natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi,
– having regard to its resolution of 20 October 2010 on the financial, economic and social crisis,
– ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par pastāvīga krīzes pārvaldības mehānisma izveidi,
– having regard to its resolution of 16 December 2010 on the permanent crisis mechanism,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. pantu,
– having regard to article 3 of the Treaty on the functioning of the European Union,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. jūlija ieteikumu par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai,
– having regard to the Council recommendation on the Broad Economic Policy Guidelines of the Member States and of the Union adopted on 7 July 2010,
– ņemot vērā Padomes lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm,
– having regard to the Council decision on guidelines for employment policies of the Member States,
A. tā kā daži starptautiskie partneri patlaban izkļūst no krīzes, un, lai gan manāmas nelielas atveseļošanās pazīmes, ES joprojām saskaras ar grūtībām;
A. whereas some international partners are currently getting out of the crisis, the EU is still facing difficulties despite some tenuous signs of recovery,
B. tā kā 2010. gads bija pirmais gads, kad stājās spēkā Lisabonas līgums, ar ko paredz likvidēt plaisu starp ES un tās iedzīvotājiem un izvirza ES jaunus uzdevumus starptautiskā mērogā;
B. whereas 2010 was the first year of entry into force of the Lisbon Treaty, designed to close the gap between the EU and its citizens give the EU a new role on the international stage,
C. tā kā, reaģējot uz ES izvirzītajiem uzdevumiem, izstrādāta stratēģija „Eiropa 2020”, kurā noteikti pieci līdzvērtīgi pamatmērķi, lai sasniegtu „gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi”,
C. whereas the EU 2020 Strategy, setting out five headline targets of equal importance were adopted to achieve ‘smart, inclusive and sustainable growth’, was seen as the response to challenges faced by the EU,
1. uzskata, ka globālā krīze būtu jāuzskata par iespēju atjaunot attīstības modeli kā sabiedrības modeli, kura pamatā ir ilgtspējība, solidaritāte, nabadzības izskaušana un pienācīgas kvalitātes un videi draudzīgu darbavietu izveide; uzskata, ka ar stratēģiju „Eiropa 2020” —, ja to pienācīgi īsteno, veicina un atbalsta ar spēcīgas ekonomiskās pārvaldības līdzekļiem, kuri sekmē finanšu sistēmu, kas nodrošina reālu ekonomiku, — vajadzētu sniegt Eiropai iespēju atveseļoties no krīzes, attīstot nodarbinātības potenciālu, kas veicinātu pāreju uz ekonomiku, kura ir īpaši efektīva, pilnībā izmanto no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju un ir klimatnoturīga;
Considers that the global crisis should be used as an opportunity to re-found our development model as a model of society based on sustainability, solidarity, the eradication of poverty and the creation of decent green jobs; believes the Europe 2020 Strategy, if adequately implemented and supported and backed by a strong economic governance that fosters a financial system that benefits the real economy, should enable Europe to recover from the crisis by developing the employment potential of the transformation towards a highly efficient, fully renewables-based and climate resilient economy;
3. pauž nopietnas bažas par valsts parāda un privātā parāda kritiskajiem apmēriem un par tā prognozēto straujo pieaugumu turpmākajos gados, ko rada banku glābšanas pasākumi un krīzes novēršanai nepieciešamā ekspansīvā fiskālā politika, kura rada vēl lielāku slogu, paturot prātā, ka nākamās paaudzes mantos arī augošu ekoloģisko un augošu privāto finansiālo parādu; atgādina, ka laikposmā pirms krīzes daudzās dalībvalstīs kritiskos apmēros pieauga privātā parāda līmenis;
Expresses its deep concern over the unsustainable level of public and private debt and its predicted rapid increase in years to come, caused by bank bail-outs and the necessary expansionary fiscal policy in response to the crisis, which is an even larger burden bearing in mind that future generations will inherit both a growing ecological and a growing private financial debt; recalls that private debt experienced an unsustainable increase in many Member States during the period preceding the crisis;
Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķi un pārvaldība
Headline Targets and Governance of the 2020 Strategy
6. pauž bažas, ka AGS netiek sniegtas norādes par to, kā jāīsteno pamatiniciatīvas un kādi varētu būt daudzveidīgie īstenošanas atbalsta pasākumi saistībā ar pirmo Eiropas pusgadu;
Expresses its concern that the AGS does not give indications on the way the flagships and the various events supporting their implementation shall be dealt with in the framework of the first European Semester;
b) pāreju no dalībvalstu nodokļu konkurences uz sadarbību nodokļu jomā, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas nodokļu bāzes ieviešanai uzņēmumu peļņas nodoklim un mehānismu, kas nodrošinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju obligātās koordinācijas līmeni — līdzīgi, kā tas pašlaik ir noteikts attiecībā uz PVN;
(b) Moving away from tax competition between Member States towards tax cooperation including a timetable for the introduction of a common consolidated tax base for corporate profits and a mechanism to ensure a minimum coordination of corporate tax rates on a similar basis to that which is currently in place for VAT;
c) vides nodokļu saskaņotu ieviešanu, lai pārvietotu slogu no nodarbinātības nodokļiem uz neilgtspējīgām darbībām un produktiem;
(c) Coordinated introduction of environmental taxes in order to shift the burden away from labour taxes towards unsustainable activities and products;
d) Eiropas līmeņa finanšu darījumu nodokļa ieviešana;
(d) EU-wide financial transaction tax;
e) tādu banku progresīvo nodevu ieviešanu, kuras apmēru nosaka iestādes lielums un neapdrošināto īstermiņa līdzekļu apjoms tajās;
(e) A progressive bank levy regarding the size of the institution and the level of uninsured short-term funding;
f) ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli, kā arī automātiskas informācijas apmaiņas ieviešanu;
(f) Introducing country-by-country reporting on corporate income and taxes paid thereon, as well as an automatic exchange of information;
g) nodokļu oāžu slēgšanu, sākot ar tām, kas atrodas ES;
(g) Closing down tax havens, starting with those within the EU;
h) īpašo krīzes nodokļu noteikšanu neparedzētai enerģētikas uzņēmumu peļņai un citiem ļoti ienesīgiem uzņēmumiem;
(h) Special crisis taxes on windfall profits of energy corporations and other highly profitable firms;
i) projektu obligāciju izveidi, kuru Komisija vairākkārt atlikusi;
(i) Projects bonds whose creation has been postponed several times by the Commission;
10. uzskata, ka finanšu stabilitātes saglabāšanai un sistēmiskā riska pārvaldībai ES ir nepieciešama trīs posmu pieeja, kurā ietverti šādi jautājumi: (i) rūpīga un pastiprināta visu dalībnieku, tirgu un instrumentu uzraudzība un regulējums, kā arī stingra preventīva sistēma, kuras mērķis ir internalizēt finanšu tirgu radītos negatīvos ārējos faktorus, ievērojot principu „piesārņotājs maksā”; (ii) vispusīgi agrīnās intervences mehānismi, būtiski pastiprinot Eiropas uzraudzības iestāžu un dalībvalstu uzraudzītāju kontroles un intervences pilnvaras; (iii) vienota Eiropas sistēma pārrobežu krīžu noregulēšanai, kuras pamatā ir sloga taisnīga sadale un prasība, lai akcionāri un kreditori dod ieguldījumu noregulējumā pirms nodokļu maksātājiem;
Believes that preserving financial stability and tackling systemic risk in the EU requires a three step approach consisting of: (i) effective and reinforced supervision and regulation of all players, markets and instruments as well as a strong prevention framework aiming at internalizing negative externalities created by financial markets on the basis of the principle ‘polluter pays’; (ii) comprehensive early intervention mechanisms through a substantial reinforcement of control and intervention powers of European Supervisory Authorities and National supervisors; (iii) a single European framework for cross-border crisis resolution and debt restructuring based on a fair burden sharing mechanisms and requiring that stockholders and creditors contribute to the resolution burden before taxpayers;
15. atgādina, ka ES saskaņā ar Lisabonas līguma 9. pantu, „nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, (…) ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”;
Recalls that according to Article 9 introduced in the Lisbon Treaty the EU ‘in defining and implementing its policies and activities, (...) shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health’;
18. uzsver, ka vairāk uzmanības jāpievērš stratēģijas „Eiropa 2020” ārējai dimensijai; mudina Komisiju īstenot plašāku un vispusīgāku pieeju tās ārējai darbībai atbilstīgi koncepcijai par ES attīstības politikas saskaņotību; aicina Komisiju izmantot arī tās tirdzniecības stratēģiju saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, lai veicinātu tādas Savienības pamatvērtības kā cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums un pamatbrīvības, kā arī vides aizsardzību;
Stresses that more attention should be paid to the external dimension of the Europe 2020 strategy; urges the Commission to have a broader and more comprehensive approach in its external action in line with the EU concept of policy coherence for development; calls on the Commission to use its trade strategy for Europe 2020 also to promote the Union’s core values such as the promotion of human rights, democracy, rule of law and fundamental freedoms and the defence of the environment;
20. aicina Komisiju izstrādāt stingrāku politiku IKT jomā, atgādina, ka standartizācijas būtiskais uzdevums ir veicināt sadarbspēju un izvairīties no patērētāju bloķēšanas; jo īpaši atgādina, cik svarīgi ir atvērtie standarti; pauž nožēlu, ka patērētāji Eiropā var piekļūt tikai ierobežotam saturam, un tāpēc prasa izstrādāt jaunus tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļus; vērš uzmanību uz to, ka jāizveido Eiropas patentu sistēma tā, lai saskaņotu piekļuvi un inovācijas, un ka jāpēta Eiropas patentu sistēmas ekonomiskā ietekme uz MVU;
Calls on the Commission to deliver a stronger policy in the field of ICT, reminds of the key role of standardisation to enable interoperability and to avoid consumers lock-in; reminds in particular of the importance of open standards; deplores that consumers in Europe can access less content and calls therefore for new online business models to be created; draws attention to the need to design the European patent system in a way as to reconcile access with innovation, and to study the economic impact of a European patent system on SMEs;
21. atzinīgi vērtē to, ka Komisijas iniciatīvas mērķis ir izvērst un saskaņot pasākumus, ar kuriem veicina inovāciju; atzinīgi vērtē nodomu izveidot inovācijas partnerības, lai risinātu sabiedrībai svarīgākos uzdevumus un integrētu ES programmas šajās jomās; tomēr uzsver, ka šis process būs sekmīgs vienīgi tad, ja tiks izveidota efektīva pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz konkrētu mērķu izvirzīšanu;
Acknowledges that the Commission initiative aims at giving emphasis and coherence to measures promoting innovation; welcomes the idea of establishing Innovation Partnerships for addressing key societal challenges and streamlining EU programmes in these fields; stresses however that this process will only be successful if effective governance is established, in particular for the setting of concrete objectives;
25. uzsver, ka ar pamatiniciatīvu „Jaunatne kustībā” vien nevarēs atrisināt satraucošo jaunatnes bezdarba problēmu visā Eiropā; prasa, lai visas dalībvalstis izstrādā valsts stratēģiju jaunatnes bezdarba problēmas risināšanai un jauniešu piekļuves izglītībai un apmācībai nodrošināšanai; uzsver, ka jaunatnes politika jāapskata saistībā ar politiku izglītības, nodarbinātības, sociālās integrācijas un makroekonomikas jomā; norāda, ka taupības pasākumi, piemēram, līdzekļu samazināšana izglītības sistēmai un nodarbinātībai, nepalīdzēs jauniešiem; stingri atbalsta priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas „jaunatnes garantijas” sistēmu un mudina Padomi to pieņemt pēc iespējas drīz;
Underlines that Youth on the Move will not alone tackle the alarming youth unemployment all over Europe; calls for all Member States to set up a national strategy to tackle youth unemployment and secure young people access to education and training; underlines that youth policies must be seen in relation with policies on education, employment, social inclusion and macroeconomics; points out that austerity measures with i.e. cuts in the educational system and job creation, will not help young people; strongly supports the proposal for a Council Recommendation on a European Youth Guarantee and urges the Council to adopt it as soon as possible;
Pamatiniciatīva „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”
Flagship ‘ Platform against Poverty ’
Pamatiniciatīva „Jaunu prasmju un darbavietu programma”
Flagship ‘ An agenda for new skills and jobs ’
27. pauž nožēlu, ka šajā pamatiniciatīvā nav izdevies noteikt mērķus, ar kuriem resursu izmantošanas efektivitāti noteiktu par ES politikas galveno prioritāti; uzsver, ka steidzami jāintegrē resursu izmantošanas efektivitātes jautājums visās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecības, transporta un enerģijas jomā; uzsver, ka ES jāpāriet uz otrreizējas pārstrādes ekonomiku, nosakot reālas cenas, kurās parādītos patiesās vides izmaksas un kuras veicinātu atkritumu rašanās samazinājumu, kā arī iekļautu atkārtoti izmantojamu resursu vērtību; uzsver, ka vides ilgtspējība ir atkarīga no resursu izmantošanas pilnīga samazinājuma; pauž vilšanos, ka pamatiniciatīvā netiek minēta Eiropas ekoloģiskā ietekme, kura skaidri parāda resursu neilgtspējīgu izmantošanu; aicina Komisiju šim nolūkam ierosināt rādītāju kopumu, lai tos varētu apsekot nākamajā gada izaugsmes pārskatā;
Regrets that this flagship communication fails to set out any targets to put resource efficiency as an overarching EU policy priority; stresses the urgent need to mainstream resource efficiency across policy fields, such as agriculture, transport and energy; insists the EU needs to start moving towards a recycling economy with real pricing that reflects true environmental costs and ensures a reduction in waste production, and the value of reusing resources; stresses that environmental sustainability depends on an absolute reduction in resource use; is disappointed the flagship does not mention Europe’s ecological footprint, as this is a clear indicator of our unsustainable use of resources; calls on the Commission to come up with a set of indicators to this effect so that they can be monitored in the next Annual Growth Survey;
30. atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto priekšlikumu par integrētu rūpniecības politiku un norāda, ka tajā galvenā uzmanība pievērsta ES rūpniecības konkurētspējas atjaunošanai; šajā sakarībā uzsver, ka, saskaroties ar globālām problēmām un resursu nepietiekamības un iztērēšanas realitāti, ir būtiski, lai Eiropas rūpniecības atjaunošanas pamatā būtu energoefektivitāte un resursu izmantošanas efektivitāte un noslēgtu rūpnieciskās ražošanas sistēmu izstrāde;
Acknowledges the proposal for Integrated Industrial policy proposed by the Commission and notices its focus on restoring EU’s industry competitiveness; stresses, in this respect, that, in the face of the global challenges and the reality of resources scarcity and depletion, it is essential that energy and resources efficiency and the development of close loop industrial production systems are at the basis of the European industrial renewal;
34. vēlas, lai tiktu īstenota ciešāka sadarbība ar dalībvalstīm un rūpniecības politikas pārraudzība Eiropas un dalībvalstu līmenī atbilstīgi LESD (Lisabonas līguma) 173. pantam par rūpniecības politiku un saistībā ar stratēģijas „Eiropa 2020”, ekonomikas pārvaldības un Eiropas pusgada uzdevumiem;
Looks forward to the implementation of the closer cooperation with Member States and the monitoring of industrial policies at the European and Member State level under the new Lisbon Treaty’s TFEU Article 173 on industrial policy and in the context of the EU 2020 Strategy, the economic governance and the European semester;
9.2.2011 B7-0103/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas paziņojumu,
9.2.2011 B7-0103/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem Ungārijā
on media law in Hungary
PE459.635v01-00 B7‑0103/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem Ungārijā
PE459.635v01-00 B7‑0103/2011 European Parliament resolution on media law in Hungary
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 49., 56., 114., 167. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu, kā arī citus ES un starptautisko tiesību noteikumus par pamattiesību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību, par vārda un informācijas brīvību un jo īpaši par tiesībām uz viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos,
– having regard to Articles 2, 6 and 7 of the Treaty on European Union, Articles 49, 56, 114, 167 and 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Article 10 of the European Convention on Human Rights, and other provisions of the EU and international law related to the respect of, promotion and protection of fundamental rights and of the freedom of expression and information and the right to media pluralism in particular,
– ņemot vērā 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva),
– having regard to Directive 2010/13/EU of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive - AVMSD),
– ņemot vērā 2009. gada 25. maija Eiropas Preses brīvības hartu un Komisijas darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu ES dalībvalstīs ( SEC(2007)0032 ), Komisijas noteikto trīsposmu pieeju plašsaziņas līdzekļu plurālisma jautājumam un Komisijas uzdevumā veikto neatkarīgo pētījumu, kura galīgo versiju apstiprināja 2009. gadā,
– having regard to the European Charter on Freedom of the Press of 25 May 2009 and the Commission's working document on media pluralism in EU Member States ( SEC(2007)0032 ), the "three-step approach to media pluralism" defined by the Commission and to the independent study carried out on behalf of the Commission and finalised in 2009,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos un plurālismu Eiropas Savienībā, 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par vārda un informācijas brīvības iespējamiem pārkāpumiem Eiropas Savienībā un jo īpaši Itālijā un 2010. gada 7. septembra rezolūciju par žurnālistiku un jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem — sabiedriskās sfēras izveide Eiropā,
– having regard to its resolutions of 25 September 2008 of concentration and pluralism in the media in the European Union, of 22 April 2004 on the risks of violation in the European Union and particularly in Italy of freedom of expression and information, and of 7 September 2010 on journalism and new media – creating a public sphere in Europe,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumus un parlamentāros jautājumus par informācijas brīvību Itālijā, kas tika iesniegti un par kuriem rīkoja debates Eiropas Parlamentā 2009. gada 8. oktobrī, un ņemot vērā 2011. gada 17. janvāra debates LIBE komitejā par Ungārijas plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem,
– having regard to the statements by the Commission and the parliamentary questions tabled and debates held in the European Parliament on 8 October 2009 regarding freedom of information in Italy, and in the LIBE committee on 17 January 2011 regarding the Hungarian media law,
– ņemot vērā LIBE komitejas lēmumu prasīt, lai Pamattiesību aģentūra sagatavo gada salīdzinošo ziņojumu par plašsaziņas līdzekļu brīvības, plurālisma un neatkarīgas pārvaldības situāciju ES dalībvalstīs, ziņojumā ietverot rādītājus,
– having regard to the decision by the LIBE Committee to request the Fundamental Rights Agency to issue an annual comparative report on the situation of media freedom, pluralism and independent governance in the EU Member States, including indicators,
– ņemot vērā Unesco Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, 7. un 11. pantu,
– having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, in particular Articles 5(2), 7, and 11,
A. tā kā Eiropas Savienības pamatā ir demokrātijas vērtības un tiesiskums, kā tas apliecināts LES 2. pantā, un līdz ar to tiek garantēta un veicināta vārda un informācijas brīvība, kā paredzēts Pamattiesību hartas 11. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā, norādot, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir būtiski priekšnoteikumi, un tā kā šīs tiesības ietver brīvību paust viedokļus un brīvību saņemt un izplatīt informāciju, ko nekontrolē, netraucē un nediktē valsts varas iestādes;
A. whereas the European Union is founded on the values of democracy and the rule of law as spelled out in article 2 TEU and consequently guarantees and promotes freedom of expression and of information, as enshrined in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights and Article 10 of the European Convention on Human Rights, for which media freedom and pluralism are an essential prerequisite, and whereas these rights include freedom to express opinions and freedom to receive and communicate information without control, interference or pressure from public authorities,
B. tā kā plašsaziņas līdzekļu plurālisms un brīvība joprojām ir smaga problēma Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, kā tas uzsvērts nesenajā kritiskajā publikācijā par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem un konstitucionālajām izmaiņām Ungārijā, kas ieviestas laikposmā no 2010. gada jūnija līdz decembrim, un šo kritiku paudušas tādas starptautiskās organizācijas kā EDSO un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs, žurnālistu, redaktoru un izdevēju arodorganizācijas, NVO, kas darbojas cilvēktiesību un pilsonisko brīvību jomā, kā arī ES dalībvalstis un Eiropas Komisija;
B. whereas media pluralism and freedom continues to be a grave concern in the EU and its Member States, as highlighted by the recent criticism of the media laws and constitutional changes in Hungary introduced between June and December 2010, expressed by international organisations, such as OSCE and the Council of Europe Commissioner for Human Rights, professional organisations of journalists, editors and publishers, human rights and civil liberties NGOs, as well as by Member States and the European Commission,