natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ekonomikas atveseļošanas stratēģija nekādā gadījumā nedrīkst izjaukt strukturālo līdzsvaru un radīt lielas ienākumu atšķirības, kas mazina ekonomikas ražīgumu un konkurētspēju, un tajā drīzāk jāparedz reformas, kas vajadzīgas šādu nepilnību novēršanai; uzskata, ka dalībvalstu pasākumiem finanšu un nodokļu jomā ir jāaizsargā algas, pensijas, bezdarbnieku pabalsti un mājsaimniecību pirktspēja, taču tie nedrīkst apdraudēt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību vai dalībvalstu spēju nākotnē nodrošināt svarīgākos sabiedriskos pakalpojumus;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households' purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States' capacity to provide essential public services in the future;
atzīmē, ka turpmākajās desmitgadēs prognozētā sabiedrības novecošanās radīs ES valstīm vēl nepieredzētas problēmas; tāpēc uzskata, ka pretkrīzes pasākumi principā diezin vai radīs ilgtermiņa sekas saistībā ar valsts finansēm vai pārmērīgi apgrūtinās nākamās paaudzes ar pašreizējo parādu atmaksāšanu;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
uzskata, ka valsts finanšu ilgtspējība ir ļoti atkarīga no spējas paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai būtu iespējams risināt demogrāfiskās un ar budžetu saistītās problēmas, īpaši rūpējoties par pensiju shēmu ilgtspējību; pauž uzskatu, ka esošo Eiropas cilvēkkapitālu ir iespējams atbalstīt vidējā termiņā ar pienācīgu migrācijas politiku, kas ļauj migrantiem integrēties darba tirgū un saņemt pilsonību;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai atrisinātu sabiedrības novecošanās problēmu, un uzsver, ka augsta līdzdalība darba tirgū ir priekšnosacījums ekonomikas izaugsmei, sociālajai integrācijai un ilgtspējīgai un konkurētspējīgai sociālā tirgus ekonomikai;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
uzskata, ka ES līmenī koordinēta valsts finanšu politika, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un tādu reformu apstiprināšanu, kuras vajadzīgas sociālās labklājības sistēmu dzīvotspējai, ir atbilde, kura nepieciešama finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes novēršanai, kā arī demogrāfisko pārmaiņu un globalizācijas radīto problēmu risināšanai;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
norāda, ka likumā noteikto pensiju shēmu līdzsvars ilgtermiņā ir atkarīgs ne tikai no iedzīvotāju skaita izmaiņām, bet arī no strādājošo ražīguma, kas ietekmē potenciālo izaugsmes tempu, kā arī no IKP daļas, kas atvēlēta šo shēmu finansēšanai;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
uzsver, cik liela nozīme ir Zaļajai grāmatai par pensiju reformu, ko paredzēts tuvākajā laikā publicēt, un uzskata, ka no koplīguma un nodokļu viedokļa ir ārkārtīgi svarīgi veidot ilgtspējīgas, drošas, dažādotas pensiju sistēmas, kurām ir dažādi finansējuma avoti, kuras saistītas ar darba tirgus rādītājiem vai finanšu tirgu un kuras varētu būt uzņēmumu shēmas, ietverot valsts, kā arī darba devēju un individuālās papildshēmas; tādēļ atzīst, ka svarīga ir ES pilsoņu informētība par pensijām;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;
uzsver, ka tālākā perspektīvā netiešās pensiju saistības būs viena no lielākajām kopējā valsts parāda daļām un ka dalībvalstīm regulāri jāpublicē informācija par to netiešajām pensiju saistībām, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
uzskata, ka, pastāvot nepieciešamībai pēc ilgtspējīgām valsts finansēm un pienācīgas sociālās labklājības un iekļaušanas sistēmām, ir jāuzlabo administrācijas un valsts izdevumu kvalitāte un efektivitāte un jāmudina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai panāktu, ka nodokļu slogs tiek sadalīts taisnīgāk, pakāpeniski un nepārprotami samazinot nodokļu spiedienu uz nodarbinātību un MVU; pauž uzskatu, ka tas varētu samazināt nabadzību, nodrošināt sociālo kohēziju un veicināt ekonomikas izaugsmi un ražīgumu, kas ir izšķiroši Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa konkurētspējas un ilgtspējības faktori;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā ( 2009/2235(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives ( 2009/2235(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174.-178. pantu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju “Struktūrfondu regulas 2007.-2013. gada plānošanas periodam īstenošana ‐ pārrunu rezultāti saistībā ar valsts kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu “Kohēzijas politika paver jauninājumu iespējas reģionos” ( SEC(2007)1547 ),
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībā ‐ jauns posms Lisabonas stratēģijā” ( COM(2005)0024 ),
having regard to the Commission communication ‘Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0024 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokuments” ( SEC(2010)0114 ),
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.-2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu “Par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.-2013. gada plānošanas periodam” ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on ‘The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013’ ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra paziņojumu “20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” (COM (2009)0617),
having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 24. novembra darba dokumentu “Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
ņemot vērā Komisijas sākto sabiedrisko apspriešanu saistībā ar ES stratēģiju 2020. gadam un tās rezultātus (SEC2010)0116),
having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta stratēģisko ziņojumu par to, lai ES veicinātu diskusijas par kohēziju,
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
tā kā jāņem vērā, ka kohēzijas politikas galvenais mērķis ir samazināt atšķirību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu un salu (tostarp lauku teritoriju) atpalicības apmēru, un kopš 2007. gada struktūrfondu regulās ir ietverta obligāta prasība ES-15 dalībvalstīm piešķirt finansējumu Lisabonas mērķu sasniegšanai, turklāt līdzīgs neobligāts finansējuma piešķiršanas mehānisms brīvprātīgi ir piemērots ES-12 dalībvalstīs, kohēzijas politikas resursus piešķirot dalībvalstu un reģionu pievilcības uzlabošanai, izaugsmei un nodarbinātībai;
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
tā kā ‐ jo īpaši pašreizējās ekonomikas lejupslīdes apstākļos ‐ kohēzijas politika ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko veicināt izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ES, cita starpā pateicoties gan no tās piešķirtajam pastāvīgam finansējumam ilgtermiņa attīstības programmām un politikas virzieniem, gan decentralizētai pārvaldības sistēmai, gan Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritāšu iekļaušanai tās pamatmērķos;
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
tā kā divas trešdaļas publiskā sektora ieguldījumu ES tiek veikti reģionālā un vietējā līmenī, reģionālajām un vietējām varas iestādēm bieži ir ievērojama pieredze saistībā ar šo politiku, un tām ir nozīmīga loma gan pašreizējās Lisabonas stratēģijas, gan turpmākās stratēģijas “ES 2020” īstenošanā;
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
tā kā kohēzijas politikai un stratēģijai “ES 2020” vajadzētu būt integrētām, jo kohēzijas politika ir ietverta Lisabonas līgumā izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, kas ir arī stratēģijas galvenie mērķi;
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
tā kā ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā līdzīgi kā Lisabonas stratēģijā pietiekami nav atspoguļoti reģionu un dalībvalstu dažādie attīstības līmeņi un tāpēc pietiekami nav uzsvērta ekonomiskā kohēzija paplašinātajā ES;
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
konstatē, ka 2007.-2013. gada plānošanas perioda programmu piešķīrumos aptuveni EUR 228 miljardi septiņu gadu periodā ir paredzēti Lisabonas prioritāšu īstenošanai; uzsver, ka kopējie piešķīrumi, arī ES 12 jaunajās dalībvalstīs, pārsniedza ierosinātos procentus;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;
atzīmē, ka piešķīrumi būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs un dažādu mērķu sasniegšanai; uzsver, ka nepastāv universāla politika attiecībā uz visām jomām un ka mēģinājums tādu izveidot izraisītu atbildības trūkumu un vāju saikni ar izaugsmes stratēģiju un tas apgrūtinātu īstenošanu;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
atgādina, ka jau 2000.-2006. gada plānošanas periodā bija spēcīga saikne starp kohēzijas politikas programmām un Lisabonas stratēģiju, proti, EUR 10,2 miljardi tika ieguldīti pētniecībā un jauninājumos, kaut arī tajā laikā nepastāvēja finansējuma piešķiršanas mehānisms;
Recalls that already in the 2000-2006 period, despite the absence of an earmarking mechanism, the link between cohesion policy programmes and the Lisbon Strategy was strong with €10.2 billion invested in research and innovation;
uzskata, ka ar sākotnējo Lisabonas stratēģiju, kas balstījās tikai uz atklātās koordinācijas metodi, strukturāli nevarēja sasniegt tajā noteiktos mērķus, un patiesi rezultāti tika sasniegti tikai tad, kad stratēģija tika sasaistīta ar kohēzijas politiku; uzsver, ka ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā no šīs kļūdas vajadzētu izvairīties;
Takes the view that the original Lisbon Strategy, based solely on the open method of coordination, was structurally unable to obtain its stated goals and that it was only when it was linked to the Cohesion policy that true results were reached; stresses that this error should be avoided in the proposed EU2020 strategy;
pauž nožēlu, ka programmu novēlotās uzsākšanas dēļ un ar to saistītās informācijas par izdevumiem trūkuma dēļ pašlaik nav iespējams pārbaudīt atbilstību starp programmas piešķīrumiem un faktiskajiem izdevumiem, kā arī nav iespējams novērtēt Lisabonas ieguldījumu pamatotību, jo īpaši attiecībā uz plānošanu mazāk attīstītajās valstīs; atzinīgi vērtē Komisijas stratēģiskā ziņojuma publikāciju un aicina uz šī pamata sākt augsta līmeņa diskusiju starp iestādēm, lai analizētu kohēzijas politikas devumu Lisabonas mērķu sasniegšanā un lai novērtētu savstarpējo saistību nākotnē;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
kritizē to, ka nav vispārēja novērtējuma par kohēzijas politikas izdevumu ietekmi uz reģionu attīstību; aicina Komisiju novērtēt struktūrfondu piešķīrumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai teritoriālo ietekmi un novērtēt, vai šī sistēma tiešām veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
atzīst, ka efektīvam novērtējumam jābalstās uz tādiem indikatoriem, kas ļauj datus salīdzināt un apkopot pa reģioniem; mudina Komisiju līdz 2012. gadam sagatavot priekšlikumu par vērtēšanas rādītājiem, lai būtu pieejami līdzekļi radītās ietekmes novērtēšanai, tai skaitā attiecībā uz kvantitāti un kvalitāti, kā arī varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz nākamo plānošanas periodu;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
pauž nožēlu, ka, lai gan Lisabonas programmas galvenie mērķi sākotnēji ietvēra ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, atsākot stratēģiju 2005. gadā, tika piedāvāta mazāk vērienīga programma;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;
uzskata, ka viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas ierobežojumiem ir vājā vairāku līmeņu pārvaldība ar reģionālo un vietējo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības nepietiekamu iesaistīšanos stratēģijas veidošanā, īstenošanā, popularizēšanā un vērtēšanā; iesaka nākotnē šo iesaistīšanos paplašināt visos stratēģijas posmos;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
uzsver, ka partnerības principa piemērošana Lisabonas stratēģijai ir palielinājusi vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī ekonomiski un sociāli ieinteresēto personu līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un paaugstinājusi intervences pasākumu ilgtspēju; aicina Komisiju efektīvāk uzraudzīt partnerības principa īstenošanu dalībvalstīs;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
atzīmē, ka Eiropas reģioniem un pilsētām ir galvenā nozīme Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo tie ir galvenie dalībnieki jauninājumu, pētniecības un izglītības politikas jomā; norāda, ka tie veic vairāk nekā vienu trešdaļu no visiem publiskajiem ieguldījumiem ES un aizvien vairāk virza struktūrfondu izdevumus izaugsmes un darbavietu radīšanas mērķiem;
Notes that Europe's regions and cities play a fundamental part in implementing the Lisbon Strategy, being key players in the field of innovation, research and education policy; points out that they implement more than one third of all public investment in the EU and are increasingly focusing Structural Fund spending on growth- and job-related objectives;
norāda, ka reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir īpaši svarīga loma kā starpniekiem, lai stratēģija sasniegtu daudzos ekonomiskos un sociālos dalībniekus, kuri dzīvo un darbojas Eiropā, jo īpaši MVU, kā arī, lai veicinātu izglītību un arodapmācību, pētniecību, jauninājumus un attīstību;
Points out that the regional and local level in particular has a crucial role to play as the vehicle to reach the countless economic and social actors living and producing in Europe, especially SMEs, and to foster education and vocational training, research, innovation and development;
pauž nožēlu par vājo sinerģiju, kāda pastāvēja starp valstu stratēģiskajiem ietvardokumentiem un valstu reformu programmām atbilstoši stratēģijai, iesaka īstenot plašāku un regulārāku dialogu visos līmeņos, tai skaitā Kopienas līmenī, starp administrācijām, kas ir atbildīgas par kohēzijas politiku un Lisabonas/“ES 2020” stratēģijām, un attiecīgajiem partneriem no uzraudzības komitejas;
Regrets the weak synergies that existed between National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes under the strategy; recommends a stronger and regular dialogue at all levels, including the Community level, between administrations responsible for the cohesion policy and the Lisbon/EU2020 Strategies and the relevant partners from the monitoring committee;
Kohēzijas politika un “ES 2020” stratēģija
Cohesion policy and EU2020
atzinīgi vērtē diskusijas par “ES 2020” stratēģiju; uzsver ilgtermiņa raksturu, kas raksturīgs šai stratēģijai, kuras mērķis ir radīt pamatnosacījumus stabilai attīstībai un darbavietu izveidei Eiropā un pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku, un piekrīt noteiktajām prioritātēm; uzsver, ka pakāpeniski jāizstrādā vairāku līmeņu pārvaldības pieeja teritoriālajai kohēzijai, kas tik ļoti nepieciešama Eiropai;
Welcomes the debate on the EU2020 strategy; stresses the long-term nature of this strategy that aims to create framework conditions for stable growth and jobs creation in Europe and a transition to a sustainable economy, and agrees with the identified priorities; stresses that there is a need to subsequently develop a multilevel governance approach to the territorial cohesion so much needed in Europe;