natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nosoda aizvien lielāko ēnu ekonomikas izplatību un jo īpaši nelegāla darbaspēka ekspluatāciju un uzskata, ka labākais veids, kā izskaust šo parādību, ir pievērst galveno uzmanību ekspluatācijas novēršanas instrumentiem un mehānismiem, ietverot darba tiesību un darba standartu pilnīgāku un labāku īstenošanu, un atvieglojot legālu nodarbinātību un pievēršot uzmanību darba ņēmēju cilvēktiesībām; aicina dalībvalstis īstenot tiesību aktus, lai novērstu mazaizsargātu darba ņēmēju ekspluatāciju piespiedu darbā, un aicina parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu aizsardzību, kā arī parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;
Notes the growing informal economy and especially the labour exploitation of undocumented workers and considers that the best ways to combat this phenomenon are to focus on instruments and mechanisms to tackle exploitation, including more and better enforcement of labour law and labour standards and to make legal employment easier and focus on fundamental human rights of workers; calls on Member States to bring forward legislation to prevent the exploitation of vulnerable workers by gangmasters and to sign and ratify the UN Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and their Families and to sign and ratify the Council of Europe Convention on Action Against Trafficking in Human Beings;
ar bažām atzīmē, ka Zaļā grāmata, kaut arī atzīst, ka pašreizējie darba tirgus noteikumi rada dzimumu nelīdztiesību, piemēram, attiecībā uz vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām, kā arī norobežošanu attiecībā uz nodarbinātību un nozarēm, pilnīgi ignorē pienākumus un atbildību saistībā ar Ceļa karti sieviešu un vīriešu līdztiesībā ( COM(2006)0092 );
Notes with great concern that the Green Paper, while recognising that the current labour market conditions create gender inequality, for example in terms of the gender pay gap and occupational and sectoral segregation, totally ignores the obligations and responsibilities under the Commission Communication 'A Roadmap for equality between women and men' ( COM(2006)0092 );
ar bažām arī atzīmē, ka Zaļā grāmata, kas atzīst to, ka sievietēm ir jāpārvar profesionālās un privātās dzīves nelīdzsvarotība, tomēr tā neņemta vērā steidzamo vajadzību rīkoties, lai saskaņotu profesionālo un personisko dzīvi ar demogrāfiskajiem pārbaudījumiem, kas atbilst Eiropas Dzimumu līdztiesības paktam un Komisijas paziņojumam par Eiropas demogrāfisko nākotni( COM(2006)0571 );
Notes, again with great concern, that the Green Paper, although recognising that women face an imbalance between their professional and private lives, ignores the urgent need for action to reconcile professional and private life with demographic challenges, as is necessary to comply with the European Pact for Gender Equality and the Commission Communication on the demographic future of Europe ( COM(2006)0571 );
atzinīgi vērtē darba tirgū pastāvošo darba tradīciju, līgumattiecību un uzņēmējdarbības modeļu daudzveidību;
Welcomes the wide variety of labour traditions, contractual forms and business models existing in labour markets;
aicina izstrādāt elastīgus un drošību garantējošus līguma noteikumus, kas atbilstu mūsdienīgai darba organizācijai;
Calls for the creation of flexible and secure contractual arrangements in the context of modern work organizations;
uzsver, ka mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir atzīti par galvenajiem nodarbinātības veicinātājiem Eiropā, kā arī par sociālās un reģionālās attīstības sekmētājiem; tādēļ uzskata, ka ir būtiski palielināt MVU ietekmi papildu darba vietu radīšanā, uzlabojot darba tiesības;
Highlights that small and medium-sized enterprises (SMEs) are recognised as playing a major role in creating and increasing employment in Europe as well as fostering social and regional development; believes therefore that it is vital to increase the role of SMEs in creating extra jobs by means of improving labour law;
uzskata, ka nolūkā efektīvāk piemērot Eiropas tiesību normas ir jānovērš pašreizējā sociālā dialoga nepilnības dažās dalībvalstīs, ņemot vērā darba ņēmēju pārstāvības trūkumu atsevišķās nozarēs, kurās ekonomisko darbību galvenokārt veic MVU, nodarbinot mazāk kā 10 cilvēkus (šis pārstāvības trūkums īpaši izteikts ir dažās dalībvalstīs);
Considers that for more effective application of Community law it is necessary to address the deficiencies of the current social dialogue in some Member States given the absence of workers' representation in certain sectors, where most economic activity is undertaken by SMEs employing fewer than 10 people (this absence of representation being particularly pronounced in some new Member States);
uzskata, ka pašreizējā sociālā dialoga struktūrā nav iekļauti daudzi Zaļajā grāmatā izklāstītie aspekti attiecībā uz tiem darbiniekiem, kas strādā elastīgā darba režīmā un kuri nav nedz darba devēji, nedz darba ņēmēji, bet kuri obligāti ir jāiekļauj visās sociālo partneru diskusijās;
Observes that the current social dialogue structure fails to include many of the flexible workers discussed in the Green Paper, who are neither employers nor employees, and who must be consulted in addition to any discussions between the social partners;
atbalsta Padomes nolūku mobilizēt visus attiecīgos valsts un Kopienas resursus, lai attīstītu prasmīgu, apmācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku un darba tirgu atbilstīgi izaicinājumiem, kas rodas globalizācijas un Eiropas sabiedrības novecošanas rezultātā;
Endorses the Council's aim of mobilising all appropriate national and Community resources to develop a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to the challenges stemming from the combined impact of globalisation and of the ageing of European societies;
atzīmē, ka darba tirgus segmentācijas rezultātā, kad darba drošība ir zema un nodarbinātība ir nestabila, daudzos nestandarta darba līgumos nav pietiekami nodrošinātas izglītības un apmācības iespējas, darba devēju pensijas un profesionālā attīstība un kopumā trūkst ieguldījumu cilvēkresursos; uzsver, ka tas palielina ekonomisko nedrošību un rada pretestību pārmaiņām un globalizācijai kopumā;
Notes that due to labour market segmentation, where job security is low and employment is more unstable, in many non-standard contracts there is little access to education and training, occupational pensions and professional development provided, and in general underinvestment in human capital; underlines that this increases economic insecurity and creates opposition to change and globalisation in general;
atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs, kurās nepastāv pienācīga sociālās drošības sistēma, nav iespējams saņemt otrā līmeņa pensiju, kas rada papildu slogu pirmā līmeņa vecuma pensijām;
Notes that, in many Member States, because no adequate social security exists, it is impossible to obtain a pension in the second pillar, bringing extra pressure to bear on old-age pensions in the first pillar;
ir pārliecināts, ka personiskā motivācija apvienojumā ar darba devēja atbalstu un materiāli tehniskās bāzes pieejamību ir vissvarīgākie faktori attiecībā uz līdzdalību mūžizglītības procesā, un aicina attīstīt izglītības sektoru un skolas, kas atbilst darba tirgus prasībām, kā arī darba ņēmēju un darba devēju vajadzībām; uzsver vajadzību profesionālo karjeru pienācīgi saistīt ar skolu mācību programmām;
Believes that a combination of individual motivation, employers' support, accessibility and availability of facilities are the most important factors as regards participation in the process of lifelong learning and calls for the development of the education sector and schools which meet labour market requirements and workers" and employers" individual expectations; stresses the need for proper linking of professional careers and school syllabuses;
uzskata, ka darba tiesību reformām ir jāveicina uzņēmumu ieguldījumi savu darbinieku prasmju attīstībā, jāstimulē darbinieki paaugstināt savas prasmes un jāgarantē sociālās drošības sistēmu ieviešana, kas nodrošinātu šādu pieeju;
Is of the opinion that reforms of labour law should facilitate companies' investment in the skills of their workers, stimulate workers to upgrade their own skills and guarantee the intervention of social security systems to ensure such an approach;
piezīmē, ka pašreizējie Kopienas tiesību akti netiek pienācīgi īstenoti un ieviesti, un aicina Komisiju veikt koordinēšanas darbu starp valsts darba tiesībām un valsts darba inspekcijas iestādēm; uzsver, ka jaunajām dalībvalstīm ir nepieciešams saskaņot savus tiesību aktus veselības un drošības jomā ar Kopienas tiesību aktiem;
Notes the lack of proper implementation and enforcement of existing Community legislation, and calls on the Commission to ensure coordination between the relevant national employment inspectorate bodies; stresses the need for Member States to bring their health and safety legislation into line with Community legislation;
uzskata, ka uzņēmumu dibinātāji un sīkuzņēmēji varētu būt ekonomiski atkarīgi, ja sākotnēji viņi iesaistās ekonomikā kā viena atbildīgā persona; tāpēc uzskata, ka patiesi pašnodarbinātas personas nevajadzētu iedalīt trešajā kategorijā starp pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem vai klasificēt kā darba ņēmējus;
Acknowledges that business start-ups and micro-entrepreneurs may be economically dependent, if they initially participate in the economy with one client; takes the view therefore that genuinely self-employed people when dependent on one client should neither be assigned to a third category intermediate between self-employment and employment nor classified as employees;
atkārtoti uzsver Parlamenta nostāju saskaņā ar Tiesas izstrādātajām pamatnostādnēm, ka visas jēdziena "darba ņēmējs" definīcijas jābalsta uz darbavietā pastāvošo faktisko situāciju un darba laika režīmu;
Reiterates its position, in compliance with the employment guidelines laid down by the Court of Justice, according to which the definition of worker should be based on the de facto situation at the place and time of work;
aicina dalībvalstis veicināt to, lai dalībvalstīs īstenotu 2006. gada SDO Ieteikumu par darba attiecību piemērošanas jomu;
Calls on Member States to promote the implementation of the 2006 ILO Recommendation on the employment relationship;
prasa dalībvalstis ņemt vērā, ka iepriekšminētais SDO ieteikums nodrošina, ka darba tiesībām nevajag ietekmēt uzņēmējdarbības attiecības;
Asks the Member States to note that the abovementioned ILO Recommendation provides that employment law should not interfere with genuine commercial relationships;
mudina nodarbinātības un sociālās politikas jomā izmantot atklātu koordinēšanas metodi kā lietderīgu instrumentu informācijas par paraugpraksi apmaiņā, lai elastīgi un pārredzami risinātu kopīgas problēmas un ņemtu vērā dažādos nosacījumus, kuriem ir būtiska nozīme katras dalībvalsts darba tirgū;
Urges that the open method of coordination be used in the sphere of employment policy and social policy as a useful instrument for exchanging information on best practice so as to respond to joint challenges in a flexible and transparent manner, taking into account the diverse conditions which are of crucial importance for labour markets in individual Member States;
iesaka dalībvalstīm, Padomei un Komisijai atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei apmainīties ar informāciju par paraugpraksi saistībā ar elastīgu darba laika organizēšanu, kā arī ņemt vērā novatorisku darba laika sakārtojumu, kas uzlabo darba un ģimenes dzīves līdzsvaru;
Recommends to the Member States, the Council and the Commission that, within the framework of the open method of coordination, they exchange information on best practices concerning the flexible organisation of working time and take account of innovative working time arrangements that strike a good balance between work and family life;
aicina dalībvalstis pārskatīt un pieņemt sociālās drošības sistēmas un papildināt aktīvu darba tirgus politiku, jo īpaši apmācības un mūžizglītības jomā, ņemot vērā faktisko situāciju darba tirgū, atbalstot iespēju mainīt profesiju un atgriešanos darba tirgū, lai novērstu nevajadzīgu atkarību no pabalstiem un nelegālu darbu;
Calls on the Member States to review and adapt social security systems and to complement active labour market policies, particularly training and lifelong learning with a view to new realities of work supporting professional transitions and re-entry into the labour market to prevent any unnecessary dependence on benefits and work in the informal sector;
stingri nosoda regulāra darba jebkuru aizstāšanu ar jauniem nodarbinātības veidiem, kuru rašanos nenosaka ekonomiskā nepieciešamība, nolūkā maksimāli paaugstināt īstermiņa peļņu uz sabiedrības, darba ņēmēju un konkurentu rēķina; uzsver, ka ikviena šāda rīcība pārkāpj Eiropas sociālā modeļa principus, jo tā ilgtermiņā izjauc saskaņu, taisnīgumu un uzticību starp darba devējiem un darba ņēmējiem; šajā ziņā mudina dalībvalstis un abas nozarē iesaistītās puses veikt pasākumus, lai pārtrauktu jebkuru bezatbildīgo rīcību;
Strongly condemns any abusive replacement of regular employment with new forms of employment without any imperative economic necessity, only the aim of maximising short-term profits to a far greater extent than normal, at the expense of the general public, employees and competitors; stresses that any such action violates the European social model, as it lastingly destroys the consensus, fairness and trust between employers and employees; urges Member States and the two sides of industry to take action in this regard in order to halt any irresponsible abuses;
atgādina, ka elastīguma un drošības līdzsvars ir definēts kā elastīguma un drošības apvienošana darba tirgū tā, lai, garantējot drošību, palīdzētu palielināt darba ražīgumu un nodarbinātības kvalitāti, vienlaikus piešķirot uzņēmumiem elastīgumu, kas nepieciešams darbavietu radīšanai, mainoties tirgus vajadzībām; uzskata, ka prasības par elastīgumu un drošību nav pretrunā, bet viena otru savstarpēji papildina;
Recalls that flexicurity is defined as combining flexibility and security in the job market in a way that helps increase both productivity and the quality of jobs by guaranteeing security, while at the same time allowing firms the flexibility needed to create jobs in response to the changing needs of the market; is of the opinion that flexibility and security requirements are not contradictory and are mutually reinforcing;
uzsver, ka elastīguma un drošības līdzsvaru var panākt tikai ar efektīvām un modernām darba tiesībām, kas atspoguļo mainīgo faktisko situāciju darba tirgū; atzīmē, ka pārrunas par darba koplīgumu slēgšanu un stabili sociālie partneri ir elastīguma un drošības līdzsvara svarīga daļa; tomēr uzskata, ka pastāv dažādi elastīguma un drošības līdzsvara modeļi; arī atzīmē, ka kopēja pieejai būtu jābūt balstītai uz uzņēmumu apvienošanu un darba ņēmēju spēju piemēroties pietiekam sociālās aizsardzības līmenim, sociālajai drošībai un bezdarbnieka pabalstiem, efektīvām darba tirgus politikām un apmācības un mūžizglītības iespējām; uzskata, ka plaši sociālās labklājības noteikumi un universāla piekļuve pakalpojumiem, piemēram, bērnu un apgādībā esošu personu aprūpes pakalpojumiem, sniedz pozitīvu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā;
Stresses that flexicurity can only be achieved by effective and modern labour law that reflects the changing realities of work; notes that collective bargaining and strong social partners are an important part of the flexicurity approach; believes however that there are various models of flexicurity; also notes that a common approach should be based on combining firms' and workers' ability to adapt with a sufficient level of social protection, social security and unemployment benefits, active labour market policies and training/ lifelong learning opportunities; considers that broad welfare provisions and universal access to services such as childcare and other dependents contribute positively to these aims;
uzskata, ka Kopienas Zaļajā grāmatā elastīguma un sociālās drošības līdzsvara definīcija ir pārāk šaura; tomēr piezīmē, ka Komisija publicēs paziņojumu par elastīguma un drošības līdzsvaru;
Believes that the definition of flexicurity in the Commission's Green Paper is too narrow; notes however that the Commission will publish a communication on flexicurity;
uzskata, ka vecāka gadagājuma darba ņēmējiem jābūt iespējām palikt darbavietā saskaņā ar brīvprātības un elastīguma principu, darbavietā nodrošinot piemērotu apmācību un veselības aprūpi; uzsver, ka steidzami ir jāveic konstruktīvi pasākumi, lai sekmētu vecāka gadagājuma darba ņēmēju atkārtotu ienākšanu darba tirgū, kā arī ir vajadzīga elastīgāka pieeja pensiju un atvaļināšanās shēmu izvēlei;
Believes that older workers should be able to remain in the workforce on a voluntary and flexible basis, supported by appropriate training and healthcare at work; highlights the urgent need for positive action to encourage older workers to re-enter the labour market, and the need for more flexibility in the choice of pension and retirement schemes;
aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka darba likumdošanai ļoti spēcīga ietekme uz uzņēmumu rīcību un ka to uzticība stabilam, skaidram un drošam regulējumam ir svarīgs elements lēmumu pieņemšanā par vairāk un labāku darbavietu izveidi, un tādēļ aicina dalībvalstis ieviest un pienācīgi piemērot visas darba tirgus jomā spēkā esošās EK tiesību normas;
Calls on the Commission and the Member States to recognise that labour law has an immense influence on the behaviour of undertakings, and that their confidence in stable, clear and sound provisions is a key element when taking decisions to create more and better jobs and calls therefore on the Member States to implement and enforce properly all of the existing Community legislation affecting labour markets;
aicina dalībvalstis gan Eiropas, gan dalībvalstu mērogā nostiprināt tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu un noteikumus par bērna aprūpi, kas attiektos gan uz sievietēm, gan uz vīriešiem;
Calls on the Member States to strengthen rights for parental leave and childcare provisions at both national and European level for both men and women;
atzinīgi vērtē izklāstīto stratēģiju, lai apkarotu nedeklarētu darbu un ēnu ekonomiku, kas atšķirīgā apmērā pastāv dažādās dalībvalstīs un kas grauj ekonomiku, neaizsargā darba ņēmējus, nodara kaitējumu patērētājiem, samazina nodokļu ieņēmumus un rada negodīgas konkurences apstākļus uzņēmumiem; atbalsta Komisijas pieeju nedeklarēta darba apkarošanai, izveidojot ciešu sadarbību starp dalībvalstu izpildiestādēm, darba inspekcijām un/vai arodbiedrībām, sociālās drošības pārvaldēm un nodokļu iestādēm, un aicina dalībvalstis izmantot novatoriskas metodes, pamatojoties uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm raksturīgajiem rādītājiem un salīdzinošo novērtēšanu, lai cīnītos pret nodokļu ieņēmumu sarukšanu;
Welcomes the strategy outlined to fight against undeclared work and the underground economy, which – although present to a varying extent in the different Member States – damages the economy, leaves workers unprotected, is detrimental to consumers, reduces tax revenues and leads to unfair competition between firms; shares the Commission's approach to combating undeclared work through strong coordination between government enforcement agencies, labour inspectorates and/or trade unions, social security administrations and tax authorities, and calls on Member States to use innovative methods based on indicators and benchmarks specific to the different business sectors in order to fight against fiscal erosion;
aicina dalībvalstis un Komisiju ierosināt informācijas kampaņu, kuras mērķis ir vērst darba devēju un darba ņēmēju uzmanību uz ES piemērojamām obligātām normām un nosacījumiem kā un uz nelegālās nodarbinātības nelabvēlīgo ietekmi uz valsts sociālā nodrošinājuma sistēmām, valsts finanšu līdzekļiem, godīgu konkurenci, ekonomiskās sistēmas darbību un darba ņēmējiem;
Calls on the Member States and the Commission to launch an information campaign directed at employers and workers aimed at drawing attention to the applicable EC minimum rules and regulations and to the adverse effects clandestine work can have on national social security systems, public finances, fair competition, economic performance and on workers themselves;
aicina īpašu uzmanību pievērst gados jauniem darba ņēmējiem, kuri parasti strādā pagaidu darbu, lai nodrošinātu, ka viņu darba pieredzes trūkums neizraisa nelaimes negadījumus darbā; šajā ziņā mudina dalībvalstis apmainīties ar labu praksi un aicina pagaidu darba aģentūras izglītot darba devējus un jaunos darba ņēmējus;
Calls for special attention to be directed to young workers who are most engaged in temporary work to ensure that their lack of experience on the job does not lead to work-related accidents; encourages Member States to exchange good practice in this regard and calls on temporary employment agencies to raise awareness among employers and the young workers themselves;
uzsver sociālo partneru būtisko nozīmi atsevišķu darba tirgus reformu panākšanā attiecībā uz līgumu slēgšanu par bērna kopšanas atvaļinājumu, nepilnas slodzes darbu un līgumiem uz noteiktu laiku, kā arī tāldarbu un mūžizglītību;
Highlights the valuable role played by the social partners which already achieved some success in reforming labour markets, namely through the conclusion of agreements on parental leave, part-time work and fixed-term contracts, as well as telework and lifelong learning;
uzskata, ka dalībvalstīm ir jābūt atvērtām dialogam ar sociālajiem partneriem jautājumā par darba tiesību modernizēšanu un pielāgošanu 21. gadsimta uzdevumiem, ņemot vērā sociālo partneru argumentus un intereses;
Believes that the Member States must demonstrate a spirit of openness in the dialogue with the social partners on the subject of modernising labour law and adapting it to the challenges of the 21st century, take account of the social partners" arguments and respond to their concerns;
uzskata, ka Komisijai būtu jākonsultējas ne vien ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem, bet arī ar visām organizācijām un privātpersonām, kuras ietekmē nodarbinātības likumdošana; pašreizējā apspriežu procesā īpaši nepietiekami ir pārstāvēti MVU, kā arī arodbiedrībām nepievienojušies darba ņēmēji;
Believes that the Commission should consult not only with prescribed social partners but with all organisations and individuals affected by labour legislation; notes in particular that SMEs are currently under-represented in the consultation process, as are workers who do not belong to a trade union;
norāda uz pārrunu par darba koplīguma slēgšanu pozitīvo nozīmi valsts, nozares un uzņēmumu mērogā, kāda tām var būt darba attiecībās un darba organizācijā, paaugstinot uzņēmumu ražīgumu un uzlabojot darba apstākļus, tādējādi veicinot nodarbinātības pieaugumu, un norāda uz nepieciešamību mainīt pasākumus, tā lai atbalstītu pārrunu par darba koplīgumu slēgšanu nozīmi un lai šādās pārrunās uzņēmumu mērogā ņemtu vērā risinājumus, kas sniedz ieguvumus darba ņēmējiem un darba devējiem;
Points to the positive role of collective bargaining at national, sectoral and company level can play in employment relationships and work organisation, increasing the productivity of firms and improving working conditions, thereby encouraging growth in employment, and points to the possibility of changing arrangements so as to support the role of collective bargaining and open up such bargaining for solutions close at company level which benefit employees and employers;