. whereas former Czech president Vaclav Havel, who wanted to deliver an appeal for Liu Xiaobo’s release, was denied access to the embassy of the People’s Republic of China in Prague,
H. tā kā Ķīnas varasiestādes nav uzklausījušas atkārtotos Eiropas Savienības aicinājumus, kā arī vienas dalībvalsts aicinājumu mīkstināt Akmal Shaikh piespriesto nāvessodu;
H. whereas the Chinese authorities did not listen to the repeated calls by the EU and one of its Member States for the death sentence passed against Akmal Shaikh to be commuted,
I. tā kā pirms dažām dienām kāds Ķīnas ierēdnis pirmoreiz apliecināja kristīgā cilvēktiesību aktīvista un Nobela miera balvas kandidāta Gao Zhiseng pazušanu;
I. whereas, a few days ago, a Chinese official acknowledged for the first time that Gao Zhisheng, a Christian human rights activist and Nobel Peace Prize nominee, has disappeared,
J. tā kā 2009. gada decembrī Ķīnā tika skatītas citas cilvēktiesību pārkāpšanas lietas, tostarp lieta par Gvizhovas ( Guizhou ) Cilvēktiesību foruma locekļu ietekmēšanu, lai viņus atturētu no plānotajiem Cilvēktiesību dienas svinību pasākumiem, kā arī lieta par reportiera un bijušā Fazhi Morning Post Šandongas ( Shandong ) biroja priekšsēdētāja sišanu un mocīšanu, kamēr viņš atradies apcietinājumā Qi Choghuai ;
J. whereas other human rights violations took place in China in December 2009, including harassment of members of the Guizhou Human Rights Forum in order to prevent them from carrying out planned activities to celebrate Human Rights Day, and the beating and ill-treatment while in detention of Qi Choghuai, a reporter and former Shandong Bureau Chief for the Fazhi Morning Post,
K. tā kā gaidot 1. oktobrī valsts 60. gadadienu Ķīnas varasiestādes ir pastiprinājušas aktīvistu uzraudzību, ietekmēšanu un apcietināšanu, lai tos atturētu no cilvēktiesību jautājumu aktualizēšanas, un tā kā pēc Amnesty International datiem vairākiem simtiem aktīvistu un disidentu šajā sakarībā tiek piemērota dažādu veidu uzraudzība vai mājas arests;
K. whereas, ahead of the country’s 60th anniversary on 1 October, the Chinese authorities increased their surveillance, harassment and imprisonment of activists in order to prevent them from raising human rights concerns, and whereas, according to Amnesty International, several hundred activists and dissidents were placed under various kinds of surveillance or house arrest on that occasion,
L. tā kā Ķīnas Tautas Republika 2009. gada aprīlī iesniedza ANO dokumentu, atbalstot tās kandidatūru dalībai Cilvēktiesību padomē, kurā bija teikts, ka Ķīnas Tautas Republika „apņemas veicināt un aizsargāt Ķīnas tautas cilvēktiesības un pamatbrīvības”;
L. whereas in April 2009 the People’s Republic of China submitted a document to the United Nations in support of its candidacy for membership of the Human Rights Council, in which it affirmed that the People’s Republic of China was ‘committed to the promotion and protection of human rights and fundamental freedoms of the Chinese people’,
M. tā kā 2010. gada 13. janvārī Google ziņoja par savu nodomu pārtraukt sadarbību ar Ķīnas interneta cenzūru, saistot to ar tādiem izsmalcinātiem kiberuzbrukumiem vietnes datorsistēmām (kas, domājams, nāk no Ķīnas), kas daļēji orientēti uz cilvēktiesību aktīvistu Gmail lietotāju kontiem;
M. whereas on 13 January 2010 Google announced its intention to stop cooperating with Chinese internet censorship, linking this to sophisticated cyber-attacks on its computer systems (which it suspected originated in China), aimed in part at the Gmail user accounts of human rights activists,
N. tā kā ES ir Ķīnas lielākais tirdzniecības partneris un investors, kamēr Ķīna ir otrs lielākais ES tirdzniecības partneris, un tā kā tirdzniecība un ekonomiskās attiecības ir aizēnojušas jautājumus par demokrātiskām reformām, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu;
N. whereas the EU is China’s biggest trading partner and investor, while China is the EU’s second biggest trading partner, and whereas trade and economic relations have overshadowed the questions of democratic reforms, respect for human rights and the rule of law,
O. tā kā ES un Ķīnas 2000. gadā izveidotajam cilvēktiesību dialogam līdz šim ir bijuši neievērojami rezultāti un tā kā šo rezultātu trūkums ir sekas nekoordinētai un neefektīvai ES kopējai ārpolitikai attiecībā uz Ķīnu;
O. whereas the EU-China human rights dialogue established in 2000 has achieved negligible results so far, and whereas this lack of results is also the consequence of an uncoordinated and ineffective EU common foreign policy on China,
4. mudina Ķīnas Tautas Republiku nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, ka arī prasa ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām;
Urges the People’s Republic of China to ensure respect for human rights and fundamental freedoms and calls for ratification of the International Covenant on Civil and Political Rights;
6. īpaši asi nosoda nāvessoda izpildi Akmal Shaikh un atkārtoti apliecina savu absolūto un nemainīgo neapmierinātību ar nāvessoda izmantošanu jebkādos apstākļos; pauž pārliecību, ka nāvessoda atcelšana ir cilvēktiesību ievērošanas un cilvēka cieņas aizsardzības neatņemama sastāvdaļa visās valstīs;
Condemns in the strongest terms the execution of Akmal Shaikh and reaffirms its absolute and longstanding opposition to the use of the death penalty in all circumstances; is convinced that abolition of the death penalty is an integral part of respect for human rights and protection of human dignity, in all countries;
11. uzskata, ka ekonomiskajām attiecībām ar Ķīnu jāattīstās paralēli ar efektīvu politisko dialogu, un prasa jaunajā pamatnolīgumā, par kuru pašlaik notiek sarunas ar Ķīnu, iekļaut jautājumu par cilvēktiesību ievērošanu;
Takes the view that the development of economic relations with China must be accompanied by effective political dialogue and demands that respect for human rights be an integral part of the new framework agreement currently being negotiated with China;
PE432.891v01-00 } PE432.892v01-00 } PE432.894v01-00 } PE432.895v01-00 } PE432.897v01-00 } PE432.898v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Filipīnām
PE432.891v01-00 } PE432.892v01-00 } PE432.894v01-00 } PE432.895v01-00 } PE432.897v01-00 } PE432.898v01-00 } RC1 European Parliament resolution on the Philippines
– ņemot vērā ES prezidentūras 2009. gada 25. novembra deklarāciju par nogalināšanas gadījumiem Maguindanao provincē Filipīnās un ANO īpašā referenta jautājumā par nogalināšanu bez tiesas sprieduma Filipa Alstona 2009. gada 2. decembra pārskatu,
– having regard to the Declaration of 25 November 2009 by the EU Presidency on the killings in Maguindanao province, Philippines, and to the statement of 2 December 2009 by Philip Alston, UN Special Rapporteur on extrajudicial killings,
– ņemot vērā ANO Konvenciju par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī tās papildu protokolu, kuru Filipīnas parakstījušas,
– having regard to the UN Covenant on Civil and Political Rights and the Additional Protocol thereto, to which the Philippines are a signatory,
– ņemot vērā Komisijas Valsts stratēģijas dokumentu attiecībā uz Filipīnām laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam,
– having regard to the Commission's Country Strategy Paper 2007-2013 for the Philippines,
– ņemot vērā 2009. gada oktobrī parakstīto finansēšanas līgumu ES un Filipīnu Tiesu iestāžu atbalsta programmai, kura paredzēta to tiesas procesu paātrināšanai, kuros izskata to personu lietas, kas apsūdzētas nogalināšanā bez tiesas sprieduma,
– having regard to the Financing Agreement for the EU-Philippines Justice Support Programme, which was signed in October 2009 and which is intended to speed up judicial proceedings against the perpetrators of extrajudicial killings,
– ņemot vērā to, ka pirmdien, 2010. gada 10. maijā Filipīnās notiks valsts prezidenta, parlamenta un pašvaldību vēlēšanas,
– having regard to the presidential, parliamentary and local elections to be held in the Philippines on Monday, May 10 2010,
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Filipīnām,
– having regard to its previous resolutions on the Philippines,
A. tā kā nogalināšanas un cilvēku pazušana politisku motīvu dēļ Filipīnās arvien vēl ir plaši izplatītas, īpaši attiecībā uz politiskās opozīcijas organizāciju biedriem, žurnālistiem, cilvēktiesību aktīvistiem un reliģiskiem līderiem un tā kā cilvēktiesību organizācijas runā par vairāk nekā 1000 slepkavībām un cilvēku pazušanu iepriekšējā desmitgadē politisku motīvu dēļ;
A. whereas political killings and disappearances, especially of members of opposition organisations, journalists, human rights activists and religious leaders, continue to be widespread in the Philippines, and whereas human rights organisations speak of more than 1000 politically motivated murders and disappearances in the past decade,
B. tā kā slepkavību izdarītāju faktiskā nesodīšana un valdības nespēja efektīvi novērst valstī vardarbību politisku motīvu dēļ ļoti sarežģī attiecīgo personu nodošanu tiesai, neskatoties uz valdības vispārējā regulārajā pārskatā par 2008. gadu pausto apņemšanos;
B. whereas the virtual impunity of the perpetrators and the government's inability effectively to tackle politically motivated violence in the country makes it very difficult to bring those responsible to justice, despite the undertakings given by the government as part of its Universal Periodic Review in 2008,
C. tā kā simtiem tūkstošu cilvēku vēl arvien turpina bēgļu gaitas valsts iekšienē konfliktu dēļ starp valdību un Moro Islāma atbrīvošanās fronti, kā arī Jauniešu armiju, kura turpina aktīvu darbību visā valstī, tāpat arī militāro operāciju dēļ, kas tiek rīkotas pret noziedzīgiem grupējumiem kā, piemēram, Abu Sayyef grupu Sulu un Basilanas provincēs Rietumu Mindanao;
C. whereas hundreds of thousands of people remain internally displaced by the conflict opposing the government and the Moro Islamic Liberation Front and the New People's Army, which remains active throughout the country, and by military operations against criminal groups such as the Abu Sayyaf Group in the island provinces of Sulu and Basilan in Western Mindanao,