natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas Savienības un jaunattīstības valstu tautsaimniecības pamats, taču to izdzīvošana globālajā tirdzniecības sistēmā prasa skaidru privātā īpašuma definīciju, precīzu ienākumu robežu noteikšanu monopoliem un iepriekšminēto tiesību ieviešanu, lai mudinātu MVU ieguldīt pētniecībā un jauninājumos; ierosina ES tirdzniecības politikai mēģināt samazināt starptautiskās tirdzniecības un MVU ieguldījumu risku, ievērojami paplašinot tirgus pieejamību jaunattīstības valstīs un vienlaikus likvidējot tarifu un beztarifu šķēršļus šajās valstīs, atceļot ierobežojumus, kas kavē Eiropas komercdarbību (ieguldījumus, uzņēmumu dibināšanu, tiesības tirgoties), un izveidojot pastiprinātus PTO starpniecības mehānismus, lai ātri un efektīvi nokārtotu beztarifu šķēršļu jautājumus;
Recalls the fact that small and medium-sized enterprises (SMEs) are the backbone of the economies of the EU and developing countries but their survival in a global trading system requires that private property rights be clearly defined, that there be clear limits to monopoly rents, and that such rights be effectively enforced in order to act as incentives for SMEs to invest in research and innovation; proposes that EU trade policy aim to reduce the risks of international trade and investment for SMEs by vastly increasing market access in emerging countries with the effective removal of tariffs and non-tariff barriers in those countries, by removing restrictions on European commercial activities (investment, establishment, right to trade) and by creating strengthened WTO mediation mechanisms to deal with non-tariff barriers in a rapid and efficient manner;
ierosina īpašu uzsvaru likt uz ekonomisko un sociālo prognozēšanu, lai tādējādi kvantitatīvi un kvalitatīvi izmērītu starptautiskās tirdzniecības nolīgumu sasniegumu ekonomisko un sociālo ietekmi; uzskata, ka šis lēmumu pieņemšanas līdzeklis ir būtisks gan sarunām, gan nolīgumu ekonomisko seku paredzēšanai, kas ietekmē dalībvalstis un attiecīgās ekonomikas nozares;
Suggests that emphasis be placed on economic and social forecasting with a view to measuring, both quantitatively and qualitatively, the economic and social impact of the developments resulting from international trade agreements; takes the view that this aid to decision-making is essential both to help negotiation and to anticipate economic consequences of the agreements that may affect the Member States and economic sectors concerned;
uzsver valsts un politiskā atbalsta nozīmi PTO daudzpusējas tirdzniecības sistēmas veicināšanā; atzīmē, ka uzņēmējsabiedrībām ir likumīgas intereses veidot tādu politiku, kas ietekmē viņu uzņēmējdarbību, un ka dažādu grupu, ieskaitot NVO, līdzdalība PTO darbībā ir izšķiroša; taču uzsver, ka korporatīvās un NVO prioritātes neproporcionāli ietekmē PTO politikas darba kārtību, un attiecībā uz galīgo dokumentu to nozīme varētu būt lielāka nekā tā ir demokrātiskā ceļā ievēlētajiem parlamentāriešiem; mudina Komisiju rūpīgi pārbaudīt uzņēmējsabiedrību un NVO lomu sarunu procesā; aicina uzlabot pārredzamību un samazināt korporatīvās un NVO privilēģijas; uzsver, ka pilsonisko sabiedrību ir nepieciešams vairāk informēt un plašāk ar to apspriesties; tādēļ atgādina par svarīgo devumu, ko parlamentārā dimensija var nodrošināt, nostiprinot PTO demokrātisko atbildību un pieejamību pilsoņiem;
Stresses the importance of encouraging public and political support for the WTO multilateral trading system; notes that companies have a legitimate interest in shaping policies that affect how they do business and that the participation of different groups, including NGOs, is crucial to the WTO's functioning; stresses, however, that corporate and NGO priorities disproportionately influence the WTO's policy agenda and could play a bigger role than democratically elected parliamentarians with regard to the final document; urges the Commission to carefully examine the role of companies and NGOs in the negotiation process; calls for increased transparency and the reduction of corporate and NGO privileges; stresses that better information of the public and wider consultation of civil society are needed; reiterates, in this respect, the important contribution the parliamentary dimension can make as a means of strengthening the WTO's democratic accountability and openness to the citizens;
uzsver nepieciešamību veikt institucionālas reformas, lai tādējādi uzlabotu PTO darbu, pamatojoties arī uz iepriekš minētā P. Sazerlenda ziņojuma rekomendācijām;
Underlines the need for institutional reforms to improve the functioning of the WTO, on the basis inter alia of the recommendations contained in the above-mentioned Sutherland Report;
uzsver PTO Parlamentārās konferences darba nozīmi PTO demokrātiskās dimensijas stiprināšanā; taču atzīmē, ka PTO sarunās galīgā deklarācija nav pilnībā izskatīta; atzīmē ES sarunu dalībnieku centienus uzrunāt PTO Parlamentāro konferenci, bet pauž nožēlu, ka nav iesaistīti citi PTO sarunu dalībnieki;
Stresses the importance of the work of the Parliamentary Conference on the WTO in strengthening the democratic dimension of the WTO; notes, however, the lack of consideration given to its Final Declarations by WTO negotiators; notes the effort made by EU negotiators to address the Parliamentary Conference on the WTO but deplores the lack of engagement of other WTO negotiators;
izsaka vēlēšanos dot pozitīvu ieguldījumu sarunu procesā, izmantojot deputātu plašos kontaktus ar darījumu partneriem tajās valstīs, ar kurām ES ir kopējas intereses;
States its willingness to contribute positively to the negotiating process through the various contacts its Members have with their counterparts from countries with which the EU shares common interests;
uzsver, cik svarīgi ir, lai Eiropas Parlaments būtu pārstāvēts visās PTO sanāksmēs, kurās tiek pieņemti nozīmīgi lēmumi un kurās ir iesaistīti ministri, bet ne tikai oficiālajās ministru konferencēs; tādēļ pieprasa, lai nelielu Eiropas Parlamenta deputātu delegāciju jēgpilni iesaistītu Ženēvā rīkotajās sanāksmēs ar mērķi nodrošināt Honkongas deklarācijā noteikto termiņu - 2006. gada 30. aprīļa un 31. jūlija - ievērošanu; aicina Padomi iekļaut ielūgumā arī šādu Eiropas Parlamenta deputātu delegāciju, lai tā novērotāja statusā piedalītos vismaz vienā no 133 komiteju sanāksmēm, kas aprīļa beigās notiks Ženēvā; aicina Komisiju atbalstīt šo iniciatīvu un nodrošināt, lai Eiropas Parlamenta deputāti, uzturoties Ženēvā, saņemtu pienācīgu informāciju par sarunu gaitu;
Stresses the importance of Parliament being represented at all WTO meetings at which major steps in the negotiations are taken and where ministers are involved and not only on the occasion of official Ministerial Conferences; requests, therefore, that a small delegation of members of the Parliament be meaningfully involved in the meetings to be convened in Geneva with a view to meeting the 30 April and 31 July 2006 deadlines set in the Hong Kong Declaration; invites the Council to extend an invitation to such a delegation of members of the Parliament to participate, as observers, in at least one of the meetings of the 133 Committee to be organised in Geneva at the end of April 2006; calls on the Commission to support this initiative and to ensure that members of the Parliament receive appropriate information on the progress of negotiations during their stay in Geneva;
vēlreiz atgādina par PTO parlamentārās dimensijas nozīmi PTO sarunu un demokrātiskas likumības un caurredzamības stiprināšanā, jo parlamenta locekļi var veidot svarīgu saikni ar pilsoņiem, īpaši darbojoties kā informācijas avots un sniedzot atbildes uz jautājumiem; atzinīgi vērtē PTO Parlamentārās konferences Honkongas sesijas resultātus; aicina Komisiju un Padomi aktīvi atbalstīt Dohas sarunu kārtas noslēguma dokumenta atsauci, kas izceļ likumdevēju nozīmi tirdzniecības politikas veidošanā;
Reiterates the importance of a parliamentary dimension of the WTO in order to enhance democratic legitimacy and transparency in the WTO negotiations, since members of parliament can constitute an important link with citizens, in particular as a source of information and response to their concerns; welcomes the results of the Hong Kong session of the Parliamentary Conference on the WTO; calls on the Commission and the Council to support actively a reference in the final document of the Doha Round which highlights the role of legislators in trade policy-making;
uzdot tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu, pievienošanās dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem, PTO ģenerāldirektoram un Parlamentu savienības priekšsēdētājam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission and to the parliaments of the Member States, the acceding countries and the applicant countries, the Director-General of the WTO and the President of the Inter-Parliamentary Union.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Eiropas ekonomikā: priekšziņojums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2006. gadā ( 2006/2047(INI) )
European Parliament resolution on the situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2006 ( 2006/2047(INI) )
ņemot vērā Komisijas Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005–2008) ( KOM(2005)0141 ) (Integrētās pamatnostādnes),
having regard to the Commission's Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ) (the Integrated Guidelines),
ņemot vērā Komisijas Ekonomikas politikas komitejas Īpašo ziņojumu Nr. 4/2005 "2005. gada Ekonomikas politikas komitejas prognoze ES 25 dalībvalstīm par izdevumiem saistībā ar iedzīvotāju vecumu (2004–2050): iepriekšēji pieņēmumi un prognozēšanas metodes",
having regard to the Commission's Economic Policy Committee's Special Report No 4/2005, 'The 2005 EPC projections of age-related expenditure (2004-2050) for the EU25 Member States: underlying assumptions and projection methodologies',
ņemot vērā 25 dalībvalstu Lisabonas Nacionālās reformu programmas izaugsmei un nodarbinātībai 2005.–2008. gadam,
having regard to the 25 Member States' Lisbon National Reform programmes for growth and jobs 2005-8 (NRPs),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. janvāra Ikgadējo progresa ziņojumu par Lisabonas stratēģiju,
having regard to the Commission's Annual Progress Report (APR) on the Lisbon Strategy of 25 January 2006,
ņemot vērā Komisijas Ekonomikas prognozes 2005. gada rudens izdevums Nr. 5/2005.
having regard to the Commission's Economic forecasts Autumn 2005, No 5/2005.
ņemot vērā 2004. gada 29. oktobrī parakstītā Eiropas Konstitucionālā līguma III-179. un III-206. pantu (Konstitucionālais līgums),
having regard to Articles III-179 and III-206 of the Treaty establishing a constitution for Europe, signed on 29 October 2004 (Constitutional Treaty),
ņemot vērā Komisijas balto grāmatu "Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt" ( KOM(2001)0370 ),
having regard to the Commission White Paper, 'European Transport Policy for 2010: Time to Decide' ( COM(2001)0370 ),
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 7. jūlija neoficiālo dokumentu par ES kopējo konsolidēto uzņēmuma peļņas nodokļa bāzi,
having regard to the Commission Non-Paper of 7 July 2004 on a common consolidated EU corporate tax base,
ņemot vērā Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, ko apstiprināja 2000. gada 19. un 20. jūnija Santa Maria da Feiras Eiropadome (MVU harta),
having regard to the European Charter for Small Enterprises, approved by the Santa Maria da Feira European Council on 19 and 20 June 2000 (SME Charter),
ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes, 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes un 2003. gada 20. un 21. marta, 2004. gada 25. un 26. marta un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Göteborg European Council of 15 and 16 June 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 20 and 21 March 2003, 25 and 26 March 2004, and 22 and 23 March 2005,
ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
having regard to Rule 45 of the Rules of Procedure,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0077/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0077/2006 ),
tā kā netika ņemts vērā ievērojams skaits ieteikumu, kas bija iekļauti Parlamenta pēdējās trīss rezolūcijās par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm; tā kā kopš Parlamenta pēdējā ziņojuma pieņemšanas ir parādījušies jauni nozīmīgi faktori; tā kā daudzi agrāk noteikti ilgtermiņa uzdevumi ir kļuvuši steidzamāki; tā kā ES ekonomikas izaugsme joprojām ir lēnāka un mazāk gatava globalizācijai nekā tās galvenajiem konkurentiem;
Whereas a considerable number of recommendations formulated in the Parliament's last three resolutions on the broad economic policy guidelines (BEPGs) have not been taken on board; whereas new and significant factors have arisen since the adoption of the Parliament's latest resolution; whereas many of the previously identified long-term challenges have acquired a new urgency; whereas the EU's economy continues to experience slower growth and seems less well prepared for globalisation than those of its main competitors,
tā kā globalizācija ir revolucionāra parādība, kura maina pieejamo resursu ierasto izmantošanu, ļauj jaunām ekonomikām importēt kapitālu, prasmes un tehnoloģijas un konkurēt savstarpēji arvien vairāk saistītā pasaulē, palielina migrācijas plūsmu, maina tradicionālos starptautiskās tirdzniecības veidus un piešķir finanšu ekonomikai nekad agrāk nepieredzētu nozīmi, kas pārspēj reālās ekonomikas nozīmi; tā kā finanšu ekonomikas nozīmība padara uzticēšanos par būtisku faktoru un rada jaunu vajadzību pēc efektīvas pārraudzības un ciešākas sadarbības, lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti;
Whereas globalisation is a revolutionary phenomenon that questions our conventional use of available resources, allows emerging economies to import capital, skills and technology and to compete in an increasingly interconnected world, increases migratory flows, changes the traditional patterns of international trade, and gives the financial economy an unprecedented importance over the real economy; whereas the importance of the financial economy makes 'confidence' a key factor and creates a new need for efficient supervision and closer cooperation in order to guarantee economic stability;
tā kā kopš Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm pieņemšanas 2005. gada maijā ir parādījušies jauni nozīmīgi faktori - problēmas saistībā ar Konstitucionālā līguma ratifikāciju, ES 2007.–2013. gada finanšu plāna pieņemšana, ko bez Eiropas Parlamenta piekrišanas veica Eiropadome, divi pirmie ECB procentu likmju paaugstinājumi pēc vairāk kā piecu gadu pārtraukuma, Stabilitātes un izaugsmes pakta reforma laikā, kad 12 dalībvalstīm budžeta deficīts pārsniedz 3%, Lisabonas nacionālo reformu programmu pieņemšana dalībvalstīs, lielāka uzmanība vispasaules enerģijas krīzei un ar to saistītiem ģeopolitiskiem saspīlējumiem, sarunas par Igaunijas, Lietuvas un Slovēnijas vēlmi pievienoties eirozonai 2007. gadā un vajadzība aktualizēt PTO Dohas prioritātes pēc sarunu palēnināšanās Honkongā;
Whereas the following new significant factors have arisen since the Parliament's last resolution on the BEPGs was adopted in May 2005: difficulties concerning the ratification of Constitutional Treaty; the adoption by the European Council of the EU's 2007-2013 Financial Perspective without the agreement of the Parliament; the first two interest rate rises by the ECB in over 5 years; the reform of the Stability and Growth Pact with 12 Member States having budget deficits of over 3%; the adoption of the Member States' NRPs; a raised awareness of the world-wide energy shock and related geopolitical tensions; the negotiations concerning Estonia, Lithuania and Slovenia's applications to join the euro zone in 2007; and the need to boost the priorities of the Doha WTO round following the slowdown of negotiations in Hong Kong;
tā kā Eiropas ekonomikas relatīvo pavājināšanos var saistīt ar neatbilstīgu regulācijas sistēmu un strukturālas reformas trūkumu, kas padara ekonomiku neelastīgāku nekā galveno konkurentu ekonomikas, stagnējošu vietējo pieprasījumu, uzņēmējdarbības dinamikas trūkumu, kā arī vājiem darba tirgiem lēnas demogrāfiskās izaugsmes dēļ, zemu nodarbinātības līmeni un lēnu ražīguma pieaugumu; tā kā lēnu ražīguma pieaugumu ir radījis investīciju zemais līmenis, nepietiekams daudzums jauninājumu un darba piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība, ko savukārt rada nepietiekami finansēto izglītības un apmācības sistēmu nespēja pielāgot darbiniekus nepārtraukti mainīgajai pasaulei;
Whereas the relative decline of the European economy can be linked to: an inappropriate regulatory framework combined with a lack of structural reform, which renders our economy less flexible than those of our main competitors, stagnant domestic demand, a lack of business dynamism and weak labour markets as a result of slow demographic growth, low employment rates, and poor productivity growth; whereas poor growth is caused by lack of investment, insufficient innovation and a misalignment of labour supply and demand on account of the incapacity of our poorly financed educational and training systems to adapt our workers to an ever-shifting world;
tā kā turklāt kopš Parlamenta pēdējās rezolūcijas pieņemšanas vairāk uzmanības tiek veltīts šādām problēmām: arvien lielāka sabiedrības novecošana, migrācijas saspīlējumi pie ES robežām un iekšējās problēmas, ko izraisa nepietiekama integrācijas palīdzība otrās paaudzes imigrantiem, ārkārtīgi straujais trešo valstu importa pieaugums dažās nozarēs, kā arī uzņēmējdarbības pārvietošana un ārpakalpojumi, pieaugošs Ķīnas un citu jauno ekonomiku pieprasījums pēc tādiem resursiem kā jēlnafta, dabasgāze, akmeņogles un dzelzs, pieaugoša Eiropas atkarība no enerģijas importa no nestabiliem reģioniem un globālas makroekonomiskās nelīdzsvarotības izraisītie riski,
Whereas, moreover, since the adoption of the Parliament's last resolution, the following challenges have gained greater recognition: the ever-increasing ageing of the population; migratory tensions at the EU's borders and internal problems because of insufficient assistance for the integration of second-generation immigrant populations; the exponential growth of third-country imports in some sectors as well as business delocalisation and outsourcing; an increasing demand for resources such as crude oil, natural gas, coal and iron by China and other emerging economies; increasing EU dependence on energy imports coming from unstable regions; and risks caused by global macroeconomic imbalances;
aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis pieņemt ieteikumus, kas iekļauti Parlamenta pēdējās trīs rezolūcijās par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, bet vēl nav ņemti vērā, proti, ieteikumu par iekšējā tirgus direktīvu transponēšanu, ieteikumu valstīm ar pārmērīgu deficītu veikt deficītu mazinošus pasākumus, ieteikumu par kopēju komunikācijas politiku saistībā ar globalizācijas izraisīto iedzīvotāju nedrošību, ieteikumu par strukturālu reformu rīcības programmu, ietverot pārvaramos šķēršļus, veicamās darbības un to grafiku un ieteikumu par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas pilnu īstenošanu, it īpaši labvēlīgāku nodokļu sistēmu un lielākus ieguldījumus pētniecībā un jauninājumos priekš MVU.
Calls on the Commission, the Council and the Member States to adopt those recommendations included in the Parliament's last three resolutions on the BEPGs but not yet taken on board, namely, the transposition of the internal market directives; the adoption of deficit-reducing measures by Member States with excessive deficits; a common communication policy on citizens' insecurity as regards globalisation; a structural reform action plan, comprising the obstacles to tackle, the actions to take, and a time line; the full implementation of the SME Charter, in particular as regards a more favourable tax regime and more investment in research and innovation for SMEs;
uzskata, ka pašreizējā pārdomu laikā par Konstitucionālo līgumu jānodarbojas ar pašreizējo makroekonomikas pārvaldības sistēmu tajā aspektā, kā to jau darīja Konventa ekonomikas pārvaldības grupa, ES mērķiem un kompetenci ekonomikā un sociālajā jomā, koplēmuma procedūras paplašināšanu, iekļaujot ekonomikas politikas jautājumus, ECB atbildību, ievērojot tās neatkarību, ekonomikas politiku koordināciju un eirogrupas lomu šajā kontekstā, procedūru pārmērīgu deficītu samazināšanai, ES kompetenci nodokļu jautājumos, Parlamenta atsaukuma tiesību īstenošanu kontekstā ar komitoloģijas procedūru vēlākais līdz 2008. gada 1. aprīlim un eirozonas pārstāvēšanu starptautiskajās institūcijās;
Believes that the ongoing period of reflection on the Constitutional Treaty should tackle: the current framework of macroeconomic governance, such as it was already discussed by the Convention's Economic Governance Group; the economic and social objectives of the EU; the extension of co-decision procedures to economic policy issues; the responsibility of the ECB, while respecting its independence; the co-ordination of economic policies and the role of the Eurogroup in this context; the procedure to handle excessive deficits; the competence of the EU in tax matters; the implementation of a call-back right for the Parliament in the context of the comitology procedure by 1 April 2008 at the latest; and the representation of the euro zone within international institutions;
atzinīgi vērtē ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu un nodarbinātības pamatnostādņu iekļaušanu Komisijas Integrētajās pamatnostādnēs, turklāt uzskata, ka arī Komisijas ikgadējais progresa ziņojums par Lisabonas procesu un citi dokumenti, kas saistīti ar atklāto koordinācijas metodi, ir jāapvieno un jāaplūko kopā; uzskata, ka ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm jāpiešķir tāds pats normatīvais statuss kā nodarbinātības pamatnostādnēm un ka Parlamenta un Komisijas loma šajā sakarā ir jānosaka vēlreiz;
Welcomes the merger in the Integrated Guidelines of the BEPGs and the employment guidelines but considers that the Commission's APR on the Lisbon process and other documents linked to the Open Method of Coordination should also be combined and debated together; believes that the BEPGs must be given the same legislative status as the employment guidelines and that the roles of the Parliament and the Commission in this respect need to be redefined;
prasa Komisijai izmeklēt, cik pamatoti ir pieņemt EK tiesību aktus, lai nodrošinātu vienotu nodokļu rezidences principu, ko piemērotu ES pilsoņiem rezidentiem Eiropas Savienībā un ārpus tās un kas būtu saistīts ar ES pilsonības jēdzienu, ES Konvenciju par nodokļu dubultu uzlikšanu Eiropas Savienībā (atspoguļojot EK līguma 293. pantu) un nediskriminācijas principa attiecībā uz nodokļiem, kā noteikts EKT spriedumos, iekļaušanu ES tiesību aktos;
Asks the Commission to investigate the feasibility of adopting EC legislation in order to achieve a uniform definition of tax residence - applicable to EU citizens resident within and outside the EU - linked to the concept of citizenship of the EU; an EU Convention on double taxation (mirroring Article 293 of the EC Treaty); and the inclusion in EC law of the principle of non-discrimination with regard to taxation as defined in the judgments of the Court of Justice of the European Communities;