natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla nepārtraukta pilnveide, tajā piedaloties katras komitejas ieceltajai atbildīgajai personai par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu komitejas darbā;
continued development of Parliament's Gender Mainstreaming Network, to which each committee has appointed a member responsible for implementing gender mainstreaming in its work;
uzmanības pievēršana nozīmīgumam, kāds ir tādas specifiskas terminoloģijas un definīciju izmantošanai, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, kad tiek lietoti termini saistībā ar dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu;
attention to the importance of employing specific terminology and definitions which comply with international standards when terms are used in relation to gender mainstreaming;
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta sniegtais metodoloģiskais un analītiskais atbalsts;
methodological and analytical support from the EIGE;
prasa, lai atbildīgā komiteja izpētītu, kā labāk varētu iekļaut Reglamentā procedūru, kādā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja pieņem grozījumus konkrētā ziņojumā, kuri izceļ kādas politikas jomas ietekmi uz dzimumu līdztiesību, saskaņā ar attiecīgās komitejas noteiktajiem termiņiem un procedūrām;
Calls for its committee responsible to examine how the procedure whereby the Committee on Women's Rights and Gender Equality adopts amendments to a specific report which highlight the gender implications of a policy area, in accordance with the deadlines and procedures laid down by the committee concerned, can be best incorporated into the Rules of Procedure;
aicina Parlamenta komitejas, kas ir atbildīgas par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un struktūrfondiem, novērtēt piedāvāto tēriņu prioritāšu, ieņēmumu avotu un pārvaldības instrumentu ietekmi uz dzimumu līdztiesību pirms DFS pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka DFS pēc 2013. gada respektē dzimumu līdztiesību, kā arī garantētu, ka visu ES finansējuma programmu izveides regulās ir iekļauti dzimumu līdztiesības mērķi un ka tajās tiek piešķirts īpašs finansējums pasākumiem šo mērķu sasniegšanai;
Calls on the Parliament committees responsible for the Multiannual Financial Framework (MFF) and the Structural Funds to assess the gender impact of the proposed spending priorities, sources of revenue and governance tools before the MFF is adopted, so as to ensure that the post-2013 MFF is gender-sensitive, and to guarantee that all EU financing programmes set gender-equality targets in their basic regulations and allocate specific funding for measures to achieve those targets;
atzinīgi vērtē Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla un to parlamentāro komiteju darbu, kuras ir ieviesušas integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai praksē savā darbā, un aicina citas komitejas nodrošināt, ka tiek pildītas pieņemtās saistības īstenot dzimumu līdztiesības nodrošināšanas stratēģiju un ieviest to praksē savā darbā;
Congratulates Parliament's Gender Mainstreaming Network and the parliamentary committees which have put gender mainstreaming into practice in their work, and calls on the other committees to ensure that they are committed to the strategy of gender mainstreaming and put it into practice in their work;
uzsver, ka jānodrošina Parlamenta komitejām piemēroti instrumenti, ar kuriem varētu panākt pareizu izpratni par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, piemēram, rādītājiem, datiem un statistiku sadalījumā pēc dzimuma, kā arī piešķirt budžeta līdzekļus, raugoties no dzimumu līdztiesības perspektīvas, lai šādi mudinātu komitejas izmantot iekšējās zināšanas (attiecīgās komitejas sekretariātu, politikas departamentu, bibliotēku utt.) un ārējās zināšanas citās vietējās, reģionālās, valsts un pārvalstiskās publiskās vai privātās institūcijās, mazos, vidējos un lielos uzņēmumos un universitātēs, kas strādā dzimumu līdztiesības jomā;
Stresses the need for the parliamentary committees to be provided with appropriate tools which enable them to gain a sound understanding of gender mainstreaming, such as indicators, data and statistics broken down by gender, and for the budgetary resources to be allocated from a gender-equality viewpoint, in such a way as to encourage the committees to take advantage of in-house expertise (secretariat of the relevant committee, policy department, library, etc.) and external expertise in other local, regional, national and supranational institutions, be they public or private, in small, medium-sized and large companies and in universities working in the area of gender equality;
atzinīgi vērtē atbilstīgas vairākas Parlamenta komiteju iniciatīvas šajā jomā, tostarp Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas patstāvīgā ziņojuma izstrādi par sieviešu lomu lauksaimniecībā un lauku apvidos, kā arī Zivsaimniecības komitejas organizētu atklātu uzklausīšanu par sieviešu lomu zivsaimniecības jomas ilgtspējīgā attīstībā;
Welcomes the specific initiatives in this area taken by a number of parliamentary committees, including the own-initiative report on the role of women in agriculture and rural areas drawn up by the Committee on Agriculture and Rural Development and the public hearing on the role of women in the sustainable development of fisheries areas organised by the Committee on Fisheries;
secina, pamatojoties uz aptauju, kuru izsniedza komiteju priekšsēdētājiem un par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu atbildīgajiem priekšsēdētāju vietniekiem, ka Parlamenta komiteju darbs saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir ļoti atšķirīgs un brīvprātīgs un ka dažās jomās dzimumu līdztiesībai tiek pievērsta liela nozīme, turpretī citās ‐ maza vai pavisam nemanāma;
Concludes, on the basis of the questionnaire submitted to the chairs and vice-chairs responsible for gender mainstreaming in the parliamentary committees, that the gender mainstreaming work of Parliament's committees is highly variable and voluntary, with an intense focus on gender in some areas and little or no apparent activity in others;
atzinīgi vērtē parlamentārās sadarbības delegāciju un vēlēšanu novērošanas misiju darbu un to centienus attiecībās ar trešo valstu parlamentiem risināt jautājumus par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, veicot sistemātiskāku uzraudzību, pievēršoties tādu problēmu risināšanai kā sieviešu dzimumorgānu pārveidošana un māšu mirstība un veidojot ciešāku sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju, rīkojot kopīgas sanāksmes un informācijas apmaiņu šajās jomās;
Welcomes the work of the interparliamentary delegations and election observation missions and their efforts, in their relations with third-country parliaments, to address issues related to gender equality and women's empowerment through more systematic monitoring and pursuit of issues such as female genital mutilation and maternal mortality and by working more closely with the Committee on Women's Rights and Gender Equality in arranging joint meetings and exchanging information in these areas;
aicina Komisiju saskanīgāk un sistemātiskāk risināt dzimumu nelīdztiesības jautājumus un šim darbam piešķirt prioritāti visu politikas jomu plānošanā un īstenošanā, un uzstāj, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu nepieciešams uzlabot visās politikas jomās, lai sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķus;
Asks the Commission to address and prioritise gender inequalities in a more consistent and systematic manner when programming and implementing all policies, and insists that the mainstreaming of gender issues through all policies must be improved in order to achieve the goals of gender equality;
atkārtoti pauž nepieciešamību vērst uzmanību uz dzimumu aspektu attiecībās starp vīriešiem un sievietēm, kas rada un nostiprina dzimumu nelīdztiesību;
Reiterates the need to focus on gender relations between men and women that generate and perpetuate gender inequalities;
uzskata, ka Parlamenta darbā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir jāietver arī dzimumidentitāte un jānovērtē, kāda ir politiku un darbību ietekme uz transpersonām; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumidentitāti visās darbībās un politikās dzimumu līdztiesības jomā;
Takes the view that Parliament's gender mainstreaming work should also encompass gender identity and assess what impact policies and activities have on transgender people; calls on the Commission to consider gender identity in all activities and policies in the field of gender equality;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūcija par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē ‐ Eiropas Savienības loma ( 2010/2210(INI) )
European Parliament resolution of 17 November 2011 on combating illegal fishing at the global level - the role of the EU ( 2010/2210(INI) )
ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un 1992. gada jūnijā ANO konferencē Riodežaneiro pieņemto deklarāciju par vidi un attīstību (Rio deklarācija),
having regard to the Convention on Biological Diversity (CBD) and to the Rio Declaration on Environment and Development adopted at the United Nations Conference on Environment and Development in June 1992,
ņemot vērā 1998. gada jūnijā pieņemto Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesas iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),
having regard to the Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters, adopted in June 1998 (‘Aarhus Convention’),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada maija paziņojumu “Kopienas rīcības plāns nelikumīgas, nedeklarētas un neregulētas zvejas apkarošanai” ( COM(2002)0180 ),
having regard to the Communication from the Commission on a Community action plan for the eradication of illegal, unreported and unregulated fishing of May 2002 ( COM(2002)0180 ),
ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN regula) OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.
having regard to Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29 September 2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing (the ‘IUU Regulation’) OJ L 286, 29.10.2008, p.
ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gadā publicēto atsauces ziņojumu “Nelikumīgu darbību novēršana zivsaimniecības nozarē ‐ ģenētikas, genomikas, ķīmijas un tiesu medicīnas nozīme cīņā pret NNN zveju un zivju produktu izsekojamības veicināšanā”,
having regard to the Commission's Joint Research Centre (JRC) Reference Report ‘Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability’, published in 2011,
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0362/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0362/2011 ),
tā kā 71 % zemeslodes klāj okeāni, kuri glabā 16 reižu vairāk oglekļa dioksīda nekā virszemes sistēmas, un tā kā tam ir būtiska nozīme visas planētas klimata un dzīvības atbalsta sistēmās, un tā kā tie nodrošina pārtiku, iztiku, enerģiju un transporta ceļus ievērojamam skaitam pasaules iedzīvotāju;
whereas 71% of planet Earth is covered by oceans, which store 16 times as much carbon dioxide as the terrestrial world and play a fundamental role in the climate and life support systems of the entire planet, as well as providing a substantial portion of the global population with food, livelihoods, energy and transport routes;
tā kā saskaņā ar ziņojumiem nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apjoms ir no 11 līdz 26 miljoniem tonnu gadā, kas ir līdzvērtīgi vismaz 15 % pasaules nozvejas, un ka šā iemesla dēļ nav iespējama ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīga pasaules jūras resursu apsaimniekošana;
whereas Illegal, Unreported and Unregulated (IUU) fishing has been reported to account for between 11 and 26 million tonnes a year, equivalent to at least 15% of world catches, making the economically, socially and environmentally sustainable management of the exploitation of the world's marine resources impossible;
tā kā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību līgumslēdzēju pušu 10. konferencē, kas notika Nagojā 2010. gada oktobrī, panāca vienošanos, ka jānosaka starptautisks pienākums līdz 2020. gadam vismaz par pusi samazināt bioloģiskās daudzveidības zudumu;
whereas the agreement approved at the 10th Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity held in October 2010 in Nagoya established the international obligation to at least halve the loss of biodiversity by 2020;
tā kā pasaules okeāni veido 90 % dzīvotņu uz zemeslodes;
whereas the world's oceans constitute 90% of the habitat for life on earth;
tā kā uz divām trešdaļām pasaules okeānu neattiecas valstu jurisdikcija un tādējādi nav visaptverošas politikas, ar ko pārvaldītu starptautiskos ūdeņus (atklātā jūra), un tā kā pašreizējie juceklīgie likumi pamatojas galvenokārt uz 17. gadsimta jūru brīvas pieejamības principiem, ignorējot daudzus vides aizsardzības principus, kurus ilgstoši piemēro attiecībā uz zemi un atmosfēru;
whereas two thirds of the world's oceans are beyond national jurisdiction, lacking comprehensive policies to govern international waters (the high seas), with current patchy laws mainly based on 17th century principles of freedom of the seas, ignoring many of the environmental principles that have long been applied for land and the atmosphere;
tā kā jaunais kontroles jomā paredzētais ES tiesību aktu kopums, kurā iekļauta NNN zvejas regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula, veido visaptverošu instrumentu kopumu, lai cīnītos ar šo negatīvo parādību okeānos, jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs;
whereas the new EU control package, consisting of the IUU Regulation, the Control Regulation and the Fishing Authorisations Regulation, constitutes a comprehensive set of instruments to combat this scourge of the oceans, since it specifies the flag, coastal, port and market State responsibilities of both the EU Member States and third countries;
tā kā ES ir pasaulē lielākā zivsaimniecības produktu importētāja un tā kā tās zivsaimniecības apjoms ir viens no lielākajiem pasaulē, un tāpēc ES ir liela atbildība, uzņemoties vadību starptautiskās kopienas mobilizācijā cīņā ar NNN zveju,
whereas the EU is the world's largest importer of fisheries products and one of the world's major fishing powers, and it therefore has a major responsibility to play a key role in mobilising the international community in the fight against IUU fishing;
uzskata, ka NNN zveja ir viens no nopietnākajiem draudiem pasaules okeānu bioloģiskajai daudzveidībai;
Believes that IUU fishing is one of the most serious threats facing the biodiversity of the world's oceans;
ir pārliecināts, ka NNN zveja ir nopietna ekoloģiska un ekonomiska pasaules problēma gan attiecībā uz jūras, gan saldūdens zivsaimniecībām un ka tā rada grūtības zvejniecības pārvaldības jomā, apdraudot zivju krājumu ilgtspēju un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī kropļojot tirgu, un ka tā izraisa neaprēķināmu netiešu sociālekonomisku ietekmi uz sabiedrību kopumā, tostarp uz jaunattīstības valstīm;
Is convinced that IUU fishing is a major environmental and economic problem worldwide, in both marine and freshwater fisheries, undermining fisheries management efforts, threatening the sustainability of fish stocks and food security as well as distorting the market, with incalculable social and economic repercussions on society as a whole, including in developing countries;
uzsver, ka NNN zveja un ar to saistītā saimnieciskā darbība rada negodīgu konkurenci attiecībā pret zvejniekiem un citiem nozares pārstāvjiem, kas veic darbību likumīgi, un izraisa ekonomiskas grūtības zvejnieku kopienām, patērētājiem un nozarei kopumā;
Emphasises that IUU fishing and associated commercial activities constitute unfair competition for fishermen and others who operate in a law-abiding fashion, and creates economic difficulties for fishing communities, consumers and the entire sector;
uzsver, ka Eiropas Savienība uzņēmusies vadību pasaulē, pieņemot jauno kontroles jomā paredzēto tiesību aktu kopumu, kurā iekļauta NNN regula, Kontroles regula un Zvejas atļauju regula; uzskata, ka tas veido plašu un visaptverošu juridisku instrumentu kopumu, lai izskaustu šo negatīvo parādību okeānos, ‐ jo ar to precizē karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts pienākumus gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs, kā arī saistības attiecībā uz šo valstu valstspiederīgo darbībām; mudina stingri piemērot šos instrumentus;
Highlights the world leadership role assumed by the EU with the new control package, consisting of the IUU Regulation, the Control Regulation and the Fishing Authorisations Regulation; considers that it constitutes a wide-ranging and comprehensive set of instruments to combat this scourge of the oceans, since it specifies the flag, coastal, port and market State responsibilities of both the EU Member States and third countries, as well as obligations with respect to the activities of their nationals; urges the firm application of these instruments;
uzsver, ka jāpastiprina koordinācija starp Komisiju, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un dalībvalstīm, lai uzlabotu informācijas apkopošanu un apmaiņu un lai palīdzētu stingri un pārredzami piemērot Savienības tiesību aktus zivsaimniecības politikas jomā;
Stresses the need to increase coordination among the Commission, the Community Fisheries Control Agency and the Member States in order to improve information gathering and exchange and assist in the rigorous and transparent application of Union fisheries legislation;
uzskata, ka karoga valstij arī turpmāk jāuzņemas atbildība par kuģu atbilstību attiecīgajiem pārvaldības un citiem noteikumiem, par nozvejas datu un datu par zvejas intensitāti apkopošanu un ziņošanu un par izsekojamības nodrošināšanu, tostarp apstiprinot nozvejas sertifikātus, jo šo uzdevumu deleģēšana citai valstij apdraudētu cīņu ar NNN zveju;
Considers that the responsibility for ensuring compliance of vessels with the relevant management and other rules, for collecting and reporting catch and effort data, and for ensuring traceability, including through the validation of catch certificates, must remain with the flag State, as delegation to another State would undermine the fight against IUU fishing;
uzstāj, ka Komisijas un dalībvalstu kontroles institūciju rīcībā ir jābūt pietiekamiem resursiem (cilvēkresursiem, finanšu un tehnoloģiju resursiem), kas ļauj tām īstenot minētās regulas;
Insists that the Commission and the control authorities in the Member States be provided with sufficient resources (human, financial, technological) enabling them to fully implement these regulations;
uzsver ‐ lai panāktu ES uzticamību, ir nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstis identificētu ES operatorus, kas pārkāpj ES tiesību aktu noteikumus, un tiem piemērotu sankcijas, un šai sakarībā uzskata, ka vēl ir daudz darāmā, lai gūtu apmierinošus rezultātus cīņā ar NNN zveju Eiropas Savienības teritorijā un to izskaustu ES uzņēmumu vidū ārpus ES teritorijas;
Stresses the need, in the interest of the EU's credibility, for the Commission and the Member States to identify and sanction EU operators who violate EU legislation, and considers in this context that there is still some way to go before the EU is satisfactorily combating IUU fishing on its own territory and by EU operators elsewhere;
aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka nelegālā zveja tiek apkarota gan jūrā, gan iekšzemes ūdeņos, un uzsver nepieciešamību pārskatīt uzraudzības mehānismu pietiekamību un to īstenošanu;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that illegal fishing is combated at sea and in inland waters and underlines the need to review the sufficiency of control mechanisms and their implementation;
prasa, lai kopējās zivsaimniecības politikas pārskatīšanu izmantotu stimulu radīšanai legālajai zvejai, lai aizsargātu zivju krājumus, vidi, patērētāju un ražotāju intereses ES;
Calls for the review of the common fisheries policy to be used to create incentives for legal fishing in the interests of the fish, the environment, consumers and producers in the EU;
aicina Komisiju pirms 2012. gada beigām noskaidrot, vai Eiropas Savienībā atpūtas zveja tiek veikta tādā apmērā, lai to patiesi varētu klasificēt kā NNN zveju;
Calls on the Commission to investigate – before the end of 2012 – whether recreational fishing in the EU exists on such a scale that it can really be classed as IUU fishing;
aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties Eiropas krasta apsardzes dienesta izveides nolūkā, lai veicinātu kopēju uzraudzību un kontroles iespējas un efektīvi cīnītos pret esošajiem vai turpmākajiem apdraudējumiem jūrā, piemēram, terorismu, pirātismu, NNN zveju, nelegālo tirdzniecību vai pat jūras piesārņojumu;
Calls on the Commission and the Member States to cooperate with a view to the creation of a ‘European coastguard’ in order to boost common monitoring and inspection capacity and to effectively combat current or future dangers at sea such as terrorism, piracy, IUU fishing, trafficking or even marine pollution;
aicina Komisiju turpināt centienus informācijas apmaiņas veicināšanas jomā, lai integrētu kuģošanas uzraudzību, it īpaši informācijas apmaiņu, kas saistīta ar krasta apsardzes dienestu darbības saskaņošanu Eiropas līmenī;
Urges the Commission to continue its efforts to promote the exchange of information in order to integrate maritime surveillance, in particular information aimed at harmonising coastguard services at European level;
uzskata, ka ES mērķi cīņā ar NNN zveju jāatbalsta ar nepieciešamajiem resursiem, pirmām kārtām ar finansiālajiem resursiem, lai nodrošinātu to sasniegšanu, un ka dalībvalstīm jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu īstenot spēkā esošos noteikumus; tāpat uzsver, ka, izstrādājot jaunas metodes nākotnē (piemēram, elektroniskas līdzsekošanas sistēmas, u. c.), jānodrošina, ka ir pieejami to īstenošanai vajadzīgie finanšu resursi no ES budžeta;
Believes that the EU's objectives in the fight against IUU fishing must be backed up by the necessary resources, above all financial, to ensure their promotion, with Member States being allocated sufficient resources to allow them to implement the regulations in force; stresses, equally, that any future adoption of new methods (e.g. electronic tracking systems, etc.) must ensure the availability at the level of the EU budget of the financial resources needed for their implementation;
aicina Komisiju publiskot gada novērtējumus par to, kā katra dalībvalsts ir īstenojusi noteikumus kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) jomā, norādot iespējamos trūkumus, kas jānovērš, kā arī izmantot visus iespējamos līdzekļus, tostarp dalībvalstu identificēšanu, kad tās nepilda savus pienākumus, lai nodrošinātu šo noteikumu pilnīgu ievērošanu, tādējādi izveidojot uzticamu un pārredzamu kontroles režīmu;
Calls on the Commission to publish annual assessments of the performance of each Member State in implementing the rules of the Common Fisheries Policy (CFP) that identify possible weak points needing improvement, and to use all possible means, including identifying Member States when they fail in their responsibilities, to ensure their full compliance, in order to create a reliable and transparent control regime;
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu ieviest punktu sistēmas zvejas licenci kā papildu instrumentu, ar kuru dalībvalstis var atklāt pārkāpumus jebkurā tirgus posmā un piemērot bargas sankcijas pārkāpumu gadījumos;
Welcomes the Commission's decision to introduce a point-based fishing licence, an additional tool the Member States will be able to use to identify irregularities at each stage of the market chain and to impose strict penalties in case of infringement;