natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē to, ka tiek atzīta mazo lauksaimnieku loma Eiropas lauksaimniecībā un lauku attīstībā; atbalsta īpašu, vienkāršotu atbalsta shēmu izveidi mazajiem lauksaimniekiem, kuri palīdz stabilizēt lauku attīstību; aicina Komisiju pārredzamības un juridiskās drošības interesēs noteikt elastīgus un objektīvus kritērijus mazā lauksaimnieka statusa noteikšanai ikvienā dalībvalstī; aicina saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis pieņemt lēmumu par to, kuri lauksaimnieki atbilst šim statusam;
Welcomes the recognition of the role of small farmers in European agriculture and rural development; is in favour of establishing a specific, simplified aid scheme for small farmers, who help to stabilise rural development; calls on the Commission, in the interests of transparency and legal security, to establish flexible and objective criteria for the status of small farmers to be defined by each Member State; calls for Member States to decide, in accordance with subsidiarity, which farmers qualify for this scheme;
aicina turpināt tiešo maksājumu sistēmas vienkāršošanu, jo īpaši vienkāršojot noteikumus par maksājuma tiesību pārnešanu rezerves gadījumā, noteikumus attiecībā uz valsts rezervēm atkarībā no pārejas uz reģionālu/valsts vienotā platībmaksājuma shēmu, attiecībā uz obligāto maksājuma tiesību apvienošana un uz efektīvu un administratīvo slogu mazinošu uzraudzības sistēmu abiem pīlāriem; uzskata, ka, nosakot uzraudzības līmeni, pozitīvi jāvērtē tās pārvaldības sistēmas, kuras apliecinājušas veiksmīgu darbību;
Calls for a further simplification of the direct payment system, especially for simplified transfer rules for payment entitlements in the event of non-activation, for the rules governing the national reserve, depending on the transition to the regional/national single area payment, for merging of minimum payment entitlements and for an effective and unbureaucratic monitoring system for both pillars; considers that administrative systems which can be proven to be operating well should be looked upon favourably in the light of the scale of monitoring prescribed;
uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi paaudžu nomaiņas veicināšanai lauksaimniecības nozarē, ņemot vērā, ka tikai 6 % Eiropas lauksaimnieku ir jaunāki par 35 gadiem un tajā pašā laikā 4,5 miljoni lauksaimnieku būs sasnieguši pensijas vecumu tuvāko 10 gadu laikā; atzīst, ka jauniem lauksaimniekiem ir grūti uzsākt darbību, piemēram, veikt lielus ieguldījumus, iegūt pieeju zemei un saņemt kredītu; uzsver, ka jaunajiem lauksaimniekiem paredzētie pasākumi otrajā pīlārā ir izrādījušies nepietiekami, lai apturētu straujo novecošanu lauksaimniecības nozarē, un aicina iesniegt priekšlikumus, lai mainītu šo neilgtspējīgo tendenci, kuros vajadzētu iekļaut arī izmaiņas noteikumos, ar kuriem reglamentē valsts rezervi, lai to labāk varētu izmantot jauno lauksaimnieku atbalstam;
Notes that measures to target generational renewal in the agricultural sector are needed, given that only 6% of European farmers are younger than 35 and, at the same time, 4.5 million will retire in the next ten years; recognises that young farmers face obstacles to starting up, such as high investment costs and lack of access to land and credit; emphasises the fact that the measures for young farmers contained in the second pillar have proved to be insufficient to stop a rapid ageing of the agricultural sector and calls for proposals to reverse this unsustainable trend, which should include changes to the rules governing the national reserve to gear them more to young farmers;
uzsver, ka KLP jāievēro dzimumu līdztiesības princips un ka abiem laulātajiem, kuri kopīgi nodarbojas ar uzņēmējdarbību, jānodrošina vienādas tiesības; uzsver to, ka aptuveni 42 % no 26,7 miljoniem cilvēku, kas Eiropas Savienībā regulāri strādā lauksaimniecībā, ir sievietes, bet tikai vienu saimniecību no piecām (aptuveni 29 %) vada sieviete;
Stresses that the CAP should be gender-neutral and that both spouses should be assigned the same rights when working in the business; highlights the fact that about 42% of the 26.7 million people working regularly in agriculture in the European Union are women, but that only one holding in five (around 29%) is managed by a woman;
uzskata, ka atsaistīšana ir bijusi lietderīga, jo palielinājusi lauksaimnieku lēmumu pieņemšanas brīvību, nodrošinot lauksaimnieku spēju reaģēt uz tirgus signāliem un novirzot lielāko daļu KLP PTO “zaļās kastes” subsīdijām; piekrīt Komisijas ierosinājumam, ka piemaksu piesaiste būtu jāsaglabā konkrētos reģionos, kuros nav iespējami alternatīvi risinājumi tradicionālajām ražošanas metodēm un produktiem; tāpēc atzīst, ka atbilstīgi ražošanai noteiktās piemaksas stingrās robežās varētu būt attaisnojamas arī pēc 2013. gada;
Considers that decoupling has essentially proved its worth, allowing greater autonomy in decision-making on the part of farmers, ensuring that farmers respond to market signals and placing the vast bulk of the CAP in the WTO green box; endorses the Commission's suggestion that in future as well coupled premiums should continue to be paid in certain areas in which there is no alternative to the established, cost-intensive forms of production and products; acknowledges, therefore, that production-based premiums might be defensible within a narrowly defined framework even after 2013;
tādēļ aicina dalībvalstis izmantot iespēju, kas ļauj PTO noteiktajās robežās daļu no tiešajiem maksājumiem joprojām pilnībā vai daļēji saistīt, lai finansētu pasākumus atsaistīšanas ietekmes mazināšanai īpašās jomās un nozarēs, kas ir ekonomiski, ekoloģiski un sociāli jutīgas; turklāt uzskata, ka šie maksājumi varētu sekmēt teritoriālus vides aizsardzības pasākumus un teritoriālo kohēziju un veicināt, atbalstīt un sekmēt svarīgākās nozares, tostarp kvalitātes uzlabošanu, lauksaimniecības izejvielu ražošanu, atsevišķus īpašus ražošanas veidus vai noteiktus lauksaimniecības veidus;
Calls therefore for Member States to have the option of allowing part of the direct payments to remain wholly or partially coupled within WTO limits in order to finance measures to mitigate the impact of decoupling in specific areas and sectors that are economically, environmentally and socially sensitive; believes furthermore that these payments could promote area-based environmental measures and territorial cohesion and promote, support and boost key sectors, including quality improvement, the production of agricultural raw materials, certain specific types of production or certain types of farming;
atgādina, ka vēsturisku iemeslu dēļ Eiropas Savienības lauku saimniecības ir izveidojušās ļoti daudzveidīgas uzņēmuma lieluma, darba ražīguma un juridiskā statusa ziņā; apzinās, ka tiešie maksājumi ir tikuši piešķirti tādā veidā, kas ļāva apšaubīt to leģitimitāti; ņem vērā Komisijas priekšlikumu ieviest tiešo maksājumu maksimālo līmeni un atzinīgi vērtē šo mēģinājumu risināt jautājumu par KLP leģitimitāti un sabiedrības atbalstu; aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest līdzīgus mehānismus, kas veicinātu šo mērķu sasniegšanu, piemēram, tiešo maksājumu regresijas sistēmu atkarībā no lauku saimniecības lieluma, kurā tiktu ņemti vērā nodarbinātības un ilgtspējīgu metožu izmantošanas objektīvi kritēriji;
Observes that, for historical reasons, farms in the European Union have very diverse structures in terms of size, employment arrangements, labour productivity and legal form; is aware that direct payments are being allocated in a way which has called their legitimacy into question; takes note of the Commission's proposal to introduce an upper ceiling for direct payments and welcomes this attempt to address the issue of the CAP's legitimacy and public acceptance; asks the Commission to consider the introduction of similar mechanisms that contribute to these, such as a system of degressivity of direct payments in the light of the size of agricultural holdings that takes into account the objective criteria of employment and sustainable practices;
aicina Komisiju iesniegt praktiskus priekšlikumus, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā palīdzētu lopkopības nozarēm risināt ar izejvielu cenu pieaugumu saistītās problēmas; uzskata, ka starp tiem varētu būt stimuli zālaugu sistēmu un proteīnaugu nomaiņai augsekā, kas varētu sniegt lielākas ekonomiskās priekšrocības lauksaimniekiem, ļautu reaģēt uz jauniem uzdevumiem un mazinātu atkarību no proteīnaugu importa un kam varētu būt labvēlīga ietekme uz dzīvnieku barības izmaksām; aicina Komisiju ierosināt dalībvalstīm ieviest elastības elementu saistībā ar pašreizējā 68. panta noteikumiem, lai izvairītos no to lopkopības saimniecību izslēgšanas no jaunās atbalsta shēmas, kuras galveno uzmanību pievērš kvalitātei un ilgtspējai, un lai ņemtu vērā to īpašo raksturu;
Calls on the Commission to submit practical proposals for helping the livestock farming sectors in the medium and long term to cope with the rising prices of inputs; considers that this could entail incentives for using grassland systems and protein crops in arable rotation, which would deliver greater economic advantages for farmers, respond to the new challenges and lessen dependence on protein crop imports and could have a favourable impact on the cost of animal feed; calls upon the Commission to propose an element of flexibility for Member States along the lines of the current Article 68, to avoid excluding livestock farms focussed on quality and sustainability from the new support system and to take into account their specific character;
uzskata, ka tiešie maksājumi jārezervē tikai aktīvajiem lauksaimniekiem; turklāt apzinās, ka atsaistītu tiešo maksājumu sistēmā tiešie maksājumi jāsaņem katram uzņēmuma īpašniekam, kurš lauksaimniecības zemes izmanto ražošanai un uztur tās labā lauksaimniecības un vides stāvoklī; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt jēdziena “aktīvs lauksaimnieks” definīciju, kas neradītu dalībvalstīm papildu administratīvo slogu vai izdevumus, nodrošinot arī, lai tradicionālie lauksaimnieciskās darbības veidi (pilna laika lauksaimnieciskā darbība, lauksaimniecība kā dažāda līmeņa papildu nodarbošanās) neatkarīgi no juridiskā statusa tiktu uzskatīti par aktīvu lauksaimniecības darbību, un lai tiktu ņemti vērā arī dažādi zemes valdījuma un zemes apsaimniekošanas veidi, kā arī zemes kopēja apsaimniekošana; uzskata par nepieciešamu norādīt, ka aktīva lauksaimnieka definīcijai nebūtu jāattiecas uz gadījumiem, kad administratīvās izmaksas maksājuma veikšanai ir lielākas nekā pats faktiskais maksājums;
Considers that direct payments should be reserved only for active farmers; realises that, under the system of decoupled direct payments, each farmer who uses farmland for production and maintains GAEC should receive direct payments; calls on the Commission therefore to devise a definition of ‘active farmer’ which the Member States can administer without additional administrative effort or expenditure, while it should be ensured that traditional farming activities (full-time and various degrees of part-time), regardless of legal status, are classified as active farming and that the range of land tenure and various forms of land management arrangements as well as management of common land are taken into account; considers it necessary to specify that the definition of an active farmer should exclude cases in which the administrative costs of making a payment are higher than the actual amount of the payment itself;
atbalsta kompensāciju par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem izmaksu no otrā pīlāra un administratīvā sloga pieauguma dēļ noraida papildu maksājumus no pirmā pīlāra;
Advocates compensation for natural disadvantages in the second pillar and rejects a complementary payment in the first pillar on account of the additional administrative work involved;
uzskata, ka pilnveidota dabas resursu aizsardzība un pārvaldība ir galvenais elements ilgtspējīgā lauksaimniecībā, un saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” jaunajiem uzdevumiem un mērķiem ar to pamatojami papildu stimuli, lai mudinātu lauksaimniekus ieviest videi draudzīgu praksi, kas pārsniedz savstarpējās atbilstības pamatprasības un ar kuru papildinātu jau esošās agrovides programmas;
Considers that improved natural resource protection and management is a central element in sustainable farming, which justifies, within the framework of the new challenges and objectives of the EU 2020 Strategy, additional incentives to encourage farmers to adopt environmentally sound practices that go beyond the baseline requirements of Cross-Compliance (CC) and would complement the already existing agri-environmental programmes;
uzskata, ka dabas resursu aizsardzība būtu ciešāk saistāma ar tiešo maksājumu piešķiršanu, un tādēļ ar vides komponenta palīdzību aicina ieviest ES mēroga ierosmju shēmu ar mērķi nodrošināt lauksaimniecības ilgtspēju un ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, īstenojot efektīvu ierobežoto resursu (ūdens, enerģijas, augsnes) pārvaldību, vienlaikus ilgtermiņā ar mazāku resursu ieguldījumu samazinot ražošanas izmaksas; uzskata, ka ar šo shēmu būtu jānodrošina maksimālu atbalstītu lauksaimniekiem, kuri ir iesaistīti vai kuri vēlas pakāpeniski iesaistīties tādā lauksaimniecības praksē, kuras mērķis ir panāktu ilgtspējīgākas ražošanas sistēmas;
Believes that natural resource protection should be more closely linked to the granting of direct payments and calls, therefore, for the introduction, through a greening component, of an EU-wide incentivisation scheme with the objective of ensuring farm sustainability and long-term food security through effective management of scarce resources (water, energy, soil) while reducing production costs in the long term by reducing input use; believes that this scheme should provide maximum support for farmers who are engaged or who wish to engage, step by step, more in agricultural practices designed to achieve more sustainable production systems;
uzsver, ka šai shēmai vajadzētu būt cieši saistītai ar savstarpējās atbilstības sistēmas vienkāršošanu tiešo maksājumu saņēmējiem, ka tā būtu jāpiemēro, izmantojot vienkāršus pasākumus, ka ar to būtu jālīdzsvaro vides un ekonomiskie rādītāji, ka tai jābūt lietderīgai no agronomiskā viedokļa un ka tā nedrīkstētu pieļaut diskrimināciju pret lauksaimniekiem, kuri jau aktīvi piedalās agrovides programmās;
Emphasises that this scheme should go hand-in-hand with a simplification of the CC system for recipients of direct payments, should be applied through simple measures, should balance environmental and economic performance, should be relevant from an agronomic point of view and should not be discriminatory towards farmers already participating to a great extent in agri-environmental programmes;
noraida jaunas papildu maksājumu sistēmas ieviešanu attiecībā uz vides pasākumiem, jo tas radītu papildu kontroles un sankciju sistēmas; uzstāj, ka ir jāizvairās no praktiskiem šķēršļiem lauksaimniekiem un administratīvās sarežģītības iestādēm; turklāt uzstāj, ka, lai racionalizētu administratīvās procedūras saistībā ar šiem pasākumiem, visas lauksaimniecības kontroles pēc iespējas jāveic vienlaikus;
Rejects the implementation of a new additional payment system that leads to extra control and sanction systems for greening; insists that practical hurdles for farmers and administrative complexity for authorities must be avoided; insists, moreover, that, in order to streamline the administrative procedures associated with these measures, all agricultural controls should be, as far as possible, operated concomitantly;
tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt ietekmes novērtējumu par praktiskajām administratīvajām norisēm, kas saistītas ar vides pasākumu komponenta īstenošanu; uzsver, ka vides pasākumi var palielināt lauksaimnieku ražošanas efektivitāti, un uzstāj, ka būtu jāsedz visas iespējamās izmaksas un neiegūtie ienākumi, kas izriet no šādu pasākumu īstenošanas;
Calls therefore on the Commission to submit as soon as possible an impact assessment of the administrative practicalities involved in the implementation of a greening component; emphasises that environmental measures have the potential to boost farmers' production efficiency and insists that any possible costs and income foregone, arising from the implementation of such measures, should be covered;
uzskata, ka vides pasākumi dalībvalstīs jāīsteno, nosakot prioritārus platībatkarīgus un/vai saimniecību līmenī īstenojamus pasākumus, kuriem piešķirts ES finansējums 100 % apjomā; uzskata, ka ikvienam šo īpašo maksājumu saņēmējam ir jāīsteno noteikts skaits vides pasākumu, kuri būtu balstīti uz esošajām struktūrām un kuri jāizraugās no valsts vai reģionu saraksta, ko izveidojusi dalībvalsts, pamatojoties uz plašāku ES sarakstu, kas ir piemērojams visiem lauksaimniecības veidiem; uzskata, ka šādi pasākumi varētu būt, piemēram:
Takes the view that further greening should be pursued across Member States by means of a priority catalogue of area-based and/or farm-level measures that are 100% EU-financed; considers that any recipient of these particular payments must implement a certain number of greening measures, which should build on existing structures, chosen from a national or a regional list established by the Member State on the basis of a broader EU list, which is applicable to all types of farming; considers that examples of such measures could include:
atbalsts zemām oglekļa emisijām un pasākumi, lai ierobežotu vai uztvertu siltumnīcefekta gāzu emisijas;
support for low carbon emissions and measures to limit or capture GHG emissions
atbalsts nelielam enerģijas patēriņam un energoefektivitātei;
support for low energy consumption and energy efficiency
buferjoslas, lauku robežas, dzīvžogu esamība u.c.;
buffer strips, field margins, presence of hedges, etc.
pastāvīgās ganības;
permanent pastures
precīzas lauksamniecības metodes;
precision farming techniques
augsekas izmantošana un kultūraugu daudzveidība;
crop rotation and crop diversity
barības efektivitātes plāni;
feed efficiency plans;
uzskata, ka ES ir jāuzņemas zināma loma nodrošinātības ar pārtiku un energoapgādes drošības problēmu risināšanā, un tāpēc tai jānodrošina, lai lauksaimniecībai būtu ievērojama loma šo problēmu risināšanā; tāpēc uzskata, ka nav pareizi ilgtspējas pasākumu sarakstā iekļaut obligātu zemes atstāšanu atmatā, kā to ierosinājusi Komisija;
Believes that the EU has a role to play in meeting the challenges of food security and energy security, and therefore needs to ensure that agriculture plays a full role in meeting both these challenges; believes therefore that it is inappropriate for compulsory set-aside to be included in the list of sustainability measures as proposed by the Commission;
aicina KLP iekļaut ilgtspējīgu enerģijas avotu izmantošanas mērķus; uzskata, ka lauksaimniecības sektorā līdz 2020. gadam varētu izmantot 40 % atjaunojamās enerģijas un līdz 2030. gadam pārstāt izmantot fosilo enerģiju;
Calls for the CAP to include targets for the use of sustainable energy; believes that the agriculture sector could use 40% renewable fuels by 2020 and be fossil-free by 2030;
norāda, ka nākamās paaudzes biotehnoloģija jau ir izstrādāta, un tādēļ mudina Komisiju KLP reformas ietvaros izstrādāt starpnozaru biomasas politiku nākamās paaudzes biotehnoloģijai, tostarp biomasas ilgtspējas kritērijus, lai varētu attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecības, lauksaimniecības uzņēmumu un mežsaimniecības saražotās biomasas tirgu, stimulējot pieejamo atlikumu savākšanu bioenerģijas ražošanai, vienlaicīgi novēršot emisiju palielināšanos un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Notes that next-generation biotechnology is ready now and therefore urges the Commission to develop a cross-sectoral biomass policy for next-generation biotechnology including sustainability criteria for biomass as part of the reform of the CAP to enable the development of a sustainable market for biomass from agriculture, agroindustrial enterprises and forestry by incentivising the collection of available residue for bioenergy production, whilst preventing an increase in emissions and a loss of biodiversity;
uzsver, ka ar tādiem racionālas Eiropas politikas pasākumiem kā, piemēram, lētāka dīzeļdegviela lauksaimniecības vajadzībām, akcīzes nodokļa atvieglojumi enerģijai un degvielai, kas ražota lauksaimniecības vajadzībām, un jo īpaši ar elektroenerģiju darbināmiem apūdeņošanas sūkņiem, varētu palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem ražot vairāk un apgādāt gan pašmāju, gan eksporta tirgu ar lauksaimniecības produktiem; uzsver arī to, cik svarīgas ir invovatīvas apūdeņošanas sistēmas, lai nodrošinātu Eiropas lauksaimniecības ilgtspēju, ņemot vērā klimata pārmaiņu postošo ietekmi, piemēram, sausumu, karstuma viļņus un to lauksaimniecības zemju pārtuksnešošanos, kuru varētu izmantot iedzīvotāju apgādei ar pārtiku;
Stresses that rational European policies such as cheaper diesel for agricultural use and excise tax exemptions for power and fuel produced for agricultural purposes, particularly for electrically powered irrigation pumps, could help European farmers to produce more and supply both the domestic and export markets in agricultural products; stresses also the importance of innovative irrigation systems to ensure the sustainability of European agriculture, given the devastating effects of climate change such as drought, heat waves and desertification on farmland intended to supply the people with food;
uzsver, ka ir jāattīsta efektīvas apūdeņošanas sistēmas, lai nodrošinātu efektīvas lauksaimniecības metodes dalībvalstīs, kuras spēj apmierināt vietējo pieprasījumu pēc pārtikas un apgādāt eksporta tirgu ar lauksaimniecības precēm, turklāt ņemot vērā, ka nākotnē būs novērojams ūdens, un jo īpaši dzeramā ūdens, trūkums;
Stresses the need to develop efficient irrigation systems so as to ensure efficient agricultural methods in the Member States capable of covering domestic food demand and supplying the export market in agricultural products, bearing in mind that there will in future be a shortage of water and in particular drinking water;
pauž nožēlu par to, ka ES bioloģiskās daudzveidības mērķi vēl nav sasniegti, un cer, ka KLP veicinās centienus sasniegt gan šos, gan Nagojas konferencē noteiktos bioloģiskās daudzveidības mērķus;
Deplores the fact that the EU's biodiversity targets have yet to be met and expects the CAP to contribute to efforts to achieve these and the Nagoya biodiversity targets;
aicina ar jauno KLP veicināt ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu, nodrošināt Direktīvas 98/58/EK par dzīvnieku labturību ievērošanu un atturēties no tādas pārtikas ražošanas finansēšanas, kurā izmanto klonētus dzīvniekus, to atvases vai pēcnācējus;
Calls for the new CAP to promote the conservation of genetic diversity, comply with Directive 98/58/EC on Animal Welfare and abstain from funding the production of food from cloned animals and their offspring or descendants;
uzskata, ka arī dzīvnieku labturības ziņā labvēlīgu ražošanas metožu izmantošanai ir pozitīva ietekme uz dzīvnieku veselību, pārtikas kvalitāti un nodrošinātību ar pārtiku un vienlaicīgi tās ir arī videi draudzīgākas;
Believes that animal-welfare-friendly methods of production also have a positive impact on animal health, food quality and food safety while being more friendly for the environment;
uzsver to, cik svarīgi ir izpētīt visas pieejamās dalībvalstu sadarbības iespējas un iesaistīt visas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību;
Stresses the importance of exploring all possible opportunities for cooperation between the Member States, involving all stakeholders, for the purposes of soil protection;
Savstarpējā atbilstība un vienkāršošana
Cross-compliance and simplification