natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pie bišu veselības krīzes cēloņiem jāmin bišu ērce ( Varroa spp .) stropos, bišu saimju bojāeja, kā arī nozematozes ( Nosema ceranae ) izplatīšanās;
whereas the continued presence in hives of Varroa spp. parasites, colony collapse disorder and the spread of Nosema ceranae are among the causes of the crisis in bee health,
tā kā 76 % no cilvēku uzturam paredzētās pārtikas ražošanas ir atkarīgi no biškopības nozares;
whereas 76% of the production of food for human consumption is dependent on the beekeeping sector,
tā kā 84 % no Eiropā kultivētajām augu šķirnēm ir atkarīgi no apputeksnēšanas;
whereas 84% of vegetable species cultivated in placeEurope depend on pollination,
tā kā pārāk bieži tiek ignorēti norādījumi un atzītā prakse attiecībā uz biocīdu lietošanu;
whereas the instructions and good practice applicable to the use of biocides are too often ignored,
tā kā līdz šim nav metožu, lai izskaustu noteiktas bišu slimības, kuru dēļ samazinās bišu pretestības spēja un saimes iet bojā;
recalling that no methods exist as yet to eradicate certain bee diseases resulting in a reduction in their resistance capacity and the loss of hives,
uzskata, ka ir svarīgi tūlīt attiecīgi reaģēt uz bišu veselības krīzi, turklāt tas jādara ar efektīviem līdzekļiem;
Considers that it is essential to respond without delay to the crisis in bee health in an appropriate manner and with effective weapons;
uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai novērstu negodīgu konkurenci, ko izraisa no trešām valstīm ievestie biškopības produkti, kuriem ir zemākas ražošanas izmaksas, jo īpaši saistībā ar cukura cenu un darbaspēka izmaksām;
Considers that action should be taken to tackle unfair competition from apiculture products originating in third countries, which is partly the result of lower production costs, particularly as regards the price of sugar and labour;
aicina Komisiju, piešķirot papildu budžeta līdzekļus, nekavējoties uzsākt pētniecību par parazītiem un slimībām, kas masveidā iznīcina bišu saimes, kā arī par to cēloņiem;
Calls on the Commission to immediately step up further research into the parasites and diseases decimating the bee population and their causes, while making additional budgetary resources available for this research;
uzskata, ka bišu medus marķējumos obligāti jānorāda izcelsmes valsts;
Considers it vital to make it compulsory to indicate the country of origin of bee honey on labels;
aicina Komisiju KLP veselības pārbaudes ietvaros ieviest pasākumus, lai veicinātu ekoloģiskās kompensācijas zonu izveidi (piemēram, biškopības atmatas), īpaši lielākajos lauksaimniecības reģionos; aicina izveidot šādas zonas lauku daļās, kur grūti audzēt kultūraugus, un audzēt tur, piemēram, facēlijas, gurķu mētru, savvaļas sinepes un balto āboliņu, kuri nodrošina nektāra resursus rajonos, kur ievāc medu;
Calls on the Commission to put in place measures within the CAP Health Check encouraging the creation of ecological compensation zones (such as apicultural set-aside areas) especially in large areas of arable cultivation; calls for such zones to be situated in those parts of fields which are difficult to cultivate, where plants such as phacelia, borage, charlock and wild white clover could be grown, providing rich sources of nectar in bees' gathering areas;
aicina Komisiju veicināt nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu nepietiekamas apputeksnēšanas risku gan biškopjiem, gan lauksaimniekiem, kuri varētu ievērojami palielināt ražošanu;
Calls on the Commission to promote the necessary measures to limit the risk of insufficient pollination both for beekeepers and for farmers, whose production could increase considerably;
aicina Komisiju nodrošināt virszemes ūdeņu uzraudzību un kontroli, jo bites ir ļoti jutīgas uz vides pasliktināšanos;
Calls on the Commission to ensure that the quality of surface water is monitored and controlled, as bees are highly sensitive to any deterioration in their environment;
aicina Komisiju veikt pētījumu, kā bišu mirstība ir saistīta ar pesticīdu, piemēram, tiametoksama, imidakloprīda, klotianidīna un fipronila lietošanu, lai būtu iespējams veikt attiecīgos pasākumus attiecībā uz šo produktu apstiprināšanu;
Calls on the Commission to undertake research into the link which exists between bee mortality and the use of pesticides such as thiamethoxam, imidacloprid, clothianidin and fipronil so that it can take whatever appropriate measures are necessary as regards authorisation of such products;
aicina Komisiju saskaņot visu informāciju, kas par pašreizējo stāvokli pieejama katrā dalībvalstī; uzskata, ka Komisijai jāsadarbojas ar atzītām organizācijām, lai apmainītos ar zinātnisko informāciju, kas ir šo iestāžu rīcībā par pesticīdu ietekmi uz bitēm;
Calls on the Commission to coordinate all information pertaining to this situation that is presently available in each Member State; believes that the Commission should cooperate with recognised organisations with a view to exchanging scientific information they have concerning the impact of pesticides on bees;
uzskata, ka ir svarīgi ieviest prasību veikt ievestā medus analīzi, lai noteiktu, vai tajā nav Amerikas peru puves baktēriju;
Considers it vital to introduce a requirement that imported honey be analysed to detect the possible presence of American foulbrood bacteria;
mudina Komisiju ierosināt finansiāla atbalsta mehānismu biškopības uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās saistībā ar bišu bojāeju;
Urges the Commission to propose a financial aid mechanism for apiaries which are in difficulties due to bee mortality;
aicina Komisiju iekļaut veterinārās politikas jomā pētījumus un pasākumus cīņai ar bišu slimībām;
Calls for the Commission to incorporate into its veterinary policy research into, and action to tackle, bee diseases;
aicina Komisiju mudināt visas dalībvalstis nekavējoties sniegt lielāku atbalstu biškopības nozarei;
Calls on the Commission to urge all Member States to bring forward immediate support for the beekeeping sector;
uzdod Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Pamatojoties uz jautājumu B6‑0479/2008 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
further to Question for Oral Answer B6‑0479/2008
iesniedza Miroslav Ouzký un Caroline Jackson
by Miroslav Ouzký and Caroline Jackson
par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu
on the review of Recommendation 2001/331/EC providing for minimum criteria for environmental inspections in the PlaceNameMember States
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu
European Parliament resolution on the review of Recommendation 2001/331/EC providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs,
having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 4 April 2001 providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States (2001/331/EC),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Pārskats par to, kā īsteno Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs” (COM(2007)707),
having regard to Communication COM(2007)707 from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the review of Recommendation 2001/331/EC providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States,
tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2001. gadā pieņēma Ieteikumu 2001/331/EK, kurā tika sniegti nesaistoši kritēriji vides pārbaužu plānošanai, veikšanai, rezultātu apkopošanai un ziņojumu sagatavošanai, atzīstot, ka starp dalībvalstu pārbaužu sistēmām pastāv būtiskas atšķirības;
whereas in 2001 Parliament and the Council adopted Recommendation 2001/331/EC, containing non-binding criteria for planning, carrying out, following up and reporting on environmental inspections, recognising that there was a wide disparity between inspection systems in the Member States,
tā kā minētā Ieteikuma mērķis bija uzlabot atbilstību Kopienas vides tiesību aktiem un veicināt šo tiesību aktu saskaņotāku īstenošanu un izpildi visās dalībvalstīs;
whereas this recommendation's aim was to strengthen compliance with Community environmental law and to contribute to its more consistent implementation and enforcement in all Member States,
tā kā Komisijas paziņojumā COM(2007)707 ir izklāstīti Komisijas uzskati par minētā ieteikuma turpmāku pilnveidošanu, cita starpā pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem par ieteikuma īstenošanu;
whereas Communication COM(2007)707 sets out the Commission's views on further development of the recommendation, based, inter alia, on the reports that the Member States have submitted on their implementation of the recommendation,
tā kā šajā paziņojumā ir norādīts, ka dalībvalstu sniegtā informācija par minētā ieteikuma īstenošanu „nebija pilnīga vai arī tā bija grūti salīdzināma”;
whereas the Communication noted that the information submitted by the Member States on how they were implementing the recommendation was 'incomplete or difficult to compare',
tā kā saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju noskaidrojās, ka „tikai dažas dalībvalstis ir panākušas ieteikuma pilnīgu īstenošanu” un „pastāv lielas atšķirības starp to, kā Kopienā tiek veiktas vides pārbaudes”;
whereas the information submitted by the Member States demonstrated that 'only a few have achieved full implementation', and that 'there are still large disparities in the way environmental inspections are being carried out within the Community',
tā kā saskaņā ar Komisijas viedokli nepilnīgā īstenošana daļēji ir izskaidrojama ar to, ka dalībvalstis atšķirīgi interpretēja ieteikumā iekļautās definīcijas un kritērijus, kā arī ziņojumu sniegšanas prasības;
whereas according to the Commission the situation of incomplete implementation is partially due to differing interpretations by Member States of the definitions and criteria of the recommendation and of the reporting requirements,
tā kā Komisija atzīst, ka ieteikuma darbības joma ir neatbilstīga un tajā nav iekļauti daudzi nozīmīgi pasākumi, piemēram, Natura 2000, nelegālu atkritumu pārvadājumu kontrole, ķīmisko vielu reģistrēšana un licencēšana ( REACH ), bīstamu vielu ierobežošana izstrādājumos (piemēram, RoHS direktīva), tirdzniecība ar apdraudētu sugu dzīvniekiem un augiem, kā arī pasākumi, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem un ražotāju atbildības sistēmām,
whereas the Commission recognises that the scope of the recommendation is inadequate and does not include many important activities, such as Natura 2000, the control of illegal waste shipments, the registration and authorisation of chemicals (REACH), the restriction of certain hazardous substances in products (e.g. the RoHS Directive), trade in endangered species as well as activities related to genetically modified organisms and producer responsibility systems,
pauž bažas par Komisijas secinājumu, ka Kopienā nav iespējams nodrošināt pilnīgu vides tiesību aktu īstenošanu, jo šā iemesla dēļ ne vien turpinās vides postīšana, bet notiek arī konkurences kropļošana;
Voices its concern at the Commission's conclusion that the full implementation of environmental legislation in the Community cannot be ensured, since this leads not only to continuing damage to the environment but also to distortions of competition;
uzsver, ka kvalitatīva un vienmērīga Kopienas vides tiesību aktu īstenošana ir izšķiroši svarīga un jebkādas atkāpes izraisa sabiedrības vilšanos un apdraud Kopienas kā efektīva vides sarga reputāciju;
Emphasises that good and even enforcement of Community environmental law is essential, and that anything less falls short of public expectations and undermines the reputation of the Community as an effective guardian of the environment;
iebilst pret Komisijas nodomu risināt šo problēmu tikai ar nesaistoša ieteikuma palīdzību un ar atsevišķu juridiski saistošu prasību iekļaušanu nozaru tiesību aktos;
Opposes the Commission's intention of dealing with the problem only through a non-binding recommendation and through the insertion of specific legally binding requirements in sectoral legislation;
mudina Komisiju rīkoties savādāk, proti, līdz 2009. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu direktīvai par vides pārbaudēm, precizējot definīcijas un kritērijus un paplašinot darbības jomu;
Urges the Commission to instead come forward, before the end of 2009, with a proposal for a directive on environmental inspections, clarifying the definitions and criteria and extending the scope;
uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt Eiropas Savienības tīklu vides tiesību aktu ieviešanai un īstenošanai ( IMPEL ) un mudina Komisiju līdz 2009. gada beigām ziņot par iespējamiem veidiem, kā to izdarīt, tostarp izveidojot Kopienas vides inspekciju;
Considers it essential to strengthen the European Union Network for the Implementation and Enforcement of Environmental Law (IMPEL) and urges the Commission to report, before the end of 2009, on possible ways of doing so, including the establishment of a Community environmental inspection force;
iesaka vairāk koncentrēties uz atbalstu izglītojošiem un informatīviem pasākumiem par vides aizsardzību, kuru precīzais saturs būtu jānosaka vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, pamatojoties uz vajadzībām un konkrētajā teritorijā novērotajām problēmām;
Proposes that greater emphasis be placed on supporting environmental education and information provision, the specific content of which would be determined at local, regional or national level on the basis of the needs and problems identified in a given area;
uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
iesniedza Zita Gurmai, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Marinus Wiersma, Michael Cashman, Stephen Hughes, Anna Hedh un Anne Van Lancker
by Zita Gurmai, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Marinus Wiersma, Michael Cashman, Stephen Hughes, Anna Hedh and Anne Van Lancker
par HIV/AIDS — agrīna diagnostika un agrīna terapija
on HIV/AIDS: Early diagnosis and early care
Eiropas Parlamenta rezolūcija par HIV/AIDS — agrīna diagnostika un agrīna terapija
European Parliament resolution on HIV/AIDS: Early diagnosis and early care
ņemot vērā savu 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0137 . ,
having regard to its resolution of 24 April 2007 on combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009 Texts adopted, P6_TA(2007)0137 . ,
ņemot vērā 2007. gada 13. martā pieņemto Brēmenes Deklarāciju par kopīgu atbildību un partnerību cīņā pret HIV/AIDS,
having regard to the Bremen Declaration of 13 March 2007 on 'Responsibility and Partnership – Together against HIV/AIDS',
ņemot vērā savu 2006. gada 6. jūlija rezolūciju „HIV/AIDS: laiks rīkoties” Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0321 . ,
having regard to its resolution of 6 July 2006 on HIV/AIDS: time to deliver Texts adopted, P6_TA(2006)0321 . ,
ņemot vērā savu 2006. gada 30. novembra rezolūciju par AIDS Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0526 . ,
having regard to its resolution of 30 November 2006 on AIDS Texts adopted, P6_TA(2006)0526 . ,
ņemot vērā Padomes 2005. gada 6. jūnija secinājumus par HIV/AIDS apkarošanu,
having regard to the Council Conclusions of 6 June 2005 on combating HIV/AIDS,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam” (COM(2005)0654) COM(2005)0654. ,
having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament on 'Combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009' COM(2005)0654. ,
ņemot vērā Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, kuru pieņēma Īrijas ES prezidentūras laikā rīkotajā ministru konferencē „Pārvarēt šķēršļus — partnerība HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”, kas notika 2004. gada 23. un 24. februārī,
having regard to the 'Dublin Declaration' on partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia, adopted at the Ministerial Conference 'Breaking the Barriers – Partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia' held within the framework of the Irish EU Presidency on 23-24 February 2004,
ņemot vērā UNAIDS un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģiona biroja 2008. gada ziņojumu „Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”,
having regard to the UNAIDS/WHO Europe report entitled 'Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and placeCentral Asia' of 2008,
ņemot vērā Eiropas Savienības un kaimiņvalstu ministru un valdību pārstāvju konferencē „Eiropa un HIV/AIDS — jauni uzdevumi, jaunas iespējas”, kura notika Lietuvā 2004. gada 16. un 17. septembrī, pieņemto Viļņas Deklarāciju par pasākumiem cīņas stiprināšanai pret HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs,
having regard to the 'Vilnius Declaration' on measures to strengthen the response to HIV/AIDS in the European Union and in the neighbouring countries, adopted by Ministers and representatives of governments from the European Union and neighbouring countries at the conference 'Europe and HIV/AIDS – New Challenges, New Opportunities' conference, held in Vilnius, Lithuania, on 16-17 September 2004,
ņemot vērā PVO 2006. gada programmu HIV/AIDS apkarošanai „Vispārējas pieejamības nodrošināšana līdz 2010. gadam”,
having regard to the WHO's 2006 HIV/AIDS programme 'Towards universal access by 2010',
ņemot vērā Eirobarometra 2006. gada februāra aptaujas rezultātus par AIDS profilaksi,
having regard to the Eurobarometer on AIDS Prevention of February 2006,
ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities,
tā kā EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumā sniegtie dati liecina, ka laikā no 1999. gada līdz 2006. gadam Eiropas Savienībā ar HIV inficējās 269 152 cilvēki un PVO Eiropas reģionā ar HIV inficējās 806 258 cilvēki;
whereas EuroHIV's end-year report 2006 shows that 269 152 people were newly infected with HIV in 1999-2006 within the European Union and 806 258 people were newly infected with HIV in the European Region of the World Health Organisation (WHO),
tā kā saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 11 % no visiem inficēšanās gadījumiem konstatē cilvēkiem, kuri ir jaunāki par 25 gadiem;
whereas in the European Union 11% of all new HIV infections affect young people under the age of 25, according to the EuroHIV end-year report 2006,
tā kā EuroHIV un UNAIDS ziņojumi liecina, ka Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs joprojām ārkārtīgi strauji pieaug jaunu inficēšanās gadījumu skaits un tiek lēsts, ka dažās valstīs patiesais ar HIV inficēto cilvēku skaits gandrīz trīs reizes pārsniedz oficiāli zināmo skaitu;
whereas the reports from EuroHIV and UNAIDS confirm that the number of new HIV infections is still rising at an alarming rate within the European Union as well as in the neighbouring countries, and that in some countries the estimated number of people infected with HIV is almost three times higher than the official number,
tā kā, neraugoties uz HIV inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu, pēdējos gados reģistrēto AIDS saslimšanas gadījumu skaits ir pastāvīgi samazinājies un šī tendence ir turpinājusies arī 2006. gadā — saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 2006. gadā reģistrēto saslimšanas gadījumu skaits ir par 40 % mazāks nekā 1999. gadā;
whereas, despite the increased number of HIV infections, the steady decrease in the number of AIDS cases diagnosed in recent years has continued in 2006, with 40% fewer cases diagnosed in 2006 in comparison to 1999 in the EU, according to the EuroHIV end-year report 2006,
tā kā liela daļa HIV inficēšanās gadījumu netiek diagnosticēti; tā kā daudzi cilvēki nezina, vai ir inficēti vai ne, un infekcija, visticamāk, tiek atklāta tikai tad, kad cilvēks saslimst ar kādu no slimībām, kas saistītas ar HIV/AIDS;
whereas a large proportion of HIV infections remain undiagnosed; whereas many people do not know whether they are infected or not, and are likely to discover it only once afflicted by HIV/AIDS-related illnesses,
tā kā risks inficēties ar HIV ievērojami palielinās, ja cilvēkam ir kāda cita seksuāli transmisīva slimība (piemēram, gonoreja, hlamīdijas, herpes vai sifiliss);
whereas the infectivity of HIV increases significantly in the presence of other sexually transmitted diseases (such as gonorrhea, chlamydia, herpes and syphilis),
tā kā viens no HIV infekcijas ārkārtīgi straujās izplatības iemesliem daudzās Austrumeiropas valstīs ir infekcijas epidēmiskais raksturs intravenozo narkotiku lietotāju vidū;
whereas the epidemic among intravenous drug users is one of the reasons for the rapid spread of HIV infection in many Eastern European countries,
tā kā HIV/AIDS ir infekcijas slimība un tādēļ pastāv risks, ka cilvēks, kurš nezina, ka ir inficēts, var inficēt citus;
whereas HIV/AIDS is a communicable disease, and there is therefore a risk of contagion from undetected infected persons,
tā kā, novērtējot progresu, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, UNAIDS un PVO Eiropas reģiona biroja iegūtie rezultāti liecina, ka tikai dažās no 53 Eiropas reģiona valstīm ir panākts, ka pieeja stigmatizācijai, diskriminācijai un cilvēktiesībām atbilst šajā deklarācijā izklāstītajām saistībām;
whereas the findings of UNAIDS and WHO Europe measuring 'Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia' show that few of the 53 countries in the European region have adopted an approach to stigma, discrimination and human rights that complies with their Dublin declaration commitments,
tā kā ikvienā ar HIV apkarošanu saistītajā aspektā ļoti būtiska nozīme ir neierobežotai cilvēktiesību aizsardzībai;
whereas full protection of human rights is essential to every aspect of the response to HIV,
tā kā cīņā pret epidēmiju ir absolūti nepieciešama pārrobežu sadarbība;
whereas there is a critical need for cross-border cooperation to address the epidemic,
tā kā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir norādīts, ka šķēršļi, kas ierobežo invalīdu iespējas vienlīdzīgi līdzdarboties sabiedrības dzīvē, var būt saistīti gan ar attieksmi, gan ar apkārtējo vidi;
whereas the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities makes clear that the barriers which hinder persons with impairments participating in society on an equal basis can be attitudinal as well as environmental,
aicina Padomi un Komisiju izstrādāt HIV apkarošanas stratēģiju, paredzot
Calls on the Council and the Commission to formulate a strategy on HIV to:
– veicināt agrīnu diagnostiku un samazināt šķēršļus testu veikšanai;
– promote early diagnosis and reduction of barriers to testing;
– nodrošināt agrīnu terapiju un informāciju par agrīni uzsāktas terapijas priekšrocībām;
– ensure early care and communication of the benefits of earlier care;
aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs veic rūpīgu kontroli un uzraudzību, tostarp precizējot datu aprēķinus par nereģistrēto inficēto personu kopumu (skaits, raksturojošie rādītāji utt.);
Calls on the Commission to ensure accurate monitoring and surveillance by the European Centre for Disease Prevention and Control, including more precise estimates (size, characteristics, etc.) of the undiagnosed population;