natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā 10 gadu darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” un turpmākos kopīgos starpposma ziņojumus par progresu tās īstenošanā,
having regard to the 10-year ‘Education and Training 2010’ work programme, and to the subsequent joint interim reports on progress towards its implementation,
ņemot vērā ekspertu grupas ziņojumu par jaunām iemaņām jaunām darba vietām “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām ‐ šodien veicamie pasākumi”,
having regard to the report by the Expert Group on new skills for new jobs entitled ‘New Skills for New Jobs: Action Now’,
ņemot vērā 2009. gada novembrī pieņemtās pamatnostādnes Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā,
having regard to the Framework for European cooperation on in the youth field adopted in November 2009,
ņemot vērā stratēģijas pamatnostādnes “Eiropas Konsenss izglītības attīstības jomā”, ko 2007. gada novembrī izveidoja ES iestāžu, dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un citas ieinteresētās puses,
having regard to the European Development Education Consensus, a strategy framework drawn up by representatives of the EU institutions, the Member States, civil society and other stakeholders in November 2007,
ņemot vērā valstu ziņojumu detalizētu izvērtējumu un rādītājiem un kritērijiem atbilstošo veikumu ( SEC(2009)1598 ) un ( SEC(2009)1616 ),
having regard to the detailed assessment of national reports and performance against a set of indicators and benchmarks ( SEC(2009)1598 and SEC(2009)1616 ),
ņemot vērā Līguma par ES darbību 165. un 166. pantu,
having regard to Articles 165 and 166 of the Treaty on the Functioning of the EU,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7-0141/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0141/2010 ),
tā kā bez kvalitatīvas izglītības un apmācības nav iedomājama indivīda personības pilnveide, vienlīdzība, sociālās atstumtības izskaušana, aktīva pilsoniskā nostāja un sociālā kohēzija;
whereas quality education and training are a must in terms of personal fulfilment of the individual, equality, fighting social exclusion and poverty, active citizenship and social cohesion,
tā kā, lai iegūtu labākus rezultātus un prasmes, vispirms jāuzlabo visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāte, izstrādājot jaunus un precīzākus politikas virzienus, lai piedāvātu vairāk izglītības iespēju;
whereas improving the quality of education and training for all students in order to attain better results and competences, initially through new and more incisive policies to increase educational supply, is a priority,
tā kā, neskatoties uz dažiem uzlabojumiem izglītībā un apmācībā Eiropas Savienībā, lielākā daļa ES 2010. gadam noteikto kritēriju netiks sasniegti; tā kā jo īpaši iedzīvotāju prasmju līmenis vēl aizvien ir pārāk zems un tā kā trešdaļai Eiropas iedzīvotāju ir ļoti zems iegūtās izglītības līmenis;
whereas despite some improvement in education and training performance in the European Union the majority of the EU benchmarks set out for 2010 will not be reached, whereas in particular skills levels remain inadequate and whereas one third of the population of Europe have very low-level educational qualifications,
tā kā desmit gadus pēc Boloņas procesa sākšanas dalībvalstu starpā vēl nav panākta vēlamā konverģence augstākās izglītības jomā;
whereas, ten years after the launching of the Bologna Process, the desired convergence between the Member States regarding higher education has not been achieved,
tā kā izglītības un apmācības politikai būtu jādod iespēja visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, veselības, fiziskā, garīgā, psihiskā stāvokļa un valodas, etniskās piederības, tautības, reliģiskās piederības un sociālekonomiskā stāvokļa iegūt, papildināt un attīstīt savas iemaņas un prasmes visas dzīves garumā;
whereas education and training policies should enable all citizens, irrespective of their age, gender, health, physical, mental and psychic conditions and their linguistic, ethnic, national, religious and socio-economic background, to acquire, update and develop their skills and competences throughout their lives,
tā kā izglītība un apmācība ir “Atjauninātas sociālās programmas – iespējas, pieejamība un solidaritāte” veiksmīgas īstenošanas galvenais priekšnoteikums; tā kā šīs programmas īstenošana palīdzētu radīt vairāk un labākas darba vietas un lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju sniegtu iespēju īstenot savus mērķus;
whereas education and training are key elements in the successful implementation of the Renewed Social Agenda for opportunities, access and solidarity; whereas the implementation of that agenda would help to create more and better jobs and give more European citizens the opportunity to achieve their potential,
tā kā ir vajadzīga nepārtraukta rīcība, lai nodrošinātu, ka sievietēm ir vienlīdzīga piekļuve visu līmeņu izglītībai un ka izglītības izvēli nenosaka ar dzimumu saistīti aizspriedumi;
whereas a continuous effort is required to ensure that women have equal access to education at all levels and that educational choices are not predetermined by gender stereotypes,
tā kā pamatprasmju pilnīgai īstenošanai nepieciešama turpmāka politiska rīcība Eiropas un dalībvalstu līmenī;
whereas the full implementation of key competences needs further policy action both at the European and national level,
tā kā Eiropas izglītības un apmācības jomā galvenais uzdevums ir izglītības sistēmas reforma, izveidojot uz zināšanām orientētu vienotu izglītības sistēmu, kas palīdz jauniešiem kļūt par laimīgiem, aktīviem un darba tirgī iekļauties gataviem pasaules pilsoņiem;
whereas the crucial challenge for education and training in Europe is the reform of education towards a learning-centred holistic education system which prepares young people for being happy, active global citizens who are ready to enter the labour Market,
tā kā mūžizglītības stratēģiju īstenošana un tālāka izstrāde vēl aizvien ir ļoti svarīgs uzdevums daudzām dalībvalstīm; tā kā lielāka uzmanība būtu jāpievērš visam cilvēka mūžam, nevis atsevišķām nozarēm vai grupām;
whereas the implementation and further development of lifelong learning strategies remain a critical challenge for many Member States; whereas stronger focus should be given to the whole life-cycle instead of focusing on specific sectors or groups,
tā kā ieguvumi no ieguldījuma izglītībā ir redzami tikai ilgtermiņā un ir svarīgi panākt, lai politikas darba kārtībā tie netiktu atstāti novārtā; tā kā mums būtu jāaicina izstrādāt ES norādījumus par izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti un šajā jomā nevajadzētu būt budžeta ierobežojumiem vai vismaz vajadzētu panākt, ka finansējums palielinās, nevis samazinās; tā kā šā iemesla dēļ Eiropai jāievieš no izglītības un apmācības gada programmām neatkarīgi budžeta mehānismi;
whereas the benefits of educational investment are seen only in the long-term perspective and it is important to ensure that they are not set aside in the policy agenda; whereas we should call for EU guidance on the quality of education and training systems, and avoid budgetary restraint, or at least the resources allocated should increase and not decline; whereas the EU therefore needs to equip itself with budgetary mechanisms not tied to annual programming in the field of education and training,
tā kā ieguldījumi visu iedzīvotāju izglītībā, apmācībā un pārkvalifikācijā, zināšanu un prasmju papildināšanā un pielāgošanā ir būtisks priekšnoteikums krīzes pārvarēšanai un ar ekonomikas konkurētspējas pasaulē saglabāšanu, nodarbinātību, mobilitāti un sociālo integrāciju saistīto uzdevumu izpildei;
whereas investment in education and training, retraining and the updating and adaptation of the knowledge and skills of all is an essential precondition for emerging from the crisis and rising to the long-term challenges of global economic competiveness, employment, mobilisation and social inclusion,
tā kā vairāk nekā 80 % pamatskolas skolotāju un 97 % sākumskolas skolotāju Eiropas Savienībā ir sievietes, kamēr vidusskolās sievietes veido tikai 60 % no skolotāju kopējā skaita, bet augstskolu pasniedzēju vidū sieviešu ir mazāk par 40 %;
whereas more than 80% of primary school teachers and 97% of pre-school teachers in the Union are women, while in secondary education the equivalent figure is only 60%, and in higher education and research less than 40%,
tā kā problēmas, ar kurām saskaras pedagogi, palielinās, izglītības sistēmām kļūstot sarežģītākām un neviendabīgākām, un tās ir saistītas ar pārmaiņām informācijas un sakaru tehnoloģijās (IST), ekonomikas krīzes radītajiem finansiālajiem ierobežojumiem, pārmaiņām sociālajā struktūrā un ģimenēs un multikulturālismu;
whereas the challenges faced by teachers are increasing as educational environments become more complex and heterogeneous, such as changes in information and communication technologies (ICT), financial restrictions caused by economic crisis, changes to social and family structures, and multiculturalism,
tā kā, lai atrisinātu šīs nopietnās problēmas, būs svarīgi īstenot atjauninātās stratēģiskās pamatnostādnes “Eiropas sadarbība izglītības un apmācības jomā pēc 2010. gada”;
whereas it will be important to implement the EU 2020 Strategic Framework for European Cooperation in Education and Training, in order to address these crucial challenges,
tā kā digitālajām prasmēm būs aizvien lielāka nozīme uz zināšanām balstītas ES ekonomikas un darba tirgus attīstībā; tā kā šīs prasmes piedāvā ekonomikas atveseļošanas un uzņēmējdarbības veicināšanas iespējas un paplašina nodarbinātības perspektīvas;
whereas digital competences will be of increasing importance in the evolving knowledge-based economy and labour market of the EU; whereas these competences offer opportunities for economic recovery, fostering entrepreneurship, and increased access to employment,
tā kā sports ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem, lai cīnītos pret atkarību vicinošu vielu lietošanu (smēķēšanu, alkoholismu un narkotiku lietošanu) un šajā ziņā skolēni un augstskolu studenti ir viena no visvairāk apdraudētajām riska grupām; tā kā skolēnu un studentu piedalīšanās sporta nodarbībās galvenokārt ir atkarīga no piemērotas infrastruktūras pieejamības,
whereas sport is one of the most effective means of combating substance abuse (smoking, alcoholism and drug-taking), as school pupils and students in higher education are one of the social groups most at risk in this regard; whereas the participation of school pupils and students in sport depends primarily on the existence of appropriate background infrastructure,
atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu “Pamatprasmes mainīgai pasaulei”;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication ‘Key competences for a changing world’;
norāda, ka, neskatoties uz pēdējo gadu sasniegumiem, daudzi Eiropas pilsoņi joprojām nav pietiekami izglītoti; norāda, ka viens no septiņiem jauniešiem (vecumā no 18–24 gadiem) priekšlaicīgi pārtrauc mācības (6 miljonu skolēnu atbirums 27 ES valstīs), ka vienam no četriem 15 gadus veciem jauniešiem ir slikta lasītprasme un ka apmēram 77 miljoniem cilvēku (gandrīz vienai trešajai daļai no Eiropas iedzīvotājiem vecumā no 25–64 gadiem) nav oficiālas izglītības vai tā ir zema, tikai vienai ceturtajai daļai ir augsta līmeņa kvalifikācija un ka pārāk daudziem Eiropas iedzīvotājiem ir nepietiekamas IST prasmes; uzsver, ka pārāk zems prasmju līmenis ir pastāvīga problēma visā ES, un pauž bažas par to, ka palielinās tādu jauniešu skaits, kuriem 15 gadu vecumā ir slikta lasītprasme (21.3 % 2000. gadā, 24.1 % 2006. gadā);
Notes that despite progress in recent years many European citizens are still not yet sufficiently skilled; points out that one in seven young people (18-24) leave school early (6 million drop-outs in EU 27), that one in four 15-year-olds have poor reading skills, that around 77 million people (nearly one third of Europe's population aged 25-64) have no, or low, formal qualifications, that only one quarter have high-level qualifications and that too many European citizens lack ICT skills; stresses that very low skills levels are a persistent problem throughout the EU and is concerned at the rise in the number of young people who are not fully literate at the age of 15 (21.3% in 2000, 24.1% in 2006);
lūdz Komisiju turpināt diskusiju par ziņojumu “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām”; norāda, ka līdz 2020. gadam par 16 miljoniem palielināsies tādu darba vietu skaits, kurās būs nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki, un vēl četriem miljoniem darba vietu būs nepieciešami vidējas kvalifikācijas darbinieki, tajā pašā laikā par 12 miljoniem samazināsies to darba vietu skaits, kurās būs vajadzīgi zemas kvalifikācijas darbinieki; norāda, ka 2015. gadā lielākajā daļā darba vietu visās nozarēs būs nepieciešamas IST prasmes; aicina iekļaut šajā diskusijā visas ieinteresētās puses, tostarp pedagogus, studentus un skolēnus, kompetentās profesionālās organizācijas, attiecīgās NVO un arodbiedrības, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, īpaši no vecāku un studentu asociācijām, un uzņēmējdarbības pārstāvjus;
Asks the Commission to continue the debate on ‘New Skills for New Jobs’; points out that, by 2020, 16 million more jobs will need high qualifications and four million more jobs will need medium qualifications, while 12 million fewer jobs will require low qualifications; points out that by 2015 a large majority of jobs, across all sectors, will require ICT skills; calls for this debate to involve all interested parties, including teachers, students, competent professional organizations, relevant NGOs and trade unions, civil society stakeholders, particularly parents' and students' associations, and representatives of business;
uzskata, ka ir būtiski ieviest politikas jomas, kuru mērķis ir uzlabot visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāti, un uzsver, ka, lai Eiropas izglītības sistēmas spētu risināt ar globālo konkurētspēju saistītos uzdevumus, ir jāpaplašina pieejamās izglītības iespējas, paaugstinot izglītības līmeni un paplašinot piedāvājumu, lai apmierinātu profesionālo nozaru un darba tirgus pieaugošās prasības;
Considers it vital to introduce policies seeking to improve the quality of education and training for all students and stresses that, in order for European educational systems to meet the challenge of global competitiveness, it is necessary to increase the educational opportunities available, which must be of a higher level and broader scope in order to meet the pressing demands of professional sectors and the labour market;
uzskata, ka valodu apguve būtiski atvieglotu jauniešu piekļuvi darba tirgum, veicinātu mobilitāti un piedāvātu vienlīdzīgas iespējas;
Considers language learning crucial for facilitating young people's access to the labour market and for promoting their mobility and equal opportunities;
aicina dalībvalstis turpināt Eiropas kvalifikācijas sistēmas ieviešanu;
Calls on the Member States to implement further the European Qualifications Framework;
mudina pievērst uzmanību ne tikai tā sauktajām “zaļajām darba vietām”, bet arī “baltajām darba vietām”; norāda, ka līdz 2030. gadam to cilvēku īpatsvars, kas būs vecāki par 65 gadiem attiecībā pret 15–64 gadus vecajiem, palielināsies no 26 % 2008. gadā līdz 38 % 2030. gadā; norāda, ka tāpēc pieaugs nepieciešamība pēc kopējiem politikas virzieniem aktīvas novecošanas jomā, īpašu uzmanību veltot lasītprasmes un rakstītprasmes veicināšanai un IST prasmju atsvaidzināšanai un papildināšanai, lai pārvarētu digitālo plaisu, kas aizvien vairāk palielina gados vecāku cilvēku sociālo atstumtību;
Urges that attention be given not only to the so-called new ‘green jobs’ but also to ‘white jobs’; points out that by 2030 the proportion of those aged over 65 in relation to those aged 15-64 will increase from 26 % in 2008 to 38 % by 2030; notes that there will therefore be an increasing need for shared policies on active ageing, with particular reference to measures to promote literacy and refresh and update key skills in the field of ICT in order to overcome the digital divide, which is a growing factor in the social exclusion of the elderly;
norāda, ka Komisijas paziņojumā par ES 2020 stratēģiju ir uzsvērts, ka “sieviešu nodarbinātības līmenis ir īpaši zems” (pretstatā 76 % vīriešu, strādājošo sieviešu skaits ir tikai 63 %); norāda arī uz to, ka “būs vajadzīgi politikas virzieni dzimumu līdztiesības veicināšanai, lai palielinātu strādājošo iesaistīšanos”; norāda, ka līdz ar to izglītības un apmācības politikai jābūt orientētai uz šīs plaisas pārvarēšanu darba tirgū, tā sekmējot ilgtspējīgas izaugsmes un sociālās kohēzijas sasniegšanu; uzsver, ka jau iespējami agrākā vecumā ir svarīga no dzimuma neatkarīga izglītība;
Notes that the Commission Communication on EU 2020 underlines that the ‘employment rate of women is particularly low’ (only 63% of women are in work compared to 76% of men) and that ‘policies to promote gender equality will be needed to increase labour force participation’; notes that consequently education and training policy needs to be targeted to close this gap in the labour market, thereby contributing to the achievement of sustainable growth and social cohesion; stresses the importance of a non-gender-based education from the youngest possible age;
aicina īpašu uzmanību veltīt cilvēku ar īpašām vajadzībām integrācijas veicināšanai izglītībā un apmācībā neatkarīgi no viņu vecuma, sevišķu uzmanību veltot bērnu ar īpašām vajadzībām patiesai integrācijai izglītības iestādēs jau agrīnā vecumā; uzsver, ka ir vajadzīgas pienācīgas investīcijas un ilgtermiņa stratēģija, lai pārvarētu šķēršļus šajā jomā;
Calls for special attention to the need to facilitate the integration of people with disabilities, irrespective of their age, in education and training, with particular reference to the genuine integration of disabled children from an early age into educational establishments; underlines the need for proper investments and for a long-term strategy to remove any threshold in this area;
uzskata, ka visa veida izglītībai būtu jāveicina demokrātijas prasmju apgūšana, atbalstot studentu padomes un ļaujot studentiem uzņemties līdzatbildību par savu izglītību, kā to paredz Studentu tiesību harta; tāpēc aicina Eiropas sabiedrībā rīkot diskusijas par izglītības lomu un funkcijām un ierosina, ka Eiropas Pilsoņu forums varētu būt piemērota vieta šādām diskusijām;
Believes that all education should foster the acquisition of democratic competences by supporting student councils and allowing students to take co-responsibility for their education as enshrined in a Charter on Students Rights; in this regard, calls for a thorough debate in European society about the function and role of education and suggests that the European Citizens' Agora could be the space for such a debate;
aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un darba devējus, cieši sadarbojoties ar izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, palīdzēt uzlabot prasmes tiem cilvēkiem, kuri sociālā stāvokļa dēļ atrodas neizdevīgākā situācijā;
Calls on the European Commission, Member States and employers, in close cooperation with education and training providers, to encourage skills upgrading for people from disadvantaged backgrounds;
atzīst, ka globalizācija ir pamatīgi mainījusi Eiropas sabiedrības uzbūvi, un iesaka visu veidu izglītības procesā iekļaut globālās attīstības tendences, lai iedzīvotāji būtu gatavi sastapties ne vien ar mainīgās pasaules draudiem, bet izmantot arī tās piedāvātās iespējas;
Recognises that globalisation has profoundly changed Europe's societies and recommends the inclusion of Global/Development Education within all education to enable citizens to deal with the threats and opportunities of a changing world;
uzskata, ka visos izglītības un apmācības līmeņos ir būtiski svarīgi nodrošināt digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, sniegt ieskatu jaunajās tehnoloģijās un iemācīt ikvienam, izmantojot mūsdienu saziņas un plašsaziņas līdzekļus, likt lietā savu pieredzi un vērtēt informāciju kritiski; uzsver, ka nekavējoties jāuzlabo visu Eiropas iedzīvotāju e-prasmes; norāda, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir vajadzīga ar IST saistīta apmācība un izglītība, jo darba tirgū šīs prasmes ir aizvien svarīgākas;
Considers it essential, at all levels in education and training, to establish digital and media literacy and to provide an introduction to new technologies and to teach everyone to apply expertise and critical discernment in equal measure when using modern forms of communication and media content; underlines the urgent need to improve the e-skills of all European citizens; points out that training and education in ICT, both at national and EU level, are a necessity, given the increasing importance of these skills in the evolving labour market;
uzsver, ka ir svarīgi pietiekami un kvalitatīvi atbalstīt pedagogu prasmju attīstību un ieviest jaunus mācību procesa organizācijas veidus pievilcīgā skolu vidē;
Highlights the importance of sufficient and high-quality support for the development of teachers' competences and of introducing new ways of organising learning in attractive school environments;
uzsver mākslas, kultūras un sporta nozīmi izglītībā un apmācībā un nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību šo priekšmetu apguvei pirmskolā, pamatskolā, vidusskolā un mūžizglītībā; uzskata, ka tāpat kā arodprasmju un tehnisko iemaņu attīstīšana, arī kultūras un sociālā izglītība ir neatņemama izglītības un apmācības politikas daļa, jo tās palīdz attīstīt neakadēmiskas prasmes, sekmējot indivīda pilnveidošanos un pamatprasmju iegūšanu;
Underlines the importance of art, culture and sport in education and training and the need to pay particular attention to these subjects in pre-primary, primary and secondary education and lifelong learning; considers that, as well as developing vocational and technical abilities, cultural and social education are an integral part of education and training policy because they help develop non-academic aptitudes, thus fostering individual fulfilment and the acquisition of basic skills;
aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu ieguldījumiem mācību iestāžu sporta aprīkojuma iegādē un paplašināt publiskās un privātās sfēras sadarbību šajā jomā;
Calls on the Member States to ensure there are sufficient funds for investment in sport for educational institutions and to increase the cooperation of the public and private spheres in this area;
aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamus ieguldījumus izglītībā, lai nodrošinātu visu kategoriju darbinieku iekļaušanos darba tirgū;
Calls on the Member States to ensure sufficient investment in education in order to guarantee accessibility to the labour market for all categories;
uzsver, ka vēstures un valodas apguvei ir svarīga loma Eiropas sociālās un kultūras integrācijas veicināšanā;
Stresses the importance of using history and language as vehicles for the achievement of European social and cultural integration;
vērš uzmanību uz augstas kvalitātes pirmsskolas izglītības nozīmi tādu pamatprasmju kā bērna spēja sazināties gan savā dzimtajā valodā, gan attiecīgās mītnes valsts valodā apguvē agrīnā vecumā un īpaši, lai atbalstītu bērnus no nelabvēlīgas vides un ar īpašām (mācību) vajadzībām, palīdzot izskaust nabadzību un sociālo atstumtību;
Draws attention to the importance of high-quality early childhood education for the early acquisition of key competences, including a child's ability to communicate both in his or her mother tongue and in the language of the host country concerned, and in particular for supporting children from disadvantaged backgrounds and with special (learning) needs in order to fight against future poverty and social exclusion;
norāda, ka jau no pirmskolas vecuma ir svarīgi attīstīt lasīšanas kultūru un ka jau pirmskolas vecumā ir jābūt pieejamai lasāmvielai;
Draws attention to the importance of promoting a reading culture from pre-school onwards, and to the importance of access to reading material already at the pre-school age;
norāda, ka ir svarīgi nodrošināt izglītību dzimtajā valodā, turklāt tas attiecas arī uz tradicionālajām mazākumtautībām;
Draws attention to the importance of education in one's mother tongue including in the case of traditional minorities;