natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā EIB ir publiska banka ar politisku ievirzi, kuru izveidoja ar EK līgumu kā galveno finanšu institūciju, kas ir atbildīga par Eiropas Savienības mērķu sasniegšanu;
whereas the EIB is a public bank with a political dimension, established under of the EC Treaty as the main financial institution charged with achieving the European Union's objectives,
tā kā Eiropas ekonomikas izaugsmes potenciāls joprojām ir pārāk mazs, proti, aptuveni 2 %, kas ir daudz zemāks rādītājs nekā citās pasaules zonās, un tas nav pietiekošs, lai nodrošinātu darbavietas vairāk nekā 12 miljoniem eiropiešu, kuri ir bez darba, kā arī nepietiekošs paplašinātas Eiropas attīstībai;
whereas the growth potential of the European economy continues to be fairly low, at around 2 %, which is much lower than that achieved by other areas of the world, and is insufficient to provide employment for the more than 12 million unemployed Europeans and for the development of an enlarged Europe,
tā kā 2005. gadā EIB piešķīra aizdevumus EUR 47 400 miljonu apmērā, no kuriem EUR 42 300 miljonus piešķīra dalībvalstīm, EUR 2 000 miljonus kandidātvalstīm, un EUR 3 100 miljonus asociētajām valstīm un tā kā aptuveni EUR 9 000 miljonus sadalīja ar starpniekbanku palīdzību;
whereas in 2005 the EIB granted loans worth EUR 47 400 million, of which EUR 42 300 million was allocated to the Member States, EUR 2 000 million to the acceding countries, and EUR 3 100 million to associated countries, and whereas some EUR 9 000 million was distributed through the intermediary banks,
tā kā no EIB grupas piešķirtajiem aizdevumiem EUR 34 000 miljonus atvēlēja ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai, EUR 10 700 miljonus iniciatīvai "Jauninājumi 2010", EUR 12 300 - vides aizsardzībai, EUR 8 200 miljonus Eiropas komunikāciju tīklu attīstībai, EUR 4 200 miljonus mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam, EUR 3 600 miljonus kā ieguldījumu Eiropas ārējās sadarbības un attīstības atbalsta politikā, EUR 400 miljonus atvēlēja riska kapitāla fondiem un EUR 1 700 miljonus - MVU garantijām;
whereas out of the loans granted by the EIB Group, EUR 34 000 million was allocated to economic and social cohesion, EUR 10 700 million to the Innovation 2010 initiative, EUR 12 300 to environmental protection, EUR 8 200 million to the development of the Trans-European Networks, EUR 4 200 million to support for small and medium-sized enterprises (SMEs), EUR 3 600 million as a contribution to European external cooperation and development aid policy, EUR 400 million to venture capital funds, and EUR 1 700 million to guarantees for SMEs,
tā kā Komisijas Integrētajās vadlīnijās izaugsmei un nodarbinātībai 2005.–2008. gadam ( COM(2005)0141 ) ir norādīta nepieciešamība sekmēt uzņēmējdarbības kultūru un jaunu uzņēmumu radīšanu, un šos mērķus var sasniegt, uzlabojot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pieeju finansējumam;
whereas the Commission's Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ) point to the need to promote a more entrepreneurial culture and the creation of new enterprises, and whereas one way of achieving those objectives is to improve access to finance for SMEs,
tā kā MVU Eiropas Savienībā, kopumā 23 miljoni, kas veido pusi no ES ekonomikas un nodarbina divas trešdaļas no Eiropas darba ņēmējiem, ir nozīmīga loma ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā;
whereas SMEs in the European Union, which total almost 23 million and which comprise half of the EU economy and employ two-thirds of European workers, have an important part to play in economic and social cohesion,
tā kā ir vajadzīga jauna Eiropas enerģētikas politika, lai stātos pretim augstajām enerģijas cenām, nodrošinātu piegāžu drošību, un apturētu klimata pārmaiņas;
whereas a new European energy policy is needed in order to cope with high energy prices, guarantee security of supply, and halt climate change,
apsveic EIB ar 2005. gada darbības pārskatu, kā arī ar tās caurspīdīguma palielināšanos attiecībā uz sabiedrību un ar kontroles sistēmu uzlabošanu; mudina EIB turpināt darbu Eiropas ekonomikas attīstīšanai;
Congratulates the EIB on its activity report for 2005, on its increased transparency to the public and on the improvement of its control systems; encourages the EIB to continue with its work in developing the European economy;
atzinīgi vērtē to, ka EIB ir akceptējusi Lisabonas stratēģijas mērķus izaugsmes un nodarbinātības jomā un atzinīgi vērtē EIB izdarītās izmaiņas savā darbībā šo mērķu sasniegšanai; šajā sakarā uzskata, ka vajadzētu uzdot jautājumu par to, vai EIB pieejamie līdzekļi ir pietiekami minēto mērķu sasniegšanai;
Welcomes the fact that the EIB has adopted the Lisbon Strategy objectives on growth and employment and welcomes the changes made by the EIB in its work with a view to achieving those objectives; considers that the question arises as to whether the EIB's resources are sufficient to achieve those objectives;
norāda, ka 2005. gada EIB stratēģijas pārskatā, Eiropas Savienībā ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšana joprojām paliek EIB pamatuzdevums; tādēļ pieprasa, lai EIB darbība šajā jomā koncentrētos uz mazāk attīstītajiem reģioniem;
Notes that in the review of EIB strategy carried out in 2005, encouraging economic and social cohesion within the European Union continued to be the EIB's main aim; therefore calls for the EIB's activity in this field to focus on the least developed regions;
mudina, lai EIB, attiecībā uz iniciatīvu "Jauninājumi 2010", finansētu projektus, kuri ir tieši saistīti ar jauninājumiem; saistībā ar izglītību un apmācību, aicina, lai pilnībā atbalstītu Eiropas Savienības mērķi kļūt par zināšanu sabiedrību īpaši atbalstot izglītības projektus, kas saistīti ar jauninājumiem, gan augstākajā, gan pamatizglītībā nolūkā palielināt Eiropas cilvēku potenciālu; atbalsta EIB centienus panākt vismazāk attīstīto reģionu iekļaušanos uz zināšanām balstītā ekonomikā;
Urges the EIB, with reference to the Innovation 2010 initiative, to fund projects that are directly relevant to innovation; with regard to education and training, calls for the policy goal of the European Union to become a knowledge-based society to be fully supported, with a particular emphasis on innovation-related education projects, both in higher and basic education in order to improve Europe's human potential; supports the EIB in its efforts to bring less developed areas into the knowledge-based economy;
atzinīgi vērtē, ka EIB ir sasniegusi savu mērķi veltīt no 30 līdz 35 % no individuāliem aizdevumiem Eiropas Savienības iekšienē projektiem, kuri ir paredzēti dabiskās vai pilsētas vides aizsardzībai jeb uzlabošanai; norāda, ka no kopējā aizdevuma ES iekšienē, 60 % tika piešķirti saistībā ar pilsētas vidi (sabiedriskajam transportam, pilsētas atjaunošanai), turpretim tikai 20 % bija paredzēti energoefektivitātes palielināšanai un atjaunojamās enerģijas idejas attīstībai, un tādēļ uzstāj, lai tādēļ EIB saskaņotāk sadala līdzekļus, kuri paredzēti apkārtējās vides aizsardzībai;
Congratulates the EIB on having achieved its aim of devoting between 30 and 35 % of its individual loans within the European Union to projects intended to protect or improve the natural or urban environment; notes that out of the total loans made within the European Union, 60 % were granted in relation to the urban environment (public transport and urban renewal), while only 20 % were intended for research into energy efficiency and the development of renewable forms of energy; urges the EIB, therefore, to distribute funds for environmental protection more coherently;
atzinīgi vērtē EIB nolūku izstrādāt jaunu rīcības plānu, iekļaujot tajā jaunos Eiropas Savienības mērķus enerģētikā; aicina, lai EIB pieņem tālejošākus finansēšanas mērķus gan atjaunojamās enerģijas jomā, gan programmām, kuras uzlabo energoefektivitāti, it īpaši jaunajās dalībvalstīs un MVU sektorā, kurā ir lielāka iespēja veikt uzlabojumus;
Welcomes the EIB's intention to draw up a new energy action plan incorporating the new EU energy objectives; calls on the EIB to adopt more ambitious financing objectives both for renewable energies and for programmes to improve energy efficiency, above all in the new Member States and in the SME sector, where there is more scope for improvement;
apsveic EIB saistībā ar tās finanšu katalizatora lomu, it īpaši attiecībā uz aizdevumiem, kuri paredzēti tādas valsts un privātās sadarbības atbalstīšanai, kura veicina privātā sektora dalību Eiropas komunikāciju tīklu finansēšanā; aicina, lai tiktu izveidots ES garantijas instruments īpaši Eiropas transporta tīklu projektiem, lai novērstu risku, ka sākotnējā darbības posmā ieņēmumi var nesasniegt gaidīto līmeni; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot enerģētikas tīklu dimensiju uz dalībvalstīm un starp tām, lai veicinātu iekšējā tirgus radīšanu energoapgādei un tās sadalei;
Congratulates the EIB on its role as a financial catalyst, above all in relation to loans in support of public-private partnerships promoting private sector participation in financing the Trans-European Networks; calls for an EU guarantee instrument to be developed specifically for Trans-European Transport Network projects in order to cover the risk that revenue might fall short of the expected levels in the initial operating phase; stresses the importance of improving the dimension of energy networks to and among Member States to facilitate the creation of the internal market for energy supply and distribution;
uzskata, ka EIB darbībām ir jāatspoguļo paplašinātās Eiropas Savienības vajadzības; norāda, ka EIB nav pastāvīgas delegācijas Baltijas jūras reģionā, kas aptvertu Baltijas valstis, Dāniju, Somiju, Zviedriju un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstis;
Considers that EIB activities should reflect the needs of an enlarged European Union; points out that the EIB does not have a permanent delegation in the Baltic Sea region, which would cover the Baltic States, Denmark, Finland, Sweden and EEA-EFTA countries;
pieprasa lielāku saskaņotību EIB ārējās pilnvarās, gan saistībā ar līdzekļu pietiekamību visam jauno pilnvaru periodam, gan ar to sadali pa ģeogrāfiskām teritorijām; uzsver, ka Latīņamerikai piešķirtie aizdevumi nav pietiekami, proti, tie veido tikai 2,5 % no kopsummas, kas paredzēta projektiem ārpus Eiropas Savienības; atzinīgi vērtē jauno iniciatīvu saistībā ar EIB aizdevumu apvienošanu ar ES atbalstu subsīdiju veidā reģionālās infrastruktūras projektiem Āfrikā, kā arī citas iniciatīvas, kas atbalsta Āfrikas attīstības programmu, kuru jāattīsta, pamatojoties uz ilgtspējības kritērijiem vides, sociālajā un ekonomiskajā jomā; mudina EIB kopā ar vispārējiem aizdevumiem Vidusjūras reģiona partnervalstīm, īstenot tehnisko palīdzību, lai veicinātu vietējā finanšu sektora attīstību un reformēšanu;
Calls for greater consistency in the EIB's external mandate both with regard to the sufficiency of funds for the whole period of the new mandate and their distribution by geographical area; points out that the loans granted to Latin America are insufficient, representing only 2,5 % of those devoted to projects outside the European Union; welcomes the new initiative combining EIB loans with EU grant aid for regional infrastructure projects in Africa as well as other initiatives that support an African development agenda that must be developed on the basis of sustainability criteria, in environmental, social and economic terms; urges the EIB, in conjunction with global loans for Mediterranean partner countries, to implement technical assistance in order to help develop and reform the local financial sector;
atzinīgi vērtē, ka 2005. gadā EIB Valde piecu galveno mērķu vidū iekļāva atbalstu MVU; atbalsta EIB pūliņus attīstīt finanšu instrumentus, kuri būtu pielāgoti MVU vajadzībām, kā arī lai aizdevumi finanšu iestādēm MVU atbalstam veidotu vairāk nekā 50% no katru gadu finanšu iestādēm izsniegto aizdevumu kopapjoma;
Congratulates the EIB Board of Governors, which in 2005 made support for SMEs one of its five priority objectives; supports the EIB in its effort to develop financial instruments appropriate to the needs of SMEs, to the end that global loans to SMEs represent more than 50 % of total global loans every year;
uzskata, ka jaunos sadarbības un finansēšanas veidus ir rūpīgi jānovērtē, lai novērstu ar tiem saistītos iespējamos administratīvos šķēršļus;
Considers that the new cooperation and financing arrangements must be evaluated carefully with a view to correcting any administrative obstacles that may be involved;
atgādina EIB, ka tās aizdevumiem nav jāaizvieto, piedāvājot izdevīgākus noteikumus finanšu starpniekiestādēm, aizdevumus, kurus jebkurā gadījumā būtu piešķīris privātais sektors;
Points out to the EIB that its loans must not be a substitute, under conditions more advantageous to the intermediary financial institutions, for loans which in any event would have been granted by the private sector;
aicina Revīzijas palātu nodrošināt, ka nosacījumi, kas reglamentē EIB piešķirtos aizdevumus un garantijas, kas saistītas ar ES budžeta līdzekļiem, nedod iespēju noteiktām priviliģētām pusēm netieši gūt labumu no neatļautas palīdzības, kad tās varētu iegūt finansējumu tirgū;
Calls on the Court of Auditors to ensure that the conditions governing the loans and guarantees involving EU budget resources granted by the EIB do not serve to enable certain privileged parties to benefit indirectly from unwarranted assistance when they could obtain financing on the market;
aicina EIB veikt rūpīgu pētījumu par reālo EIB investīciju ieguldījumu reģionālajā attīstībā, tiklīdz ir izanalizēta arī ES politikas ietekme ieviest attiecīgus rādītājus, saskaņā ar EIB Operāciju novērtējuma daļas ieteikumiem;
Calls on the EIB to conduct a detailed study on the real contribution of the EIB investment to regional development, once also analysed the effects of EU policies and to introduce appropriate indicators, as recommended by its own Operations Evaluation department;
iesaka, lai EIB savā nākošā gada pārskatā īpaši uzsvērtu attiecības ar bankām, kuras attiecīgo valstu līmenī specializējas aizdevumu izsniegšanā MVU, un atgādina, ka veiksmīga EIB un šo banku sadarbība var nākt tikai par labu MVU;
Recommends that in its next annual report, the EIB place special emphasis on its relationship with the banks which, at national level, specialise in granting loans to SMEs and recalls that good cooperation between the EIB and those banks can only be beneficial to the SMEs;
uzskata, ka ir jāveicina EIB līdzekļu apvienojums ar atļauto valsts atbalstu, lai sniegtu labumu MVU;
Considers that a combination of funds provided by the EIB with authorised State aid should be encouraged to benefit SMEs;
pieprasa, lai EIB labāk paskaidro novērtēšanas kritērijus, atlasot projektus finansējuma piešķiršanai, un iesniedz savu operāciju novērtējumu ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības ziņā; ierosina, lai EIB publicē informāciju par investīciju projektiem, kuros tā ir iesaistīta, lai rosinātu privātos ieguldītājus dalību šo projektu iespējamajā finansēšanā;
Calls on the EIB to explain more clearly its evaluation criteria when selecting projects for funding and to submit an evaluation of its operations in terms of economic growth and employment; recommends that the EIB publish its information on the investment projects in which it is involved, to encourage private investors to participate in the possible financing of those projects;
ierosina EIB noteikt skaidrākus kritērijus, lai reglamentētu vispārējo aizdevumu galīgo piešķiršanu; un veicinātu EIB izveidot pārredzamu procedūru, lai noteiktu un novērtētu kā aizdevumus ir izlietojušas starpniekbankas, it īpaši, lai noteiktu vai EIB aizdevumu kvalitāte reāli dod labumu gala saņēmējiem;
Recommends that the EIB lay down more clear-cut criteria to govern the ultimate allocation of its global loans; and calls on the EIB to establish a transparent procedure for determining and assessing how the loans have been used by intermediary banks, in particular with a view to ascertaining whether the quality of EIB loans really benefits the end recipients;
aicina EIB nodrošināt darbības standartu saskaņotību ar starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi; kā arī izveidot pārredzamu dalības mehānismu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un citu ieinteresēto pušu iesaistīšanai EIB pastiprināto sociālo standartu formulēšanā;
Calls on the EIB to ensure that its operational standards are consistent with international standards and best practices; and to establish a transparent participation mechanism to involve civil society organisations and other interested parties in the formulation of strengthened EIB social standards;
aicina, lai EIB izveido jaunu vides sistēmu, pamatojoties uz skaidriem, saistošiem un izpildāmiem obligātajiem standartiem, kuri sniegtu iespēju EIB izskaidrot savas vērtības un standartus visām ieinteresētajām pusēm, tostarp vietējām kopienām;
Calls on the EIB to set up a new environmental framework based on clear, binding and enforceable minimum standards, which would provide an opportunity for the EIB to make its values and standards clear to all stakeholders, including local communities;
, ka EIB ir jāsniedz informācija par neveiksmīgiem projektiem, lai varētu mācīties no šīm kļūdām;
that the EIB should provide information on failed projects, in order to learn from such failures;
atzīmē EIB vēlmi brīvprātīgi iesaistīties starptautiska maksātspējas koeficienta (Bāzele II) noteikšanā; aicina EIB informēt par šī koeficienta noteikšanā izmantotajām metodēm un tā sastāvdaļām; aicina veikt pētījumu par Bāzeles II piemērošanas uzraudzību;
Notes the EIB's intention to associate itself voluntarily with the establishment of an international solvency ratio (Basel II); calls on the EIB to communicate the methodologies applied and the constituent components of this ratio; calls for a study on the way that the application of Basel II is supervised;
piekrīt EIB pieejai pārredzamības jomā, kas ietverta informācijas publiskošanas politikā, ar kuru iepazīstināja 2006. gada 28. martā ;
Welcomes the EIB's focus on transparency, outlined in its Public Disclosure Policy of 28 March 2006;
pieprasa, lai EIB turpina uzlabot saziņas politiku; prasa, lai EIB tīmekļa vietnes galveno informāciju pārtulkotu visās ES valodās;
Urges the EIB to continue to improve its communications policy; calls for the main contents of the EIB web page to be translated into all the EU languages;
pieprasa, lai EIB turpina katru gadu iesniegt gan Eiropas Parlamentam, gan sabiedrībai gada kopsavilkumu par veiktajām darbībām, lai uzlabotu savu sniegumu saskaņā ar iepriekšējām Eiropas Parlamenta rezolūcijām;
Calls on the EIB to continue providing Parliament and the public an annual summary of measures taken to improve its performance, in line with Parliament's previous resolutions;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Investīciju bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the European Investment Bank.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi ( 2006/2247(INI) )
European Parliament resolution on the macro-economic impact of the increase in the price of energy ( 2006/2247(INI) )
ņemot vērā ES valstu vai valdību vadītāju 2005. gada 27. oktobra neformālās tikšanās Hemptonas tiesu pilī secinājumus, kas iezīmēja ES jaunās enerģētikas politikas sākumu,
having regard to the conclusions of the Hampton Court informal meeting of the EU Heads of State or Government on 27 October 2005, which marked the inception of the EU's new energy policy,
, un jo īpaši ņemot vērā aicinājumu Komisijai un valstu energoefektivitātes rīcības plāniem,
, in particularly in regard to its call for Commission and national energy efficiency action plans,
ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai - Zaļā grāmata
having regard to its resolution of 14 December 2006 on a European Strategy for sustainable, competitive and secure energy - Green Paper
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvārī publicēto enerģijas un klimata pārmaiņu integrēto paketi par emisiju samazināšanu 21. gadsimtā,
having regard to the Commission's integrated energy and climate change package to cut emissions for the 21st century, published on 10 January 2007,
ņemot vērā N. Sterna pārskatu "Klimata pārmaiņu ekonomika", kas publicēts 2006. gada oktobrī,
having regard to the Stern Review: The Economics of Climate Change, published in October 2006,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0001/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0001/2007 ),
tā kā augsto naftas cenu dēļ neapšaubāmi pieaugs arī citu degvielu cenas, vēl vairāk saasinot naftas cenu pieauguma negatīvo makroekonomisko ietekmi;
whereas higher oil prices would undoubtedly drive up the prices of other fuels, exacerbating the adverse macro-economic impact of increasing oil prices,
tā kā iepriekšējos naftas cenu šokus izraisīja būtiski traucējumi naftas piedāvājumā, bet pašreizējo naftas cenu kāpumu pamatā izraisa būtisks pieprasījuma pieaugums Āzijā un ASV, kā arī ģeopolitiskā nestabilitāte naftas eksportētājvalstu reģionos;
whereas while previous oil price shocks were caused by major disruptions to the oil supply, the present oil price increase is triggered mainly by a substantial growth of demand for oil in Asia and the United States and geopolitical instability in the oil-exporting regions,
tā kā nenoteiktība jautājumos par naftas piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru ir vēl vairāk palielinājusi naftas cenas un veicinājusi tirgus nestabilitāti;
whereas uncertainties concerning the balance between supply of and demand for oil have further increased oil prices and the volatility of the market,
tā kā zemas naftas cenas ir ietekmējušas pasaules ekonomiku ilgāk nekā pēdējos 50 gadus un tā kā ilgstoši augstu cenu iespējamība jau tagad veicina būtiskas izmaiņas ekonomikā; tā kā, neveicot pasākumus, Eiropas atkarība no energoresursu importa var palielināties no 50 % līdz 70 % laika posmā līdz 2030. gadam, importējot 94 % no nepieciešamā naftas daudzuma;
whereas cheap oil prices have framed the world economy for more than 50 years, and whereas the prospect of long-standing high prices already contributes to fundamental changes in the economy; whereas if no measures are taken, the proportion of Europe's dependency on energy imports may increase from 50 to 70 % between now and 2030, with 94% of oil imported;
tā kā jebkuriem ES pasākumiem atkarības samazināšanai no naftas importa jārisina arī klimata pārmaiņu problēma; tā kā iepriekšminētajā Sterna pārskatā atkārtoti apliecināts, ka ES enerģijas paketei būs izšķiroša nozīme cīņā ar klimata pārmaiņām; tā kā Sterna pārskatā arī uzsvērtas lielas ekonomiskas iespējas, kuras varētu rasties ES, ja tā uzņemtos vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām,
whereas any measures taken by the EU to reduce its dependence on oil imports must address climate change; whereas the above-mentioned Stern Review reasserts that the EU's energy package will be a key element of the combating of climate change; whereas the Stern Review also highlights the massive economic opportunities that could be gained by the EU if it took the lead in combating climate change,