natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ar lielu interesi konstatē, ka Piektajā progresa ziņojumā pirmo reizi konkrēti tiek minēti "pārejas reģioni", kas atrodas starp "konverģences reģioniem" un "konkurētspējas un nodarbinātības reģioniem"; atzīst nepieciešamību atsevišķi pievērsties šiem reģioniem, kas tagad ir izdalīti kā "pakāpeniskas attiecināšanas" un "pakāpeniskas neattiecināšanas" reģioni starp abiem mērķiem; aicina Komisiju saistībā ar teritoriālo kohēziju ieviest vispusīgāku palīdzības sistēmu tādu reģionu pakāpeniskai pārejai, kuri drīzumā pārsniegs 75 % IKP robežu, lai nodrošinātu tiem skaidrāku statusu un lielāku drošību to attīstībai; uzskata, ka ir arī nepieciešams izveidot pārejas sistēmu dalībvalstīm, kuras vairs netiks piesaistītas Kohēzijas fondam;
Notes with great interest that the Fifth Progress Report, for the first time, makes specific reference to 'transition regions', which are situated between 'convergence regions' and 'competitiveness and employment regions'; acknowledges the need to deal separately with those regions that are now scattered as 'phasing in' or 'phasing out' regions between the two Objectives; calls on the Commission, in the context of territorial cohesion, to establish a more comprehensive system of gradual transitional assistance to regions that will soon be above the 75 % GDP threshold, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; considers that a transitional system also needs to be established for Member States dropping out of the Cohesion Fund;
uzskata, ka, izmantojot integrētu pieeju, būs lielākas iespējas gūt panākumus, ja katras teritorijas attīstības stratēģiju izstrādāšanā un īstenošanā jau no paša sākuma saskaņā ar 11. pantu Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.
Considers that taking an integrated approach will have a greater chance of success if the regional and local authorities, as well as stakeholders, including economic, social and other partners in accordance with Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund OJ L 210, 31.7.2006, p.
atzīst, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, būtu jāuzlabo kohēzijas politikas pārvaldība; piekrīt viedoklim, ka dažādu problēmu risināšanai ir nepieciešams atšķirīgs teritoriālais mērogs un ka tādēļ patiesas partnerības izveide starp visiem dalībniekiem, kas ir iesaistīti gan ES, gan valsts, reģionālā un vietējā līmeņa reģionālajā un vietējā attīstībā, ir priekšnoteikums teritoriālās kohēzijas izstrādāšanas procesam, un aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai izveidotu šādu daudzlīmeņu teritoriālo pārvaldību; uzskata, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, lielākā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai noteiktu piemērotu teritoriālo līmeni katras politikas vai pasākuma īstenošanai iespējami tuvāk iedzīvotājiem;
Recognises that territorial cohesion should lead to improved governance of cohesion policy; agrees with the view that different territorial scales are needed for different problems and that, therefore, the establishment of real partnerships between all the parties involved in regional and local development at EU, national, regional and local level, is a precondition for the process of designing territorial cohesion and calls on the Commission and the Member States to make all efforts to develop such a multi-level territorial governance; considers that territorial cohesion should focus on identifying the appropriate territorial level for addressing each policy or measure in a way that is as close as possible to the citizen;
atgādina, ka problēmas struktūrpolitikas īstenošanā daļēji rada pārlieku stingrās un sarežģītās procedūras un ka šī iemesla dēļ ir nepieciešams šīs procedūras vienkāršot un iedibināt skaidru atbildību un kompetenču sadali starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām varas iestādēm; uzskata, ka teritoriālā pārvaldība būs ļoti atkarīga no šādu skaidru noteikumu ieviešanas; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties iesniegt konkrētu priekšlikumu kopumu, lai risinātu šos jautājumus;
Recalls that problems in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity and complexity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the European Union, the Member States and regional and local authorities; considers that territorial governance will depend strongly on the establishment of such clear rules; reiterates its call to the Commission to come forward without delay with a set of concrete proposals to that effect;
ņemot vērā teritoriālās kohēzijas pieaugošo nozīmi saistībā ne vien ar reģionālo, bet arī ES nozaru politiku, iesaka, ka neoficiālās struktūras, kuras ilgu laiku ir pārvaldījušas teritoriālo kohēziju un teritoriālo plānošanu Padomē, būtu jāaizstāj ar oficiālām ministru sanāksmēm, kurās būtu jātiekas ministriem, kas atbildīgi par ES reģionālo politiku; uzskata, ka šāda institucionālā attīstība Padomē nodrošinātu labāku informācijas plūsmu, kā arī strauju teritoriālās kohēzijas politikas pilnveidošanos;
Recommends that, in light of the increasing importance that territorial cohesion has acquired in the context not only of regional but also of other sectoral EU policies, the informal structures that have long been governing territorial cohesion and spatial planning in the Council should be replaced by formal ministerial meetings, which should convene the Ministers responsible for regional policy in the European Union; believes that such an institutional development in the Council would ensure a better flow of information as well as the rapid development of the territorial cohesion policy;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par kohēzijas politikas pilsētu dimensiju jaunajā plānošanas periodā ( 2008/2130(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period ( 2008/2130(INI) )
ņemot vērā pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai ("Pirmo rīcības programmu"), ko pieņēma neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu un attīstību, kas notika 2007. gada 23. un 24. novembrī Pontadelgadā, Azoru salās,
having regard to the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union ('the First Action Programme'), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007,
ņemot vērā ES Teritoriālo attīstības plānu "Ceļā uz konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku Eiropu ar daudzveidīgiem reģioniem" ("Teritoriālais attīstības plāns") un Leipcigas hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību ("Leipcigas harta"), ko pieņēma neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu un attīstību, kas notika 2007. gada 24. un 25. maijā Leipcigā,
having regard to the Territorial Agenda of the EU - Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
ņemot vērā Bristoles vienošanos, ko pieņēma 2005. gada 6. un 7. decembrī Bristolē notikušajā neformālajā Ministru padomes sanāksmē par ilgtspējīgām kopienām,
having regard to the "Bristol Accord" adopted at the Informal Council of Ministers on sustainable communities held in Bristol on 6-7 December 2005,
ņemot vērā "pilsētu
having regard to the "Urban
", ko pieņēma 2004. gada 29. novembrī Roterdamā notikušajā neformālajā Ministru padomē par teritoriālo kohēziju,
" adopted at the Informal Council of Ministers responsible for territorial cohesion, held in Rotterdam on 29 November 2004,
ņemot vērā 2003. gada Atēnu jauno hartu, ko izsludināja Lisabonā 2003. gada 20. novembrī Eiropas Pilsētu plānošanas padomes laikā un tajā ietverto Eiropas pilsētu nākotnes redzējumu,
having regard to the New Charter of Athens 2003, proclaimed at the European Council of Town Planners in Lisbon on 20 November 2003 and its vision for the future of European cities,
ņemot vērā Lilles rīcības plānu, kuru pieņēma neformālajā Ministru padomē par pilsētu lietām, kas notika 2000. gada 3. novembrī Lillē,
having regard to the "Lille Action Programme" adopted at the Informal Council of Ministers responsible for urban affairs held in Lille on 3 November 2000,
ņemot vērā Eiropas Ilgtspējīgas attīstības pilsētu hartu, kuru pieņēma Eiropas konferencē par ilgtspējīgām pilsētām, kas notika 1994. gada 27. maijā Dānijas pilsētā Ālborgā,
having regard to the Charter of European Cities and Towns towards Sustainability as approved at the European Conference on Sustainable Cities and Towns in Aalborg, Denmark on 27 May 1994,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra paziņojumu ,,Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju ‐ teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana" ( COM(2008)0616 ),
having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled "Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength" ( COM(2008)0616 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija paziņojumu ,,Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju: reģionu izaugsme ‐ Eiropas izaugsme" ( COM(2008)0371 ),
having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled "Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe" ( COM(2008)0371 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 entitled "The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013" ( COM(2008)0301 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija paziņojumu "Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju" ( COM(2007)0273 ),
having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled "Fourth Report on Economic and Social Cohesion" ( COM(2007)0273 ),
ņemot vērā Komisijas rokasgrāmatu "Par pilsētu dimensiju Kopienas politikā 2007.–2013. gadam", ko pieņēma 2007. gada 24. maijā,
having regard to the Guide from the Commission on "The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013" adopted on 24 May 2007,
ņemot vērā 2007. gada maija Komisijas darba dokumentu par teritoriālo un pilsētas aspektu valsts stratēģisko pamatprincipu kopumos un darbības programmās laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam ‐ pirmais novērtējums,
having regard to the Working Paper of the Commission on "The territorial and urban dimension in the national strategic reference frameworks and operational programmes (2007 – 2013): A first assessment" from May 2007,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 13. jūlija paziņojumu "Kohēzijas politika un pilsētas: pilsētu un aglomerāciju nozīme reģionu ekonomiskajā izaugsmē un darba vietu radīšanā" ( COM(2006)0385 ),
having regard to the Commission Communication of 13 July 2006 entitled "Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions" ( COM(2006)0385 ),
ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm .
having regard to the Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community Strategic Guidelines on Cohesion OJ L 291, 21.10.2006, p.
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu ,,Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā ‐ Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam ( COM(2005)0299 ),
having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013" ( COM(2005)0299 ),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 14. jūnija paziņojumu "Struktūrfondu programmu plānošanas periods no 2000. līdz 2006. gadam: Pilsētu iniciatīvas sākotnējais izvērtējums" ( COM(2002)0308 ),
having regard to the Commission Communication of 14 June 2002 entitled "The programming of the Structural Funds 2000-2006: an initial assessment of the Urban Initiative" ( COM(2002)0308 ),
ņemot vērā Komisijas 1997. gada 6. maija paziņojumu "Pilsētvides attīstības plāns Eiropas Savienībā"( COM(1997)0197 ),
having regard to the Commission Communication of 6 May 1997 entitled "Towards an urban agenda in the European Union" ( COM(1997)0197 ),
ņemot vērā informāciju no Eiropas pilsētu revīzijas datu bāzes, kurā aptverti 330 rādītāji par 358 Eiropas pilsētām,
having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par pilsētu dimensiju paplašināšanās kontekstā .
having regard to its resolution of 13 October 2005 on the urban dimension in the context of enlargement OJ C 233 E, 28.9.2006, p.
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0031/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0031/2009 ),
tā kā ir atzīts, ka, kaut gan pilsētu jautājumi ir valstu, reģionālo un vietējo iestāžu kompetencē, pilsētu teritorijām ir nozīmīga loma Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju efektīvā īstenošanā, un tās uzskata par svarīgu prioritāti kohēzijas politikā, par kuru ir atbildīgas ES iestādes;
whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
tā kā Leipcigas hartā izklāstītie ES mērķi ir nodrošināt integrētu pieeju pilsētu attīstības politikas īstenošanai, lai izveidotu kvalitatīvu pilsētas telpu, modernizēt transporta, enerģijas, komunālos pakalpojumu un informācijas tīklus, un veicinātu mūžizglītību, izglītību un jauninājumus īpaši nomaļos rajonos un teritorijās pilsētas iekšienē;
whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
uzskata, ka gan Francijas prezidentūras jau uzsāktā Leipcigas hartas īstenošanas pārbaudes protokola sagatavošana, kas būtu elastīgs, pielāgojams un dinamisks, kā arī ir galvenais priekšnoteikums dažādu Eiropas pilsētu ļoti atšķirīgo vajadzību ievērošanai, gan turpmākā pilsētu integrētu attīstības plānu izstrāde katrā dalībvalstī var izrādīties ļoti lietderīga, lai sniegtu informāciju par dažādām situācijām un pēc tam īstenotu iniciatīvas ar skaidru mērķi;
whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
tā kā ir jāizšķir pilsētas un pilsētu teritorijas;
whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
tā kā 80 % no 492 miljoniem ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās, Eiropas Savienībai ir raksturīga policentriska attīstība, tomēr dalībvalstu starpā ir ievērojamas atšķirības iedzīvotāju sadalījumā starp pilsētu, piepilsētu un lauku teritorijām un pastāv problēmas, ko rada pilsētu iedzīvotāju interešu un vajadzību nepietiekams atspoguļojums struktūrfondu darbības programmās;
whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
tā kā pilsētu teritorijās tiek radīti 70 līdz 80 % no ES IKP, un tās ir atzītas par jauninājumu centriem un reģionu, valstu un ES attīstības dzinējspēku;
whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and drivers of regional, national and EU development,
tā kā pilsētas ir arī atbildīgas par vairāk nekā 75 % pasaules enerģijas patēriņa un tās enerģijas ražošanas, satiksmes, rūpniecības un apkures rezultātā rada 80 % siltumnīcefekta gāzu;
whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
tā kā urbanizācijas tendenci pastiprina iekšēja migrācija uz galvaspilsētām un lielpilsētām; tā kā šā procesa izraisītais iedzīvotāju skaita pieaugums ir ļoti smaga nasta pilsētām, kuras kļūst arvien lielākas un kurām ir jārēķinās ar arvien lielāku atkritumu pārstrādes, mājokļu, izglītības un darba vietu pieprasījumu, un tā kā šī augošā urbanizācijas tendence rada milzīgas problēmas lauku teritorijām cilvēku kapitāla, darba spēka, patērētāju un studentu zaudējuma dēļ;
whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities, and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
tā kā nesen īstenotā ES nebijuša mēroga paplašināšanās palielināja reģionālo nevienādību un pievienoja lielu skaitu pilsētu ar degradējušos pilsētvidi;
whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
tā kā neskatoties uz to, ka dalībvalstīs ir dažāda politiskā, iestāžu un konstitucionālā kārtība, ES pilsētu teritorijām ir kopīgas problēmas un kopīgas iespējas to risināšanā, kas izceļ nepieciešamību pēc sīki izstrādātiem statistikas datiem un savstarpējas sadarbības, kā arī labas prakses apmaiņas, lai Eiropas pilsētas varētu konkurēt pasaules līmenī;
whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
tā kā ES telpiskajai attīstībai ir jāatrod risinājumi tādām problēmām kā ekonomiskā pārstrukturēšana, lielas darba tirgus svārstības, nepieejams vai pārslogots sabiedriskais transports, pilsētu izplešanās rezultātā ierobežotas izmantojamās teritorijas, iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošana, iedzīvotāju aizplūšana no lauku teritorijām un mazpilsētām uz lielām pilsētu teritorijām, sociālā atstumtība, augstais un pieaugošais noziedzības līmenis, geto tipa rajonu veidošanās noteiktos pilsētas rajonos, mazi mājsaimniecību ienākumi, dzīves līmeņa pasliktināšanās trūcīgajos pilsētu rajonos, parku un atpūtas zonu nepietiekamība, vides piesārņojums, ūdens, atkritumu un atlieku apsaimniekošanas kontrole un drošas enerģijas piegādes un efektīvas enerģijas izmantošanas nepieciešamība;
whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghetto-isation" of certain city districts, low household income, a worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
tā kā pārvalde ar mūsdienu elektroniskajām tehnoloģijām un īpaši elektroniskā pārvalde, iesaistot visas attiecīgās puses, varētu būtiski samazināt problēmas un varētu panākt pilsētu izplešanās problēmas integrētu risinājumu, sadarbojoties ar piepilsētu zonām, kas atrodas uz lauku zonu robežas, un ņemot tās vērā, kā arī atbilstīgi modernajām pilsētu plānošanas pieejām, piemēram, viedajai izaugsmei, jaunajam teritoriālplānojumam un saprātīgajai pilsētu plānošanai;
whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
tā kā pilsētu attīstības pasākumi ir ļoti izdevīgi attiecībā uz mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) dalību un īpaši pakalpojumu jomā, un kohēzijas politika aizvien vairāk ir orientēta uz pilsētu konkurences priekšrocību veicināšanu;
whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
tā kā MVU, īpaši maziem un mikrouzņēmumiem, kā arī amatniekiem un tirgotājiem ir būtiska nozīme nodarbinātības uzturēšanā pilsētās un līdzsvara saglabāšanai dzīvojamos rajonos, un tā kā pilsētpolitika transporta, uzņēmējdarbības, nekustamā īpašuma darījumu jomā un mājokļu sadārdzināšanās, vai tieši pretēji ‐ līdzsvarotas politikas trūkums šajos jautājumos, bieži ir izraisījis gan ekonomiskās darbības apsīkumu, gan pakalpojumu privātpersonām samazināšanos;
whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transactions and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
tā kā joprojām ir jāstiprina pilsētu un lauku teritoriju partnerība, jo pilsētām ir galvenā nozīme savu perifēriju harmoniskas un integrētas attīstības nodrošināšanā teritoriālās kohēzijas un līdzsvarotas reģionālās attīstības perspektīvā,
whereas the partnership between urban and rural areas still needs to be strengthened, since urban areas have an important role to play in the harmonious and integrated development of their peripheries, in order to achieve territorial cohesion and balanced regional development,