natgillin/translations-raw huggingface dataset:
turklāt uzsver, ka, veidojot izdevumu programmas, galvenā uzmanība būtu jāveltī tādiem principiem kā mērķu skaidrība, pilnīga atbilstība Kopienas tiesību kopumam, instrumentu un darbību papildināmība un pieņemamības un īstenošanas noteikumu harmonizācija un vienkāršošana, pārredzamība un pilnīga un saskaņota atbildība; uzsver, ka dzimumu līdztiesību veicinošs budžets ir svarīgs kā labas pārvaldības instruments, lai uzlabotu efektivitāti un veicinātu taisnīgumu;
Stresses, furthermore, that the design of spending programmes should pay utmost attention to the principles of clarity of objectives, full compliance with the community acquis and complementarity of instruments and actions, harmonisation and simplification of eligibility and implementation rules, transparency, and full and agreed accountability; underlines the importance of gender budgeting as a good governance tool to improve efficiency and fairness;
īpaši uzsver, ka noteikumu un procedūras vienkāršošanai vajadzētu būt galvenajai horizontālajai prioritātei un pauž pārliecību, ka Finanšu regulas pārskatīšanai būtu izšķiroša loma šajā ziņā;
Emphasises, in particular, that the simplification of rules and procedures should be a key horizontal priority and is convinced that the revision of the Financial Regulation should play a crucial role in this respect;
uzsver, ka uzlabojumi Savienības finanšu pārvaldībā jāatbalsta, cieši uzraugot sasniegumus Komisijā un dalībvalstīs; uzstāj, ka dalībvalstīm būtu jāuzņemas atbildība par ES līdzekļu pareizu izmantošanu un pārvaldību un ik gadu atbilstošā politiskajā līmenī jāsagatavo valsts deklarācija par ES līdzekļu izmantošanu;
Stresses that the improvement of the financial management in the Union must be supported by a close monitoring of progress in the Commission and in the Member States; insists that Member States should assume responsibility for the correct use and the management of EU funds and issue annual national declarations on the use of EU funds at the appropriate political level;
pauž ciešu pārliecību, ka ir jāizvērtē katras dalībvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu stiprās un vājās puses atsevišķās politikas jomās, lai uzlabotu kvalitāti, kādā dalībvalstis pārvalda un kontrolē ES līdzekļus; tāpat uzskata, ka, lai palielinātu ES līdzekļu efektivitāti un lietderību arī attiecībā uz to apgūšanas līmeni, ir vajadzīga labāka pārvaldība, mazāka birokrātija un labāka pārredzamība, kā arī labāka kontrole, nevis vairāk kontroles; šajā ziņā uzskata, ka ir jāatrod līdzsvars starp kontroles līmeni un tās izmaksām;
Strongly believes that an assessment of the strengths and weaknesses of each Member States' management and control systems in individual policy areas is necessary in order to improve the quality of Member States' management and control of EU funds; further believes that better management, less bureaucracy and more transparency, as well as better, not more, controls are necessary to increase the efficiency and effectiveness of EU funds, also with regard to their absorption rate; considers, in this respect, that a balance needs to be found between the level of control and its cost;
uzsver tiesiskās noteiktības un budžeta nepārtrauktības svarīgumu veiksmīgā daudzgadu politikas virzienu un programmu īstenošanā; tādēļ uzskata, ka bez pienācīga pamatojuma un atbilstoša ietekmes novērtējuma noteikumi plānošanas perioda laikā nebūtu jāmaina, jo tas var radīt augstākas pārejas izmaksas, palēnināt īstenošanu un palielināt kļūdas risku;
Underlines the importance of legal certainty and budgetary continuity for the successful implementation of multi-annual policies and programmes; believes, therefore, that rules should not change during programming periods without due justification and adequate impact assessment, as this can result in higher transition costs, slower implementation and increasing risk of error;
uzsver, ka institucionālā spēja ir viens no Savienības politikas jomu veiksmīgas sagatavošanas, īstenošanas un uzraudzības galvenajiem elementiem; attiecīgi uzskata, ka institucionālās un administratīvās spējas stiprināšana valsts, reģionālā un vietējā līmenī var sekmēt strukturālas izmaiņas un veicināt ES resursu vienmērīgu un veiksmīgu apgūšanu;
Stresses that institutional capacity is one of the key elements for successful development, implementation and monitoring of Union policies; considers, accordingly, that strengthening institutional and administrative capacity at national, regional and local level could underpin structural adjustments and contribute to smooth and successful absorption of EU resources;
uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” vajadzētu būt galvenajam politikas atsauces dokumentam nākamajā DFS; vienlaikus pauž viedokli, ka “Eiropa 2020” nav visaptveroša stratēģija, kas ietver visas Savienības politikas jomas; uzsver, ka nākamajā DFS ir pienācīgi jāatspoguļo citas uz Līgumu balstītas politikas jomas dažādu mērķu sasniegšanai;
Believes that the Europe 2020 strategy should be the main policy reference for the next MFF; maintains, at the same time, that Europe 2020 is not an all-inclusive strategy covering all Union policy fields; stresses that other Treaty-based policies pursuing different objectives need to be duly reflected in the next MFF;
uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz ES atgūties no krīzes un kļūt vēl stiprākai, uzlabojot nosacījumus un palielinot izdevumus jauninājumu, pētniecības un izstrādes jomā, sasniedzot ES klimata pārmaiņu un enerģētikas mērķus, uzlabojot izglītības līmeni un veicinot sociālo integrāciju, jo īpaši ar nabadzības mazināšanu; atzīmē, ka “Eiropa 2020” ir paredzēta, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ne tikai ar īstermiņa ekonomisko izaugsmi un finansiālo stabilitāti, bet arī ar ilgtermiņa strukturālo pārveidi, virzoties uz ilgtspējīgāku izaugsmes ceļu, kura pamatā ir efektīvāka resursu izmantošana;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should help the EU recover from the crisis and come out stronger by improving the conditions for - and expenditure on- innovation, research and development, meeting the EU's climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through reduction of poverty; notes that Europe 2020 is intended to address not only short term economic growth and financial stability, but longer term structural transformation to a more sustainable growth path based on more efficient use of resources;
uzskata, ka pašreizējais stratēģijas “Eiropa 2020” saturs ‐ galvenie mērķi, ierosinājumi par pamatiniciatīvām, vājās vietas un rādītāji ‐ joprojām ir ļoti vispārīgs, un aicina Komisiju iesniegt sīkāk izstrādātus priekšlikumus; turklāt uzskata, ka vienotā tirgus aktivizēšana ir stratēģijas “Eiropa 2020” būtisks elements, kas palielina tās dažādo pamatiniciatīvu sinerģiju; uzsver, ka stratēģijas mērķus var īstenot vienīgi tad, ja dalībvalstis savās valsts reformu programmās ietvertu noteiktas saistības, izmantotu politikas virzienus ar pārbaudītiem īstenošanas mehānismiem, un ja tiktu izstrādāti konkrēti un saskaņoti tiesību aktu priekšlikumi;
Considers that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature and calls on the Commission to submit more detailed proposals; considers, furthermore, that the re-launch of the single market is an essential element of the Europe 2020 strategy which increases the synergy between its various flagship initiatives; underlines that the objectives of the strategy can only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes, policies with proven delivery mechanisms and concrete and consistent legislative proposals;
turklāt uzsver, ka stratēģija “Eiropa 2020” var būt uzticama tikai tad, ja tiek nodrošināta atbilstība starp šiem mērķiem un tiem piešķirto ES un dalībvalstu finansējumu; uzskata, ka nākamajā DFS būtu jāatspoguļo stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, un pauž apņēmību sadarboties ar Komisiju un dalībvalstīm, lai radītu uzticamu finansējuma sistēmu, kas nodrošinātu adekvātu finansējumu īpaši tās pamatiniciatīvām un galvenajiem mērķiem; šai sakarībā apgalvo, ka uzdevumi, resursi un pienākumi ir skaidri jānosaka un labi jāsaskaņo starp Savienību un tās dalībvalstīm, tostarp vietējām un reģionālām pašvaldībām; aicina Komisiju precizēt pamatiniciatīvu budžeta aspektu, jo šie prioritārie rīcības plāni attiecas uz visām politikas jomām, kuras finansē no ES budžeta;
Stresses, moreover, that the Europe 2020 strategy can only be credible if consistency is ensured between its objectives and the funding allocated to them at EU and national level; takes the view that the next MFF should reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy and is determined to work with the Commission and the Member States to produce a credible funding framework ensuring, in particular, adequate funding for its flagship initiatives and headline targets; argues, in this respect, that tasks, resources, and responsibilities must be clearly defined and well orchestrated between the Union and its Member States, including local and regional authorities; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget;
brīdina, ka desmit gadu stratēģijas “Eiropa 2020” izstrādei vajadzīga pietiekama budžeta elastība, lai nodrošinātu to, ka budžeta līdzekļus var pieskaņot, attīstoties apstākļiem un prioritātēm;
Warns that the development of a ten-year Europe 2020 strategy requires sufficient budgetary flexibility to ensure that budgetary means can be appropriately aligned with evolving circumstances and priorities;
Budžets ekonomiskās pārvaldības atbalstīšanai
A budget supporting economic governance
uzsver to, ka saskaņā ar pašreizējo Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu līdz pat EUR 60 miljardu lielas aizdevuma garantijas ir jāsedz ar starpību starp pašu resursiem noteikto maksimālo apjomu un gada budžeta izdevumiem; norāda uz papildu pienākumiem, kas saskaņoti saistībā ar vidēja termiņa finanšu palīdzību euro zonā neietilpstošām dalībvalstīm, un kas jāsedz ar šo pašu starpību;
Highlights the fact that under the current European Financial Stabilisation Mechanism up to EUR 60 billion of loan guarantees must be covered by the margin between the own resources ceiling and the annual budgeted expenditure; points to the additional obligations agreed in the context of the medium-term financial assistance to non-Eurozone Member States, which have to be covered by the same margin;
aicina ar Eiropas pusgadu nodrošināt uzlabotu budžeta koordināciju un sinerģiju starp Savienību un dalībvalstīm, tādējādi palielinot EPV; aicina ar Eiropas pusgadu arī palielināt ekonomisko koordināciju starp dalībvalstīm saskaņā ar Kopienas metodes principu un nodrošināt uzlabotu ekonomisko pārvaldību euro zonai, kā arī dalībvalstīm, kas vēlas tai pievienoties, tādējādi samazinot vajadzību izmantot finanšu stabilizācijas mehānismu; uzskata, ka Eiropas pusgada svarīgākajam uzdevumam vajadzētu būt sinerģijas veicināšanai starp Eiropas un valstu publiskajiem ieguldījumiem;
Calls for the European semester to provide for improved budgetary coordination and synergies between the Union and the Member States, thus increasing EAV; calls for the European semester to also increase economic coordination among Member States in accordance with the Community method principle and to provide improved economic governance to the Eurozone and to the Member States wishing to join, thus reducing the need to make use of the Financial Stabilisation Mechanism; believes that the European semester should focus on improving synergies between European and national public investments;
atzīmē, ka Eiropas stabilitātes mehānisms (ESM) pēc 2013. gada tiek organizēts vienīgi starpvaldību sadarbības veidā; pauž bažas par šādu attīstību un uzsver demokrātiskas kontroles un atbildības trūkumu, kā arī grūtības ar izpildāmību, īstenojot starpvaldību pieeju; uzsver nepieciešamību attiecībā uz ESM ņemt vērā Kopienas metodi; atgādina, ka ES budžetā ir paredzētas aizdevumu garantijas dalībvalstīm Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma ietvaros, kā arī vidēja termiņa finanšu palīdzība euro zonā neietilpstošu dalībvalstu maksājumu bilances mehānismam;
Notes that the European Stability Mechanism (ESM) after 2013 has been organised in a purely intergovernmental manner; expresses its concern about this development and underlines the lack of democratic control, accountability, as well as the enforcement of the intergovernmental approach; stresses the necessity of taking the Community method into account for the ESM; reminds that the EU budget provides guarantees for loans to Member States under the European Financial Stabilisation Mechanism, as well as the mid-term financial assistance for non-Euro area Member States' balances of payments facility;
atgādina, ka Eiropas valūta tika izveidota bez patiesas ekonomiskas konverģences to valstu vidū, kas vēlējās to ieviest, un ar Savienības budžetu, kas nebija pietiekami liels savas valūtas atbalstīšanai; uzskata, ka šāds budžets prasītu, lai pašreizējo dalībvalstu izdevumu būtiskas daļas tiktu aizvietotas ar Savienības izdevumiem, lai varētu pienācīgi ņemt vērā Kopienas metodi un nodrošināt euro zonā un ES tādu fiskālo stabilitāti, kas nepieciešama, lai pārvarētu parādu krīzi; lūdz Komisiju noteikt eiroobligāciju sistēmas iespējamo ietekmi uz ES budžetu;
Recalls that the European currency has been created without real economic convergence between the states willing to introduce it, and in the absence of a Union budget large enough to accommodate a currency of its own; considers that such a budget would require significant parts of current Member State expenditure to be replaced by Union expenditure, in order to take due account of the Community method and provide the Eurozone and the EU with the fiscal stability required in order to overcome the debt crisis; asks the Commission to assess the possible impact of a Eurobonds system on the EU Budget;
Pētniecība un jauninājumi 48.
Research and innovation 48.
atzīmē pētniecības un jauninājumu nozīmi, paātrinot pāreju uz ilgtspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas ir vadoša pasaules mērogā; tāpēc uzskata, ka nākamajā DFS būtu jāparedz budžeta resursu lielāka koncentrācija jomās, kuras veicina ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, piemēram, pētniecība un jauninājumi atbilstoši Eiropas pievienotās vērtības un izcilības principiem;
Notes the importance of research and innovation in accelerating the transition towards a sustainable, world-leading, knowledge-based economy; believes, consequently, that the next MFF should see a greater concentration of budgetary resources in areas that stimulate economic growth and competitiveness, such as research and innovation according to the principles of European added value and excellence;
ir stingri pārliecināts par pastiprinātas valsts pētniecības un jauninājumu izdevumu apvienošanas pievienoto vērtību ES budžetā, lai sasniegtu nepieciešamo kritisko apjomu un panāktu apjomradītus ietaupījumus, uzlabotu ietekmi un mazinātu līdzekļu pārklāšanos un izšķiešanu;
Is firmly convinced of the added value of increasingly pooling national research and innovation expenditures in the EU budget in order to reach the necessary critical mass and economies of scale, improve impact and reduce overlapping and waste of scarce funds;
uzskata, ka ir vajadzīgas publiskas un privātas saskaņotas darbības gan Eiropas, gan valstu līmenī, lai sasniegtu “Eiropa 2020” mērķi ‐ piešķirt 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) izdevumiem pētniecībai un izstrādei, lai panāktu Eiropas pētniecības telpas un Inovācijas Savienības izveidi; aicina ES iestādes un dalībvalstis bez turpmākas kavēšanās vienoties par īpašu rīcības plānu šī mērķa sasniegšanai un norāda, ka tam būs nepieciešamas lielas ekonomiskas saistības, kuru apjoms būs aptuveni EUR 130 miljardu gadā no ES un valstu budžetiem, kā arī divtik liela summa no privātā sektora;
Believes that a concerted public and private effort is needed at European and national levels to reach the Europe 2020 target of 3 % of gross domestic product (GDP) expenditure on R&D, to achieve the creation of the European Research Area and of an ‘Innovation Union’; calls on the EU institutions and the Member States to agree without further delay on a specific roadmap for achieving this target, and points to the massive economic commitment that this target would entail, amounting to around 130 billion Euro annually for both the EU and national budgets and twice as much for the private sector;
uzskata, ka ievērojami jāpalielina publiskais finansējums pētniecībai un izstrādei, jo publiskais ieguldījums bieži vien sniedz stimulu veikt privāto ieguldījumu; uzsver nepieciešamību uzlabot, stimulēt un nodrošināt pētniecības, izstrādes un jauninājumu finansēšanu Savienībā, būtiski palielinot attiecīgos izdevumus no 2013. gada, jo īpaši izdevumus Astotajai pētniecības pamatprogrammai; šajā saistībā uzsver katalizatora lomu, kuru šajā sakarībā pildījusi kohēzijas politika pašreizējā plānošanas periodā, palielinot ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, un tāpēc mudina turpināt un stiprināt šo tendenci nākamajā periodā;
Believes that public funds for R&D have to be substantially increased as public investment often provides an incentive for ensuing private investment; stresses the need to enhance, stimulate and secure the financing of research, development and innovation in the Union via a significant increase in relevant expenditure from 2013 notably for the Eighth Research Framework Programme; highlights, in this respect, the catalytic role that cohesion policy has played in the current programming period in increasing R&D investment and urges that this trend be continued and strengthened in the next period;
uzsver, ka līdzekļu palielināšanai jābūt saistītai ar finansēšanas procedūru radikālu vienkāršošanu; pauž nopietnas bažas, ka Eiropas zinātnes aprindas salīdzinoši lēni apgūst ES līdzekļus, un aicina Komisiju turpināt centienus saskaņot prasības samazināt administratīvo slogu un vienkāršot piekļuvi finansējuma iespējām pētniekiem un MVU, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tajā pašā laikā saglabājot pietiekamu budžeta kontroli; uzsver nepieciešamību atbrīvot MVU no noteiktām administratīvajām prasībām, samazinot birokrātiju un ar vieglāku piekļuvi finanšu līdzekļiem veicinot jauninājumus;
Emphasises that the increase of funds must be coupled with a radical simplification of funding procedures; is particularly concerned by the relative low uptake of EU funds by the European scientific community and calls on the Commission to persevere in its efforts to reconcile the demands of reducing administrative burdens and simplifying access to funding streams for researchers, SMEs and civil society organisations while maintaining sufficient budgetary control; highlights the need for exempting SMEs of certain administrative demands by cutting red tape and encouraging innovation through easier access to finance;
aicina izveidot ciešāku saikni starp fundamentāliem pētījumiem un rūpnieciskiem jauninājumiem, kā arī starp jauninājumiem un ražošanas procesu; jo īpaši atgādina, ka viena no ES pētniecības un jauninājumu programmu galvenajām problēmām ir tā, ka rezultāti netiek efektīvi ieviesti tirgū, un uzsver, cik nozīmīgi ir izveidot stimulus pētniecības un izstrādes produktu komercializācijai, jo īpaši, izmantojot atvieglotu piekļuvi finansējumam; šajā sakarībā uzsver to, cik svarīga ir dažādu fondu sekmīga sadarbība, un aicina Komisiju veikt atbilstošus pielāgojumus, lai attiecīgie fondi varētu papildināt viens otru;
Calls for a stronger link between basic research and industrial innovation and between innovation and the manufacturing process; recalls, in particular, that one of the main difficulties in EU research and innovation programmes is the fact that the results are not effectively brought to the market and stresses the importance of creating incentives to commercialise the R&D products in particular through easier access to finance; highlights, in this respect, the importance of different funds working smoothly together and calls on the Commission to make the necessary adjustments so that the relevant funds can complement each other;
atgādina, ka, lai sasniegtu ES klimata un enerģētikas mērķus, vajadzētu būtiski palielināt ES centienus pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši attiecībā uz vides pētījumiem, energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām; turklāt uzskata, ka Eiropas līderpozīcijas videi nekaitīgu tehnoloģiju jomā var saglabāt tikai tad, ja tiek veikti atbilstīgi pētniecības pasākumi;
Recalls that in order to meet the EU climate and energy targets EU R&D efforts should be significantly stepped up notably on environmental research, energy-efficiency and renewable energy technologies; considers, furthermore, that Europe's frontrunner status on green technologies can only be kept if it is underpinned by appropriate research efforts;
uzsver, ka jauninājumi ir viena no galvenajām stratēģijas “Eiropa 2020”prioritātēm; atzīst, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts var kļūt par vienu no ES ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas galvenajiem dzinuļiem, ja tiks veicināti pasaules mērogā nozīmīgi jauninājumi, un aicina paplašināt un pienācīgi finansēt zināšanu un inovāciju kopienas; uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Pētniecības padomei nodrošināt topošos novatorus ar pašām mūsdienīgākajām zināšanām un atbalstīt augsta riska pētniecības idejas; turklāt atbalsta nepieciešamību izstrādāt ilgtermiņa finanšu stratēģijas, lai nodrošinātu ieguldījumus liela mēroga pētniecības un izstrādes projektos;
Highlights that innovation is one of the key priorities of Europe 2020 strategy; recognises the potential role of the European Institute of Innovation and Technology as a driver of EU sustainable growth and competitiveness, achieving this through the stimulation of world-leading innovation, and calls for the Knowledge and Innovation Communities to be enlarged and duly funded; underlines the importance of the European Research Council to provide cutting edge knowledge for future innovators and to support high-risk research ideas; supports, moreover, the need for elaborating long term financial strategies to secure funding for large-scale R&D projects;
Rūpniecība un MVU 57.
Industry and SMEs 57.
uzsver, ka spēcīgs un daudzveidīgs rūpnieciskais pamats ir galvenais priekšnoteikums, lai izveidotu konkurētspējīgu, ilgtspējīgu un integrējošu Eiropas ekonomiku; atgādina, ka MVU visvairāk veicina ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju, jauninājumus un nodarbinātību un atzīst to svarīgo lomu, lai nodrošinātu ilgtspējīgas ES ekonomikas atveseļošanos un uzplaukumu; tādēļ atzinīgi vērtē stratēģijā “Eiropa 2020” likto uzsvaru uz jauninājumiem un rūpniecības politiku, jo īpaši ar pamatiniciatīvām “Inovācijas Savienība” un “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetā” un uzsver nepieciešamību uzlabot ar MVU saistītas darbības citās pamatiniciatīvās;
Stresses that a strong and diversified industrial base is key to achieving the objective of creating a competitive, sustainable and inclusive European economy; recalls that SMEs are key drivers of economic growth, competitiveness, innovation and employment and recognises their important role in ensuring recovery and boosting of a sustainable EU economy; welcomes, therefore, the emphasis put by the Europe 2020 strategy on innovation and industrial policy, notably through the flagship initiatives ‘Innovation Union’ and ‘An integrated industrial policy for the globalisation era’, and stresses the need to enhance SME-relevant actions in other flagship initiatives;
Digitalizācijas programma 59.
Digital agenda 59.