natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta centienus īstenot pieeju, kura ir “zinātniski pamatota”, un aicina izrādīt tādu attieksmi pret dalībniekiem visos finansējuma sistēmas posmos, kuras pamatā ir uzticēšanās pētniekiem un lielāka iecietība pret risku, tostarp arī zinātnes veicināšanā un inovācijā; aicina nākamajā pamatprogrammā paredzēt pienācīgu finansēšanas modeli akadēmiskajiem pētījumiem;
Favours moving towards a ‘science-based’ approach and calls for a trust-based attitude towards researchers and a more risk-tolerant attitude towards participants at all stages of the funding system, including science valorisation and innovation; asks for an appropriate funding model for academic research in the next FP;
uzskata, ka vienotais stratēģiskais satvars nav jāierobežo, lai koncentrētos tikai uz inovācijām, ko nosaka pētniecība vai kas balstās uz tehnoloģijām, bet ka tām jāatbalsta dažādi inovācijas avoti; norāda, ka daudzi uzņēmumi, jo īpaši MVU, izmanto citus inovāciju avotus, piemēram, klientus, tirgus, lietotājus un ne mazākā mērā nodarbinātos, un ka šī inovāciju forma bieži vien ir praktiskāka un koncentrējas uz īpašu problemātisku jautājumu risināšanu saistībā ar procesiem, pakalpojumiem vai produktiem, jo ieteiktos risinājumus bieži vien atrod darbinieki, kas ir visciešāk saistīti ar ražošanas procesu, tirgiem un klientiem; tādēļ uzskata, ka ES būtu jāstiprina uz praksi vērsta, darbinieku virzīta inovācija;
Believes that the CSF should not be limited to focusing on research-driven or technology-based innovation alone, but that it should support different sources of innovation; points out that many companies – especially SMEs – use other sources of innovation such as clients, markets, users and, not least, employees, and that this form of innovation is often of a more practical nature and is focused on solving specific problematic issues related to processes, services or products, since the proposed solutions are often found by the employees that are closest to the production process, markets and clients; believes, therefore, that the EU should strengthen practice-oriented, employee-driven innovation;
mudina Komisiju nodrošināt, ka tiek pārskatītas pieskaitāmās izmaksas saistībā ar iniciatīvu HORIZON 2020; tādēļ lūdz Komisiju analizēt, kādu proporciju pieskaitāmās izmaksas veido 7. pamatprogrammā un iesniegt priekšlikumus, lai šīs izmaksas pēc iespējas samazinātu;
Urges the Commission to ensure that overhead costs under HORIZON 2020 are revised; asks the Commission, therefore, to analyse what percentage the overhead costs represent in FP7 and to come forward with proposals to keep it as low as possible;
aicina saglabāt sadarbību pētniecībā (pašreizējā sadarbības programma) kā pamatprogrammas svarīgāko daļu, pastiprinot sinerģijas, lai palielinātu un paātrinātu pētniecības projektu ietekmi, sadarbojoties arī ar pasaules mērogā izciliem partneriem gan no ES, gan ārpus tās; uzskata, ka pētniecības sadarbības finansēšanai būtu jāpiešķir lielāka tematiskā elastība (plašāki aicinājumi iesniegt priekšlikumus) un tiem būtu jānosaka lietotājiem vieglāk izmantojamus finansēšanas nosacījumus, lai piesaistītu ievērojamus zinātniekus un atsauktos gan uz lielo konsorciju, gan mazāko grupu vajadzībām; uzskata, ka būtu jāaptver visa inovācijas ķēde no pētnieciskās izpētes līdz plaša mēroga izmēģinājuma projektiem un demonstrējumiem, ierobežots budžets īpaši jāatvēl nozarēm, kas izstrādājušas stratēģisko ideju, kā attiecīga gadījumā risināt sociālās problēmas ar ilgtermiņa ieguldījumu cikliem;
Calls for collaborative research (the current Cooperation Programme) to be kept at the heart of the FP, reinforcing synergies to increase and accelerate the impact and dissemination of research projects performed in cooperation with partners of excellent global standing, both from within and from outside the EU; believes that funding of collaborative research should have greater thematic flexibility (broader calls) and user-friendly funding arrangements in order to attract outstanding scientists and to respond to the needs of both large consortia and smaller groups; believes that the whole innovation chain from exploratory research to large scale pilot projects and demonstrations should be covered, with dedicated ring-fenced budgets to sectors which have developed a strategic vision in order to address societal challenges with long-term investment cycles, where appropriate;
pauž skeptisku nostāju attiecībā uz līdzekļu izmantošanas efektivitāti, lai izveidotu pētniecības izcilības tīklus un organizētu konferences un pasākumus, un aicina pastiprināt pasākumus pētniecībai un inovācijai elektroniskajā tīklā un izplatīt pētījumu rezultātus internetā;
Voices its scepticism about the effectiveness of utilising the funds for creating research networks of excellence and organising conferences and events and calls for a strengthening of electronic networking measures for research and innovation and the dissemination of research results via the Internet;
pauž skeptisku nostāju pret to, ka bieži vien ir iespējams finansēt vienu priekšlikumu no uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, kā rezultātā tiek izšķērdēti resursi, kas ieguldīti tā sagatavošanā un novērtēšanā, un netiek finansētas izcilas idejas; aicina Komisiju izpētīt iespēju finansēt izcilus, neizraudzītus priekšlikumus, izmantojot papildu budžetu pētījumiem (kas atbilst pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem), kas iesaistīs arī dalībvalstis un reģionālos un struktūrfondus;
Expresses its scepticism about whether it is often possible to finance a single proposal per call, resulting in a waste of the resources invested in their preparation and evaluation and the non-funding of excellent ideas; calls on the Commission to investigate the possibility of funding excellent, non-selected proposals, through an additional research budget (matching research funds) which will also involve Member States and regional and structural funds;
aicina konsolidēt daudznozaru un starpnozaru pētniecību un atzīt pētniecības sociālos aspektus; šajā sakarībā atgādina, ka lielās sociālās problēmas papildus tehnoloģisko risinājumu izmantošanai būtu jāpārvar, Eiropas līmenī veicot pētniecību sociālajās un humanitārajās zinātnēs, kā arī nodrošinot sociālo inovāciju, kam joprojām ir būtiska nozīme minēto problēmu veiksmīgā risināšanā; tādēļ uzskata, ka gan tēmu jomas, kas attiecas uz “sociālajam, ekonomikas un humanitārajām zinātnēm” neatkarīga risināšana, gan šīs jomas kā pastiprinoša komponenta iekļaušana visos ar programmas palīdzību īstenojamos pasākumos, būtu jānodrošina vienotajā stratēģiskajā satvarā;
Calls for consolidation of multi- and transdisciplinary research and recognition of the social dimension of research; in this context, recalls that grand societal challenges should be dealt with – apart from technological responses – by means of European research in social sciences and humanities and social innovation, which remain a pivotal asset in successfully addressing those challenges; believes therefore that both an independent subject area covering ‘social and economic sciences and the humanities’, and inclusion of it as an increased component in all agenda-driven actions should be secured in the CSF;
lai turpinātu piesaistīt pilsoņu un civilās sabiedrības interesi un iesaistīšanos pētniecībā, aicina turpināt tēmas risināšanu par zinātni sabiedrībā gan kā atsevišķu tematu, gan attiecībā uz tās horizontālo paplašināšanu, ietverot lielās sociālās problēmas; turklāt uzskata, ka Komisijai jāatbalsta turpmākā attīstība un ētikas pamatnostādņu plašāka izplatīšana, kā arī jāturpina to instrumentu pilnveidošana, kas paredzēti pilsoniskās sabiedrības organizācijām;
In order further to attract the interest and involvement of citizens and civil society in research, calls for the continuation of the Science in Society theme as a stand-alone and for its horizontal expansion to cover the great societal challenges; in addition, believes that the Commission should support further development and wider dissemination of guidelines on ethics, and the further development of instruments designed for Civil Society Organisations (CSOs);
aicina pētniecības prioritātes un mērķus noteikt pārredzamākā veidā saskaņā ar līdzdalības principu, līdzsvaroti iesaistot dalībniekus, tostarp zinātnieku aprindas, pētniekus (arī no mazākām pētniecības organizācijām), publisko sektoru, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un MVU; aicina izveidot īpašu platformu dialogam starp pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pētniekiem, lai apspriestu pētniecības prioritārās jomas konkrētās nozarēs; uzskata, ka jāveicina arī īpašas platformas ciešākai MVU un pētnieku kopējiem pasākumiem;
Calls for research priorities and objectives to be set in a more transparent and participatory way, through the balanced involvement of players, including the scientific community, researchers (also from smaller research organisations), the public sector, CSO organisations and SMEs; calls for the creation of a specific platform for dialogue between CSOs and researchers for discussing research priorities areas in specific sectors; believes that specific platforms for closer interaction of SMEs and researchers should also be promoted;
uzskata, ka ne tikai ekonomiskais, bet arī sociālais, ētiskais un noturīguma novērtējums un pārskats par īpašajām pētniecības programmām ir svarīgs process, kas jāuzlabo un plašāk jāveicina gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī; atbalsta Komisijas iniciatīvas šajā jomā, piemēram, atbildīgas pētniecības un inovāciju principu izveidi, un mudina arī turpmāk veicināt un uzņemties šīs iniciatīvas;
Believes that not only economic, but also societal, ethical and sustainability assessment and evaluation of the specific research programmes is an important process that must be improved and more widely promoted, at both European and Member State level; supports the Commission's initiatives in this field, such as the development of Responsible Research and Innovation principles, and encourages their further promotion and uptake;
atbalsta mazus un vidējus projektus, uz ko koncentrējas turpmākais finansējums pētniecībai; uzskata, ka universitāšu un MVU mazie un vidējie projekti ir pārvaldāmi vieglāk un ar mazākām izmaksām, un ļaus palielināt līdz šim nepietiekamos sekmīgo pieteikumu rādītājus;
Is in favour of small and medium-sized projects forming the focus of future research funding; believes that small and medium-sized projects are easier and less costly for universities and SMEs to manage; and that they will also enable to increase the hitherto unsatisfactory success rates of applications;
uzskata ― ja konkrētas sociālās vajadzības neatbilst pašreizējiem inovācijas modeļiem, var izmantot jaunas publiskās licencēšanas shēmas un inovācijas veicināšanas balvas, lai koncentrētu pētniecību šajās jomās un nodrošinātu publiskā sektora izdevumu ietekmi; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk uzsākt izmēģinājuma iniciatīvu par veicināšanas balvām medicīnas nozarē;
Believes that, when certain societal needs are not being met by our present innovation models, new public licensing schemes and innovation inducement prizes can be used to focus research in these areas and to assure the efficacy of public expenditure; calls on the Commission to launch as soon as possible a pilot initiative for inducement prizes in the medical sector;
aicina saskaņoti aptvert visu pētniecības, attīstības un inovācijas ķēdi, īstenojot pārredzamības noteikumus un skaidri koordinējot dažādos Komisijas ģenerāldirektorātus, kas nodarbojas ar pētniecības un inovācijas finansēšanas jautājumiem;
Calls for coherent coverage of the full R&D&I chain though the implementation of transparency rules and clear coordination between the different Commission DGs dealing with research and innovation funding;
uzskata, ka iespējamā divējādā izmantojuma dēļ jāizvairās no sadarbības pētniecības jomā ar trešām valstīm, kas neievēro cilvēktiesības, ANO rezolūcijas un starptautiskās tiesības;
Considers that cooperation with third countries in the domain of research with possible dual use should be avoided with any country that does not respect human rights, UN resolutions and international law;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūcija par Eiropas skolu sistēmu ( 2011/2036(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on the European Schools system ( 2011/2036(INI) )
ņemot vērā LESD 165. pantu,
having regard to Article 165 of the Treaty on the Functioning of European Union,
ņemot vērā Komisijas ziņojumu Parlamentam “Eiropas skolu sistēma 2009. gadā” ( COM(2010)0595 ),
having regard to the Commission report to Parliament entitled ‘The European Schools’ system in 2009' ( COM(2010)0595 ),
ņemot vērā ANO konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kas stājās spēkā 2008. gada 3. maijā un ko Eiropas Savienība ratificēja 2010. gada 23. decembrī, un īpaši tās 24. pantu http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf.
having regard to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, which came into force on 3 May 2008 and was ratified by the European Union on 23 December 2010, in particular Article 24 thereof http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-e.pdf.
ņemot vērā Eiropas skolu ģenerālsekretāra gada ziņojumu, ar ko Eiropas skolu valde (Augstākā valde) tika iepazīstināta 12., 13. un 14. aprīlī Briselē notikušajā sanāksmē Dokuments 2011-02-D-39-fr-1.
having regard to the annual report by the Secretary-General of the European Schools presented to the Board of Governors at its meeting of 12, 13 and 14 April 2011 in Brussels Ref.: 2011-02-D-39-fr-1.
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A7-0293/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Legal Affairs ( A7-0293/2011 ),
tā kā LESD 165. pantā ir uzsvērts, ka ES sekmē kvalitatīvas izglītības attīstību, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un nepieciešamības gadījumā atbalstot un papildinot to rīcību, vienlaikus pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par mācīšanas saturu un izglītības sistēmu organizāciju un to kultūras un valodu daudzveidību;
whereas Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union states that the Union shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity,
tā kā konvencijas 1. pantā ir paredzēts atļaut arī citiem bērniem apmeklēt skolas, ievērojot skolu valdes noteiktos ierobežojumus, kura saskaņā ar skolu valdes Lēmumu krājuma XII nodaļas II.7 punktu var piešķirt I kategorijas statusu “jebkuras Kopienas organizācijas personālam, kura izveidota saskaņā ar Kopienas iestāžu lēmumu, un personālam, kas atrodas citu skolas valdes atzītu organizāciju dienestā”;
whereas Article 1 of the Convention allows for other children to attend the Schools within the limits set by the Board of Governors, who, according to point II.7 of Chapter XII of the Digest of Decisions of the Board of Governors, can award Category I status to ‘Staff of any Community organisation set up by an act of the Community Institutions and staff in the service of other organisations recognised by the Board of Governors’,
tā kā Eiropas skolas dod skolēniem iespēju apliecināt savu kultūras identitāti un augstā līmenī apgūt vismaz divas valodas, tostarp dzimto valodu, tās sākot mācīties jau ļoti agrā bērnībā, un šajās skolās tiek uzsvērta daudzkultūru un savstarpējās sapratnes un cieņas veicināšanas nozīme;
whereas the European Schools enable pupils to affirm their cultural identity and to attain a high level of knowledge of at least two languages, including their mother tongue, which they are encouraged to learn from an extremely early age, highlighting the importance of multiculturalism and fostering mutual understanding and mutual respect,
tā kā Eiropas skolas nevar pielīdzināt starptautiskajām skolām, kuras pastāv tāpēc, lai sniegtu iespēju vecākiem izglītot bērnus kādā īpašā veidā, ‐ Eiropas skolu uzdevums ir izglītot bērnus dzimtajā valodā un attīstīt Eiropas dimensiju izglītības jomā;
whereas the European Schools cannot be put in the same category as international schools because, rather than existing to offer parents the option of a particular type of schooling for their children, they meet a need to educate children in their mother tongue, and to develop the European dimension in education,
tā kā Eiropas skolu darbības veids, kura pamatā ir valdību konvencija, ir jāuzlabo un būs jāizstrādā šīs sistēmas juridiskais pamats, kas ļaus sistēmu vienkāršot un palielināt tās pārredzamību un efektivitāti;
whereas the European Schools' way of operating, based from the outset on an intergovernmental convention, should be improved and the system will have to be given a legal basis that will allow it to be simplified and to become more transparent and effective,
tā kā 2009. gada aprīlī Eiropas skolu valde apstiprināja Eiropas skolu sistēmas reformu;
whereas the reform of the European Schools system was approved by the Board of Governors in April 2009,
tā kā Komisijas ziņojumā par Eiropas skolu sistēmu 2009. gadā COM(2010)0595 .
whereas the Commission report on the European Schools' system in 2009 COM(2010)0595 .
ir norādīts, ka joprojām turpina pastāvēt un saasinās sistēmiskas problēmas, piemēram, nepietiekams daudzums norīkoto skolotāju un nespēja laikus vai vispār nodrošināt pietiekamu infrastruktūru skolu atrašanās vietās, kas tiešā veidā ietekmē mācību kvalitāti, skolēnu uzņemšanas politiku, skolēnu, vecāku un pedagogu dzīves kvalitāti un skolu darbības finansiālos aspektus;
pointed to persisting and worsening systemic problems, such as the lack of seconded teachers or delays in, or non-provision of, sufficient infrastructure at the schools' locations, which have a direct effect on the quality of education, enrolment policies, the quality of life of students, parents and teachers and financial aspects of the functioning of the Schools,
tā kā Briseles un Luksemburgas skolās problēmas rada skolu ēku un infrastruktūras nepietiekamība un tas negatīvi ietekmē izglītības kvalitāti, tādēļ šajās skolās nevar piedāvāt mācīties arī citiem bērniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs; tā kā ir jānodrošina, ka visi skolēni saņem līdzvērtīgas kvalitātes izglītību neatkarīgi no dzimtās valodas, skolas atrašanās vietas vai kategorijas;
whereas in the Schools in Brussels and Luxembourg the lack of school buildings and infrastructure is detrimental to the quality of education and prevents the Schools being opened up to children other than the children of EU institutions staff; whereas it is necessary to ensure that all pupils receive the same quality of education regardless of mother tongue, school location or category,
tā kā 2009. gadā sāktās Eiropas skolu reformas galvenais nolūks bija padarīt tās pieejamas plašākam, daudzveidīgākam skolēnu lokam, vienlaikus nodrošinot šīs sistēmas ilgtermiņa “dzīvotspēju”;
whereas the main aim of the 2009 reform of the European Schools was to open them up to a wider and more diverse intake, while at the same time ensuring the system's long-term viability,
tā kā dalībvalstīs vajadzētu popularizēt Eiropas skolu pamatā esošo izglītības modeli, jo tas nodrošina pievienoto vērtību, un padarīt šo modeli par neatņemamu dalībvalstu izglītības sistēmas sastāvdaļu;
whereas the educational model on which the European Schools are based should be promoted in the Member States, since it provides added value, and made an integral part of their educational systems,
tā kā ir jāievieš ne tikai Eiropas vispārējās vidējās izglītības sertifikāts, bet arī profesionālās izglītības sertifikāts skolēniem, kuri izvēlas profesionālo izglītību;
recognising the need to consider the introduction of a school-leaving certificate other than the European baccalaureate for students wishing to specialise in vocational courses,
tā kā Eiropas Parlaments 2005. gada 8. septembra rezolūcijā cita starpā prasīja sākt pilotprojektu par resursu centra izveidi skolēniem ar īpašām vajadzībām; tā kā šim nolūkam no Eiropas 2008. gada budžeta tika piešķirti EUR 200 000 un tā kā šī summa tika izmantota, lai finansētu pētījumu par skolēnu ar īpašām vajadzībām izglītošanas politiku un praksi Eiropas skolās;
whereas, in its resolution of 8 September 2005, one of the things that Parliament called for was a pilot project for an SEN resource centre; whereas the sum of EUR 200 000 was earmarked for that purpose in the 2008 EU budget and whereas the money was eventually used to fund a study of policy and practice with regard to SEN provision in the European Schools,
tā kā Konvencijas, ar ko nosaka Eiropas skolu statūtus, 4. pantā teikts, ka, lai vienotu skolēnus, kas mācās nodaļās ar dažādām mācību valodām, un rūpētos par savstarpēju sapratni un uzlabotu skolēnu valodu zināšanas, daži priekšmeti jāpasniedz apvienotās viena līmeņa nodarbībās, izmantojot jebkuru Kopienas valodu, ciktāl attiecīgajā situācijā tam ir pamatots iemesls;
whereas Article 4 of the Convention defining the Statute of the European Schools stipulates that, in order to help bring students from the various language sections together and to foster mutual understanding between them and to improve students' language skills, certain lessons will be taught in any Community language, where circumstances justify its use, to joint classes of the same level,
tā kā saskaņā ar Konvencijas, ar ko nosaka Eiropas skolu statūtus, 25. pantu Eiropas skolas būtībā finansē no dalībvalstu iemaksām, ko tās veic par nosūtītajiem pedagogiem un kas 2010. gadā veidoja 21 % no Eiropas skolu budžeta, un no līdzsvarojoša ES maksājuma, ar ko paredzēts segt starpību starp skolu kopējo izdevumu summu un citu ieņēmumu summu, kas 2010. gadā veidoja aptuveni 58 % no Eiropas skolu budžeta; tā kā Eiropas skolas ar skolu valdes starpniecību ir atkarīgas arī no starpvaldību izpildvaras;
whereas, in accordance with Article 25 of the Convention defining the Statute of the European Schools, the Schools are funded essentially by contributions from the Member States in the form of the secondment of teachers, which in 2010 made up 21% of the European Schools' budget, and a balancing contribution from the EU, to cover the difference between the Schools' overall expenditure and their total income from other sources, which in 2010 made up 58% of the budget; whereas the European Schools are also dependent, via their Board of Governors, on an intergovernmental executive,
tā kā saskaņā ar 25. pantu Eiropas skolu budžetu var papildināt ar finanšu iemaksām, par kurām vienprātīgi nolemj Eiropas skolu valde;
whereas Article 25 also provides that the European Schools' budget may include a financial contribution decided on by the Board of Governors acting unanimously,
tā kā ekonomikas krīze ir ietekmējusi arī Eiropas skolu finansējumu un Komisija ir aicinājusi veikt reformas, lai racionalizētu izmaksas skolās, tomēr nedrīkst pieļaut, ka tas ietekmē neaizsargāto bērnu ar intelektuālās darbības traucējumiem un īpašām vajadzībām izglītību, skolēnu apmācību dzimtajā valodā vai samazina franču, vācu un angļu valodas mācīšanas apjomu;
whereas the economic crisis has had repercussions on the financing of the European Schools and the Commission has therefore called for reforms to rationalise costs in the Schools, but whereas this should not be allowed to affect the education of vulnerable children with learning difficulties and special needs, and should not affect teaching in mother tongue or bring about a reduction in the teaching of languages other than French, German and English,