natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkārtoti pauž nostāju, ka ES attīstības palīdzība jānovirza pārtikas nodrošināšanai jaunattīstības valstīs un ilgtspējīgas, vietējas, maza apjoma un bioloģiskas lauksaimnieciskās ražošanas veicināšanai; īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt mazo lauksaimnieku piekļuvi ražošanas līdzekļiem (zeme, nodrošināti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti, sējas materiāls, izglītība, kredīti, konsultācijas un konsultāciju dienesti), pārstrādes un realizēšanas iespējām un vietējiem un pārrobežu tirgiem;
Reiterates its position that the EU should focus its development assistance on safeguarding the food security of developing countries and promoting sustainable, local, small-scale and organic agricultural production; emphasises the need to ensure, in particular, access for small farmers to the means of production (land, secured title deeds, seeds, training, credit, consultancy and advisory services), to processing and marketing opportunities and to local and cross-border markets;
aicina, lai saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu tiktu atbalstīta pāreja uz bioloģisku un ekoloģiski ilgtspējīgu lauksaimniecību, kas gan ņem vērā mazās lauksaimnieciskās ražošanas pieredzi, gan arī ir efektīvs līdzeklis, lai pielāgotos klimata pārmaiņām;
Calls, in accordance with the IAASTD report, for support for a switch to organic and ecologically sustainable farming, which both takes account of the experience of small-scale farming and constitutes an effective means of adjustment to climate change;
uzsver īpaša atbalsta nozīmīgumu sievietēm lauksaimniecībā, jo pētījumi liecina, ka dzimumu nevienlīdzības likvidēšana lauksaimniecībā varētu jaunattīstības valstīs palielināt kopējo lauksaimniecības produkciju par 2,5–4 % un ka sievietes iztērē lielāku daļu savu ienākumu par savu bērnu pārtiku, apģērbu un izglītību; aicina novērst visa veida diskrimināciju pret sievietēm un vērst visas lauksaimniecības politikas un programmas uz dzimumu līdztiesību; uzsver, ka sievietes jāuzskata par līdztiesīgiem partneriem, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz lauksaimniecības attīstību un pārtikas nodrošinājumu;
Stresses the importance of specific support to women in agriculture, since research shows that closing the gender gap in agriculture could raise the total agricultural output in developing countries by 2.5-4 percent and that women spend a larger portion of income on food, health, clothing and education for their children; calls for the elimination of all forms of discrimination against women and for agricultural policies and programmes to be gender-aware; underlines that women must be seen as equal partners in sustainable development for agricultural development and food security;
uzstāj, ka ES būtu jārisina arī galvenie iemesli pārtikas nodrošinājuma trūkumam, tostarp vājā kontrolējamība par tiesībām uz pārtiku, spekulācijas ar pārtikas cenām un zemes piesavināšanās; vēlreiz uzsver, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformā jāņem vērā Līguma noteikums par APS pastiprināšanu, godīgu konkurenci un palīdzība jaunattīstības valstīm apgūt spējas pašām veikt ražošanu; aicina uz rīcību, kuras mērķis būtu novērst zemes piesavināšanos, nodrošināt sīkīpašnieku un vietējo lauksaimnieku īpašuma tiesības un piekļuvi lauksaimniecības zemei un izbeigt sēklu monopolu un atkarību no īpašiem pesticīdiem;
Insists that the EU should also address the root causes of food insecurity, including weak accountability for the right to food, food-price speculation and ‘land grabbing’; reiterates that the reform of the Common Agricultural Policy must take into account the Treaty obligation of PCD strengthening, fair competition, supporting developing countries' ability and their own productive activity; calls for action aimed at eliminating land grabbing, unsustainable use of land and water, securing the property rights of smallholders and indigenous farmers and their access to farm land, and ending seed monopolies and dependency on specialised pesticides;
norāda ― lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā varētu pārsniegt 9 miljardus, lauksaimnieciskās ražošanas apjoms būs jāpalielina par 70 % no šā brīža līdz tam laikam, izmantojot mazāk zemes, mazāk ūdens un mazāk pesticīdu; atzīmē, ka globālais pārtikas nodrošinājums Eiropas Savienībai ir vissteidzamākais jautājums, un aicina nekavējoties un saskanīgi rīkoties, lai panāktu pārtikas nodrošinājumu gan attiecībā uz ES pilsoņiem, gan arī pasaules līmenī;
Notes that, in order to feed a world population expected to surpass 9 billion in 2050, agricultural output will have to increase by 70 % between now and then, using less land, less water and fewer pesticides; notes that global food security is a question of the utmost urgency for the European Union and calls for immediate and consistent action to ensure food security both for EU citizens and at the global level;
uzsver, ka saskare ar pārtikas nodrošinājuma trūkumu nozīmē daudzu pasākumu īstenošanu dažādās nozarēs, piemēram, vietējo dabas resursu pārvaldību, ražošanas un izgatavošanas pastiprināšanu, apmācības, profesionālo organizāciju strukturēšanu, drošības tīkla ieviešanu visneaizsargātākajiem, izglītošanu uztura jomā un arī darba vietu dažādošanu laukos ārpus lauksaimniecības, lai uzlabotu ienākumus laukos dzīvojošajās ģimenēs, kas pirmās cieš no bada;
Underlines that tackling food insecurity means implementing many measures in diverse sectors, such as the management of local natural resources, the reinforcement of production and manufacturing, training, the structuring of professional organisations, the implementation of a safety net for the most vulnerable, the education on nutrition and also the diversification of rural jobs beyond agriculture to enhance the income of rural families, who are the first victims of hunger;
norāda, ka jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp zemu izmaksu tehnoloģijas, jāparedz pētniecība lauksaimniecības jomā un jāpastiprina ražības un efektivitātes attiecība jaunattīstības valstīs, lai uzlabotu ilgtspēju;
Points out that it is necessary to introduce better agricultural production methods, including low-cost technologies, provide research in agriculture and strengthen the productivity-efficiency ratio in developing countries in order to enhance sustainability;
aicina ES un jaunattīstības valstis veicināt interesi par zemi kā līdzekli nabadzības samazināšanai, stiprinot īpašuma tiesības un atvieglojot kredītu pieejamību lauksaimniekiem, mazajiem uzņēmumiem un vietējai sabiedrībai;
Calls on EU and developing countries to promote land ownership as a tool for reducing poverty, by strengthening property rights and facilitating access to credit for farmers, small businesses and local communities;
pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik lauksaimniecības zemi iegādājas valdības atbalstīti ārvalstu ieguldītāji, jo īpaši Āfrikā, kas rada risku iedragāt vietējo pārtikas nodrošinājumu un izraisīt negaidītu un plašu sociālo nemieru, ja šo procesu nevadīs pareizi;
Expresses its deep concern about the current farmland acquisition by government-backed foreign investors, particularly in Africa, which risks undermining local food security and causing unforeseen and far-reaching social unrest if it is not properly handled;
uzsver, ka ES zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem jāpalīdz konsolidēt partnervalstu zivsaimniecības politiku un jāstiprina to spēja nodrošināt ilgtspējīgu zveju savos ūdeņos un vietējo nodarbinātību nozarē;
Underlines that the EU's Fisheries Partnership Agreements (FPAs) should help consolidate the fisheries policies of partner countries and strengthen their capacity to guarantee sustainable fishing in their own waters and local employment in the sector;
uzsver, ka attīstības politikas galvenajam aspektam jābūt atbilstošai aizsardzībai pret katastrofām un slimībām, kas saistītas ar ūdeni, kā arī pietiekama daudzuma un kvalitātes ūdens pieejamībai par pieņemamu cenu, lai atbilstu pārtikas, enerģijas un citām pamatvajadzībām, kas nepieciešamas veselīgai un produktīvai dzīvei, neiespaidojot svarīgo ekosistēmu ilgtspēju;
Stresses that adequate protection from water-related disasters and diseases, as well as access to a sufficient quantity and quality of water at affordable cost without compromising the sustainability of vital ecosystems, in order to fulfil the basic food, energy and other requirements essential to leading a healthy and productive life, should be a pivotal aspect of development policy;
lai palielinātu pārredzamību un to attīstības projektu atzīšanu sabiedrībā, ko pilnībā vai daļēji finansējusi ES vai dalībvalstis, aicina izveidot elektronisko datubāzi, kas sniedz informāciju par OAP; uzskata, ka šāda datubāze dotu iespēju lietotājiem noteikt visus ES donoru un attiecīgā gadījumā Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru projektus un programmas visās saņēmējās valstīs, kas tos finansē, un organizācijas, kas tos īsteno; uzskata, ka tai vajadzīga funkcija, kas ļauj viegli meklēt konkrētu informāciju, pamatojoties uz iepriekš noteiktu kritēriju kopumu (donors, Attīstības palīdzības komitejas nozare, atrašanās vieta, projekta statuss, finansējuma veids un TAM), un jāpiedāvā tabulas un ģeogrāfiskās kartes analīzei; norāda, ka šāda veida datubāze ir arī svarīga pastiprinātai koordinācijai un saskaņošanai starp donoriem un saskaņošanai ar saņēmējvalsts valdību;
In order to increase transparency and public acceptance of development projects funded fully or partially by the EU or the Member States, calls for creating an electronic data base that provides information on ODA; believes that this data base should enable users to track all EU donors' and, if applicable, United Nations Agencies' projects and programs in all recipient countries, who finances them, and which organization implements them; takes the view that it should be user-friendly and accessible to all through the Internet and that it should have a function which makes it easy to search for specific information through a set of predefined criteria (donor, DAC sector, location, project status, funding type and MDGs) and offer tables and geographic maps for analysis; notes that this kind of data base is also essential for strengthened coordination and harmonization among donors and alignment with the government of the recipient country;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei ( COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD) )
European Parliament legislative resolution of 6 July 2011 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa and on setting up a mechanism for establishing this list ( COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0662 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0662 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7–0365/2010 ),
having regard to Article 294(2) and Article 77(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0365/2010 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A7-0237/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0237/2011 ),
rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija nostāja.
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure Position of the European Parliament of 6 July 2011.
Pamatojoties uz 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.
On the basis of Article 17(3)(a) of the Convention implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 OJ L 239, 22.9.2000, p.
Trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu saraksti būtu sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka to dalībvalstu iestāžu rīcībā, kas nodarbojas ar vīzu pieteikumu apstrādi un robežkontroli, ir precīza informācija par trešo valstu valstspiederīgo uzrādītajiem ceļošanas dokumentiem.
The lists of travel documents issued by third states should be monitored systematically to ensure that Member States' authorities dealing with the processing of visa applications and with border controls have accurate information at their disposal about the travel documents presented by third country nationals.
Apmaiņa ar informāciju starp dalībvalstīm par izdotajiem ceļošanas dokumentiem un par to, vai dalībvalstis šos ceļošanas dokumentus atzīst, kā arī visa saraksta pieejamība sabiedrībai, būtu jāmodernizē un jāpadara efektīvāka.
Exchanges of information between Member States on the travel documents issued and on Member States' recognition of these travel documents, and making the entire compilation available to the public should be modernised and made more efficient.
Ceļošanas dokumentu sarakstam ir divkāršs mērķis, proti, pirmkārt, tas ļauj robežkontroles iestādēm pārbaudīt, vai attiecīgais ceļošanas dokuments ir atzīts par tādu, kas ļauj šķērsot ārējās robežas, kā noteikts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)
The purpose of the list of travel documents is twofold: on the one hand it allows border control authorities to verify whether a given travel document is recognised for the purpose of crossing the external borders as set out in Article 5(1)(a) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code)
, un, otrkārt, tas ļauj konsulārajiem darbiniekiem pārbaudīt, vai dalībvalstis atzīst attiecīgo ceļošanas dokumentu par tādu, kurā drīkst ielīmēt vīzas uzlīmi.
; on the other hand it allows consular staff to verify whether Member States recognise a given travel document for the purpose of affixing a visa sticker.
Saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.
Under point (c) of Article 48(1) of Regulation (EC) No 810/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas (Visa Code) OJ L 243, 15.9.2009, p.
Būtu jāizveido mehānisms, kas nodrošinātu, ka ceļošanas dokumentu saraksts tiek pastāvīgi atjaunināts ▌.
A mechanism should be established to ensure that the list of travel documents is constantly updated ▌.
Ņemot vērā ceļošanas dokumentu drošības nozīmi saistībā ar to iespējamu atzīšanu, Komisijai attiecīgā gadījumā ar dalībvalstu ekspertu palīdzību būtu jāsniedz tehnisks novērtējums.
Considering the relevance of the security of the travel documents with regard to their possible recognition, the Commission, assisted by experts of the Member States, should provide a technical assessment, where appropriate.
Ceļošanas dokumentu atzīšana, lai to turētāji varētu šķērsot ārējās robežas un tajos drīkstētu ielīmēt vīzu, ir dalībvalstu
Member States are and should remain
, un tā tam vajadzētu būt arī turpmāk.
for the recognition of travel documents for the purpose of allowing the holder to cross the external borders and affixing a visa.
Dalībvalstīm būtu jāpaziņo sava nostāja attiecībā uz visiem ceļošanas dokumentiem un būtu jācenšas saskaņot savu nostāju par dažādiem ceļošanas dokumentu veidiem.
Member States should notify their position in relation to all travel documents and endeavour to harmonise their positions on the different types of travel documents.
Tā kā gadījumos, kad dalībvalsts nav paziņojusi savu nostāju par kādu ceļošanas dokumentu, tas var radīt problēmas attiecīgā ceļošanas dokumenta turētājam, būtu jāizveido mehānisms, lai noteiktu, ka dalībvalstu pienākums ir paziņot savu nostāju par šādu dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu.
Since a Member State's failure to notify its position with regard to a travel document may cause problems to holders of that travel document, a mechanism should be established to place an obligation on Member States to state their position on the recognition and non-recognition of such documents.
Šis mehānisms nedrīkstētu liegt dalībvalstīm jebkurā brīdī paziņot par nostājas maiņu.
That mechanism should not preclude Member States from notifying a change in their position at any given moment.
Ilgtermiņā būtu jāizveido tiešsaistē pieejama datubāze, kurā būtu visu ceļošanas dokumentu paraugi, lai robežkontroles iestādēm un konsulāriem darbiniekiem atvieglotu attiecīgā ceļošanas dokumenta pārbaudi.
An online database containing specimens of all travel documents should be established in the long term to facilitate the examination of a given travel document by border control authorities and consular staff.
Šī datubāze būtu jāatjaunina atbilstoši visām izmaiņām dalībvalsts iepriekš sniegtā informācijā par noteikta ceļošanas dokumenta atzīšanu vai neatzīšanu.
That database should be kept up to date in line with any changes to previously indicated recognition or non-recognition of a given travel document by Member States.
Komisijai informatīvā nolūkā būtu jāsagatavo neizsmeļošs saraksts ar zināmajām fantāzijas un maskētajām pasēm, par kurām dalībvalstis tai ir paziņojušas.
For information purposes, the Commission should draw up a non-exhaustive list of known fantasy and camouflage passports brought to its attention by the Member States.
Uz sarakstā iekļautajām fantāzijas un maskētajām pasēm nebūtu jāattiecina atzīšana vai neatzīšana.
The fantasy and camouflage passports which are on the list should not be subject to recognition or non recognition.
Šādas pases to turētājam nedrīkstētu dot tiesības šķērsot ārējās robežas, un tajās nedrīkstētu ielīmēt vīzu.
They should not entitle their holders to cross the external borders and should not be endorsed with a visa.
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus ceļošanas dokumentu saraksta apkopošanai un atjaunināšanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai.
In order to ensure uniform conditions for compiling and updating the list of travel documents, implementing powers should be conferred on the Commission.
Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission's exercise of implementing powers
Ceļošanas dokumentu saraksta sagatavošanai un atjaunināšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra , ņemot vērā, ka šīs darbības ir tikai izdoto ceļošanas dokumentu apkopošana.
The advisory procedure should be used for drawing-up and updating the list of travel documents, given that those acts merely constitute the compilation of issued travel documents.
, attiecībā uz jomu, kura minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un C punktā, tos lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.
, which fall within the area referred to in Article 1, points A, B and C, of Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2008/146/EC OJ L 53, 27.2.2008, p.
Eiropas Savienību un Līgumam par
on European Union and to the Treaty on
Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā
the Functioning of the European Union, Denmark is not
Ņemot vērā to, ka
Given that
šis lēmums papildina
this Decision builds
Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar
upon the Schengen
, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.
whether it will implement it in its national law.
, tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.
; the United Kingdom is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
, tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.
, Ireland is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Ar šo lēmumu izveido to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājiem dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu (turpmāk “ceļošanas dokumentu saraksts”), un mehānismu šāda saraksta apkopošanai.
This Decision establishes the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa (‘the list of travel documents’) and a mechanism for compiling it.
Šis lēmums attiecas uz tādiem ceļošanas dokumentiem kā valsts pase (parastā pase, diplomātiskā pase vai dienesta/oficiālā vai īpašā pase), pagaidu ceļošanas dokuments, bēgļa vai bezvalstnieka ceļošanas dokuments, starptautisku organizāciju izdots ceļošanas dokuments vai laissez-passer.
This Decision applies to travel documents such as national passport (ordinary, diplomatic or service/official or special passport), an emergency travel document, a refugee or stateless persons travel document, a travel document issued by international organisations or a laissez-passer.
Šis lēmums neietekmē dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu.
This Decision does not affect Member States' competence for the recognition of travel documents.
2. pants Ceļošanas dokumentu saraksta apkopošana
Article 2 Compilation of the list of travel documents
Komisija ceļošanas dokumentu sarakstu izveido ar dalībvalstu palīdzību un balstoties uz informāciju, kas iegūta vietējā Šengenas sadarbībā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
The Commission shall draw up the list of travel documents with the assistance of Member States and on the basis of information gathered within local Schengen cooperation, as referred to in point (c) of Article 48(1) of Regulation (EC) No 810/2009.
Ceļošanas dokumentu sarakstu sagatavo saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto
The list of travel documents shall be drawn up in accordance with the
3. pants Ceļošanas dokumentu saraksta struktūra
Article 3 Structure of the list of travel documents
Ceļošanas dokumentu sarakstu sadala trijās daļās.
The list of travel documents shall be divided into three parts.
II daļā ir šādi dalībvalstu izdoti ceļošanas dokumenti
Part II shall consist of the following travel documents issued by Member States
trešo valstu valstspiederīgajiem izdoti ceļošanas dokumenti,
travel documents issued to third country nationals,
ceļošanas dokumenti, kas izdoti bēgļiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1951. gada 28. jūlija Konvenciju par bēgļu statusu,
travel documents issued to refugees under the United Nations Convention Relating to the Status of Refugees of 28 July 1951,
ceļošanas dokumenti, kas izdoti bezvalstniekiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1954. gada 28. septembra Konvenciju par bezvalstnieku statusu,
travel documents issued to stateless persons under the United Nations Convention relating to the Status of Stateless Persons of 28 September 1954,
ceļošanas dokumenti, kas izdoti personām, kurām nav nevienas valsts pilsonības un kuras dzīvo kādā dalībvalstī,
travel documents issued to persons who do not hold the nationality of any country and who reside in a Member State,
ceļošanas dokumenti, ko Apvienotā Karaliste izdevusi Lielbritānijas pilsoņiem, kuri, piemērojot Savienības tiesības, nav Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valstspiederīgie.
travel documents issued by the United Kingdom to British citizens who are not nationals of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland for the purposes of Union law.