natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumu „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs” (COM (2009)0262), kurā norādītas Komisijas prioritātes saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu 2010.–2014. gadam, tam pievienoto Hāgas programmas un rīcības plāna novērtējumu ( COM(2009)0263 ) un saistīto īstenošanas rezultātu apkopojumu ( SEC(2009)0765 ), un ņemot vērā dalībvalstu parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un ES aģentūru un struktūru ieguldījumu,
– having regard to the communication from the Commission of 10 June 2009 entitled ‘An area of freedom, security and justice serving the citizen’ ( COM(2009)0262 ), which outlines its priorities in the AFSJ for 2010-2014, together with its evaluation of the Hague Programme and Action Plan ( COM(2009)0263 ) and the associated implementation scoreboard ( SEC(2009)0765 ), as well as to the contributions made by national parliaments, civil society and EU agencies and bodies,
– ņemot vērā Padomes prezidentvalsts 2009. gada 16. oktobra dokumenta projektu „Stokholmas programma — atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu labā” (14449/09),
– having regard to the Council Presidency's draft document of 16 October 2009 entitled 'The Stockholm Programme – An open and secure Europe serving the citizen' (14449/09),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas apvienotās sanāksmes saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,
– having regard to the joint deliberations of the Committee on Legal Affairs, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs pursuant to Rule 51 of the Rules of Procedure,
A. tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošana ir būtisks Eiropas Savienības mērķis; tā kā ir svarīgi atgriezties pie Tamperes programmas sākotnējā gara, kas aptvēra krimināltiesību un civiltiesību aspektus, īpaši pievēršoties tiesiskumam un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai;
A. whereas ever since the entry into force of the Amsterdam Treaty, the AFSJ has been an essential objective of the European Union; whereas it is essential to return to the original spirit of the Tampere Programme, which embraced aspects of criminal and civil law, focusing on the rule of law, respect for human rights and fundamental freedoms,
B. tā kā globalizācija ietekmē ne tikai finanšu jomu, bet aizvien vairāk arī brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešama visaptverošāka politiskā pieeja un pasākumi, lai risinātu neatliekamus migrācijas un patvēruma jautājumus, un īpaši aicina nodrošināt tieslietu un iekšlietu, attīstības, starptautiskās tirdzniecības un sociālo lietu politikā iesaistīto dalībnieku padziļinātākas apmaiņas un sadarbību;
B. whereas globalisation affects not only the financial sector but increasingly the AFSJ; whereas it necessitates a more holistic policy approach together with measures to tackle the urgent questions of migration and asylum, and calls especially for deeper exchanges and cooperation between those involved in the policies of justice and home affairs, development, international trade and social affairs,
C. tā kā Lisabonas līgums, kuru nesen apstiprināja vai nu ar parlamenta balsojuma, vai ar referenduma palīdzību, ienesīs būtiskas izmaiņas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistīto politikas jomu juridiskajos pamatos, mērķos, instrumentos un lēmumu pieņemšanas metodēs;
C. whereas the Treaty of Lisbon, recently approved either through parliamentary vote or a referendum procedure, will reshape the legal bases, objectives, instruments and decision-making methods of AFSJ-related policies,
D. tā kā valstu parlamentiem ar Lisabonas līgumu pirmo reizi piešķirtās tiesības un institucionālā loma pozitīvi ietekmēs BDTT attīstību un darbību, it īpaši tāpēc, ka labāk nodrošinās subsidiaritātes principa ievērošanu;
D. whereas the rights and institutional role assigned to national parliaments for the first time by the Treaty of Lisbon will have a positive impact on the development and functioning of the AFSJ in particular, not least because it will provide a better guarantee that the subsidiarity principle will be respected,
E. tā kā daudzās tieslietu un iekšlietu politikas jomās dalībvalstu līmeņa risinājumi vairs nav piemēroti un tāpēc ir jārod Eiropas līmeņa risinājumi problēmām, kas saistītas ar starptautisko migrāciju, drošību un tehnoloģijām, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām;
E. whereas, in many areas of justice and home affairs policy, national solutions are no longer adequate and there is thus a need to develop European responses to the international challenges of migration, security and technology, including information and communications technology,
F. tā kā ES iekšējās robežkontroles atcelšana ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem;
F. whereas the dismantling of the EU's internal border controls is one of the greatest achievements of European integration,
G. tā kā ES līmenī pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā, savukārt dalībvalstis Padomē pārstāv to valdības, kuras ir demokrātiski atbildīgas valstu parlamentu priekšā; tā kā līdz ar to, lai īstenotu nepieciešamo parlamentu stiprināšanu Eiropas Savienībā, no vienas puses, jāpaplašina Eiropas Parlamenta pilnvaras ES lēmumu pieņemšanas procesā, un, no otras puses, dalībvalstu parlamentiem vairāk jāuzrauga valdības;
G. whereas citizens are directly represented at Union level in the European Parliament and the Member States are represented in the Council by their respective governments, which themselves are democratically accountable to their national parliaments; whereas, consequently, the necessary parliamentarisation of the European Union must rely, on the one hand, on broadening the European Parliament's powers vis-à-vis all the Union's decision-making and, on the other hand, on greater control of the national governments by their respective parliaments,
H. tā kā kopīgi pasākumi jāveic tikai Kopienas kompetences jomā un tā kā Eiropas līmeņa pieejas jāizvēlas tikai tad, kad tās sola būt veiksmīgākas nekā dalībvalstu līmeņa darbības;
H. whereas joint measures must be confined to the Community's area of competence, and whereas European approaches should be adopted only when they promise to be more successful than national actions,
I. tā kā ES pilsoņu tiesības un tiesības uz aizsardzību, jo īpaši datu aizsardzību, ir jāsaglabā un tā kā arī turpmāk jānodrošina kopējās tieslietu un iekšlietu politikas parlamentārā uzraudzība;
I. whereas EU citizens’ rights and rights of protection, especially data protection, must be preserved, and whereas the common justice and home affairs policy must remain subject to parliamentary supervision,
J. tā kā likumdošanas procesa pārredzamībai jāpiešķir vissvarīgākā nozīme un tā kā dalībvalstu parlamentiem un pilsoņiem ir jādod iespēja sekot līdzi ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītās politikas noteikšanai un īstenošanai un uzraudzīt šo procesu;
J. whereas transparency in the law-making process must be paramount and whereas national parliaments and citizens should be able to follow and monitor the definition and implementation of AFSJ-related policies,
K. tā kā Eiropas Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, ko paredz Lisabonas līgums, neietekmēs pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, pamatojoties uz hartu un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, un būs vērtīgs papildu aizsardzības elements, vienlaikus paturot prātā, ka būs jānodrošina skaidrs kompetenču sadalījums starp Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Kopienu Tiesu;
K. whereas the accession of the Union to the European Convention on the protection of human rights and fundamental freedoms, provided for by the Treaty of Lisbon, will not affect the protection of fundamental rights in the Union based on the Charter and the case-law of the Court of Justice, and will constitute a precious element of supplementary protection, while bearing in mind that a clear distinction between the jurisdictions of the ECHR and the Court of Justice will have to be established,
L. tā kā organizētās noziedzības, krāpšanas un korupcijas efektīvas un savlaicīgas apkarošanas, kā arī ES finanšu interešu aizsardzības nolūkos jāstiprina policijas un tiesu varas iestāžu sadarbība, izmeklēšanās sistemātiskāk jāiesaista Eiropols un Eirojusts, jāizveido Eiropas Prokuratūra un jāpanāk efektīvi un izmērāmi rezultāti un tā kā ES pilsoņi vēlas, lai ES aktīvāk iesaistītos korupcijas apkarošanā;
L. whereas it is necessary, in the interests of combating organised crime, fraud and corruption in a robust and timely manner, and of protecting the financial interests of the EU, to strengthen police and judicial cooperation, to involve Europol and Eurojust more systematically in investigations, to create the office of European Prosecutor, and to achieve effective and measurable results, and whereas EU citizens want the EU to play an enhanced role in combating corruption,
M. tā kā nākamajiem pieciem gadiem noteiktajām prioritātēm civiltiesību jomā jāatspoguļo vajadzības, ko pauž pilsoņi un uzņēmumi;
M. whereas in the field of civil justice the priorities for the next five years must reflect the needs expressed by individual citizens and business,
N. tā kā savstarpējai atzīšanai — brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stūrakmenim — nepieciešama savstarpēja uzticēšanās un ticība citu valstu tiesību sistēmām un tā kā šīs vērtības var nodrošināt tikai ar kopīgu zināšanu un savstarpējas sapratnes palīdzību, tādējādi radot Eiropas tiesisko kultūru;
N. whereas mutual recognition, as the cornerstone of the AFSJ, requires mutual trust and confidence in other countries' legal systems, and whereas those values can be secured only through mutual knowledge and understanding, thus creating a European judicial culture,
O. tā kā Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas Tiesību akadēmijas atbalstu;
O. whereas the European judicial area must be built on a European judicial culture among practitioners, the judiciary and prosecutors which is not only based on Union law but developed through mutual knowledge and understanding of the national judicial systems, a root-and-branch revamping of university curricula, exchanges, study visits and common training with the active support of the European Judicial Training Network and the Academy of European Law,
P. tā kā savstarpējas uzticēšanās pamatā ir arī dažādo valstu sistēmu efektivitātes un darbības rezultātu pastāvīga novērtēšana, kas notiek gan valstu, gan Eiropas līmenī; tā kā šajā sakarībā ir jāmin Eiropas Padomes struktūrā strādājošās Eiropas Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas vērtīgais darbs;
P. whereas mutual trust also depends on an ongoing valuation of the effectiveness and results of the various national systems, conducted at both the national and the European levels; whereas in this connection reference must be made to the invaluable work of the European Commission for the Efficiency of Justice at the Council of Europe,
Q. tā kā Eiropas tīkliem dažādās tiesu sistēmas jomās (Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam, Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, Eiropas ģenerālprokuroru tīklam Eurojustice , Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam civillietās un komerclietās, kā arī juristu tīkliem) aktīvi jāpiedalās Eiropas tiesiskuma kultūras turpmākā veidošanā un ņemot vērā Parlamenta 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas Juridisko akadēmiju OV C 267, 14.10.1991., 33. lpp.
Q. whereas the European networks in the various sectors of the judicial system (the European Judicial Training Network, the European Network of Councils for the Judiciary, the Network of the Presidents of the Supreme Courts of the European Union, the Eurojustice network of European Prosecutors-General, the European Judicial Network in civil and commercial matters, and networks of practitioners) must play an active role in the further realisation of a European judicial culture, and having regard to its resolution of 10 September 1991 on the establishment of a European Law Academy OJ C 267, 14.10.1991, p.
un 2009. gada 7. maija ieteikumu Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0386 .
, and its recommendation of 7 May 2009 to the Council on development of an EU criminal justice area Texts adopted, P6_TA(2009)0386 .
R. tā kā kibernoziegumu skaits pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis, tādējādi radot sarežģītākas tiesiskas problēmas un noslogojot tiesas; tā kā, paturot prātā šo tendenci, ir jāizskata iespēja izveidot Eiropas Kibernoziegumu tiesu, kas specializētos ar kibernoziedzību saistītos jautājumos;
R. whereas cybercrime has been significantly increasing over the past years, leading to more complex judicial challenges and placing a burden on the capacities of courts; whereas, on account of these developments, it is necessary to examine the setting-up of a European Court of Cyber Affairs specialising in matters related to cybercrime,
Gaidot saskaņā ar Lisabonas līgumu veidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu
Looking ahead to the AFSJ under the Treaty of Lisbon
– Šengenas sadarbība, kas paredz personu pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā, ir apstiprināta kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamats un Šengenas zonu ir jāturpina paplašināt;
– Schengen cooperation, which enshrines the freedom of movement of persons within the EU, is confirmed as the core of the AFSJ and the Schengen area should be further enlarged;
– Eiropas Savienības pilsonība un pamattiesību aizsardzība kļūs par pamatu ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītajām politikas jomām un ES iestādes tiks aicinātas ievērot ES pilsoņu vienlīdzības principu;
– Union citizenship and the protection of fundamental rights will become the core of AFSJ-related policies, and EU institutions will be called upon to observe the principle of the equality of EU citizens;
– lēmumu pieņemšanas process tiks stiprināts, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, un EK Tiesa īstenos tiesas uzraudzību;
– the decision-making process will be strengthened by the use of the ordinary legislative procedure, all under the judicial supervision of the Court of Justice;
3. uzsver, cik svarīgi ir tas, ka ar Lisabonas līgumu tiek bez ierobežojumiem paplašināta EK Tiesas kompetence, lai tā varētu pieņemt prejudiciālus lēmumus visos ar BDTT saistītos jautājumos un lai Komisija varētu uzsākt pienākumu neizpildes procedūras Ievērojot LESD 36. protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu un LESD 276. pantu.
Emphasises the importance of extending without restriction the jurisdiction of the Court of Justice, both in order to deliver preliminary rulings on any question arising from the AFSJ and in order to allow the Commission to launch infringement proceedings Subject to Article 10 of Protocol 36 on transitional provisions and to Article 276 of the TFEU.
5. atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu koplēmuma procedūra ir ieviesta kā parastā likumdošanas procedūra ar BDTT saistītās jomās, uz kurām minētā procedūra līdz šim neattiecās, tādējādi nodrošinot, ka Eiropas tieslietu un iekšlietu politikas dažādie aspekti un šajā sakarā pieņemtie pasākumi nonāk Parlamenta uzraudzībā; uzskata, ka Eiropas Parlamenta iesaistīšana starptautisko nolīgumu ratificēšanā ir tikai nepieciešamais papildinājums tām pilnvarām un atbildības jomām, kas tam tiks piešķirtas iekšējā līmenī, it īpaši attiecībā uz pašreizējā trešā pīlāra jautājumiem;
Welcomes the fact that the Treaty of Lisbon provides for the codecision procedure to be the ordinary legislative procedure for aspects of the AFSJ where it has not been applied to date, thus ensuring that the various facets of European justice and home affairs policy, and measures taken in pursuit of it, will come under parliamentary supervision; considers that involving the European Parliament in the ratification of international agreements is no more than the necessary complement to the powers and responsibilities that will be conferred on it at an internal level, particularly as regards matters covered by the current third pillar;
Saskaņotāka, pārredzamāka un demokrātiskāka daudzgadu programma
A more coherent, transparent and democratic multiannual programme
– solidāri jārisina migrācijas problēmas;
– address the problems of migration in solidarity;
– jācenšas uzlabot līdzsvaru starp pilsoņu drošību (piemēram, ārējo robežu aizsardzību, kriminālvajāšanu saistībā ar pārrobežu noziegumiem) un viņu individuālo tiesību aizsardzību;
– strike a better balance between the security of citizens (e.g. protection of external borders, prosecution of trans-border crime) and the protection of their individual rights;
– jāsniedz pilsoņiem taisnīga piekļuve tiesu varas iestādēm un
– provide citizens with fair access to justice; and
8. uzskata, ka, īstenojot šo programmu, prioritāte, lojāli sadarbojoties, jāpiešķir mērķim nodrošināt, ka pilsoņi gūst labumu no līdzvērtīgas pamattiesību aizsardzības visur un visos gadījumos, kad viņi saskaras ar Eiropas Savienības, ieskaitot aģentūras un citas struktūras, un dalībvalstu īstenotu varu, un ka neviens nedrīkst būt sliktākā pozīcijā, izmantojot šīs pamatbrīvības, kuras Eiropas Savienības pilsoņiem noteiktas saskaņā ar cilvēktiesību un tiesiskuma tradīciju, kas ir kopēja visām dalībvalstīm;
Considers that, in the implementation of this programme, a priority objective should be to ensure, in a spirit of loyal cooperation, that citizens benefit from an equivalent level of protection of their fundamental rights wherever they are, whether they are faced with public power exercised by the Union, including agencies and other bodies, and Member States, and that no-one should suffer disadvantages in exercising fundamental freedoms conferred upon Union citizens in accordance with the tradition of human rights and the rule of law common to the Member States;
Parlamentu sadarbība
Interparliamentary cooperation
10. aicina ES un dalībvalstu līmenī īstenot pārredzamāku likumdošanas procesu un atzinīgi vērtē parastās likumdošanas procedūras izmantošanu, kas nodrošinās, ka lēmumu pieņemšanas procesā plaši piemēro tiesības piekļūt dokumentiem un informācijai, jo īpaši tajos gadījumos, kad priekšlikumi varētu ietekmēt atsevišķu personu vai pilsoņu tiesības neatkarīgi no tā, vai priekšlikumu iesniedz Komisija vai dalībvalstu grupa;
Calls for a more transparent law-making process at EU and national level and welcomes the use of the ordinary legislative procedure, which will allow for the widest application of the right of access to documents and information in the decision-making process, especially in cases where a proposal could affect the rights of the individual and of the citizen, regardless of whether the initiative is submitted by the Commission or by a group of Member States;
· norāda, ka pašlaik brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbojas vairākas novērtēšanas sistēmas un ka tās ir jāapvieno, radot vienotu un saskaņotu sistēmu, kas aptvertu visus aspektus, sākot no iepriekšējas novērtēšanas līdz pat tiesību aktu īstenošanai;
· notes that there are currently several evaluation systems in place in the AFSJ and that these need to be consolidated into a single and coherent framework, covering all aspects from ex-ante evaluations to the evaluation of the implementation of legislation,
· uzskata, ka būtu labāk jākoordinē novērtēšana, ko veic dažādas ES struktūrvienības;
· considers that evaluations carried out by different EU bodies should be better coordinated,
· pieprasa izveidot novērtēšanas sistēmu, kura Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem sniegtu piekļuvi informācijai, kas saistīta ar šīm politikas nostādnēm (LESD 70. pants), kā arī informācijai par iekšējās drošības komitejas (COSI) (LESD 71. pants), Eiropola (LESD 88. pants) un Eurojust (LESD 85. pants), tāpat arī Frontex , EASO un Šengenas darbību; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāpiešķir Parlamentam pilnvaras sniegt saistošu atzinumu par aģentūru direktoru iecelšanu (tā kā Parlaments ir arī budžeta lēmējinstitūcija);
· calls for the creation of the evaluation system to give Parliament and national parliaments access to information related to the policies (Article 70 of the TFEU) and activities of the internal security committee (Article 71 of the TFEU) as well as of EUROPOL (Article 88 of the TFEU) and Eurojust (Article 85 of the TFEU), together with Frontex, the European Asylum Support Office and the Schengen system; considers, in this framework, that Parliament should be granted the right to deliver a binding opinion on the appointment of the agencies' directors (as Parliament is also the budgetary authority),
· turklāt uzskata, ka, lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā formulētu Parlamenta sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem, būtu vērts politiskajā līmenī izveidot pastāvīgu forumu, kurā darbotos parlamentu pārstāvji (2 pārstāvji no katras palātas + divi aizvietotāji), kas tiktos divas reizes gadā un strādātu kopīgās darba telpās, kur reālā laikā varētu apmainīties ar visu informāciju (tostarp arī konfidenciālu informāciju), kas saistās ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; uzskata arī, ka šiem dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem būtu jāpiešķir tiesības apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes un Parlamenta ikgadējās debates par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides gaitu;
· considers further that, in order to frame Parliament's cooperation with national parliaments within the AFSJ, it would be worth creating a permanent forum of representatives at political level (two per Chamber + two substitutes) meeting twice a year and sharing a common workspace where all the information dealing with the AFSJ, including that of a restricted nature, could be shared in real time); considers also that the representatives of the national parliaments should be allowed to attend Parliament's proceedings at committee level and during Parliament's annual debate on the progress of the AFSJ;
Eiropa, kurā valda tiesības
A Europe of rights
19. prasa rūpīgi un objektīvi pārskatīt, cik nepieciešami, samērīgi un efektīvi ir pašreizējie pasākumi brīvības un tiesiskuma telpā, tostarp izvērtēt to ietekmi uz ES vērtību un principu, kā arī uz pilsoņu pamattiesību aizsardzību un veicināšanu; aicina novērtēt katras jaunas politikas, tiesību akta priekšlikuma un programmas ietekmi uz pamattiesību jomu, šādā novērtējumā skaidri norādot, kuras pamattiesības tas varētu ietekmēt un kādi pasākumi ir paredzēti šo tiesību garantēšanai saskaņā ar proporcionalitātes principu un vajadzībām; uzskata, ka, izskatot priekšlikumus tiesību aktiem pamattiesību un cilvēktiesību jomā, vajadzētu pastāvīgi apspriesties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru;
Calls for a thorough and impartial review of the necessity, proportionality and effectiveness of existing measures in the area of freedom and justice, including their impact on the protection and promotion of EU values and principles and of fundamental rights of citizens; calls for an impact assessment in respect of fundamental rights and EU values for every new policy, legislative proposal and programme, which assessment should clearly state what fundamental rights may be affected and what measures are envisaged to safeguard them in accordance with principles of proportionality and necessity; considers that the FRA should be consulted throughout the policy cycle of legislative proposals which have fundamental and human rights implications;
Cīņa pret diskrimināciju, integrācijas veicināšana
Fighting discrimination, promoting integration