natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda uz iecerēto pensiju izdevumu palielinājumu par 4 % (salīdzinājumā ar 5,2 % laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam), ņemot vērā ļoti daudzu ierēdņu aiziešanu pensijā; aicina Komisiju iesniegt padziļinātu analīzi par šīs tendences ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, vienlaikus izvērtējot tiešās un netiešās sekas, kādas varētu būt jebkādām ES pensiju shēmas izmaiņām, attiecībā uz Eiropas civildienesta pievilcību, kvalitāti un neatkarību; uzsver, ka šādas izmaiņas ir jāveic tikai pēc tam, kad ir noticis pienācīgs sociālais dialogs;
Notes the 4% increase in expenditure on pensions (as against +5,2% from 2010 to 2011) in view of the wave of retirements of officials; invites the Commission to supply a more in-depth analysis of the long-term budgetary consequences of this trend, while at the same time considering the possible consequences, whether direct and indirect, of any change in the EU pension scheme on the attractiveness, quality and independence of the European civil service; stresses that any such change should follow due social dialogue;
uzskata, ka Eiropas skolām ir jāparedz pienācīgs finansējums, ņemot vērā ES institūciju darbinieku bērnu īpašo situāciju; rūpīgi izvērtēs ierosināto kopējo 1,7 % palielinājumu salīdzinājumā ar 2011. gadu, kas ir mazāks nekā paredzēts finanšu plānā, kā arī visas Eiropas skolu finansēšanai paredzētās budžeta pozīcijas un savā lasījumā veiks grozījumus, ko tas šajā sakarībā uzskata par vajadzīgiem;
Takes the view that the European Schools should be adequately funded in the interests of addressing the specific situation of the children of agents of the EU institutions; will carefully scrutinise the proposed overall 1,7% increase as compared to 2011, which is below that foreseen in the financial programming, as well as each of the European Schools' budget lines, and make, during its reading, any modification it considers appropriate in this respect;
Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības
Pilot projects – preparatory actions
uzsver izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kā pamatinstrumentu nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu izstrādē, kas var kļūt par ES darbībām un programmām un uzlabot ES pilsoņu dzīvi; tādēļ plāno ar visiem iespējamiem līdzekļiem atbalstīt tā priekšlikumus par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 2012. gada budžetā, vienlaikus uzsverot, ka ir rūpīgi jāizpēta 2011. gada jūlijā gaidāmais Komisijas provizoriskais novērtējums, lai varētu izstrādāt visaptverošu un līdzsvarotu galīgo priekšlikumu paketi šajā jautājumā;
Stresses that pilot projects (PPs) and preparatory actions (PAs) are key tools for the formulation of political priorities and for paving the way for new initiatives that might turn into EU activities and programmes likely to improve the lives of EU citizens; intends, therefore, to support by all possible means its proposals regarding pilot projects and preparatory actions for the 2012 Budget, while stressing the need carefully to study the Commission's preliminary assessment expected in July 2011 for the definition of a global and balanced final package on this issue;
šajā nolūkā plāno iesniegt Komisijai, kā paredzēts Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļā, pirmo provizorisko sarakstu ar iespējamiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām attiecībā uz 2012. gada budžetu; sagaida, ka Komisija veiks Parlamenta indikatīvo priekšlikumu pamatotu izvērtējumu; uzsver, ka šis pirmais provizoriskais saraksts neizslēdz iespēju budžeta lasījumā Parlamentā oficiāli iesniegt un pieņemt grozījumus attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;
Intends to this end to forward to the Commission, as provided for in Annex II, part D of the IIA, a first provisional list of potential pilot projects and preparatory actions for the 2012 Budget; expects the Commission to provide a well-reasoned analysis of Parliament's indicative proposals; stresses that this first provisional list does not preclude the formal tabling and adoption of amendments concerning pilot projects and preparatory actions during Parliament's reading of the budget;
ņem vērā to, ka Komisija ir ierosinājusi no dažādām pozīcijām finansēt vienu jaunu izmēģinājuma projektu un piecas sagatavošanas darbības, no kurām piecas ir jaunas; pauž stingru apņēmību turpmākajās sarunās analizēt šo no jauna ierosināto iniciatīvu saturu un mērķus;
Takes note of one new pilot project and five preparatory actions – two of them new – proposed by the Commission under different headings; states its firm intention of analysing the content and objectives of the newly proposed initiatives in the course of the upcoming negotiations;
norāda, ka 2012. gada BP ES decentralizēto aģentūru finansēšanai kopumā paredzēti EUR 720,8 miljoni (t. i., 0,49 % no kopējā ES budžeta), kas salīdzinājumā ar 2011. gada budžetu veido kopējo ES iemaksu pieaugumu EUR 34,6 miljonu apmērā jeb par 4,9 %; apzinās, ka šā palielinājuma pamatā lielākoties ir finansējums vienai Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
Notes the overall level of EUR 720,8 million (i.e. 0,49% of the total EU budget) devoted to EU decentralised agencies in DB 2012, an increase in the total EU contribution as compared to the 2011 Budget of EUR 34,6 million, or +4,9%; is aware that this increase mainly stems from the one new Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice
darbību, kuru pienākumi ir paplašināti, ir svarīgi tām nodrošināt papildu finansējumu; atzīmē, ka ES iemaksu palielinājums to aģentūru budžetā, kuras darbojas stabili, atbilst inflācijas korekcijai (2 %) vai pat ir zemāks, saglabājot pašreizējo darbinieku skaitu;
, the tasks of which have been extended, so as not to hinder their performance; notes that the increase in the EU contribution to the agencies at cruising speed is in line with, or even below, inflation correction (2%), with no additional staff;
uzsver, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet tā vietā palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, kā nolēmusi likumdevēja iestāde; tāpēc šajā taupības laikā atbalsta Komisijas ierobežoto pieeju ES decentralizēto aģentūru subsīdiju noteikšanai no ES budžeta, taču atkal nepiekrīt izmantot piešķirtos ieņēmumus, lai samazinātu iemaksas no ES budžeta aģentūrām, kuru darbība ir atkarīga no maksas iekasēšanas, jo uzskata, ka Komisija šādi rīkojas, lai mākslīgi palielinātu rezervē pieejamos līdzekļus, un šajā sakarībā pauž bažas par to, ka Komisija atkārtoti neņem vērā Eiropas Parlamenta politisko gribu;
Stresses that EU agencies' budget allocations are far from consisting in administrative expenditure alone, but instead contribute to achieving the Europe 2020 goals and EU objectives in general, as decided by the legislative authority; endorses therefore, in times of austerity, the Commission's restrictive approach to determining EU decentralised agencies' subsidies from the EU budget, but disapproves again of the use of assigned revenue to reduce the EU Budget contribution to fee-dependent agencies, which is used by the Commission to increase margins artificially, is in this context concerned that the Commission repeatedly ignores the political will of the European Parliament;
atzīmē, ka no aģentūrām paredzētajām 213 jaunajām amatu saraksta vietām (kopumā 4854 amata vietām) 80 vietas piešķirs jaunām aģentūrām vai tādām, kas uzsāk darbību, un atlikušo daļu ‐ aģentūrām, kuru pienākumus paplašina; atkārtoti aicina īstenot īpašu pieeju attiecībā uz specializēta zinātniskā personāla ar profesionālo pieredzi pieņemšanu darbā, jo īpaši, ja šīs amata vietas finansē tikai no iekasētajām maksām un tādējādi tās nerada izmaksas ES budžetā;
Notes that, among the 213 new establishment plan posts for agencies (out of a total of 4 854), 80 will be allocated to new or starting-up agencies, and the rest to agencies whose tasks are being extended; reiterates its call for a specific approach to the recruitment of specialised scientific staff with professional experience, especially when these posts are financed exclusively from fees and are thus budget-neutral for the EU budget;
uzskata, ka trialogā, kam jānotiek 2010. gada 11. jūlijā, īpaša uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem:
Considers the following issues to be of specific interest for the trilogue due to take place on 11 July 2011:
izdevumu kategorijas finanšu ilgtspējība un pārvaldība 2012. gadā, it īpaši ņemot vērā gaidāmo grozījumu vēstuli, lai risinātu demokrātiskās pārejas jautājumu Vidusjūras dienvidu reģionā;
financial sustainability and manageability of heading 4 in 2012, particularly in view of forthcoming amending letter to address the democratic transition in Southern Mediterranean,
ar 2011. gada budžetu saistītie neatrisinātie jautājumi;
outstanding issues related to Budget 2011;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūcija par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas ( 2011/2051(INI) )
European Parliament resolution of 23 June 2011 on the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future ( 2011/2051(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” ( COM(2010)0672 ),
having regard to the Communication from the Commission, ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’ ( COM(2010)0672 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu,
having regard to Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu OV L 209, 11.8.2005.
having regard to Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy OJ L 209, 11.8.2005, p.
ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) OV L 277, 21.10.2005.
having regard to Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) OJ L 277, 21.10.2005, p.
ņemot vērā Padomes Lēmumu Nr. 2006/144/EK OV L 55, 25.2.2006.
having regard to Council Decisions 2006/144/EC OJ L 55, 25.2.2006, p.
un Lēmumu Nr. 2009/61/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm OV L 30, 31.1.2009.
and 2009/61/EC on Community strategic guidelines for rural development OJ L 30, 31.1.2009, p.
ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju OV L 299, 16.11.2007.
having regard to Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets OJ L 299, 16.11.2007, p.
ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem OV L 30, 31.1.2009.
having regard to Regulation (EC) No 73/2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers OJ L 30, 31.1.2009, p.
ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par KLP nākotni pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0286 .
having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0286 .
ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0223 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
ņemot vērā Padomes prezidentūras 2011. gada 17. marta secinājumus par KLP 2020. gada perspektīvā,
having regard to the Council Presidency Conclusions of 17 March 2011 on ‘the CAP towards 2020’,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 18. marta atzinumu par kopējās lauksaimniecības politikas reformu 2013. gadā,
having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee of 18 March 2010 on ‘the reform of the common agricultural policy in 2013’,
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas”,
having regard to the Opinion of the Committee of the Regions, ‘The CAP until 2020 – food, natural resources and rural areas – the future challenges’,
ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0202/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Development, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0202/2011 ),
tā kā ilgtspējīga, ražīga un konkurētspējīga Eiropas lauksaimniecības nozare dod būtisku ieguldījumu, lai sasniegtu līgumos noteiktos KLP mērķus un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, tā kā tā var arī palīdzēt risināt jaunās politiskās problēmas, piemēram, pārtikas nodrošinājuma, enerģijas un rūpniecības izejvielu, klimata pārmaiņu, vides un bioloģiskās daudzveidības, veselības un demogrāfisko pārmaiņu jomā, un tā kā gaidāmā KLP reforma būs pirmā, attiecībā uz kuru Eiropas Parlaments un Padome kopīgi pieņems tiesību aktus atbilstoši Lisabonas līgumam;
whereas a sustainable, productive and competitive European agricultural sector makes a vital contribution to meeting the objectives set by the Treaties for the CAP and the objectives of the EU 2020 Strategy, whereas it can also help to meet new political challenges such as security of supply of food, energy and industrial raw materials, climate change, the environment and biodiversity, health and demographic change, and whereas the forthcoming CAP reform will be the first in which the European Parliament will co-legislate with the Council, in accordance with the Lisbon Treaty,
tā kā lauksaimniecības nozares galvenais uzdevums joprojām ir nodrošināt ar pārtiku ne vien ES, bet arī pasaules un jo īpaši jaunattīstības valstis, jo saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas prognozēm līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits no 7 miljardiem palielināsies līdz vairāk nekā 9 miljardiem, un viņu nodrošināšanai ar pārtiku lauksaimniecisko ražošanu pasaulē būs nepieciešams palielināt par 70 %; tā kā vairāk pārtikas būs jāražo, neraugoties uz to, ka palielināsies ražošanas izmaksas, valdīs liela nestabilitāte lauksaimniecības tirgos un palielināsies spiediens uz dabas resursiem, un tas nozīmē, ka lauksaimniekiem būs jāražo vairāk, izmantojot mazāk zemes, ūdens un enerģijas;
whereas food security remains the central challenge for agriculture not only in the EU but globally, in particular in developing countries, as the world population is predicted to grow from 7 to more than 9 billion by 2050, requiring a 70% increase in global agricultural production according to the FAO; whereas more food will need to be produced against a background of higher production costs, severe volatility in agricultural markets and mounting pressure on natural resources, meaning that farmers will have to produce more using less land, less water and reduced energy inputs,
tā kā pārtikai ir stratēģiski svarīga nozīme un tā kā visvēlamākais veids, kā panākt nodrošinātību ar pārtiku, ir stabilas un konkurētspējīgas lauksaimniecības nozares saglabāšana; tā kā spēcīga KLP ir ļoti svarīga gan šā mērķa sasniegšanai, gan lai panāktu ES lauku reģionu saglabāšanu, to vides ilgtspēju un ekonomikas attīstību, tādējādi novēršot lauksaimniecības zemju apstrādes pārtraukšanu, lauku iedzīvotāju skaita mazināšanos un ekonomisko lejupslīdi;
whereas food has a strategic importance and whereas the most favourable way of ensuring food security is by maintaining a stable, competitive agricultural sector; whereas a strong CAP is central to this and to the preservation, environmental sustainability and economic development of the EU's rural areas in the face of the threat of land abandonment, rural depopulation and economic decline,
tā kā ar 2003. gada KLP reformu un kopējās lauksaimniecības politikas 2008. gada “veselības pārbaudi” mēģināts izveidot jaunu KLP struktūru, kas būtu efektīvāka un pārredzamāka un vairāk orientēta uz tirgu; tā kā šis process ir jāturpina un KLP instrumentu un procedūru pārvaldība praksē ir ievērojami jāvienkāršo, lai samazinātu slogu lauksaimniekiem un pārvaldes iestādēm;
whereas the CAP reform of 2003 and the Health Check of the Common Agricultural Policy of 2008 have sought to contribute to a new architecture for the CAP that is more effective and transparent, characterised by greater market orientation; whereas this process must be continued and the administration of CAP instruments and procedures must be significantly simplified in practice in order to reduce the burden on farmers and administrations,
tā kā 2010. gada 8. jūlija rezolūcijā par KLP nākotni pēc 2013. gada Eiropas Parlaments liek pamatus ilgtspējīgai lauksaimniecības politikai, kas ļautu Eiropas ražotājiem būt konkurētspējīgiem vietējos, reģionālos, valsts un starptautiskos tirgos, un tā kā tas atbalstīja koncepciju par daudzfunkcionālu un plašas teritorijas aptverošu lauksaimniecību visā Eiropā, jo īpaši teritorijās ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem un ļoti nomaļos reģionos, kā arī ņēma vērā grūtības, ar kurām sastopas mazās lauku saimniecības;
whereas in its resolution of 8 July 2010 on the future of the CAP after 2013 the European Parliament laid the foundations for a sustainable agricultural policy which would allow European producers to be competitive in local, regional, national and international markets, and whereas it supported the concept of a multifunctional, broad-based agriculture spread throughout Europe, particularly in areas with natural handicaps and extremely peripheral areas, and also took into account the difficulties faced by small farms,
tā kā KLP ir jānodrošina ar nepieciešamajiem instrumentiem, lai risinātu nopietnas tirgus un apgādes krīzes un novērstu ārkārtīgu cenu nestabilitāti lauksaimniecības nozarē; tā kā jānodrošina, lai šie instrumenti būtu ne vien moderni un efektīvi, bet arī elastīgi, lai vajadzības gadījumā tos ātri varētu piemērot,
whereas the CAP must be equipped with the necessary instruments to cope with serious market and supply crises and extreme price volatility in the agricultural sector; whereas it must be ensured that these instruments are not only up to date and effective but also flexible, so that they can be implemented quickly when necessary,
tā kā atzinīgi vērtējama atjauninātu un vērienīgu mērķu iekļaušana KLP, jo īpaši attiecībā uz patērētāju un vides aizsardzību, dzīvnieku labturību un reģionālo kohēziju, un tā kā šie augstie standarti būtu jāaizstāv starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu Eiropas lauksaimnieku dzīvotspēju un konkurētspēju, jo viņu ražošanas izmaksas ir lielākas; tā kā ilgtermiņa ražīgumu un nodrošinātību ar pārtiku (jo īpaši ņemot vērā klimata radītus traucējumus) var panākt, pienācīgi rūpējoties par dabas resursiem, jo īpaši augsni, ūdens resursu izmantošanu un bioloģisko daudzveidību,
whereas the incorporation of renewed and ambitious objectives into the CAP, particularly relating to consumer protection, environmental protection, animal welfare and regional cohesion, is to be welcomed and these high standards should be defended at international level so as to ensure the viability and competitiveness of European farmers, who face higher production costs; whereas long-term productivity and food security, especially in view of climatic disturbances, depends on due care for natural resources, particularly soil, water use and biodiversity,
tā kā lauksaimniecības nozarei ir būtiska loma cīņā pret klimata pārmaiņām, jo īpaši samazinot pašas nozares radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, attīstot oglekļa uzkrāšanu un ražojot biomasu un ilgtspējīgu enerģiju, tādējādi radot arī papildu ienākumus lauksaimniekiem;
whereas the agricultural sector has a crucial role to play in the fight against climate change, in particular by reducing its own greenhouse gas emissions, by developing carbon sequestration and through the production of biomass and sustainable energy, thereby creating an additional revenue stream for farmers' incomes,
tā kā KLP izdevumu daļa ES budžetā pakāpeniski samazinās no gandrīz 75 % 1985. gadā līdz prognozētiem 39,3 % 2013. gadā; tā kā KLP ‐ senākajai un vienīgajai ES kopējās politikas jomai ‐ tērē mazāk nekā 0,5 % no ES IKP, kaut gan citiem publiskiem izdevumiem tērē aptuveni 50 % IKP, un tā kā pēc pakāpeniskas Eiropas Savienības paplašināšanās lauksaimniecības zemju platība palielinājusies par 40 % un šobrīd lauksaimnieku ir divreiz vairāk nekā 2004. gadā;
whereas the share of CAP expenditure in the EU budget has steadily decreased from nearly 75% in 1985 to a projected 39,3% in 2013, whereas the CAP, despite being one of the longest-standing policies of the EU and the only one which has been communitised, accounts for less than 0,5% of the EU's GDP, while public expenditure accounts for some 50% of GDP, and whereas, following the successive enlargements of the European Union, the area of agricultural land has increased by 40% and there are twice as many farmers as in 2004,
tā kā pēc jaunākajiem Eirobarometra datiem 90 % aptaujāto ES iedzīvotāju uzskata, ka lauksaimniecība un lauku apvidi ir svarīgi Eiropas nākotnei, 83 % aptaujāto atbalsta finansiāla atbalsta sniegšanu lauksaimniekiem un ES iedzīvotāji kopumā uzskata, ka par lauksaimniecības politiku jāturpina lemt Eiropas līmenī;
whereas according to the latest Eurobarometer poll, 90% of EU citizens surveyed consider agriculture and rural areas to be important for Europe's future, 83% of EU citizens surveyed are in favour of financial support to farmers and, on average, they believe that agricultural policy should continue to be decided upon at European level,
tā kā Eiropas Parlaments jau vairākkārt iebildis pret KLP nodošanu valstu kompetencē un līdzfinansējuma palielināšanu, kas varētu negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci ES iekšējā tirgū, un tādēļ sagaida paredzamo reformu, vēlreiz noraidot jebkurus mēģinājumus nodot KLP dalībvalstu pārziņā ar tiešo maksājumu līdzfinansēšanu vai resursu pārvirzi uz otro pīlāru;
whereas the European Parliament has often expressed its opposition to a renationalisation of the CAP and an increase in cofinancing, which could detract from fair competition on the EU internal market, and therefore, looking ahead to the forthcoming reform, once again rejects any attempt to renationalise the CAP by means of the cofinancing of direct payments or a transfer of funds to the second pillar,
tā kā ir jāsaglabā divu pīlāru KLP, skaidri definējot un izstrādājot katra pīlāra struktūru un mērķus tā, lai tie savstarpēji papildinātu viens otru;
whereas a two-pillar CAP should be retained, with each pillar's structure and objectives being clearly defined and designed in a way that allows each to complement the other,
tā kā ES mazie lauksaimnieki sniedz būtisku ieguldījumu KLP mērķu sasniegšanā un tā kā šķēršļi, ar kuriem tie saskaras, ir pienācīgi jāņem vērā reformu procesā;
whereas small farmers in the EU make a vital contribution to the CAP's objectives and whereas the obstacles they face must be duly taken into account in the reform process,
tā kā jaunajās dalībvalstīs piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu un lielai daļai lauksaimnieku, jo īpaši lopkopības nozarē, nav tiesību saņemt tiešos maksājumus, jo viņiem nepieder lauksaimniecības zeme;
whereas, in the new Member States applying the single area payment scheme, a large proportion of farmers, especially in the stockbreeding sector, are not entitled to direct payments because they do not own agricultural land,