natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vēra Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembrī pieņemto klimata un enerģijas paketi, jo īpaši tā nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0610 .
having regard to the climate and energy package adopted by Parliament on 17 December 2008, in particular its positions on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading system of the Community Texts adopted, P6_TA(2008)0610 .
un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0611 .
and on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community's greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 Texts adopted, P6_TA(2008)0611 .
ņemot vērā 2008. gada 19.–20. jūnija un 2008. gada 11.–12. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 19 and 20 June 2008 and 11 and 12 December 2008,
ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju ,,2050: "Nākotne sākas jau šodien ‐ ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām" Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042 .
having regard to its resolution of 4 February 2009 on '2050: The future begins today – Recommendations for the EU's future integrated policy on climate change' Texts adopted, P6_TA(2009)0042 .
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu ,,Kopenhāgenas sarunu mērķis ‐ visaptverošs nolīgums par klimata pārmaiņām" ( COM(2009)0039 ),
having regard to the Commission Communication of 28 January 2009 entitled 'Towards a comprehensive climate change agreement in Copenhagen' ( COM(2009)0039 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu "Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns" ( COM(2008)0800 ),
having regard to the Commission Communication of 26 November 2008 entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 22. novembra paziņojumu "Eiropas elektrotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETA plāns) ‐ Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni" ( COM(2007)0723 ),
having regard to the Commission Communication of 22 November 2007 entitled 'A European strategic energy technology plan (SET-Plan) – Towards a low-carbon future' ( COM(2007)0723 ),
tā kā Kopenhāgenā 2009. gada decembrī ir jānoslēdz sarunas par visaptverošu starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām saskaņā ar mērķi ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2ºC;
whereas negotiations on a comprehensive international agreement on climate change consistent with the objective of limiting global temperature increases to below 2ºC are due to be concluded in Copenhagen in December 2009,
tā kā jaunākie pētījumi liecina, ka ir iespējams samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 40 % līdz 2030. gadam, un, ka iztērējot mazāk par pus procentu no IKP, vēja, saules un citi ilgtspējīgi atjaunojami enerģijas avoti varēt apmierināt gandrīz trešdaļu no kopējā globālā enerģijas pieprasījuma; tā kā energoefektivitāte varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vairāk nekā ceturto daļu un tā kā mežu izciršanu varētu gandrīz apturēt;
whereas recent studies show that there is potential for reducing global greenhouse emissions by 40 % by 2030 and that, at a cost of less than half of one percent of global GDP, wind, solar and other sustainable renewable energies could provide almost a third of total global power needs; whereas energy efficiency could reduce greenhouse gas emissions by more than a quarter and whereas deforestation could be almost halted,
tā kā ES pieņēma iepriekš minēto klimata pārmaiņu un enerģijas paketi, kurā ir iekļauti likumdošanas pasākumi, lai līdz 2020. gadam īstenotu vienpusēju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 20 % salīdzinājumā ar līmeni 1990. gadā, apņemoties panākt samazinājumu par 30 %, ja Kopenhāgenā tiks panākts pietiekami ambiciozs starptautiskais nolīgums;
whereas the EU has adopted the above-mentioned climate and energy package consisting of legislative measures to implement a unilateral 20 % reduction in greenhouse gas emissions compared to 1990 levels by 2020, with the commitment to move to a 30 % reduction if a sufficiently ambitious international agreement is reached in Copenhagen,
tā kā atmežošanas dēļ rodas aptuveni 20 % no visa oglekļa dioksīda (CO2) emisijas apjoma pasaulē un tas ir arī nopietns apdraudējums klimata pārmaiņu kontekstā, jo šo iemeslu dēļ ir apdraudēta mežu nozīmīgā funkcija, kā oglekļa piesaistītājsistēmām; tā kā atmežošana katru gadu notiek ārkārtīgi lielos apjomos ‐ 13 miljonu hektāru platībā‐ un galvenokārt to veic jaunattīstības valstu tropu reģionos,
whereas deforestation and forest degradation account for some 20 % of global carbon dioxide (CO2) emissions, and also pose a major threat in the context of climate change since they jeopardise the important function of forests as a carbon sink; whereas deforestation occurs at an alarming rate of 13 million hectares per year, most of it in tropical regions in developing countries,
tā kā kvalitatīvu projektu finansēšanas atbalsts jaunattīstības valstīs, īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ir atkarīgs no visaptverošas, pārredzamas un pastāvīgas informācijas plūsmas jautājumos par finansējuma pieejamību un nosacījumiem par tā piemērošanu; tā kā tam jābūt starptautiskās sabiedrības pienākumam, ES uzņemoties vadošo lomu un rādot labu piemēru;
whereas the facilitation of financing for high-quality projects in developing countries, especially as regards small and medium-sized enterprises (SMEs), is dependent on a comprehensive, transparent and continuous flow of information regarding the availability of, and the means to apply for, funding; whereas this must be the responsibility of the international community, with the EU taking a leading role and setting a good example,
tā kā saskaņā ar nesenajām aplēsēm jauni ieguldījumi, kas nepieciešami emisiju samazināšanai pasaulē līdz 2020. gadam ir 175 000 miljoni eiro, no kuriem vairāk nekā pusi būtu jāiegulda jaunattīstības valstīs;
whereas, according to recent estimates, new investment needed in emission reduction globally amounts to EUR 175 000 million by 2020, of which more than half should be invested in developing countries,
tā kā pēc Komisijas aplēsēm atmežošanas samazināšana uz pusi līdz 2020. gadam izmaksās 15 - 25 000 miljonu eiro gadā līdz pat 2020. gadam, un atmežošanas apturēšana pilnībā prasītu vēl lielākas summas;
whereas the Commission has estimated that halving deforestation by 2020 will cost EUR 15-25 000 million annually by that year, and that halting deforestation will require even larger amounts,
tā kā saskaņā ar starptautisko organizāciju dažādiem pētījumiem pielāgošanās izmaksas klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs varētu būt vairāki desmiti miljardu eiro gadā,
whereas various studies by international organisations have estimated the cost of adaptation to climate change in developing countries to be in the range of tens of billions of euros annually,
aicina ES aktīvi panākt Kopenhāgenas nolīgumu, kurā ņem vērā jaunākos zinātniskos ziņojumus par klimata pārmaiņām, nosaka siltumnīcefekta emisiju koncentrācijas līmeņa stabilizācijas un vidējās temperatūra pieauguma ierobežošanas mērķus, kuri nodrošina pamatotas iespējas izvairīties no bīstamajām klimata pārmaiņām un ļauj veikt regulārus pārskatus, lai nodrošinātu, ka mērķi ir saskaņā ar jaunākajiem zinātnes atklājumiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu šajā jomā;
Calls for the EU to actively pursue a Copenhagen agreement which takes into account the most recent scientific reports on climate change, commits the parties to stabilisation levels and temperature targets that provide a strong probability of avoiding dangerous climate change, and allows for regular reviews to ensure that targets are in line with the latest science; welcomes the Commission's proposals in this area;
atgādina ‐ lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu par ne vairāk kā 2°C virs līmeņa kāds bija pirms rūpnieciskā laika, ir nepieciešams, ka ne vien attīstītās valstis samazina savas emisijas, bet arī jaunattīstības valstīm ir jādod savs ieguldījums šī mērķa sasniegšanā;
Recalls that, in order to limit the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels, it is necessary not only that developed countries significantly reduce their emissions but also that developing countries should contribute to the attainment of this objective;
norāda, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana jaunattīstības valstīs zemāk par noteiktajiem līmeņiem, būs lietderīga, lai ierobežotu vidējo globālo temperatūras pieaugumu zem 2ºC, kam būs nepieciešams plašs rūpniecisko valstu atbalsts;
Points out that the reduction of emissions in developing countries below 'business as usual' levels will be instrumental in limiting the average global temperature increase to well below 2ºC and requires broad support from industrialised countries;
uzsver ‐ lai panāktu nepieciešamās klimata pārmaiņas ierobežojošās darbības jaunattīstības valstīs, nepieciešami vēl lielāki finanšu līdzekļi;
Underlines that, in order to allow the necessary mitigation action in developing countries, significantly increased financial resources are needed;
uzsver rūpnieciski attīstīto valstu atbildību sniegt pietiekamu ilgtspējīgu un paredzamu finansiālo un tehnisko atbalstu jaunattīstības valstīm, lai tām dotu iniciatīvas apņemties samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, pielāgoties klimata pārmaiņu radītajām sekām un samazināt emisijas, kuras izraisa mežu izciršana un mežu degradācija, kā arī uzlabot savas spējas, lai varētu pildīt saistības saskaņā ar turpmākajiem starptautiskajiem nolīgumiem par klimata pārmaiņām; uzsver, ka lielākā daļa šādu fondu jāizveido no jauna un papildus oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP);
Emphasises the responsibility of industrialised countries for providing sufficient, sustainable and predictable financial and technical support to the developing countries to give them incentives to commit themselves to the reduction of their greenhouse gas emissions, to adapt to the consequences of climate change and to reduce emissions from deforestation and forest degradation, as well as to enhance capacity-building in order to comply with obligations under the future international agreement on climate change; stresses that a majority of such funds must be new and additional to Official Development Assistance (ODA);
atgādina par minēto 2009. gada 4. februāra rezolūciju un īpaši par tām rezolūcijas daļām, kas veltītas starptautiskajai dimensijai un finansēšanai, kā arī budžeta jautājumiem, tostarp par to, cik nozīmīgi ES un citām rūpnieciskām valstīm, kā kopumam, ir noteikt ilgtermiņa emisiju samazināšanas mērķi līdz vismaz 80 % līdz 2050. gadam, salīdzinājumā ar 1990. gadu;
Recalls its above-mentioned resolution of 4 February 2009 and in particular those parts devoted to the international dimension and to financing and budgetary matters, including the importance of setting for the EU and the other industrialised countries as a group a long-term reduction target of at least 80% by 2050 compared to 1990;
turklāt atgādina par savu ieteikumu, ka noteikti klimata paketē pieņemti principi jāizmanto kā pamats starptautiskam nolīgumam, jo īpaši saistošais lineārais rādītājs rūpnieciski attīstīto valstu saistībām, diferencēšana pamatojoties uz pārbaudītām emisijām un pastiprināts atbilstības režīms ar prasību sasniegt gada samazinājuma koeficientu;
Furthermore recalls its recommendation that certain principles adopted in the climate and energy package be used as blueprint for the international agreement, in particular the binding linear pathway for industrialised country commitments, differentiation on the basis of verified emissions, and a strengthened compliance regime with an annual abatement factor;
uzsver, ka pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos ES mērķi cīnīties pret klimata pārmaiņām varēt apvienot ar būtiskām ekonomiskām iespējām, lai attīstītu jaunas tehnoloģijas, radītu darba vietas un uzlabotu energoapgādes drošību; uzsver, ka vienošanās Kopenhāgenā varētu sniegt nepieciešamo stimulu šādas Jaunās Zaļās vienošanās panākšanai, veicinot ekonomisko izaugsmi, atbalstot zaļās tehnoloģijas un saglabājot šīs jaunās darba vietas ES un jaunattīstības valstīs;
Emphasises that, in the current financial and economic crisis, the EU's objective of fighting climate change can be combined with major new economic opportunities to develop new technologies, to create jobs and to enhance energy security; underlines that an agreement in Copenhagen could provide the necessary stimulus for such a 'Green New Deal' boosting economic growth, promoting green technologies and securing these new jobs in the EU and in developing countries;
aicina Eiropadomi censties panākt starptautisku nolīgumu ar rūpnieciskajām valstīm, ar kuru panāktu kopējo siltumnīcefekta gāzu samazinājumu tuvāk 25-40 % amplitūdas augšējai robežai, kā tas ieteikts Klimata pārmaiņu starptautiskās padomes 4. novērtējuma ziņojumā, kā arī nodrošinot, lai šie samazinājumi būtu no attiecīgo valstu pašu teritorijām;
Calls for the European Council to aim for an international agreement with industrialised countries achieving collective greenhouse gas emissions reductions at the high end of the 25-40 % range as recommended by the Fourth Assessment Report by the International Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and for those reductions to be domestic;
pauž bažas par to, ka minētais Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojums ir neprecīzs attiecībā uz ES finansiālās atbildības līmeni; aicina Padomi, apstiprinot sarunu pilnvaras Kopenhāgenas konferencei, noteikt reālas saistības par finansējumu, kas ir saskaņā ar pasaules mēroga centieniem, kuri nepieciešami, lai ierobežotu vidējās temperatūras pieaugumu stipri zem 2°C;
Is concerned about the lack of precision regarding the level of the EU's financial responsibility in the above-mentioned Commission Communication of 28 January 2009; calls on the European Council, when adopting a negotiating mandate for the Copenhagen conference, to make tangible commitments on financing that are consistent with the global efforts needed in order to limit the average temperature increase to well below 2°C;
uzskata, ka šādās saistībās par finansējumu ir jāiekļauj, kā 2008. gada decembrī noteica Padome, nosacījums dalībvalstīm lielu daļu no ES ETS kvotu izsoles ieņēmumiem izmantot darbību finansēšanai, lai mazinātu un pielāgotos klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, kuras būs ratificējušas starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām, bet uzsver, ka emisiju kvotu tirdzniecības sistēma attiecas uz mazāk nekā 50 % ES emisiju, tāpēc nepieciešams šo nozīmīgo darbību finansēšanā iesaistīt arī citas dalībvalstu tautsaimniecības nozares;
Believes that such commitments on financing should include, as provided for by the European Council in December 2008, a pledge by Member States to use a significant part of the auctioning revenues generated by the EU ETS to finance actions to mitigate and adapt to climate change in developing countries which will have ratified the international agreement on climate change, but stresses that as less than 50% of EU emissions are covered by emission trading it is necessary to include other sectors of the economy in the Member States when it comes to the effort of financing these important actions;
uzstāj, kā šādām saistībām jānodrošina paredzami finansēšanas mehānismi, kas izveidoti saistība ar UNFCCC un kuri ir papildus OAP un neatkarīgi no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām;
Insists that such commitments must provide for predictable financing for mechanisms set up in the UNFCCC context which are additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States;
atzinīgi vērtē divas iepriekš minētajā 2009. gada 28. janvāra paziņojumā izklāstītās novatoriskās finansēšanas alternatīvas, ja vien tās ir izstrādātas tādējādi, ka garantē pietiekamu, paredzamu finansējuma līmeni; turklāt piekrīt ierosinājumam, ka to varētu apvienot ar finansējumu no līdzekļiem, kas iegūti no aviācijas un jūras transporta emisiju kvotu tirdzniecības sistēmām;
Welcomes the two alternatives for innovative funding outlined in the above-mentioned Commission Communication of 28 January 2009, as long as they are designed in a manner that guarantees sufficiently predictable levels of funding; furthermore agrees with the suggestion that this be combined with funding from auctioning for aviation and maritime transport under cap and trade systems;
atzinīgi vērtē Komisijas domu par to, ka daļa no finansējuma ir piešķirama aizdevumu veidā, tāpēc ka dažas no darbībām var izrādīties jaunattīstības valstīm arī ļoti izdevīgas;
Welcomes the Commission's idea that part of the finance should be given in the form of loans because some activities can create a 'win-win' situation also in developing countries;
uzsver ka saistoši mērķi dotu ieguldītājiem iespēju labāk novērtēt ar klimata pārmaiņām saistītos riskus un iespējas un iesaistītu ieguldītājus projektos, kas paredzēti, lai panāktu gan klimata pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās mērķus; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama skaidrība attiecībā uz privātā kapitāla nozīmi nepieciešamajos ieguldījumos, lai panāktu šos mērķus;
Underlines that binding targets would enable investors to better assess the risks and opportunities associated with climate change and would involve investors in projects that would meet mitigation as well as adaptation targets; underlines, moreover, the need for clarity regarding the role of private capital in the investment necessary in order to reach the targets;
tomēr uzskata, ka ir ļoti svarīgi pieņemt daudz plašāku rīcības plānu par turpmāko finansējumu klimata politikai, kas attiektos uz visām atbilstošajām finansējuma jomām un avotiem; uzskata, ka minētais Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojums ir labs sākuma punkts šim darbam, bet uzsver, ka tas ir jāstiprina ar skaidri noteiktiem mērķiem; aicina Padomi piešķirt Komisijai pilnvaras steidzami izstrādāt šādu rīcības plānu, ņemot vērā Kopenhāgenas sarunas;
However, considers it of the utmost importance to adopt a more comprehensive action plan on the future financing of climate policy, which would cover all relevant areas and sources of financing; regards the above-mentioned Commission Communication of 28 January 2009 as a good starting point for that work, but stresses that it must be strengthened with clearly defined measures; calls on the European Council to mandate the Commission to urgently develop such an action plan with a view to the Copenhagen negotiations;
uzskata, ka lielu daļu no kopīgajiem klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās centieniem jaunattīstības valstīs jāvelta projektiem, kuru mērķis ir apturēt mežu izciršanu un mežu noplicināšanu, kā arī mežu atjaunošanas un apmežošanas projektiem šajās valstīs;
Believes that a large part of the collective contribution towards the mitigation efforts and adaptation needs of developing countries must be dedicated to projects which strive to halt deforestation and forest degradation, and to reforestation and afforestation projects in such countries;
atzinīgi vērtē Kioto protokola tīras attīstības mehānismu, kā iespējamo veidu, lai dotu jaunattīstības valstīm iespēju piedalīties oglekļa emisiju tirgū; uzsver, ka rūpnieciski attīstīto valstu izmantotie kompensācijas paņēmieni, lai panāktu emisijas samazinājuma mērķus, nevar būt daļa no jaunattīstības valstu saistībām siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām; tāpēc uzskata, ka turpmāko kompensācijas mehānismu daļai ir jābūt stingrākiem projektu kritērijiem, lai izvairītos no tā, ka rūpnieciski attīstītās valstis atņem jaunattīstības valstīm rentablas iespējas emisiju samazināšanai, kā arī lai garantētu šo projektu augstus standartus, ar uzticamiem, pārbaudāmiem un patiesiem emisiju samazinājumiem, kas nodrošina arī ilgtspējīgu attīstību šajās valstīs;
Welcomes the Kyoto Protocol's Clean Development Mechanism (CDM) as a possible way to enable developing countries to participate in the carbon market; underlines that the use of offsets to meet emission reduction targets by industrialised countries cannot be part of the responsibility of developing countries to mitigate their greenhouse gas emissions in an international agreement on climate change; insists, therefore, that stringent project quality criteria must be part of future offsetting mechanisms, in order to avoid industrialised countries taking away the low-cost reduction options from developing countries, and in addition to guarantee the high standard of such projects, with reliable, verifiable and real emission reductions that also provide for sustainable development in such countries;
uzskata, ka kolektīvs ES ieguldījums attiecībā uz jaunattīstības valstu emisiju samazināšanas centieniem un nepieciešamību pielāgoties nedrīkstētu būt mazāks par 30 000 miljoniem eiro gadā līdz 2020. gadam, un šis skaitlis var pieaugt, pieaugot arī zināšanām par klimata pārmaiņu smagumu un ar tām saistītajām izmaksām;
Considers that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
uzsver, ka lielas finanšu plūsmas uz jaunattīstības valstīm klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās tām centienu finansēšanai, ir tikai daļa no risinājuma; uzstāj uz to, ka fondi būtu jātērē ilgtspējīgi, izvairoties no birokrātijas, īpaši attiecībā uz MVU, kā arī no korupcijas; uzsver, ka finansējumam jābūt paredzamam, koordinētam un pārredzamam, lai tas vairotu jaunattīstības valstu darbspēju gan centrālā gan vietējā līmenī, prioritāti piešķirot cilvēkiem, kuri saskaras ar klimata pārmaiņu radītajām problēmām, nevis valdībām; šajā sakarā uzsver, cik svarīga ir pastāvīga un viegli pieejama informācija par pieejamo finansējumu; aicina Padomi un nākamo ‐ Zviedrijas prezidentūru aktīvi popularizēt šos principus UNFCCC COP15 sarunu laikā Kopenhāgenā 2009. gada decembrī;
Underlines that large financial flows for mitigation efforts and adaptation needs in developing countries are only part of the solution; insists that the funds should be spent in a sustainable way, avoiding bureaucracy, in particular for SMEs, and corruption; stresses that the funding must be predictable, coordinated and transparent, building capacity within developing countries at both central and local level, giving priority to the people that face problems with climate change and not only the governments; stresses in this context the importance of continuous and easily accessible information on the funding available; calls on the Council and the upcoming Swedish Presidency to actively promote these principles during the UNFCCC COP15 negotiations in Copenhagen in December 2009;