natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Pasaules Banka lēš, ka pārtikas cenu svārstību dēļ vairāk nekā 100 miljoni cilvēku jaunattīstības valstīs varētu nonākt vēl lielākā trūkumā;
whereas the World Bank estimates that over 100 million people in the developing world could be pushed into deeper poverty with spiralling food prices,
tā kā augošās patēriņa preču cenas rada nopietnu saspīlējumu pārtikas atbalsta aģentūru budžetā, tāpēc tām kļūst arvien grūtāk vajadzības gadījumā sniegt ārkārtas atbalstu;
whereas the budgets of aid agencies have been severely stretched by higher commodity prices, making it even more difficult for them to provide emergency supplies where needed,
tā kā laikā, kad Pasaules Pārtikas organizācija 2008. gada 20. martā publicēja savu ārkārtas aicinājumu sniegt steidzamu atbalstu, pārtikas iepirkuma cenas kopš 2007. gada jūnija tai bija pieaugušas par 55 %, kā rezultātā tās budžetā pietrūka USD 500 miljonu pārtikas produktu iegādei; tā kā trijās nedēļās pēc aicinājuma publicēšanas pārtikas cenas pieauga vēl par 20 %;
whereas, at the time the World Food Programme issued its extraordinary emergency appeal on 20 March 2008, the cost of its food purchases had risen by 55% since June 2007, resulting in a USD 500 million shortfall in its budget for food rations; whereas in the three following weeks food prices increased by another 20%,
tā kā Pasaules Pārtikas organizācijas pienākums ir steidzami nodrošināt iztiku pašiem neaizsargātākajiem pasaules iedzīvotājiem — gandrīz trim miljoniem cilvēku Dārfūrā vien un vēl 70 miljoniem aptuveni 80 valstīs;
whereas the WFP is charged with meeting the urgent hunger needs of the world's most vulnerable – up to three million people in Darfur alone, and 70 million more in up to 80 countries,
tā kā bads spēcīgāk skar lauku rajonus (kur dzīvo gandrīz 60 % iedzīvotāju, kas ir tieši atkarīgi no lauksaimniecības vai ar lauksaimniecību saistītiem lauku darbiem) un tā kā lauksaimniecība ir jaunattīstības valstu galvenā ekonomikas nozare (20 % no IKP un divas trešdaļas no nodarbināto skaita ĀKK valstīs);
whereas the repercussions of hunger are more pronounced in rural areas (which are home to up to 60% of the population which is directly dependent upon agriculture or agriculture-related rural activities), and whereas agriculture is the developing countries' main economic sector (20% of GDP and two-thirds of employment in ACP countries),
tā kā, lai arī nav šaubu par to, cik lauksaimniecības nozare jaunattīstības valstīm ir svarīga, šī pamatnozare nav prioritāra valstu valdībām, un tā nav prioritāte arī ES politikas stratēģijās sadarbībai attīstības jomā, turklāt sīkzemnieki nonāk aizvien lielākā izolācijā;
whereas, despite the proven importance of the agricultural sector to developing countries, neither national governments nor EU development cooperation policies give priority to this key sector, in addition to which small farmers are becoming increasingly marginalised,
tā kā viens no nopietniem šķēršļiem, kas kavē lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs, ir tas, ka sīkzemniekiem bieži vien nav iespējas saņemt aizdevumus vai mikrokredītus, lai iegādātos labāku sēklu materiālu, mēslošanas līdzekļus un apūdeņošanas mehānismus, kā arī nepieciešamos līdzekļus kultūraugu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, dažkārt tāpēc, ka viņiem nav pašiem savas zemes, tātad — nav aizdevuma nodrošinājuma;
whereas one serious obstacle for increased agricultural output in developing countries is that small farmers often lack access to loans or microcredits for investments in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms and the necessary range of crop protection tools to protect their harvests from pests and diseases, sometimes owing to the fact that they do not own their land and therefore do not have any collateral for loans,
tā kā tādas valstis kā Taizeme, Vjetnama un Ķīna ir noteikušas eksporta aizliegumus, kvotas un nodokļus, lai novērstu lauksaimniecības izejvielu aizplūšanu no savas valsts, tā vēl vairāk apgrūtinot Dohas sarunu kārtas veiksmīgu noslēgumu;
whereas countries such as Thailand, Vietnam and China have imposed export bans, quotas and taxes as a way of preventing agricultural raw materials from leaving their countries, thereby adding a further complication to the successful conclusion of the Doha Round,
tā kā augsto patēriņa preču cenu ietekmē ir strauji cēlušās zemesgabalu cenas, tāpēc ir vēl grūtāk nomāt vai iegādāties zemi lauksaimnieciskai ražošanai;
whereas land prices have risen sharply, driven by the high commodity prices, which makes it more difficult to rent or buy land for agricultural production,
tā kā, raugoties vēsturiski, labības cenām reālajā izteiksmē līdz šim bijusi tendence kristies un tā kā labības cenas 1975. gadā bija divreiz lielākas nekā pašlaik;
whereas, if viewed from a historical perspective, grain prices have, until very recently, tended to decrease in real terms and whereas cereal prices were twice as high in 1975 as they are now,
tā kā dzīves dārdzība pieaug straujāk nekā pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas, kuru pieaugums savukārt apsteidz lauku saimniecību noteiktās cenas pieaugumu;
whereas retail food prices have not kept up with the cost of living and farmgate prices have failed to keep up with retail prices,
tā kā lauksaimniecības pētniecībai un tehnoloģijai atvēlētais finansējums nav nodrošinājis augošās prasības;
whereas spending on agricultural research and technology has failed to keep up with expanding requirements,
tā kā EK līguma 33. pantā ir noteikts, ka kopējās lauksaimniecības politikas mērķi ir nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, lai patērētāji piedāvātos produktus saņemtu par samērīgām cenām,
whereas Article 33 of the EC Treaty states that ensuring the availability of supplies and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices are objectives of the Common Agricultural Policy,
Pārtikas ražošana un mazumtirdzniecība
Food production and r etailing
uzsver — nedrīkst būt svarīgāka mērķa par nodrošinātu pārtiku ikvienam cilvēkam visā pasaulē; uzsver, ka pārtikai jābūt pieejamai pa saprātīgām cenām; norāda — kopējā lauksaimniecības politika (KLP) līdz šim ir nodrošinājusi samērīgas cenas pārtikai ne tikai iekšējā tirgū, bet arī pasaules tirgū;
Emphasises that the supply of food to all people across the globe should take precedence over any other goal; stresses that food should be available at reasonable prices; points out that the Common Agricultural Policy (CAP) has so far provided reasonable food prices not only for the internal, but also for the world market;
noraida jebkurus aicinājumus atcelt KLP;
Rejects any calls to abolish the CAP;
prasa ieguldīt vairāk līdzekļu, lai uzlabotu lauksaimniecības struktūras, tirgus informācijas sistēmas un pētniecību galvenokārt jaunattīstības valstīs, tā ceļot ražīgumu un pārvarot strukturālas problēmas;
Calls for increased investment to improve agricultural structures, market information systems and research in predominantly developing countries, so as to raise productivity and to overcome the structural problems;
norāda, ka ES centieni veicināt mazāk intensīvus lauksaimniecības veidus, tostarp bioloģisko lauksaimniecību, un noteikt ierobežojumus atsevišķu lauksaimnieciskās ražošanas izejvielu, piemēram, augu aizsardzības produktu, lietošanai ir nelabvēlīgi ietekmējuši ES lauksaimniecības produkcijas apjomu, kas ir samazinājies; uzsver — vēl šaurāka kultūraugu aizsardzības risinājumu izvēle šo negatīvo tendenci tikai pasliktinātu; atzinīgi vērtē ES patērētāju interesi par šiem produktiem, taču norāda, ka šādām sistēmām ir zemāks ražīgums;
Points out that the EU's drive to promote less intensive forms of agriculture, including organic production and restrictions on the use of certain agricultural inputs such as plant protection products, has had the effect of reducing EU agricultural output; emphasises that a further reduction in available crop protection solutions would aggravate this negative trend; acknowledges the interest of EU consumers in these products but points out that these systems are less productive;
uzsver, ka ir jāņem vērā ES lauksaimnieku ienākumu stāvoklis; norāda — pieaugot dzīvnieku barības, enerģijas, mēslošanas līdzekļu un citu izejvielu izmaksām un ieguldot arvien vairāk līdzekļu atbilstības standartu izpildei, lauksaimniekiem jāredz, ka viņu ieņēmumi ievērojami palielinās, lai viņi arī turpmāk varētu nodrošināt pieprasījumu pēc pārtikas; norāda — lauku saimniecību ienākumu pieaugums ir niecīgs, un dažās dalībvalstīs lauksaimnieki jau ir pārliecinājušies, ka viņu ienākumi faktiski samazinās;
Stresses that the income situation of EU farmers must be respected; points out that with the rising costs of feed, energy, fertiliser and other inputs and with increasingly costly compliance standards, farmers need to see their revenue rise considerably if they are to continue to be able to meet the demand for food; points out that farm income has only increased slightly and that farmers in certain Member States have actually seen their incomes fall;
stingri un nepārprotami uzsver, ka izejvielu izmaksas veido salīdzinoši niecīgu daļu no daudzu pārtikas preču, sevišķi pārstrādes produktu, kopējām izmaksām un ka pat pēc nesenā kviešu cenu pieauguma kviešu cena joprojām veido mazāk kā 10 % no maizes klaipa mazumtirdzniecības cenas Lielbritānijā un mazāk kā 5 % no baguette cenas Francijā;
Emphasises in the strongest possible terms that the raw material cost is a relatively minor component in the total cost of many food products, especially processed foods, and that, even after the recent increases in wheat prices, the cost of wheat accounts for less than 10% of the retail price of a loaf of bread in the UK and less than 5% in a 'baguette' in France;
aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt neatbilstību starp lauku saimniecību un lielāko mazumtirgotāju noteiktajām cenām;
Calls on the Commission and the Member States to analyse the discrepancies between farmgate prices and those charged by the major retailers;
prasa veikt ietekmes novērtējumu mazumtirgotāju nozīmei pārtikas produktu apritē; norāda — salīdzinot ar dzīves dārdzību, pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas ir nesamērīgi augušas; norāda, ka mazumtirgotājiem ir dominējošais stāvoklis tirgū, nosakot pārtikas cenas; aicina mazumtirgotājus piedāvāt ražotājiem taisnīgu cenu, vienlaikus nodrošinot patērētājiem pārtikas produktus par saprātīgām cenām;
Calls for an impact assessment of the role of retailers in the food chain; points out that retail food prices have risen disproportionately compared with the cost of living; points out that retailers have a dominant market position in setting food prices; calls on retailers to pass on a fair price to producers, while at the same time providing consumers with reasonably priced food;
norāda, ka pašreizējo ES labības krājumu pietiktu tikai 30 dienām, un ļoti nopietni apšauba to, vai ir nodrošināti atbilstīgi pārtikas krājumi, jo īpaši, ja ņem vērā iespējamās krīzes situācijas;
Points out that current EU cereal stocks would only last 30 days and questions, in very serious terms, whether our food stocks are at the right level, especially in view of possible crises;
Starptautiskā tirdzniecība
International t rade
prasa nevilcinoties, taisnīgi un pārdomāti slēgt PTO Dohas sarunu kārtu; norāda, ka vismazāk attīstītajām valstīm bija un joprojām ir nodrošināta no kvotām un tarifiem brīva piekļuve ES tirgum saskaņā ar „Viss, izņemot ieročus” ( EBA ) nolīgumu; norāda, ka pieaugs to valstu tirdzniecības bilances deficīts, kuras importē tikai pārtiku, turpretim pārtikas eksportētāju valstu tirdzniecības bilance uzlabosies; aicina jaunās tirgus ekonomikas valstis izvērtēt pārtikas eksporta aizliegumu sekas;
Calls for a rapid, fair and balanced conclusion of the WTO Doha Round negotiations; points out that the least developed countries had and continue to have quota- and tariff-free market access to the EU, under the ´Everything But Arms´ (EBA) agreement; points out that net food importers will see a larger deficit in their trade balances, while food exporters will improve their trade balances; calls on emerging countries to examine the implications of food export bans;
norāda, ka ir jāstiprina tirdzniecības atbalsta princips; prasa nekavējoties sniegt pārtikas atbalstu, lai īstermiņā mazinātu nepietiekamu nodrošinājumu ar pārtiku, un ilgtermiņā nopietni strādāt, lai celtu lauksaimniecības ražīgumu jaunattīstības valstīs, kā arī iesaistītu tās pasaules tirdzniecības sistēmā;
Points out that the principle of Aid for Trade should be upheld; calls for immediate food aid to alleviate food shortages in the short term and, for the longer term, a serious attempt to be made to build up agricultural productivity in developing countries and to integrate them into the world trading system;
prasa precīzāk prognozēt lauksaimniecības produkcijas apjomu, lai krietni agrāk varētu noteikt pasaules pārtikas nodrošinājuma dominējošās tendences;
Calls for better forecasting of agricultural output so as to be able to identify much earlier prevailing trends in world food supply;
prasa veikt vairāk pētījumu par tehnoloģiju un tās pielietojuma veidiem, kas ļautu palielināt lauksaimniecības ražīgumu un uzlabot pārstrādes procesus, īpaši jaunattīstības valstīs;
Calls for increased research into technology and its applications to increase agricultural productivity and improve processing, especially in developing countries;
prasa trešo valstu uzņēmējus pakļaut tikpat stingrai kontrolei, kādu piemēro ES ražotājiem, taču atzīst, ka ir jāpalīdz jaunattīstības valstīm nodrošināt atbilstību ES fitosanitārajiem standartiem;
Calls for third-country operators to be subjected to the same level of controls as EU producers, but recognises the need to help developing countries meet EU phyto-sanitary standards;
Jaunattīstības valstis
Developing countries
aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību nekavējoties atsaukties uz Pasaules Pārtikas organizācijas ārkārtas aicinājumu sniegt steidzamu atbalstu un palīdzēt tai tikt galā ar jauniem pārbaudījumiem, cīnoties pret badu laikā, kad pasaulē strauji aug pārtikas un naftas cenas, laikapstākļi kļūst arvien postošāki, daļēji klimata pārmaiņu ietekmē, un samazinās pasaules pārtikas krājumi;
Calls on the Member States and the international community to urgently meet the extraordinary emergency appeal of the World Food Programme and assist it in facing up to the new challenges in the fight against hunger, with soaring global food and oil prices, increasingly severe weather shocks due in part to climate change, and declining global food stocks;
aicina starptautisko sabiedrību aktīvāk cīnīties pret pārtuksnešošanos, augsnes degradāciju un sausumu, lai uzlabotu nodrošinājumu ar pārtiku un piekļuvi ūdens resursiem, sevišķi nabadzīgajās valstīs;
Calls on the international Community to intensify its efforts to combat desertification, land degradation and drought so as to improve food security and access to water, especially in poor countries;
atgādina ES un dalībvalstīm, kas tās ir apņēmušās palīdzēt līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš badu (atbilstīgi pirmajam Tūkstošgades attīstības mērķim), un aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis pieņemt — un pienācīgi finansēt — jebkurus pasākumus, kas nepieciešami, lai šīs saistības varētu pildīt;
Reminds the EU and its Member States that they have undertaken to help halve the proportion of the population who suffer from hunger by 2015 (pursuant to the first Millennium Development Goal), and calls on the Commission, the Council and the Member States to adopt - and properly finance - whatever measures are needed in order to enable that commitment to be honoured;
šajā sakarā aicina dalībvalstis pildīt savu apņemšanos pakāpeniski palielināt to IKP daļu, ko tās atvēl palīdzībai attīstības jomā, līdz 2015. gadam sasniedzot 0,7 % pēc tam, kad būs sasniegts 2010. gadam noteiktais mērķis — 0,56 % no IKP oficiālajai attīstības palīdzībai;
Calls, in this context, on the Member States to honour their commitment to gradually increase the percentage of their Gross National Income to development assistance and to reach 0.7% by 2015, after the 2010 target of 0.56% ODA/GNI;
aicina Padomi steidzami apliecināt savu apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, atkārtoti apstiprinot finanšu saistības un pieņemot ES TAM rīcības programmu Eiropadomes jūnija sanāksmē; uzskata, ka šajā ES rīcības programmā ir jānorāda konkrēti starpposma mērķi un pasākumi, un to izpildes termiņi tādās galvenajās jomās kā izglītība, veselības aprūpe, ūdensapgāde, lauksaimniecība, izaugsme un infrastruktūra, kas palīdzēs līdz 2015. gadam sasniegt TAM, lai, cita starpā, līdz 2015. gadam izskaustu badu;
Calls on the Council to step up its commitments to the Millennium Development Goals by reaffirming funding commitments and adopting an EU MDG Agenda for Action at the June European Council; considers that this EU Agenda for Action should identify specific milestones and actions within time frames in key areas like education, health, water, agriculture, growth and infrastructure that will contribute to ensuring the achievement of the MDGs by 2015 with a view, among other objectives, to eradicating hunger by 2015;
aicina Komisiju, iespējams, sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku, vairāk uzmanības veltīt programmām, kas paredzētas mikrofinansējuma nodrošināšanai sīkzemniekiem jaunattīstības valstīs, un, īstenojot sadarbību attīstības jomā, arī turpmāk risināt ar īpašuma tiesībām un attiecīgajiem tiesību aktiem saistītus jautājumus;
Calls on the Commission to put a stronger focus on micro-financing programs for smallholder farmers, possibly in cooperation with the European Investment Bank, in developing countries, and to further address the issue of property rights and property law in its development cooperation;
Zemes atstāšana atmatā
Set - a side
atzinīgi vērtē ES dalībvalstu lauksaimniecības ministru lēmumu pieņemt Komisijas priekšlikumu, ar ko paredz atcelt noteikumus par obligātu zemes atstāšanu atmatā 2008. gadā;
Welcomes the decision of EU Agriculture Ministers to adopt the Commission's proposal to suspend set-aside obligations for 2008;
atzīmē — Komisija lēš, ka, pieņemot šo lēmumu, labības audzēšanai papildus būs pieejami 2,9 miljoni hektāru zemes un šā gada raža pieaugs par aptuveni 10 miljoniem tonnu;
Notes the Commission's estimates that this move will free-up around 2.9 million hectares for grain production and increase this year's harvest by around 10 million tonnes;
pauž nožēlu, ka Padome nepieņēma Parlamenta grozījumus, ar ko ierosināts atcelt noteikumus par obligātu zemes atstāšanu atmatā arī 2009. gadā, un cer, ka šis jautājums tiks skatīts, veicot KLP efektivitātes pārbaudi;
Regrets the fact that the Council did not adopt Parliament's amendments to suspend set-aside for the year 2009 as well, and expects this matter to be taken up in the CAP Health Check;
norāda, ka dalītu tiešo maksājumu sistēmā piegādes vadības instruments nav vajadzīgs un ir ārkārtīgi grūti nodrošināt tā pārvaldību; norāda, ka ir jāizmanto visa ES pieejamā lauksaimniecības zemes platība, lai veicinātu ražošanu;
Points out that a supply management instrument is not needed in a decoupled direct payment system and is extremely cumbersome to administer; points out the necessity to make use of all utilised agricultural area (UAA) available within the EU to bolster production;
prasa nekavējoties atcelt noteikumus par obligātu zemes atstāšanu atmatā ES, jo šis instruments ir zaudējis savu nozīmi;
Calls for an immediate abolition of set-aside within the EU, as this instrument has lost its significance;
atzīst, ka vairs nav pamata subsidēt biodegvielas ražošanai paredzētus kultūraugus, taču stingri un nepārprotami uzsver — šāda veida ražošanai pašlaik tiek izmantoti tikai 2–3 % no ES lauksaimniecības zemes un mediju apgalvojumi, ka pašreizējo krīzi pārtikas apritē radījusi biodegvielas ražošana, vismaz attiecībā uz ES ir pārspīlēti;
Accepts that the subsidisation of crops intended for biofuel production is no longer justified, but emphasises in the strongest possible terms that only 2-3% of EU agricultural land is currently being used for this kind of production and media reports blaming biofuels for the current food crisis are exaggerated as far as the EU is concerned;
tomēr piekrīt, ka tādu valstu kā ASV īstenotā politika, kur vairāk zemes tiek atvēlēts, lai audzētu bioetanola ražošanai paredzētu kukurūzu, ir spēcīgi ietekmējusi kukurūzas un citu labības augu cenu un pieejamību pasaules pārtikas tirgū;
Agrees, however, that the policy in countries such as the US of assigning more land for maize-growing to produce bioethanol has had a knock-on effect on the price and availability of maize and other cereals on the global food market;
norāda, ka pašlaik fosilo kurināmo var aizstāt tikai ar biodegvielu, kas ir plaši pieejama tirgū un kas atšķirībā no fosilā kurināmā ir atjaunojama un var ievērojami palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt ilgtspējības kritērijus biodegvielas ražošanai;
Points out that biofuels are currently the only substitute for fossil fuels which are available on the market on a large scale and, unlike fossil fuels, are renewable and can produce significant savings in greenhouse gas emissions; welcomes the Commission's proposal to introduce sustainability criteria for biofuel production;
tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis arvien aktīvāk sekmēt otrās paaudzes bioenerģijas izmantošanu un ražošanu, ko nodrošina galvenokārt kūtsmēslu un lauksaimniecības atkritumu, nevis lauksaimniecības pirmproduktu pārstrāde;
Calls on the Commission and the Member States, nevertheless, to do more to promote the use and production of second generation bioenergy, which processes manure and agricultural waste materials, rather than primary agricultural products;
Biotehnoloģija: pārtika un dzīvnieku barība
Biotechnology: food and f eed
ar nopietnām bažām atzīmē, ka milzīgā barības graudu deficīta dēļ barības maisījumu cena ir pieaugusi par EUR 75 tonnā un turpina pieaugt un ka līdz ar to par EUR 15 miljardiem palielinās ES lopkopības un putnkopības nozares izmaksas;
Notes with serious concern that the cost of compound feed has risen by € 75 per tonne and is continuing to rise due to an acute shortage of feed grains, and that this represents an additional cost of € 15 billion to the EU livestock industry;
uzskata — ņemot vērā pašreizējo krīzi, ES iestādēm un dalībvalstīm nekavējoties un pamatīgi jāapspriež tas, kā ar mūsdienu biotehnoloģijas palīdzību varētu nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu ražoti pārtikas produkti par saprātīgām cenām;
Considers that the current crisis demands an immediate and thorough discussion among the EU institutions and the Member States on the role that modern biotechnology can play in ensuring the continued production of food at reasonable prices;
ar bažām atzīmē, ka, kavējot ģenētiski modificētu augu apstiprināšanu, tiek veicināts citu barības izejvielu cenu pieaugums, kas negatīvi ietekmē ES lauksaimniecības dzīvnieku audzētāju konkurētspēju un kā rezultātā veidojas paradoksāla situācija, kad ES patērētāji pērk gaļu un lopkopības un putnkopības produktus, kas ievesti no trešām valstīm, kuras izmanto ģenētiski modificētu barību;
Notes with concern that the obstruction of GM approvals causes other feed material prices to rise, which hits the competitiveness of EU livestock farmers, and leads to a paradoxical situation where EU consumers buy meat and livestock products from third countries that use GM feed;
atgādina, ka ģenētiski modificēti produkti ir izmantoti 85 % barības maisījumu, kas ražoti ES;
Recalls that 85% of the compound feed produced in the EU contains GM products;