natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka ir nepieciešams izvērtēt un pieņemt pasākumus saistībā ar tādiem daudzējādiem faktoriem, kas būtiski ietekmē jūras ekosistēmu ilgstspējību un zivju resursu stāvokli un tādējādi arī zvejas darbības, piemēram, piekrastes un atklātās jūras piesārņojumu, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņus, upju virziena maiņu, dziļūdens bagarēšanu, ostas darbību, jūras transportu un tūrismu;
Reiterates the need to study and adopt measures in relation to a multitude of factors that have a profound impact on the sustainability of marine ecosystems and the state of fishery resources, and consequently on fishing activity, such as coastal and offshore pollution, industrial and agricultural effluents, alterations to river courses, deep-sea dredging, port activity, maritime transport and tourism;
uzsver, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp dažādām jūras teritorijām un to zivju resursiem, kā arī starp dažādām flotēm un izmantotajiem zvejas rīkiem un to ietekmi uz ekosistēmām, un tāpēc ir nepieciešami daudzveidīgi, specifiski un konkrētam gadījumam pielāgoti zivsaimniecības pārvaldības pasākumi, piemēram, tīklu tehniskā modifikācija, noteiktu zvejas teritoriju slēgšana un zvejas piepūles samazināšana;
Stresses that there are significant differences between the various marine areas and their respective fishery resources, and also between the various fleets and fishing gear used and their impact on ecosystems, which requires fisheries management measures, such as technical modifications to nets, the closure of certain fishing areas and the reduction of fishing effort, that are diversified, specific and adapted to each case;
uzsver nepieciešamību piemērot mehānismus, lai izmaksātu subsīdijas vai kompensācijas zvejniekiem, kurus skārušas ekosistēmu aizsardzības daudzgadu atjaunošanas un pārvaldības plānu un pasākumu ekonomiskās un sociālās sekas;
Stresses the need to apply mechanisms to subsidise or compensate fishermen affected by the economic and social repercussions of multiannual recovery and management plans and measures to protect ecosystems;
norāda, ka jūras vides pārvaldības vispārējai, starpdisciplinārai un starpnozaru pieejas piemērošanai ir jānotiek pakāpeniski, tāpēc nepārtraukti ir jāuzlabo un jāpadziļina zinātniskā informācija, lai pasākumi tiktu pieņemti, pamatojoties uz apstiprinātiem zinātniskiem datiem;
Points out that the necessarily gradual application of a global, interdisciplinary and intersectoral approach to marine management requires that scientific knowledge be constantly improved and deepened in order to guarantee the adoption of measures based on validated scientific data;
‐ Eiropas jaunās jūras politikas ekoloģisko pīlāru;
, the environmental pillar of the new European Maritime Policy;
uzsver, ka zinātniskie pētījumi zivsaimniecības jomā ir zivsaimniecības pārvaldības pamatlīdzeklis un tie ir nepieciešami, lai identificētu zivju resursu attīstību ietekmējošus faktorus, lai veiktu kvantitatīvu novērtēšanu un izstrādātu modeļus, kas sniedz iespēju paredzēt to attīstību, kā arī lai uzlabotu zvejas rīkus, kuģus, zvejnieku darba apstākļus un drošību līdz ar viņu zināšanām un pieredzi;
Stresses that scientific fisheries research is an essential tool for fisheries management that is indispensable for identifying the factors that influence the development of fishery resources, with a view to carrying out a quantitative assessment and developing models that make it possible to forecast their development, but also for improving fishing gear, vessels and working and safety conditions for fishermen, in conjunction with their knowledge and experience;
ierosina veikt zinātniskus pētījumus, kas dotu iespēju identificēt zivsaimniecībā izmantoto jūras sugu pārdali, ko izraisījusi pēdējā laikā notikusī ūdens fizisko un ķīmisko parametru maiņa klimatisko pārmaiņu dēļ; uzskata, ka šiem pētījumiem jābūt par vairāku tādu zivju krājumu atjaunošanas plānu pārskatīšanas pamatu kā, piemēram, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu pie Ibērijas pussalas atjaunošanas plāns;
Proposes that scientific studies be carried out capable of identifying the redistribution of marine species exploited by fisheries because of the impact of the recent change in the physical and chemical parameters of waters due to climate change; considers that these studies should serve as a basis for reformulating a number of existing stock recovery plans, for example the recovery plan for hake and langoustine off the Iberian Peninsula;
vērš uzmanību uz to, ka jāizstrādā akvakultūras pētniecības projekti, lai atjaunotu visvairāk apdraudēto sugu krājumus;
Draws attention to the need to develop aquaculture research projects in order to replenish stocks of the most endangered species;
uzskata, ka tādēļ ir jāiegulda cilvēkresursu apmācībā, jānodrošina atbilstīgi finanšu līdzekļi un jāveicina dažādu valsts iestāžu sadarbība dalībvalstīs;
Considers, in this connection, that it is necessary to invest in training for human resources, provide adequate financial resources and promote cooperation between the various public bodies in the Member States;
norāda, ka zinātniskajā pētniecībā būtu jāņem vērā zvejniecības darbības sociālie, vides un ekonomiskie aspekti; uzskata, ka izšķiroša nozīme ir dažādu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu/instrumentu ietekmes novērtēšanai attiecībā uz nodarbinātību un zvejnieku kopienu ienākumiem;
Points out that scientific research should take account of the social, environmental and economic components of fishing activity; considers it essential to assess the impact of the various fisheries management systems/instruments on employment and income in fishing communities;
norāda ‐ tā kā zveja ir darbība, kas izmanto pašatjaunojošos resursus, pirmais un galvenais zivsaimniecības pārvaldības uzdevums ir tieši vai netieši kontrolēt kopējo zvejas piepūli tā, lai sasniegtu iepriekš minētajā 2002. gada Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmē noteikto mērķi;
Points out that, since fishing is an activity that exploits a self-renewable resource, the first and principal task of fisheries management is directly or indirectly to control total fishing effort in such a way as to achieve the objective of the 2002 Johannesburg Summit mentioned above;
mudina Komisiju pārskatīt pašreizējo kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) sistēmu un kvotas, kas ir galvenais jūras vides resursus apsaimniekošanas līdzeklis, un tās lietderību saistībā ar pašreizējiem zvejas ierobežojumiem;
Urges the Commission to reconsider the present system of total allowable catches (TACs) and quotas as the principal instrument for managing marine resources and its usefulness given the present fishing restrictions;
mudina Komisiju izpētīt un piedāvāt atvērtākas kontroles un uzraudzības sistēmas attiecībā uz krastā izkrauto lomu, nelegālu nozveju un piezvejas izmešanu jūrā;
Urges the Commission to study and propose more open control and supervision systems in respect of fisheries landings, illegal catches and the discarding at sea of by-catches;
uzskata iepriekš minētos pasākumus par būtiskiem, lai kompetentas zinātniskas struktūrvienības varētu precīzi novērtēt zivsaimniecības resursu stāvokli;
Considers the above-mentioned measures to be fundamental for an accurate assessment of the state of fisheries resources by the competent scientific bodies;
atzīst, ka uz kopējo pieļaujamo nozveju balstītie pastāvošie zvejas pārvaldības instrumenti tieši ietekmē nozveju un netieši ‐ zvejas piepūli; tomēr uzsver, ka zvejas piepūles pārvaldība ir vajadzīga, lai šī metode darbotos efektīvāk; mudina Komisiju izpētīt dažādos zvejas resursu pārvaldības instrumentus un nodrošināt, lai pašreizējie instrumenti netiktu mainīti, kamēr nebūs pieejami citi instrumenti, kas nodrošina atbilstīgāku zvejas resursu izmantošanu;
Recognises that the existing fisheries management instruments, based on TACs, have a direct impact on catches and an indirect impact on fishing effort; stresses, however, that management of fishing effort is needed to allow this method to work more effectively; urges the Commission to study the various instruments for managing fishery resources, while ensuring that the current instruments are not altered until an alternative becomes available that will guarantee the more appropriate exploitation of fishery resources;
uzsver, ka KPN sadale, ņemot vērā flotes un zvejas rīkus un ievērojot relatīvās stabilitātes principu, ir katras dalībvalsts ekskluzīvā kompetencē; uzskata, ka katrā dalībvalstī kvotu sadalē būtu jāņem vērā zvejas rīku tips (tralis un citi) un attiecīgā nozveja;
Stresses that the distribution of TACs by fleets and fishing gear, respecting the principle of relative stability, falls within the exclusive competence of each Member State; considers that the distribution of quotas in each Member State should take account of the type of gear (trawl and others) and the respective catches;
pauž dziļas bažas par iespējamiem KZP grozījumiem, kas veicinātu zvejas darbības koncentrēšanos, jo īpaši saistībā ar piekļuves tiesībām resursiem;
Expresses its deep concern at the possibility of any change being made to the CFP that promotes the concentration of fishing activity, in particular as regards the right of access to resources;
norāda, ka kvotu samazinājums un koncentrācija ierobežota skaita dalībnieku rokās nebūt nenozīmē zvejas piepūles samazinājumu, bet vienīgi zivju resursu izmantošanas koncentrāciju;
Points out that the reduction and concentration of quotas among a limited number of operators does not necessarily mean a reduction in fishing effort, but merely the concentration of fishery resource exploitation;
atzinīgi vērtē pozitīvo diskrimināciju attiecībā uz atbalstu flotes renovācijai dažos attālinātākajos ES reģionos un uzskata, ka ir būtiski šo atbalstu saglabāt pēc pašreizējās 2007.–2013. gada finanšu shēmas beigām, lai būtu iespējams nodrošināt arī pēc tam tādu zvejas veidu, kas ir ilgtspējīgs un nekaitē videi;
Applauds the positive discrimination regarding aid to renovate the fleet in some outermost regions of the EU and considers it fundamental that this aid be maintained beyond the end of the present financial framework 2007-2013 so that it is possible to ensure, even thereafter, a form of fishing which is sustainable and environmentally-friendly;
uzskata, ka ir būtiski saglabāt izņēmumus attiecībā uz piekļuvi teritoriālo ūdeņu zonai, vismaz 12 jūdžu zonai, kā līdzekli piekrastes jūras ekosistēmu ilgtspējības, tradicionālo zvejas darbību un zvejnieku kopienu izdzīvošanas veicināšanai; prasa, lai šādi izņēmumi būtu pastāvīgi;
Considers it vital to maintain the access derogation to the zone falling within territorial waters at at least 12 miles, as a way of fostering the sustainability of coastal marine ecosystems, traditional fishing activities and the survival of fishing communities; calls for this derogation to be permanent in nature;
prasa, lai teritorija, kas atbilst attālāko reģionu EEZ, tiktu pastāvīgi uzskatīta par "ekskluzīvas piekļuves zonu", lai nodrošinātu jūras ekosistēmu, zvejas darbības un vietējo zvejnieku kopienu ilgstpējību;
Calls for the area corresponding to the EEZs of the outermost regions to be considered an 'exclusive access zone' on a permanent basis in order to guarantee the sustainability of marine ecosystems, fishing activity and local fishing communities;
uzskata, ka ir nepietiekami vērtēt zvejas piepūli pēc vienota parauga, neņemot vērā flotu un zvejas rīku daudzveidību; uzskata, ka, kontrolējot zvejas piepūli, jāņem vērā dažādās sugas, atšķirīgie zvejas rīki un konstatētā ietekme, kāda nozvejai ir uz katras sugas krājumiem;
Considers it insufficient to measure fishing effort in a uniform way, without taking account of the diversity of fleets and gear; considers that controlling fishing effort should take account of the various species, the various fishing gear and the assessed impact of catches on stocks of each species;
uzskata, ka ir lietderīgi likt uzsvaru uz zvejas piepūli, kas pamatojas uz kilovatdienām, tikai attiecībā uz zveju ar trali, taču nav atbilstīgi to piemērot citiem zvejas rīkiem;
Considers that the emphasis placed on fishing effort based on kw/day is useful only in the case of trawl fishing but is not appropriate to other gear;
uzskata, ka teritorijas ierobežojumiem (liegumiem vai aizsargājamām teritorijām, piemēram, aizsargājamām jūras teritorijām) ir nepieciešams multidisciplinārs zinātnisks pamats to atbalstam, jo īpaši saistībā ar dažādu darbību un faktoru ietekmi, kuri reāli ietekmē ekosistēmas, un saistībā ar to izveides patiesiem ieguvumiem, iekļaujot īpašus padziļinātus pētījumus par šo teritoriju ekoloģisko un sociāli ekonomisko ietekmi uz zvejnieku kopienām;
Considers that area restrictions (closed or protected areas, such as protected marine areas) require a multidisciplinary scientific basis to support them, in particular as regards the influence of the various activities and factors which have a real impact on ecosystems and as regards the real benefits offered by their creation, which should include specific in-depth studies on their environmental and socio-economic impact on fishing communities;
atzīmē, ka zvejas jaudas ierobežojumi galvenokārt ir īstenoti, veicinot kuģu nodošanu metāllūžņos, taču tie nav vienādi piemēroti dažādās dalībvalstīs; tāpēc uzsver, ka, pieskaņojot atšķirīgās dalībvalstu flotes zivju resursiem, jāņem vērā jau veiktais zvejas piepūles samazinājums;
Notes that restrictions on fishing capacity have mainly been brought about by promoting the scrapping of vessels but have not been applied uniformly in the various Member States; stresses, consequently, that matching the various national fleets to fishery resources must take account of the reduction in fishing effort already brought about;
uzskata, ka politika, ar kuru sekmē nepārdomātu kuģu nodošanu metāllūžņos, neņemot vērā flotu un zivju resursu īpatnības, patēriņa vajadzības katrā dalībvalstī, kā arī sociāli ekonomisko ietekmi, ir nepiemērota un nepamatota;
Considers that a policy that encourages the indiscriminate scrapping of vessels without taking account of the specific features of fleets, fishery resources and needs as regards consumption in each Member State, and the socio-economic impact, is inappropriate and unjustified;
tāpēc uzskata, ka viens no galvenajiem uzdevumiem zivsaimniecības pārvaldības jomā ir zinātniski novērtēt, vai ir kādas pārmērīgi lielas flotes un pārmērīgi izmantoti resursi un kuri tie ir, lai varētu noteikt īpašus atbilstīgus pasākumus;
Considers, therefore, that one of the first tasks to be carried out in the area of fisheries management is to assess scientifically whether there are any over-large fleets and over-exploited resources, and which they are, so that suitable specific measures can be adopted;
atzīmē Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 noteikto, ka tālredzīga pieeja zivsaimniecības apsaimniekošanai nozīmē, ka "atbilstošas zinātniskās informācijas neesamību nevar izmantot par iemeslu, lai atliktu tādu apsaimniekošanas pasākumu veikšanu, kuru mērķis ir saglabāt zvejojamās sugas, saistītās vai atkarīgās sugas un blakussugas un to vidi, vai lai neveiktu tos";
Notes that the precautionary approach to fisheries management is defined in Council Regulation (EC) No 2371/2002 as 'the absence of adequate scientific information should not be used as a reason for postponing or failing to take management measures to conserve target species, associated or dependent species and non-target species and their environment';
no jauna apstiprina, cik svarīgi ir uzraudzīt zivsaimniecības pārvaldību, kas ir dalībvalstu kompetencē;
Reaffirms the importance of monitoring fisheries management, which falls within the competence of the Member States;
prasa atbalstīt dalībvalstis, lai tās uzstādītu un modernizētu savu ekskluzīvo ekonomisko zonu novērošanas, uzraudzības un kontroles iekārtas, ņemot vērā nelikumīgas, nedeklarētas un nereglamentētas (NNN) zvejas apkarošanu, kuģošanas drošību un jūras ekosistēmu saglabāšanu;
Calls for support for the installation and modernisation of Member States' own means of surveillance, monitoring and control of their EEZs, taking account of the fight against illegal, unreported and unregulated (IUU) fishing, the stepping-up of maritime safety and the conservation of marine ecosystems;
uzskata, ka ir būtiski piemērot pasākumus, kas ir jau pieņemti NNN zvejas apkarošanai, un aicina dalībvalstis pastiprināt to kontroles mehānismus;
Considers it essential to apply the measures already taken against IUU fishing and calls on the Member States to strengthen their control mechanisms;
mudina Komisiju ierosināt pasākumus, lai ievestajiem zivsaimniecības produktiem, kurus pārdod iekšējā tirgū, piemērotu tādas pašas prasības, kādas piemēro zivsaimniecības produktiem dažādās dalībvalstīs;
Urges the Commission to propose measures making imported fishery products placed on the internal market subject to the same requirements as those applying to fishery products in the various Member States;
atkārtoti norāda, ka pastāvīgi jāuzlabo zvejas rīki, lai pilnveidotu to selektivitāti, jo tas būs svarīgs faktors piezveju samazināšanai un to ietekmei uz vidi; aicina Komisiju izstrādāt īpašus politikas instrumentus, lai mudinātu zvejniekus pēc iespējas veikt visus pieejamos pasākumus piezvejas samazināšanai;
Reiterates the need constantly to improve fishing gear in order to perfect its selectivity, which will be an important factor in reducing by-catches and their impact on the environment; calls on the Commission to develop specific policy instruments to encourage fishermen to take all available measures to reduce their by-catches as far as possible;
uzskata, ka rūpnieciskās zvejas traļa ieviešana izraisīja zivju mirstības pieaugumu, un tāpēc kļuva nepieciešams ieviest atsevišķas pārbaudes attiecībā uz šo zvejas rīku, piemēram, uzturot spēkā ierobežojumus attiecīgajos zvejas apgabalos (tuvums krastam vai attālums no krasta);
Considers that the introduction of industrial trawl gear led to an increase in fishing mortality which made it necessary to introduce separate controls on this gear, for example by maintaining the restrictions imposed on fishing areas (proximity to or distance from the coast);
mudina Komisiju sekmēt videi nekaitīgāku zvejas praksi, izmantojot selektīvākas zvejas metodes, ar kurām būtu iespējams samazināt piezveju un degvielas patēriņu zvejas periodu laikā;
Urges the Commission to promote more environmentally sound fishing practices through the use of more selective fishing techniques which are able to reduce by-catches and fuel consumption during fishing periods;
aicina Komisiju pēc iespējas paātrināt zivju ekosertifikāciju, lai veicinātu tīrāku un videi draudzīgāku zvejniecību;
Calls on the Commission to speed up the process of the eco-certification of fish as much as possible, in order to promote cleaner and more environmentally-friendly fisheries;
uzsver, ka zvejniecības nozares iesaistīšana dažādu KZP pasākumu izstrādē, piemērošanā un novērtēšanā ir īpaši svarīga, lai pieņemtu atbilstīgākas un efektīvākas politikas pamatnostādnes;
Stresses that involving the fishing industry in the shaping, application and assessment of the various measures under the CFP is vital for the adoption of more appropriate and effective policies;
norāda, ka svarīga loma KZP lēmumu pieņemšanas procesā var būt reģionālajām konsultatīvajām padomēm, jo tajās iesaistīti zvejnieki un pētnieki, kuri ir atbildīgi par zivju resursu novērtēšanu; uzskata, ka to darbībai ir jābūt pienācīgi finansētai;
Points out that Regional Advisory Councils can play an important role in the CFP decision-making process, since they involve fishermen and researchers responsible for the assessment of fishery resources; considers that their operation should be properly funded;
uzsver, ka saistībā ar reģionālo politiku un labu kaimiņattiecību politiku jāpastiprina sadarbība ar ārpuskopienas valstu flotēm, kuras izmanto ar ES kopīgus zivju krājumus, lai nodrošinātu šādu krājumu dzīvotspēju;
Stresses that, within the framework of regional policy and good neighbourhood policy, cooperation with non-Community fleets exploiting shared stocks should be increased so as to ensure the viability of such stocks;
uzsver, ka ir jāatbalsta zvejnieku grupas un profesionālas organizācijas, kas ir gatavas uzņemties kopīgu atbildību par KZP ieviešanu (kopīga pārvaldība);
Stresses the need to support groups of fishermen and professional organisations that are prepared to share responsibility for the application of the CFP (co-management);
mudina palielināt KZP decentralizāciju, lai dotu iespēju vairāk iesaistīt zvejniekus, viņus pārstāvošās organizācijas un zvejnieku kopienas KZP un zivsaimniecības pārvaldībā, vienlaikus nodrošinot, lai visā Kopienā konsekventi un saskaņoti tiktu ievēroti obligātie standarti;
Urges greater decentralisation of the CFP, to allow greater involvement of fishermen, their representative organisations and fishing communities in the CFP and fisheries management, while ensuring that minimum standards are to be met that are consistent and coherent across the Community;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 13. janvāra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD) )
European Parliament legislative resolution of 13 January 2009 on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for Community action to achieve a sustainable use of pesticides (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD) )
attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0373 ),
on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0373 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6-0443/2008 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0443/2008 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, nostāja otrajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai...)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position ati second reading corresponds to the final legislative act, Directive ....)
Eiropas Parlamenta 2009. gada 13. janvāra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD) )
European Parliament legislative resolution of 13 January 2009 on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD) )
ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā OV C 263 E, 16.10.2008., 181. lpp.
having regard to its position at first reading OJ C 263 E, 16.10.2008, p.181.
attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0388 ),
on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0388 ),
ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu ( COM(2008)0093 ),
having regard to the amended Commission proposal ( COM(2008)0093 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6-0444/2008 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0444/2008 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja otrajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. ....)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position ati second reading corresponds to the final legislative act, Regulation (EC) No ....)