natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka šīm iestādēm un forumiem, jo īpaši G20, trūkst konkrētas parlamentāras leģitimitātes pasaules mērogā, un tādēļ aicina tās lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīt parlamentus; pauž nožēlu par dažu partneru kļūmēm attiecībā uz demokrātiju;
Notes that these institutions and forums, in particular the G20, lack a certain parliamentary legitimacy at the global level, and consequently calls on them to involve parliaments in their decision-making processes; deplores the democratic shortcomings of some partners;
norāda, ka varētu rasties problēmas, ja dažādo neformālo forumu un starptautisko ekonomikas un finanšu institūciju īstenotie politikas virzieni netiktu saskaņoti; apgalvo, ka pasākumus globālās institucionālās koordinācijas veicināšanai vajadzētu pieņemt ar SVF starpniecību;
Notes the problems that may arise if the policies pursued by the various informal forums and international economic and financial institutions lack coherence; maintains that measures to promote global institutional coordination should be adopted via the IMF;
uzsver, ka, pamatojoties uz ekonomikas pamatprincipiem, jāpanāk vispārēja izpratne un kopēja pieeja attiecībā uz monetāro politiku, starptautisko tirdzniecību, ilgtspējīgām publiskām finansēm un elastīgām valūtām; uzskata, ka pasaules ekonomikas raksturīgākajām iezīmēm vajadzētu būt atvērtiem tirgiem, no kā labumu gūtu visi tirgus dalībnieki; uzsver, ka augsti sociālie un vides standarti ir būtiski un tie katrā ziņā jāpilnveido; uzsver, ka šā procesa centrā vajadzētu būt SVF un PTO ;
Underlines the need for a global understanding and a common approach regarding monetary policy, international trade, sustainable public finances and flexible currencies based on economic fundamentals; considers that the global economy should be characterised by open markets for the mutual benefit of all participants; underlines that high social and environmental standards are vital and must be developed in all regards; stresses that the IMF and WTO should be the core of such a process;
mudina PTO dalībvalstis pievienoties daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem un rīkot sarunas par turpmākajiem starptautiskajiem nolīgumiem ar mērķi ievērojami samazināt šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visos sektoros, tādējādi veicinot ekonomikas izaugsmi un attīstību;
Urges members of the WTO to accede to multilateral trade agreements and to negotiate further international trade rounds aimed at a significant reduction of obstacles to international trade while ensuring a level playing field in all sectors, thus contributing to economic growth and development;
uzskata ‐ lai ļautu jaunattīstības valstīm iegūt vairāk priekšrocību no tirdzniecības un nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un pienācīgas algas visiem strādājošajiem, Eiropas Savienības interesēs ir SDO nostiprināšana un tās līdzdalības veicināšana PTO darbā, kā arī to ilgtspējības uzdevumu izpildes uzraudzība, kas saistīti ar vispārējo preferenču sistēmu;
Believes that, in order to allow developing countries to obtain more benefits from trade and to ensure decent working conditions and decent wages for all workers, the EU has a strong interest in strengthening the ILO and in encouraging its participation in the work of the WTO and the monitoring of sustainability chapters linked to the GSP;
uzskata, ka daudzpusējās attīstības banku uzdevums ir efektīvāk nodrošināt papildu līdzekļus īpašu vietējo vajadzību apmierināšanai, ilgtspējīgu ieguldījumu atbalstam un vietējās tautsaimniecības nostiprināšanai;
Is of the opinion that Multilateral Development Banks should provide additional resources more effectively in order to target specific local needs, support long-term investments and consolidate local economies;
iesaka, ka SVF vajadzētu būt spēcīgam un neatkarīgam un ka tā rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem instrumentiem un resursiem, kas dod iespēju pievērst lielāku uzmanību pārrobežu saiknēm, ne tikai pastiprinot daudzpusēju uzraudzību, bet arī īpašu vērību veltot sistēmiska nozīmīguma ekonomikas valstīm un izstrādājot rādītājus ilgstošu lielu nelīdzsvarotību novērtēšanai; prasa attiecināt SVF intervences pilnvaras arī uz risku, ko izraisa kapitāla konti;
Recommends a strong and independent IMF with sufficient tools and resources enabling it to increase its attention to cross-country linkages by not only strengthening multilateral surveillance but also focussing on economies of systemic importance and developing indicators to assess durable large imbalances; calls for the IMF's intervention mandate also to be extended to risks arising from capital accounts;
uzsver, ka ir jānodrošina, lai daudzpusējos nolīgumos par nodokļu informācijas apmaiņu tiktu ietverti noteikumi par automātisku informācijas apmaiņu, un prasa rīkoties, lai nostiprinātu juridisko pamatu to jurisdikciju iekļaušanai ESAO “melnajā sarakstā”, kas nevēlas sadarboties, tādējādi uzlabojot fiskālo pārredzamību un izskaužot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; mudina Komisiju līdz 2011. gada beigām izstrādāt skaidru standartu, lai no katras valsts atsevišķi tiktu saņemti ziņojumi par pārrobežu uzņēmumiem, tādējādi uzlabojot pārredzamību un nodokļu iestāžu iespējas piekļūt attiecīgiem datiem;
Stresses the need to ensure that multilateral tax information exchange agreements incorporate automatic information exchange provisions and calls for action to strengthen the legal basis for OECD black-listing of non-cooperative jurisdictions, with a view to improving fiscal transparency and combating fraud and tax evasion; urges the Commission to propose by the end of 2011 a robust Country-by-Country Reporting Standard for cross-border companies, with the aim of enhancing transparency and access to relevant data by tax administrations;
uzsver to iniciatīvu nozīmību, kuras uzsāktas, piemēram, grāmatvedības un revīzijas standartu jomā;
Emphasises the importance of the international initiatives undertaken in the areas of accounting and audit standards;
aicina G20 valstu vadītājus bez liekas kavēšanās pabeigt diskusijas par kopējo elementu minimumu, kas raksturos pasaules finanšu darījumu nodokli;
Calls on the G20 leaders to without further ado conclude the discussions on the minimum common elements of a global financial transaction tax;
uzskata, ka G20 sanāksmes, neskarot citu iestāžu nozīmību, ir būtisks globālo apspriežu forums, taču norāda, ka G20 kā globālai institūcijai ir vairāki trūkumi, tostarp mazu nāciju reprezentativitātes trūkums, pārredzamības un demokrātiskas pārskatatbildības trūkums, kā arī juridiska pamata trūkums, lai padarītu tā lēmumus juridiski saistošus;
Considers the G20 to be a key forum for global consultation, notwithstanding the importance of other bodies, but notes that the G20 has a number of shortcomings as a global institution, including a lack of representation of small nations, a lack of transparency and democratic accountability, as well as a lack of a legal basis to make its decisions legally binding;
mudina SVF un G20 apzināt to pasaules valstu pieredzi, kuru ekonomikā ir zems budžeta deficīta līmenis un disciplinēti valdības izdevumi, izmantot to konsultācijas un attiecīgi rīkoties;
Encourages the IMF and G20 to seek, and act on, input and advice from global economies with low budget deficits and disciplined government expenditure;
uzsver, ka saistībā ar debatēm par globālo monetāro kārtību euro zona ir jāuzskata par vienotu struktūru, ņemot vērā tās vienoto valūtu un vienoto valūtas maiņas kursa politiku;
Stresses that the euro area, in the context of debates on global monetary arrangements, needs to be considered as a single entity given its single currency and single exchange rate policy;
mudina ES un tās dalībvalstis meklēt risinājumus turpmākai koordinācijas uzlabošanai starp G struktūrām un ANO sistēmu;
Urges the EU and its Member States to seek solutions to further improve coordination between the G formations and the UN system;
prasa nodibināt starptautisku centrālo banku valdi, kuras sastāvā pirmām kārtām būtu ES, Japānas, Apvienotās Karalistes un ASV centrālo banku pārstāvji un kurai būtu pilnvaras koordinēt monetāro politiku, kontrolēt finanšu uzraudzību, kā arī paplašināt un veicināt SAT kā pasaules rezerves valūtu;
Calls for the establishment of an international board of central banks – comprised in the first place of the central banks of the EU, Japan, UK and US – with a mandate to coordinate monetary policy, to oversee financial supervision, and to extend and promote the SDRs as a global reserve currency;
iesaka politiski nostiprināt SVF, katru gadu rīkojot SVF valdē pārstāvēto valstu vadītāju sanāksmes augstākajā līmenī; ņemot vērā šo informāciju, mudina arī SVF dalībvalstis izvirzīt valdē augstākās valdības amatpersonas, lai SVF varētu uzņemties vadību kā forums, kurā notiek diskusijas un tiek pieņemti lēmumi par pasaules ekonomikas pārvaldību;
Recommends that the IMF be strengthened politically with annual summits of the leaders of the countries represented in the Executive Board of the IMF; against this background, also encourages the Member States of the IMF to appoint persons from the most senior ranks of government to the Executive Board, so that it can take the lead as the forum for discussions and decisions regarding global economic governance;
uzskata, ka ir jāpalielina starptautisko kapitāla plūsmu pārredzamība, jo īpaši cenšoties izbeigt banku sistēmas slepenību;
Considers that it is necessary to increase the transparency of international capital flows, in particular by seeking to bring banking secrecy to an end;
uzsver, ka finanšu uzraudzītāju sadarbības trūkums veicināja finanšu krīzes izplatīšanos un padziļināja tās nelabvēlīgo ietekmi; šajā sakarībā aicina Savienības uzraudzības iestādes uzņemties vadību, veidojot starptautisko sadarbību un nosakot paraugpraksi finanšu regulējumā; uzsver arī to, ka būtu lietderīgi panākt konverģenci kopējas ASV un ES finanšu sistēmas izveidē;
Stresses that the lack of cooperation among financial supervisors facilitated the spread of the financial crisis and worsened its effects; calls in this regard for the Union's supervisory authorities to take the lead in building international cooperation and establishing best practices in financial regulation; also underlines that convergence towards a common financial regulatory framework between the US and the EU would be beneficial;
norāda, ka ir nepieciešams īstenot reformas pasaules mērogā, ar kurām uzlabotu finanšu iestāžu pārredzamību un pārskatatbildību;
Notes that there is a need for the global implementation of reforms that improve the transparency and accountability of financial institutions;
uzsver ‐ lai gan pasaules finanšu centros ir pieņemti normatīvi akti, lai uzlabotu dažu finanšu nozares jomu regulējumu, ir nepieciešamas turpmākas noteikumu un prakses reformas banku sistēmā un paralēlajā banku sistēmā;
Stresses that, although legislation designed to improve the regulation of some areas of the financial sector has been adopted in the world's financial centres, further reforms of rules and practices in the banking and shadow banking system are warranted;
uzsver, ka ir jāpiešķir Eiropas finanšu uzraudzības iestādēm skaidras pilnvaras strādāt ciešā sadarbībā ar ārpuskopienas valstu vai citiem starptautiskajiem partneriem, kā to dara Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) ar Finanšu stabilitātes padomi (FSP);
Stresses the need to give European financial supervisory bodies a clear mandate to work in close cooperation with their non-EU or international counterparts, as the European Systemic Risk Board (ESRB) does with the Financial Stability Board (FSB);
uzsver, ka jāapvieno mikrouzraudzība un makrouzraudzība kā daļa no saskaņotas, vienotas pieejas;
Stresses the need to combine micro- and macro-prudential supervision as part of a coherent, uniform approach;
norāda, ka ASV un ES kopā veido gandrīz 40 % pasaules tirdzniecības apjoma un gandrīz 50 % pasaules IKP, un iesaka uzlabot makrouzraudzības dialogu, pievēršot īpašu uzmanību Atlantijas dialogam, rūpīgi un taisnīgi īstenojot “Bāzele III” aktu paketi un turpmāk apspriežot uzraudzības darbības jomas paplašināšanu attiecībā uz finanšu iestādēm, kas nav bankas; prasa, lai finanšu nozares regulējuma reformas pamatā būtu nepārtraukts virzītājspēks, ar ko nodrošinātu efektīvu finansiālu atbalstu stabilitātei un izaugsmei reālajā ekonomikā pasaules mērogā;
Notes that the US and EU together account for almost 40% of global trade and almost 50% of global GDP and recommends an enhanced macro-prudential dialogue, with a focus on the Atlantic dialogue, thorough and even-handed implementation of the Basel III package and further discussions on widening the scope of supervision to non-bank financial institutions; calls for continued momentum behind reform of financial sector regulation to ensure that finance effectively supports stability and growth in the real global economy;
respektē G20, PTO, “Bāzele III” un citu daudznacionālo struktūru pieeju, vienlaikus atzīstot iespējamos riskus, ko varētu izraisīt pārmērīga regulēšana un konkurence regulējuma jomā;
Respects the approach of the G20, WTO, Basel III and other multinational bodies whilst recognising the potential perils of over-regulation and regulatory competition;
pauž bažas par sadrumstalotības risku, kas rodas tādu regulējumu dažādības dēļ, kuri ietekmē finanšu tirgu dalībnieku darbības pasaules mērogā; tādēļ prasa panākt lielāku to mehānismu integrāciju, kas darbojas dažādos sektoros;
Is concerned about the risk of fragmentation as a result of the variety of regulations affecting the activities of global financial players; calls, therefore, for a greater degree of integration between the mechanisms put in place in different sectors;
atzīst EIB nozīmīgumu izaugsmes veicināšanā, izmantojot ilgtermiņa investīcijas;
Recognises the role of the EIB in fostering growth through long-term investment;
uzsver, ka jāizstrādā atbilstoši kritēriji sistēmiski svarīgu finanšu iestāžu noteikšanai, lai izvairītos no situācijām, kad iestādes ir “pārāk lielas vai pārāk cieši savstarpēji saistītas, lai būtu pieļaujams to bankrots”, un tādējādi samazinātu sistēmisko risku, izmantojot papildu rezervju un kapitāla prasības, kā arī pretmonopolu tiesību aktus;
Stresses the need to develop adequate criteria for identifying systemically important financial institutions, with the aim of avoiding ‘too big or too interconnected to fail’ institutions, and therefore to reduce systemic risk through the use of additional reserve and capital requirements as well as antitrust laws;
aicina Bāzeles Banku uzraudzības komiteju ierosināt pasākumus, lai norobežotu sistēmiski svarīgu iestāžu finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību un lai prasītu katram no tiem atsevišķi kapitāla nodrošinājumu;
Calls on the Basel Committee on Banking Supervision to propose measures to ring-fence the retail banking activities of systemically important institutions and require them to be capitalised on a standalone basis;
mudina Bāzeles Banku uzraudzības komiteju izstrādāt standarta modeļa pieeju riska svērtu aktīvu aprēķināšanai, lai precīzi novērtētu un salīdzinātu banku darījumus, kuros iespējami kreditēšanas un tirgus riski;
Urges the Basel Committee on Banking Supervision to develop a standard model approach for calculating risk-weighted assets (RWAs) in order to accurately assess and compare banks' exposures to credit and market risks;
iesaka izveidot piemērotu starptautisku infrastruktūru SVF pārraudzībā, kas nodrošinātu gan valsts iestādēm, gan nozarei unikālu avotu standartizētajiem galvenajiem finanšu datiem un kas tehniski sekmētu starptautisko uzraudzības uzdevumu izpildi, kā arī nozares darbību padarītu drošāku un efektīvāku;
Recommends the development of a suitable international infrastructure under the aegis of the IMF offering authorities and industry alike a unique source for standardised basic financial data as a technical enabler for international prudential tasks and safer and more efficient industry processes alike;
uzsver pozitīvo ietekmi, kāda uz globālo sadarbību un koordināciju ir stiprākai ekonomikas pārvaldības sistēmai Eiropas Savienībā un euro zonā;
Stresses the positive effects of a stronger economic governance framework in the EU and the euro area for global cooperation and coordination;
norāda, ka svarīga nozīme Eiropas vienotā tirgus nostiprināšanai un padziļināšanai ir ne tikai kā iekšējam mērķim, bet arī kā paraugam, kuram var līdzināties citu valstu tirdzniecības bloki visā pasaulē;
Notes the great importance of strengthening and deepening the European Single Market not only as an internal objective but also as a leading example for other trading blocs around the world;
uzsver, ka ir nepieciešama tāda ES politika gan lauksaimniecības, gan finanšu jomā, kas palīdzētu izvairīties no globāliem satricinājumiem pārtikas piegādē un cenās;
Stresses the need for EU policies both in the agricultural and financial fields that help to avoid global shocks in the food supply and prices;
uzsver pozitīvo ietekmi, kāda uz globālo sadarbību un koordināciju ir stingrākai ekonomikas pārvaldības sistēmai, kas pastiprina Stabilitātes un izaugsmes paktu Eiropas Savienībā un euro zonā;
Stresses the positive effects of a stronger economic governance framework reinforcing the Stability and Growth Pact in the EU and the euro area for global cooperation and coordination;
norāda, ka Eiropas Savienībai ir aktīvi jāpiedalās starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas pārveidē, spēcīgāk izmantojot ārējo pārstāvību, pamatojoties uz racionālāku un pārredzamāku iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar attiecīgajiem Lisabonas līguma noteikumiem;
States that the EU should play an active role in reshaping the international monetary and financial system via more powerful external representation based on more efficient and transparent internal decision-making in accordance with the relevant provisions of the Lisbon Treaty;
atzinīgi vērtē četru jaunu Eiropas regulatīvo iestāžu izveidi finanšu jomā, proti, Eiropas Banku iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, un cer, ka tās kļūs spēcīgas un efektīvas;
Welcomes the creation of the four new European financial regulatory bodies, the European Banking Authority, the European Insurance and Occupational Pensions Authority, the European Securities and Markets Authority, and the European Systemic Risk Board, and hopes that they will grow strong and effective;
uzskata ‐ lai gan ir nepieciešams nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā, tas nedrīkstētu kavēt ne ES, ne citus reģionālus blokus un valstis stiprināt reģionālus pasākumus, kuru mērķis ir pilnībā izmantot PTO un citu starptautisku standartu sniegtās elastīguma iespējas, lai no jauna sabalansētu makroekonomikas pamatrādītājus un vairotu labklājību;
Deems that the need to favour an international level playing field should not prevent the EU or other regional blocks and countries from strengthening regional arrangements aiming at fully using flexibility provided by WTO and other international standards in order to rebalance macroeconomic fundamentals and increase prosperity;
aicina ES īpašu uzmanību pievērst enerģijas atkarības samazināšanai, lai ierobežotu importēto inflāciju un atgūtu līdzsvaru attiecībās ar naftu ražojošām valstīm;
Calls on the EU to focus on decreasing its energy dependency in order to curb imported inflation and regain commercial balance with oil-producing countries;
uzsver to, ka ES kvalificētas tirgus piekļuves sistēma varētu veicināt tāda vispārēja sabiedriskā labuma radīšanu kā klimata aizsardzība un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana;
Underlines the fact that the production of global public goods such as climate protection and the fulfilment of the Millennium Development Goals could be favoured by an EU qualified market access framework;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kā uzlabot ES iekšējo lēmumu pieņemšanas procedūru, lai panāktu saskaņotību saistībā ar ārējo pārstāvību ekonomikas un finanšu jomā, ar ko nodrošina, ka ES pārstāvība ir demokrātiski atbildīga Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un valstu parlamentiem;
Calls on the Commission to submit a proposal on how to improve the EU's internal decision-making procedure to improve its coherence as regards external representation in the area of economic and financial affairs to ensure that the EU's representation is democratically accountable to the European Parliament, Member States and national parliaments;
mudina G20 vai PTO izvērtēt iespējas panākt vispārēju vienošanos par oglekļa nodokli ievestiem produktiem un pakalpojumiem;
Urges the G20 or WTO to explore the possibility of a global agreement for a carbon tax on imported products and services;
atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līguma 138. pantu euro zonas valstīm ir jāievieš vienota ārējā pārstāvība; tālab mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu;
Recalls that, under Article 138 of the Lisbon Treaty, the euro area is supposed to introduce unified external representation; urges the Commission to put forward a legislative proposal to that effect;
uzsver, ka plaša līdzdalība pasaules ekonomikā ir būtiska Eiropai, lai izmantotu visas tās sniegtās priekšrocības, un ka vislabākā iespēja, kā to darīt, ir darboties kā vienotam veselumam;
Underlines that full participation in the global economy is crucial for Europe in order to take advantage of all its opportunities, and the best opportunity to do so as one unit;
aicina ES tirdzniecības politikā vienmēr veicināt taisnīgu tirdzniecību, demokrātiju, cilvēktiesības, pienācīgus darba apstākļus un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar Lisabonas līgumu, savu iekšējo programmu un Tūkstošgades attīstības mērķiem.
Calls on the EU always to promote fair trade, democracy, human rights, decent working conditions and sustainable development in its trade policies, in accordance with the Lisbon Treaty, its internal agenda and the Millennium Development Goals;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūcija par vientuļo māšu stāvokli ( 2011/2049(INI) )
European Parliament resolution of 25 October 2011 on the situation of single mothers ( 2011/2049(INI) )
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. panta 3. punktu, 23., 24. un 33. pantu,
having regard to Articles 14(3), 23, 24 and 33 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 5. pantu,
having regard to Article 5 of the UN Convention on the Rights of the Child,
ņemot vērā Eiropas Padomes pieņemtās Eiropas Sociālās hartas (pārskatītās) 7., 8., 16., 17., 27. un 30. pantu,
having regard to Articles 7, 8, 16, 17, 27 and 30 of the European Social Charter (revised) of the Council of Europe,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu “Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” ( COM(2008)0638 ),
having regard to the Commission report of 3 October 2008 on the implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children ( COM(2008)0638 ),
ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Vīriešu un sieviešu līdztiesība ‐ 2010” ( COM(2009)0694 ),
having regard to the Commission report on equality between women and men 2010 ( COM(2009)0694 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus,
having regard to the Commission Recommendation of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market,
ņemot vērā Eiropas dzimumu līdztiesības paktu laikposmam no 2011. līdz 2020. gadam,
having regard to the European Pact for Equality between women and men for the period 2011-2020,
ņemot vērā ES platformu cīņai pret sociālo atstumtību,
having regard to the EU Platform against Social Exclusion,
ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada 24. marta ziņojumu “Eiropiešu dzīves kvalitātes otrais pārskats ‐ ģimenes dzīve un darbs”,
having regard to the Eurofound report of 24 March 2010 entitled ‘Second European Quality of Life Survey: Family life and work’,