natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā sievietes vairāk nekā vīriešus apdraud nabadzība, jo sieviešu profesionālās gaitas ir saistītas ar pārtraukumiem, zemāku algas un pensijas līmeni; tā kā Eiropas gada cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību kontekstā pietiekama vērība nav veltīta dziļākajiem sieviešu nabadzības iemesliem;
whereas women are at greater risk of poverty than men as a result of their truncated careers and lower salaries and pensions; whereas, in the context of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, not enough attention has been paid to the underlying causes of female poverty,
tā kā 2011. gads būs veltīts brīvprātīgo darbībai un tā kā ir svarīgi uzsvērt, ka vīriešu un sieviešu līdztiesības principa veicināšanai brīvprātīgo programmās varētu būt pozitīva loma;
whereas 2011 will be the European Year of Volunteering, and it is important to stress the potential benefits of promoting the principle of gender equality in volunteer programmes,
tā kā minoritāšu sievietes un īpaši romu sievietes regulāri skar multiplā un krusteniskā diskriminācija un tā kā viņu apstākļi ir smagāki ne tikai salīdzinājumā ar lielāko daļu sieviešu, bet arī salīdzinājumā ar etnisko minoritāšu vīriešiem, un viņas apdraud īpaši liels sociālās atstumtības risks;
whereas minority women, especially Roma women, regularly face multiple and intersectional discrimination and are disadvantaged not only in comparison with majority women, but also in comparison with ethnic minority men, and are at particular risk of social exclusion,
tā kā vardarbība pret sievietēm ir viņu pamattiesību pārkāpums, to nevar apturēt ģeogrāfiskas, ekonomiskas, kultūras vai sociālas robežas un tā ir līdztiesības pamatšķērslis; tā kā tiek lēsts, ka 20 % līdz 25 % sieviešu Eiropā dzīves laikā cieš no fiziskas vardarbības; tā kā psiholoģiska vardarbība ir tikpat postoša kā fiziska vardarbība,
whereas violence against women is a violation of their fundamental rights, knows no geographic, economic, cultural or social bounds, and represents a fundamental obstacle to equality; whereas it is estimated that 20-25% of women suffer physical violence in the course of their lives; whereas psychological violence can be just as devastating as physical violence,
tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir prasījis noteikt Eiropas gadu, kas būtu veltīts pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai;
whereas the European Parliament has on numerous occasions called for the creation of a European Year to fight violence against women,
tā kā sievietes skar dažādu veidu diskriminācija un viņas ir mazāk aizsargātas pret sociālo atstumtību, nabadzību un smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību, īpaši ja viņas nepieder sabiedrības vairākumam,
whereas women face multiple forms of discrimination and are more vulnerable to social exclusion, poverty and extreme human rights violations, such as trafficking in human beings, especially if they do not belong to mainstream society,
atgādina, ka krīze pirmām kārtām skāra tādas jomas, kurās vairākumā ir vīrieši, piemēram, būvniecība un rūpniecība, bet krīze pārņēma arī citas jomas, kurās ir lielāks dzimumu līdzsvars, un tādējādi palielinājās bezdarbs sieviešu vidū; uzsver, ka atalgojums vairāk ir samazinājies pakalpojumu jomās, kurās sievietes ir vairākumā, un no valsts budžeta finansētās jomās, kurās lielākā daļa nodarbināto ir sievietes, un tāpēc sievietes saņem mazākas pensijas, un rezultātā vecāku sieviešu vidū nabadzības līmenis ir augstāks;
Points out that male-dominated sectors, such as construction and manufacturing, were the first to be hit by the crisis but that the crisis has since spread to more gender-mixed sectors, thus leading to greater female unemployment; stresses that pay has declined most in female-dominated service sectors and in sectors funded by State budgets where most employees are women, and, consequently, women receive smaller pensions, which results in a higher level of poverty among elderly women;
norāda, ka tajās valstīs, kurās nodarbinātības tirgū ir panākta vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm, tā ir pozitīvi ietekmējusi ekonomisko un sociālo attīstību, un to ka vienlīdzības politiku krīzes laikā nevajadzētu atstāt novārtā, un ka, neskatoties uz dalībvalstu un Komisijas pausto gribu, līdz šim vēl nav izdevies konsekventi nodrošināt vienādus nosacījumus; uzsver, ka recesijas rezultātā pastiprinājusies iepriekšējos desmit gados vērojamā tendence un vēl lielāks skaits sieviešu daudz biežāk nekā vīrieši cieš no nabadzības, zaudē savas darbavietas un tiek nodarbinātas uz nedrošu darba līgumu pamata, un ka tādējādi pastiprinās nabadzības “feminizēšanās” ES;
Notes that in countries where equal treatment of men and women in the employment market has been achieved, it has had positive repercussions for economic and social development, and that equality policies should not therefore be abandoned in times of crisis, and that, despite the stated intention of the Member States and the Commission, consistently equal conditions have not yet been achieved; stresses that the recession has worsened what has been a constant trend over the last decade, namely the reduction of women to poverty, unemployment or insecure employment in far greater numbers than men, thus intensifying the feminisation of poverty in the EU;
uzsver, ka Lisabonas stratēģija paredz 60 % darbaspējīgo sieviešu integrēšanu darba tirgū, un ka vienlaikus tai vajadzētu būt vērstai uz demogrāfisko problēmu risināšanas pasākumiem ‐ dzimstības palielināšanu, lai nodrošinātu nākotnes uzdevumu veikšanu;
Stresses that the Lisbon Strategy aims to integrate 60% of women able to work into the labour market, while efforts at the demographic level should strive to promote a rise in the birth rate with a view to meeting the challenges of the future;
uzsver, ka sieviešu iesaistīšana darba dzīvē ir pozitīvs elements ekonomiskās izaugsmes aspektā; norāda, ka saskaņā ar EDSO rīcībā esošajiem statistikas datiem sieviešu darbs laikposmā no 1995. gada līdz 2008. gadam nodrošinājis vienu ceturtdaļu no ikgadējā ekonomikas pieauguma;
Stresses that the presence of women on the labour market is positive from the point of view of economic growth; notes that, according to OECD statistics, the female component contributed to a quarter of annual growth between 1995 and 2008;
uzsver, ka darbavietas zaudēšanas gadījumā sievietes ir pakļautas lielākam riskam vairs neatrast jaunu darbavietu;
Stresses that, in the event of loss of employment, the risk of not being re-employed is higher for women;
prasa noteikt mērķus sieviešu dalībai pasākumos vai jomās, vai līmeņos, no kuriem viņas iepriekš bija izslēgtas un kuros viņas joprojām ir nepietiekami pārstāvētas, un panākt viņu dalību, informējot darba devējus un motivējot viņus pieņemt darbā sievietes un paaugstināt viņas amatā, īpaši minētajās jomās un kategorijās;
Calls for targets to be set for women to be included in activities or sectors, or at levels, from which they have previously been excluded and in which they are still under-represented, by means of measures to inform and motivate employers to recruit and promote women, especially in the sectors and categories mentioned;
uzsver, ka ir vairāk uzmanības jāpievērš sieviešu pensiju atbilstībai, jo strādājošām sievietēm ir jāpārtrauc karjera daudz biežāk nekā vīriešiem, lai rūpētos par bērniem un slimiem vai vecākiem ģimenes locekļiem, un ģimenes pienākumu dēļ viņas biežāk nekā vīrieši izvēlas strādāt nepilnu slodzi vai uzņemas nestabilu darbu;
Stresses that is it necessary to pay much more attention to the adequacy of women's pensions, since working women interrupt their careers more often than men in order to care for children and sick or elderly family members, and as a result of their family commitments are more inclined than men to work part-time or undertake precarious work;
prasa noteikt krīzes ietekmes uz sievietēm skaitliskos rādītājus un tos aprēķināt ar precīzas statistikas palīdzību, un pēc dzimumiem apkopotos datus regulāri atjaunināt un pārvērtēt; piebilst, ka, balstoties uz šiem statistikas datiem, būs iespējams precīzāk vērsties pret cikliskām un strukturālām nodarbinātības problēmām un būs vieglāk novērst krīzi, kā arī veicināt labas prakses izplatību;
Calls for the impact of the crisis on women to be quantified by the drawing up of precise statistics with gender-disaggregated indicators, which are regularly updated and reassessed; adds that such statistics should make possible a more targeted response to cyclical and structural employment problems with a view to overcoming the crisis and fostering the spread of good practices;
negatīvi vērtē faktu, ka ekonomikas atveseļošanas plāni ir vērsti uz tādām nodarbinātības jomām, kurās vairākumā ir vīrieši; uzsver, ka, pirmām kārtām atbalstot vīriešu nevis sieviešu nodarbinātības nākotni, dzimumu nelīdztiesība palielinās, nevis samazinās; uzsver, ka ir nepieciešams dzimumu līdztiesības politiku iekļaut valsts, Eiropas un starptautiskajos ekonomikas atveseļošanas plānos, lai pārvarētu krīzi;
Criticises the fact that economic recovery plans are focused on male-dominated labour sectors; highlights the fact that preferential support for the working future of men over that of women is increasing rather than reducing gender inequality; stresses the need to integrate gender equality policies in the national, European and international economic recovery plans to tackle the crisis;
uzsver, ka gan vīriešu, gan sieviešu nodarbinātības rādītāji lauku apvidos ir zemāki un līdz ar to laukos dzīvojošie cilvēki ir nelabvēlīgākā stāvoklī tāpēc, ka nav pieejamas kvalitatīvas darbavietas; turklāt daudzas sievietes nepiedalās oficiālajā darba tirgū un neskaitās reģistrētas bezdarbnieces, un tāpēc viņas skar finansiālas un tiesiskas problēmas maternitātes tiesību, slimības atvaļinājuma un pensijas tiesību saņemšanas jomā;
Points out that employment rates for both men and women are lower in rural areas and that this places those living in the countryside at a disadvantage in terms of the lack of availability of quality jobs; in addition, many women are not part of the official labour market and therefore do not count as registered unemployed, and are thus faced with financial and legal problems in terms of maternity rights, sick leave and acquisition of pension rights;
uzsver, ka pašreizējā ekonomikas krīze negatīvi ietekmē darba ņēmējus; norāda ka, kaut arī sieviešu izglītības līmenis iepriekšējos gados ir ievērojami pieaudzis un pašreiz augstskolu beidzēju vidū sieviešu ir vairāk nekā vīriešu, sievietēm joprojām bieži jāapmierinās ar zemākas kvalifikācijas mazāk apmaksātu darbu;
Stresses that the present economic crisis has had an adverse impact on workers; notes that, although the level of education among women has increased considerably in recent years, and women now outnumber men among university graduates, many women are still compelled to take on secondary roles which are less well paid;
uzsver, ka ļoti daudz sieviešu ir nodarbinātas nestabilās darbavietās, piespiedu kārtā strādā nepilnu darba dienu un ir nabadzīgu cilvēku vidū, un tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, lai politika, kas paredzēta stratēģijas “Eiropa 2020” mērķa sasniegšanai attiecībā uz nabadzību un sociālo integrāciju, būtu pielāgota, ņemot vērā sieviešu daļu nabadzīgo cilvēku vidū;
Stresses that women are overrepresented in precarious work, in involuntary part-time work and among people experiencing poverty, and therefore calls on Member States to ensure that policies to achieve the EU-2020 target with regard to poverty and social inclusion are aimed at women in proportion to the share of people experiencing poverty that they represent;
norāda, ka joprojām pastāv dzimumu nevienlīdzība, lai gan sievietes pakāpeniski arvien vairāk iesaistās darba tirgū; uzsver, ka ekonomikas un finanšu krīze būtu jāuzskata par iespēju paust jaunus un novatoriskus ierosinājumus nodarbinātības, atalgojuma, darba laika un atbildīgu amatu ieņemšanas jomā;
Points out that gender inequalities remain despite the increasing participation of women in the labour market; stresses that the economic and financial crisis should be seen as a chance to put forward new and innovative proposals on employment, remuneration, working hours and the filling of positions of responsibility;
uzsver sieviešu un vīriešu līdztiesības labvēlīgo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi; norāda, ka vairākos pētījumos ir aprēķināts, ka IKP palielinātos par 30 %, ja sieviešu nodarbinātības, nepilnas slodzes nodarbinātības un produktivitātes rādītāji būtu tādi paši kā vīriešiem;
Stresses the positive effect that equality between women and men has on economic growth; points out that several studies have calculated that, if women's employment, part-time employment and productivity rates were similar to men's, GDP would increase by 30%;
norāda, ka, izstrādājot nodarbinātības politiku, ir jāņem vērā tādu jaunu jomu rašanās, kurās ir iespējams veidot daudz darbavietu, piemēram, ekoloģija, vide un jaunās tehnoloģijas; uzsver šajā sakarībā, ka sievietēm šajās jomās ir jāuzņemas īpaša loma; aicina dalībvalstis mudināt jaunietes nenoniecināt šāda veida specialitātes; mudina Eiropas Komisiju nodrošināt pastāvīgu komunikāciju par šīm jaunajām iespējām;
Points out that the emergence of new sectors with a strong potential for job creation, such as ecology, the environment and new technologies, needs to be taken into consideration when employment policies are being formulated; stresses in this connection that women have an important role to play in these sectors; calls on the Member States to encourage girls not to neglect these types of sector; encourages the Commission to issue regular communications on these new perspectives;
aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu un saistībā ar pašreizējo pasākumu izvēršanu gādāt par to, lai vairāk sieviešu ar mūžizglītības starpniecību izmantotu profesionālās apmācības piedāvājumus, un tādējādi veicināt sieviešu nodarbinātības iespējas, ņemot vērā to, ka nepieciešama pāreja uz noturīgu ekonomiku, īpašu uzmanību pievēršot MVU;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, to encourage women – by stepping up existing measures – to participate in vocational training in the context of lifelong learning, in response to the switch towards a sustainable economy, with the emphasis on SMEs, thereby enhancing the employability of female workers;
prasa atbalstīt sieviešu izglītības, arodizglītības un nodarbinātības iespēju paplašināšanu netradicionālās jomās un ar augstāku atbildības līmeni;
Calls for promotion of women's access to wider opportunities in education, vocational training and employment in non-traditional sectors and at higher levels of responsibility;
aicina Komisiju veicināt dialogu ar sociālajiem partneriem par tādiem jautājumiem kā atalgojuma pārredzamība, nepilna darba laika un uz noteiktu laiku noslēgtu darba līgumu noteikumi sievietēm, kā arī sieviešu mudināšana iesaistīties videi nekaitīgās un novatoriskās nozarēs;
Calls on the Commission to encourage dialogue with the social partners on issues such as transparency of pay, part-time and fixed-term contract conditions for women, and encouraging women's participation in ‘green’ and innovative sectors;
norāda, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem (fondiem, savstarpējām sabiedrībām, kooperatīviem) ekonomikas atveseļošanā var būt galvenā loma un ka tajos galvenokārt nodarbinātas ir sievietes; aicina dalībvalstis, izstrādājot ekonomikas atveseļošanas politiku, rūpīgi apsvērt šāda veida darbību;
Points out that organisations active in the social economy (foundations, mutual associations and cooperatives) can play a key role in economic recovery and that their employees are chiefly women; calls on the Member States to consider such organisations seriously when drawing up economic recovery policies;
uzsver, ka ir svarīgi pilnveidot dalītu īpašumtiesību juridisko konceptu, lai panāktu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības jomā, atbilstošu sociālo drošību un viņu darba atzīšanu, kā arī nepieciešamību grozīt regulu par Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), lai ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) atbalstu būtu iespējams paredzēt sievietēm labvēlīgus pasākumus nākamajā plānošanas posmā (2014–2020) ‐ tas bija iespējams iepriekšējos posmos, bet šajā nav iespējams, toties šie pasākumi ļoti labvēlīgi ietekmēs sieviešu nodarbinātību laukos;
Stresses the importance of developing the legal concept of shared ownership to ensure full recognition of women's rights in the agricultural sector, appropriate protection in terms of social security and recognition of their work, and also the need to amend the Regulation on the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) so that, as with the European Social Fund (ESF), positive action can be taken for women in the future programming period 2014-2020, which was possible in previous periods but not in the current period, as these measures will be very beneficial in terms of female employment in the rural environment;
uzsver, ka atalgojuma atšķirību novēršana ir prioritāte un tāpēc pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav pietiekami aktīvi atsākusi debates Eiropas līmenī, īpaši, pārskatot pašreizējo regulējumu, kurš nosaka principa par vienlīdzīgu atalgojumu piemērošanu vīriešiem un sievietēm, kā to Eiropas Parlaments ir pieprasījis savā 2009. gada 18. novembra rezolūcijā;
Stresses that eliminating the pay gap is a priority, and therefore regrets the fact that the Commission has not done enough to relaunch this debate at European level, particularly by revising the existing legislation applying the principle of equal pay for men and women, as Parliament requested in its resolution of 18 November 2009;
aicina dalībvalstis aktīvāk vērsties pret darba tirgus segregācija pēc dzimuma principa, kā arī pretdarboties tendencei, ka sievietes bieži strādā sliktāk apmaksātās profesijās, jau skolā modinot zēnu un meiteņu interesi par visu veidu profesionālo darbību un paplašinot sieviešu apmācības iespējas, lai viņas darba dzīves laikā spētu pielāgoties izmaiņām darba tirgū; pauž lielas bažas par pašreizējo netaisnīgo situāciju, jo ir pagājis pusgadsimts, kopš Kopiena cenšas īstenot principu “vienāda alga par vienādu darbu”, bet ES pilsonei gadā ir vidēji jāstrādā 418 kalendārās dienas, lai kalendārā gada laikā nopelnītu tikpat daudz, cik pelna vīrietis;
Calls on the Member States to increase their efforts to prevent segregation of job markets by gender and to counter the trend for many women to work in worse-paid occupations, by interesting boys and girls at school in the whole spectrum of possible occupations, and broadening training opportunities for women so as to enable them to adapt to changes in the labour market during their careers; is deeply concerned at the unfair situation whereby, after more than half a century in which the Community treaties have included the principle of equal pay for equal work, a female citizen in the EU has on average to work 418 calendar days to earn what a man earns in a calendar year;
uzstāj, ka nepieciešami neatliekami pasākumi, lai cīnītos pret diskrimināciju atalgojuma jomā, vai nu grozot spēka esošo direktīvu, vai nu izstrādājot pakāpeniskus nozaru plānus ar konkrētiem mērķiem, piemēram, līdz 2020. gadam samazināt algu nevienlīdzību, lai tā nepārsniegtu 0,5 %, novērst tiešu un netiešu diskrimināciju, radīt stimulus darba koplīgumu slēgšanai, apmācīt īpašus pārstāvjus, kas nodarbotos ar līdztiesības jautājumiem, risināt dzimumu nelīdztiesības jautājumu neapmaksāta darba jomā un nodrošināt līdztiesības plānu ieviešanu uzņēmumos un citās darbavietās; uzskata, ka par vispārēju praksi jākļūst algu aprēķināšanas pārredzamībai, lai nostiprinātu nodarbināto sieviešu pozīcijas darba pārrunās;
Insists on the need for urgent action to fight wage discrimination, by measures such as revising the existing directive, drawing up phased sectoral plans with specific objectives, which could include reducing the pay gap to 0.5% by 2020, the aim being to put an end to direct and indirect discrimination, or encouraging collective bargaining, training of equality counsellors, action on the issue of gender inequality in unpaid work, and the introduction of equality plans in companies and other workplaces; believes that transparency in wage determination should become the rule, so as to strengthen the bargaining position of women workers;
aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ieviest pasākumus, lai novērstu paradoksālo situāciju, kad sievietes, neskatoties uz augstāku izglītības līmeni, joprojām ir mazāk atalgotas nekā vīrieši; uzsver, ka sieviešu profesionālais potenciāls ir jāizmanto pilnībā, lai panāktu optimālu ekonomikas izaugsmi un patiešām ilgtspējīgu attīstību;
Calls on the European Commission and the Member States to introduce measures aimed at solving the current paradox in which women, despite being better educated, are still less well paid than men; stresses that, for optimum economic growth and genuinely sustainable development, women's career potential needs to be fully exploited;
uzsver, ka sieviešu personiskie ienākumi un kvalitatīvs, labi atalgots darbs joprojām ir svarīgs viņu ekonomiskās neatkarības un lielākas vīriešu un sieviešu līdztiesības faktors sabiedrībā kopumā;
Stresses that separate income and high-quality paid employment for women form the key to their economic independence and to greater equality between women and men in society as a whole;
aicina dalībvalstis piemērot dzimumu līdztiesības principu valsts pensiju sistēmā gan attiecībā uz vecumu, gan atalgojumu;
Calls on the Member States to apply the principle of gender equality to national pension systems as concerns both age and pay;
aicina ES dalībvalstis pienācīgi īstenot tiesību aktus, kuri attiecas uz principu “vienāds atalgojums par vienādu darbu” un aicina Komisiju piemērot sankcijas dalībvalstīm, kuras to neievēro;
Calls on the EU Member States to implement legislation on equal pay for equal work properly, and calls on the Commission for the application of sanctions for non-compliant Member States;
○uzsver, ka dzimumu līdztiesība ir ne tikai daudzveidības un sociālā taisnīguma jautājums, bet arī priekšnoteikums, lai īstenotu stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētos mērķus ‐ ilgtspējīgas izaugsmes, nodarbinātības, konkurētspējas un sociālās kohēzijas mērķus; tādēļ aicina Komisiju nostiprināt dzimuma dimensiju visās stratēģijas “Eiropa 2020” daļās, īpaši ņemot vērā dzimumu īpatnības un nosakot īpašus pasākumus un mērķus dzimumu līdztiesības panākšanai attiecībā uz visām darbībām, kas sekmē Eiropas nodarbinātības stratēģijas uzlabošanu;
Stresses that gender equality is not only a question of diversity and social justice: it is also a precondition for meeting the objectives of sustainable growth, employment, competitiveness and social cohesion set forth in the EU-2020 strategy; calls therefore upon the Commission to strengthen the gender dimension in all parts of the EU-2020 strategy, taking particular account of gender specificities, and devise specific measures and targets for gender equality in all measures to improve the European Employment Strategy;
aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis dzimumu līdztiesības jomā vairāk par nesaistošām stratēģijām un politikas dokumentiem atbalstīt saistošus priekšlikumus;
Calls on the Commission, the Council and Member States to favour binding proposals instead of non-binding strategies and policy documents in the field of gender equality;
ir pārliecināts, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizveido apmācības un īstenošanas instrumenti, lai visas iesaistītās puses savas kompetences jomā pienācīgi ņemtu vērā sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības perspektīvu, tostarp novērtētu politikas specifisko ietekmi uz sievietēm un vīriešiem;
Believes that the Commission and the Member States should develop training and implementation tools so that all stakeholders take due account, in their respective fields of competence, of the perspective based on equal opportunities for women and men, including assessing the specific impact of policies on women and men;