natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka pastāv cieša saikne starp vidi un piekrastes tūrismu un ka politikas stratēģijās tūrisma attīstībai ir jāiekļauj praktiski pasākumi atbilstoši vispārējai vides aizsardzības un pārvaldības politikai; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka ilgtspējīga attīstība ir viens no Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (par struktūrfondiem 2007.–2013. gadam) 17. pantā noteiktajiem pamatprincipiem, kas piemērojami, veicot visus strukturālos intervences pasākumus, kuru īstenošana ir pienācīgi jākontrolē ar attiecīgiem uzraudzības pasākumiem; stingri iesaka līdzīgu noteikumu iekļaut regulās, ko piemēros nākamajiem plānošanas periodiem; uzsver nozīmīgo ieguldījumu, ko šādi nodrošinātu ekotūrisma veicināšanai;
Stresses that there is a close link between the environment and coastal tourism; and that policies to develop tourism should include practical measures in line with a general policy of environmental protection and management; welcomes, therefore, the fact that sustainable development is enshrined in Article 17 of Regulation (EC) No 1083/2006 (on Structural Funds 2007-2013) as one of the key principles applying to the implementation of all structural interventions whose application has to be duly verified through appropriate monitoring activities; strongly recommends that a similar provision be introduced in the Regulations for the next programming period; emphasises the important contribution this would make to fostering eco-tourism;
norāda, ka piekrastes reģionus jo īpaši skar klimata pārmaiņu ietekme, gaidāmā jūras līmeņa paaugstināšanās un kāpu erozija, kā arī aizvien biežākas un spēcīgākas vētras; tāpēc prasa, lai piekrastes reģioni izstrādātu klimata pārmaiņu riska un novēršanas plānus;
Points out that coastal regions are particularly affected by the impact of climate change and the attendant rise in sea level and sand erosion, plus the increasing incidence and strength of storms; insists therefore that coastal regions devise climate change risk and prevention plans;
norāda, ka klimata pārmaiņas ietekmē piekrastes tūrismu; tāpēc aicina Komisiju, no vienas puses, konsekventi integrēt transporta un tūrisma politikā Kopienas mērķus samazināt CO2 emisijas un, no otras puses, veicināt pasākumus, kas paredzēti ilgtspējīga piekrastes tūrisma aizsardzībai pret klimata pārmaiņu ietekmi;
Points to the impact of climate change on coastal tourism; therefore calls on the Commission on the one hand consistently to integrate the EU targets for reducing CO2 emissions into transport and tourism policy and, on the other hand, to promote measures to protect sustainable coastal tourism from the impact of climate change;
šajā sakarā īpaši norāda, ka ir svarīgi novērtēt tūrisma iespējas veicināt vides aizsardzību un saglabāšanu; norāda, ka tūrisms varētu būt viegls veids, kā veidot izpratni par vides vērtībām, šai nolūkā saskaņoti rīkojoties, no vienas puses, valsts un reģionālajām iestādēm un, no otras puses, tūrisma pakalpojumu sniedzējiem, viesnīcu un restorānu vadībai; tāpēc uzskata, ka šādi pasākumi ir jāveic tieši piekrastes reģionos, jo tie ir vairāk orientēti uz tūrismu;
Emphasises, in this context, the importance of assessing the potential of tourism to contribute to environmental protection and conservation; notes that tourism might offer an easy way to raise awareness of environmental values through the concerted action of national and regional authorities on the one hand and tourism operators and hotels and restaurants managers on the other; considers therefore, that costal regions should be targeted by such efforts, due to their pre-eminently touristic profile;
uzsver, ka, attīstot tūrismu, vienmēr ir jānodrošina vēstures liecību un arheoloģisko atradumu aizsardzība un jāsaglabā tradīcijas un kultūras mantojums kopumā, sekmējot vietējo kopienu aktīvu līdzdalību;
Stresses the need, in developing tourism, of always ensuring the protection of historical features and archaeological treasures and the preservation of traditions and of cultural heritage in general, fostering the active involvement of local communities;
prasa īstenot iniciatīvas ilgtspējīgai attīstībai, lai aizsargātu kultūras un dabas mantojumu un piekrastes reģionu sociālo vidi;
Calls for incentives to be provided for sustainable development, so as to safeguard the cultural and natural heritage and the social fabric in coastal regions;
aicina Komisiju nodrošināt, lai aktīva Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana būtu viens no priekšnoteikumiem ES finansējuma saņemšanai tiem piekrastes projektiem, kas ietekmē jūras vidi;
Calls on the Commission to ensure that active execution in line with the Marine Strategy Framework Directive is a condition for receiving EU funding for coastal projects having an impact on the sea;
aicina Komisiju izmantot visus piemērotos novērtējuma instrumentus, lai nodrošinātu šā principa īstenošanu piekrastes zonās šajā plānošanas periodā, kā arī pienākumu sadali starp dažādiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem;
Calls on the Commission to use all suitable evaluation instruments to ensure the implementation of this principle in the coastal zones during the present programming period, as well as the sharing of responsibilities between the different decision-making levels;
uzsver, ka pārāk apjomīgu fiziskās infrastruktūras intervences pasākumu radītās grūtības piekrastes zonās kaitē piekrastes tūrisma attīstībai un padara to mazāk pievilcīgu, ņemot vērā, ka šos aspektus varētu veicināt ar augstas kvalitātes tūrisma pakalpojumiem, kas ir ārkārtīgi svarīgi piekrastes reģionu konkurētspējai un kvalitatīvas un kvalificētas nodarbinātības veicināšanai; tāpēc aicina piekrastes reģionus tā vietā veicināt alternatīvus ieguldījumus, piemēram, investīcijas pakalpojumos, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), vietējo tradicionālo produktu jaunu noieta iespēju veidošanā un augstas kvalitātes apmācībā tūrisma nozarē strādājošajiem; turklāt prasa izstrādāt mācību programmas kvalificētu darbinieku bāzes izveidošanai, lai spētu apmierināt aizvien sarežģītākas un dažādākas tūrisma nozares vajadzības;
Emphasises that pressure on coastal zones due to excessive physical infrastructure interventions is to the detriment of coastal tourism development and attractiveness, whereas those aspects could be fostered through high quality tourism services, essential for coastal regional competitiveness and the promotion of quality jobs and qualifications; invites, therefore, coastal regions instead to encourage alternative investments such as investments in ITC-based services, new potentials of local traditional products and high-quality training for workers of the tourism sector; calls, also, for the design of training programmes to create a pool of skilled workers, to deal with the increased complexity and variety of the tourism sector;
aicina dalībvalstis izstrādāt pilsētu attīstībai un labiekārtošanai piemērotu politiku, kas atbilst piekrastes ainavai;
Calls on the Member States to devise appropriate urban development and planning policies that are compatible with the coastal landscape;
uzsver, ka augsta kvalitāte ir ES tūrisma pakalpojumu galvenā salīdzinošā priekšrocība; aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes akcentēt un stiprināt tūrisma pakalpojumu kvalitāti, garantējot drošību, daudzveidīgu un mūsdienīgu infrastruktūru, iesaistīto uzņēmumu korporatīvo sociālo atbildību un videi saudzīgu saimniecisko darbību;
Stresses that high quality represents the basic comparative advantage of the EU tourism product; calls on the Member States and the regional and local authorities to highlight and strengthen the quality of tourism services in terms of the provision of security, ample and modern infrastructure, the corporate social responsibility of the enterprises involved, and environmentally friendly economic activities;
aicina Komisiju nodrošināt, lai jūrniecības nozares grupu politikā būtu iekļauti piekrastes tūrismam svarīgi ražošanas pakalpojumi un nozares, tā radot auglīgas mijiedarbības iespēju tiem, kas izmanto jūru kā resursu, lai palielinātu savu konkurētspēju, ilgtspējību un ieguldījumu piekrastes ekonomiskajā attīstībā; turklāt uzskata, ka jūrniecības nozares grupu pakalpojumos ir jāiekļauj medicīnas, labklājības, izglītības, tehnoloģiskie un sporta pakalpojumi kā galvenie piekrastes zonu attīstības elementi;
Calls on the Commission to ensure that its policy for maritime clusters includes productive services and sectors of relevance to coastal tourism, thus enabling fruitful interaction among those who use the sea as a resource to increase their competitiveness, sustainability and contribution to coastal economic development; considers, furthermore, that medical, welfare, educational, technological and sporting facilities should be included as coastal services under the maritime clusters, as key elements for the development of the coastal zones;
īpaši uzsver to, cik piekrastes reģionu attīstībai nozīmīga ir šo reģionu pieejamība; tāpēc aicina Komisiju, piekrastes valstu un reģionu iestādes izstrādāt risinājumus, lai nodrošinātu optimālus sauszemes, gaisa un ūdensceļu transporta satiksmes savienojumus; ņemot vērā biežos jūras piesārņošanas gadījumus daudzos reģionos un ostas pilsētās, atkārtoti aicina Komisiju un piekrastes valstu un reģionu iestādes atbalstīt iniciatīvas ostā pietauvotu kuģu uzpildei no sauszemes tīkliem; aicina dalībvalstis izvērtēt iespēju lemt par tādiem pasākumiem kā lidostu nodevu samazināšana, vienmēr ievērojot procedūru, kas noteikta iepriekšminētajā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra nostājā par lidostu nodevām, lai padarītu piekrastes teritorijas pievilcīgākas un sekmētu to konkurētspēju; šī paša iemesla dēļ uzsver nepieciešamību stingrāk ievērot lidostu un aviācijas drošības standartus, vajadzības gadījumā pārceļot pie lidostām izvietotās degvielas krātuves uz citu atrašanās vietu;
Highlights the importance of accessibility for the development of coastal regions; calls, therefore, on the Commission and national and regional coastal authorities to develop ways to ensure optimal connectivity via land, air and waterway transportation; reiterates its call on the same actors, in view of the high incidence of marine pollution in numerous regions and port cities, to boost incentives for the supply of vessels in port from the land network; invites Member States to analyse the possibility of adopting measures such as reducing airport charges, always in accordance with the procedure laid down in its abovementioned position of 23 October 2008, in order to increase the attractiveness of and foster the competitiveness of coastal areas; for the same purpose, stresses the necessity of enhancing the respect of airport and aviation safety standards, including removal of fuel depots near airports, where necessary;
aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes veicināt ostu un lidostu modernizāciju piekrastes un salu reģionos, lai nodrošinātu tūrisma vajadzības, pienācīgi ņemot vērā esošās vides iespējas, ievērojot estētiskus apsvērumus un saudzīgi izturoties pret dabas vidi;
Calls on the Member States and regional authorities to promote the upgrading of ports and airports in coastal and island regions in order to meet the needs of tourism, taking due account of the existing environmental possibilities and respect for aesthetic considerations and the natural surroundings;
uzsver, ka teritoriālā kohēzija ir horizontāla koncepcija, kas attiecas uz visu ES kopumā un kas var stiprināt saikni starp piekrasti un iekšzemi, pateicoties esošiem piekrastes un iekšzemes teritoriju savstarpēji papildinošiem faktoriem un abpusējai ietekmei (piem., piekrastē veicamo darbību piesaiste lauku un pilsētu tūrismam, labākas pieejamības nodrošināšana ne tikai tūrisma sezonā, vietējo produktu atpazīstamības veicināšana, vienlaikus sekmējot to dažādošanu); norāda, ka iepriekšminētajā Zaļajā grāmatā par turpmāko jūrniecības politiku ir īpaša atsauce uz salu reģioniem, atzīstot, ka tiem nākas risināt sevišķi sarežģītas attīstības problēmas to pastāvīgā dabiskā priekšrocību trūkuma dēļ; uzsver, ka ar līdzīgām problēmām saskaras visi piekrastes reģioni, un aicina Komisiju, turpmāk īstenojot teritoriālo kohēziju, ņemt vērā, ka piekrastes tūrisms ir jāsasaista ar piekrastes zonu integrētu pārvaldību un jūras teritoriālo plānošanu;
Stresses that territorial cohesion is a horizontal concept covering the EU as a whole, which can enhance the links between coast and hinterland by virtue of the existing complementarities of and mutual influence between coastal and inner areas (e.g. connection of coastal activities to rural and urban tourism, improvement of out-of-season accessibility for tourism, increasing the profile of local products while encouraging their diversification); notes that the abovementioned Green Paper on future maritime policy makes special reference to island regions, acknowledging that they face particular developmental challenges due to their permanent natural handicaps; emphasises that similar problems are faced by coastal regions in general and calls on the Commission to take account of the need to link coastal tourism to the integrated management of coastal zones and spatial planning for the seas in the future implementation of territorial cohesion;
mudina arī piekrastes reģionālās un vietējās iestādes piejūras un iekšzemes kaimiņattiecību kontekstā rosināt integrētu teritoriālās tirdzniecības plānu īstenošanu kopā ar partneriem un veicināt objektivitāti tūrisma attīstībā un ceļojumu jomā, lai, neskarot kopējo konkurētspēju, palielinātu konkurētspēju tūrisma nozarē;
Urges the coastal regional and local authorities, similarly, to encourage integrated territorial marketing schemes alongside their partners in the context of sea-and-land based neighbourhood relations and to promote equity in tourism development and travel with a view to boosting competitiveness in the tourist sector without prejudice to overall competitiveness;
rosina piekrastes reģionus piedalīties starpreģionu sadarbības projektos, piemēram, saskaņā ar iniciatīvas "Reģioni ekonomiskām pārmaiņām" IV tēmu, lai veidotu jaunus un paplašinātu esošos tematiskos piekrastes tūrisma maršrutu tīklus, kā arī nodrošinātu apmaiņu ar zinātību un paraugpraksi;
Encourages the coastal regions to take part in projects for interregional cooperation, e.g. under Theme IV of the initiative Regions for Economic Change, with the objective of creating new thematic coastal tourism networks and building on those already in place, as well as ensuring the exchange of know-how and best practice;
iesaka attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm rīkoties, lai saskaņā ar savām sadarbības programmām veicinātu stratēģiskus piekrastes tūrisma projektus, sniedzot tehnisko palīdzību projektu sagatavošanai, nodrošinot šādiem pasākumiem atbilstošu finansējumu un par prioritāti nosakot struktūrfondu izmantošanu ilgtspējīga, videi saudzīga tūrisma attīstībai piekrastes reģionos, gan konverģences un konkurētspējas, gan nodarbinātības jomā; uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš darbībām, kas paredzētas sakaru un informācijas tehnoloģiju attīstībai;
Recommends that the public authorities concerned at national, regional and local level act to promote strategic projects for coastal tourism under their cooperation programmes, providing technical assistance for the preparation of projects, making available suitable levels of funding for such actions and prioritising the use of Structural Funds for developing sustainable, environmentally-friendly tourism in coastal regions, for both Convergence and Competitiveness and Employment areas; in this connection, believes that special attention should be paid to operations aimed at developing communications and IT;
aicina Komisiju nākamajā gadā, vēlams, 20. maijā ‐ Eiropas jūrniecības dienā, organizēt vismaz vienu īpašu, piekrastes tūrismam veltītu pasākumu, lai sekmētu saziņu un veicinātu kontaktus starp sadarbības partneriem, kā arī paraugprakses apmaiņu, piemēram, saistībā ar ES integrētā kvalitātes pārvaldības modeļa īstenošanu; šajā sakarā rosina visus iesaistītos dalībniekus iepazīstināt ar saviem Kopienas finansētajiem projektiem, kas tieši vai netieši attiecas uz piekrastes tūrismu;
Calls on the Commission to organise at least one special event within the next year, preferably on 20 May, European Maritime Day, focusing on coastal tourism, with a view to facilitating communication and fostering contacts between partners and sharing best practice, e.g. in the implementation of the EU's integrated quality management model; in this context encourages all actors to present their Community-funded projects directly or indirectly relating to coastal tourism;
uzskata, ka, sekmējot jūras tūrismu, kas iespējams, arī veicinot ar šo nozari saistīto saimniecisko darbību, var palīdzēt ES iedzīvotājiem veidot ilgtspējīgākus ieradumus un pilnveidot zināšanas par vidi; tāpēc aicina dalībvalstis veicināt šim nolūkam paredzētās investīcijas savās piekrastes teritorijās;
Considers that fostering nautical tourism, also through the promotion of sector-related economical activities can help citizens of the Union to develop more sustainable habits and higher ecological awareness; invites, therefore, Member States to encourage investments for this purpose in their coastal areas;
turklāt aicina Komisiju sagatavot praktisku rokasgrāmatu par ES finansējumu piekrastes tūrisma jomā, lai ieinteresētajām personām palīdzētu orientēties finansējuma meklēšanas posmā;
Calls on the Commission, in addition, to draw up a practical guide to EU financing in the area of coastal tourism, so as to orient interested parties in the phase of seeking funds;
atzīst nozīmīgo ieguldījumu, ko piekrastes kopienu attīstībai varētu nodrošināt apjomīgāks kruīzu tūrisms, ja vien tiek nodrošināts līdzsvars starp risku un atbildību un starp nemainīgajām ar sauszemi saistīto investīciju izmaksām un kruīzu pakalpojumu sniedzēju elastīgas rīcības iespējām, vienlaikus pareizi ievērojot ar vidi saistītus apsvērumus;
Recognises the major potential contribution of increased cruise tourism to the development of coastal communities, provided a balance is struck between risks and responsibilities and between fixed costs for on-shore investments and flexibility for cruise operators, with environmental concerns being correctly met at the same time;
aicina Komisiju atbalstīt piekrastes kopienas, tām cenšoties apgūt paraugpraksi un mācoties nodrošināt maksimālu ieguvumu vietējām kopienām no pievienotās vērtības, ko rada jo īpaši kruīzu tūrisms un piekrastes tūrisms kopumā;
Calls on the Commission to support coastal communities in acquiring best practices and in learning to maximise the return to the local communities of the value added generated by cruise tourism in particular and coastal tourism in general;
aicina piekrastes reģionus veidot un atbalstīt reģionālās vai vietējās attīstības aģentūras, kas palīdzētu attiecīgās teritorijas un starpvalstu tīklu speciālistiem, organizācijām, ekspertiem un administrācijām un piedāvātu konsultācijas un informāciju potenciālajiem valsts un privātā sektora labumguvējiem;
Calls on the coastal regions to set up and support regional or local development agencies, which would help network professionals, institutions, experts and administrations within the same area and between Member States and would offer consultation and information to potential beneficiaries from both public and private sectors;
saistībā ar sadarbības projektu ilgtspējību pēc finansējuma perioda beigām iesaka ES piekrastes dalībvalstīm ņemt vērā, ka projektiem jābūt ilgtspējīgiem ne vien finanšu ziņā, bet arī attiecībā uz partneru pastāvīgu sadarbību un savstarpējiem sakariem ar svarīgiem vietējiem pakalpojumu sniedzējiem;
Recommends that the coastal Member States take account of sustainability in the context of post-financing cooperation projects, not only in financial terms but also in relation to the continuity of cooperation between partners and interconnection with the relevant local services;
iesaka ES piekrastes dalībvalstīm nodrošināt izvēlēto projektu augstu atpazīstamību un vienkāršot finansējuma pieejamības procedūras, lai piekrastes tūrismam piesaistītu privātu finansējumu un atvieglotu valsts iestāžu un privātā sektora dalībnieku, jo īpaši MVU, partnerību veidošanu; iesaka popularizēt jūras un piekrastes tūrisma atpūtas priekšrocības veselīgas floras un faunas saglabāšanas kontekstā (sekmējot ekotūrismu, zvejas tūrismu, vaļu vērošanu u. tml.); uzskata, ka par šo mērķu iemiesojumu varētu kļūt 20. maijā svinamā Eiropas jūrniecības diena;
Recommends that the coastal Member States ensure high visibility for the projects selected and simplify the procedures for access to funding, with a view to attracting private financing for coastal tourism and facilitating the creation of partnerships between public authorities and private-sector players, especially SMEs; recommends the promotion of the recreational benefits of marine and costal tourism in the context of ensuring healthy flora and fauna (fostering ecotourism, fish tourism, whale watching, etc); believes that these objectives could be embodied in the European Maritime Day, 20 May;
lai nodrošinātu projektu ilgtermiņa dzīvotspēju, aicina vides grupas, ar jūru saistītas tautsaimniecības nozares, kultūras organizācijas, zinātnieku aprindas, pilsoniskās organizācijas un vietējos iedzīvotājus piedalīties visos projektu posmos, ieskaitot to uzraudzību;
Calls on environmental groups, economic sectors linked to the sea, cultural organisations, the scientific community, civic entities and local residents to participate in all stages of projects, including their monitoring, with a view to their long-term sustainability;
visbeidzot, aicina Komisiju regulāri novērtēt, cik lielā mērā piekrastes zonām piešķirtais Kopienas finansējums ietekmē to reģionālo attīstību, lai ar ilgtspējīga piekrastes tūrisma uzraudzības centra palīdzību izplatītu paraugpraksi un atbalstītu partnerību tīklus, kas vieno dažādas iesaistītās puses;
Calls on the Commission, finally, to undertake a regular assessment of the extent to which Community funding in the coastal zones is impacting on their regional development, with a view to disseminating best practice and supporting partnership networks linking the different players by means of a monitoring centre for sustainable coastal tourism;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Reģionu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Committee of the Regions.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē ( 2008/2129(INI) )
European Parliament resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digital world ( 2008/2129(INI) )
, un īpaši tās 37. apsvērumu Direktīvā 2007/65/EK un 26. pantu Direktīvā 89/552/EEK,
, and in particular to Recital 37 of Directive 2007/65/EC and Article 26 of Directive 89/552/EEC,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu "Eiropas pieeja, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē" ( COM(2007)0833 ),
having regard to the Commission Communication of 20 December 2007 entitled "A European approach to media literacy in the digital environment" ( COM(2007)0833 ),
ņemot vērā Komisijas darba dokumentu "Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Eiropas Savienības dalībvalstīs" ( SEC(2007)0032 ),
having regard to the Commission Staff Working Document entitled "Media pluralism in the Member States of the European Union" ( SEC(2007)0032 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumu "i2010 ‐ Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai" ( COM(2005)0229 ),
having regard to the Commission Communication of 1 June 2005 entitled "i2010 – A European Information Society for growth and employment"( COM(2005)0229 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa Rezolūciju par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību?
having regard to its resolution of 27 April 2006 on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity?