natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka pieaugošā tirdzniecība ir uzskatāma par pozitīvu faktoru ekonomiskai izaugsmei un iedzīvotāju labklājībai, ja ir ņemtas vērā problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām; pauž satraukumu, ka pieaugošais tirdzniecības apjoms ievērojami veicina klimata pārmaiņas, tādēļ uzskata, ka tirdzniecības politikai jānodrošina daļējs šīs problēmas risinājums; uzsver, ka, ņemot vērā pieaugošo vienprātību par klimata pārmaiņu risināšanas steidzamību, ES ir arvien vairāk jāievieš tāda tirdzniecības un ieguldījumu politika, kas rada ekonomiskus stimulus ievērot klimata pārmaiņu politikas mērķus; uzsver, ka ES varbūt vajadzēs izmantot šos noteikumus, lai radītu ekonomiskus šķēršļus klimatam kaitīgai darbībai; tomēr uzsver, ka to nedrīkst izmantot kā attaisnojumu protekcionisma politikai, kas vērsta pret jaunattīstības valstīm;
Considers that increasing trade should be regarded as a positive factor for economic growth and citizens' well-being, once the problems relating to climate change have been taken into account; is worried that the increased volume of trade is making a substantial contribution towards climate change and considers that trade policy must therefore provide part of the solution; emphasises that, given the growing consensus on the urgency to tackle climate change, the EU must increasingly implement trade and investment policies that create economic incentives to meet climate change policy objectives; stresses that the EU may need to use those rules to create economic disincentives for climate-unfriendly activity; considers, however, that this must not be used as an excuse for protectionist policies against developing countries;
pauž nožēlu, ka pašreizējā tirdzniecības sistēma paredz globālu darba dalīšanu, plaši izmantojot tādu homogēnu preču pārvadāšanu, kuras tikpat viegli varētu ražot uz vietas, un ka šāda pārvadāšana neattaisno pašas radītās vides izmaksas;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour which is based on a very high input of transport of homogeneous products which could just as easily be produced locally and that such transport does not bear its own environmental costs;
norāda, ka lai gan tirdzniecība dod ievērojamu ieguldījumu ekonomikas attīstībā un cilvēku labklājībā, transporta nozare (galvenokārt autotransports), kas padara preču un izejvielu tirdzniecību iespējamu, ir vienlaicīgi atbildīga par trešdaļu pasaules SEG emisiju; uzskata, ka obligāti jāveic pasākumi, lai novirzītu kravas uz videi draudzīgākiem transporta veidiem (piemēram, dzelzceļu un ūdenstransportu) un samazinātu kravas pārvadājumu izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas;
Points out that while trade can make a significant contribution to economic development and human prosperity, the transport sector (principally road transport), which enables trade in goods and raw materials to take place, is simultaneously responsible for one-third of global GHG emissions; considers that measures to drive a modal shift to more environmentally friendly transport modes (such as rail and water) and to reduce GHG emissions from freight transport are imperative;
uzskata, ka ES kā pasaules mēroga tirdzniecības partneris atrodas izdevīgā situācijā, lai visā pasaulē veicinātu izmaiņas attiecībā uz ražošanas un pārvadājumu modeļiem; uzskata, ka līderpozīcijā esošā Eiropa būtu daudz konkurētspējīgāka, ja visā pasaulē pieņemtu stingrākus noteikumus;
Considers that the EU, as a global trade partner, is well-placed to contribute to a worldwide shift in production and transport patterns; considers that a front-running Europe would be in a more competitive situation when stricter regulations are adopted worldwide;
atgādina, ka tirdzniecību traucējošus administratīvos šķēršļus var likvidēt un klimata pārmaiņu novēršanai paredzētās darbības var īstenot, tikai īstenojot koordinētu daudzpusēju pasākumu, kas arī ir Eiropas Savienības interesēs, kurai ir vadošā loma abās šajās jomās, īpaši saistībā ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu,
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can be achieved only through co-ordinated multilateral action, this being also in the essential interests of the EU, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
uzsver, ka ir jāizveido cieša sadarbība starp ANO Vides programmu (UNEP), Klimata pārmaiņu konvenciju un PTO, un prasa Komisijai izstrādāt iniciatīvu šā mērķa atbalstam; aicina panākt strauju progresu, atjaunojot PTO definīciju par vides precēm un pakalpojumiem, jo īpaši saistībā ar pašreizējo Dohas sarunu kārtu, taču iesaka sākumā izveidot īpašu saikni ar jautājumu par klimata pārmaiņām, lai panāktu vienošanos par to tarifu un beztarifu barjeru likvidēšanu "videi labvēlīgām precēm un pakalpojumiem", kuras kavē zema oglekļa satura tehnoloģiju izplatību; aicina Komisiju panākt vienprātību attiecībā uz novērotāja statusa piešķiršanu daudzpusējo vides nolīgumu (DVN) sekretariātiem visās PTO sanāksmēs, kas saistītas ar DVN jautājumiem; uzsver, ka ilglaicīgā risinājumā ir jāiekļauj spēcīgs politisks vēstījums, kurā ievēro atbilstīgu darba dalījumu starp PTO un MEA režīmiem, ņemot vērā to pamatkompetences; pauž pārliecību, ka ir no jauna jānosaka PTO Tirdzniecības un vides komitejas atbildība; iesaka uzsākt pētījumu par iespējamiem grozījumiem PTO Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), lai atļautu videi nepieciešamo tehnoloģiju obligāto licencēšanu, ievērojot skaidrus obligātos noteikumus par intelektuālā īpašuma aizsardzību un stingri uzraugot to īstenošanu visā pasaulē;
Stresses the need for strong cooperation between the UN Environment Programme, the UN Framework Convention on Climate Change and the WTO, and asks the Commission to develop an initiative to support this aim; asks for swift progress to be made in updating the WTO's definition of environmental goods and services, particularly in the current Doha Round negotiations, but recommends, as a starting point, a specific link to climate change, in order to reach agreement on the removal of tariff and non-tariff barriers to 'green' goods and services that prevent or slow the dissemination of low carbon technologies; calls on the Commission to build a consensus on granting Multilateral Environment Agreement (MEA) Secretariats observer status at all meetings of the WTO that are relevant to MEA issues; stresses that a lasting solution must contain a strong political message that respects an appropriate division of labour between the WTO and MEA regimes, based on core competencies; is convinced of the need to redefine the responsibilities of the WTO Committee on Trade and Environment; recommends launching a study on possible amendments to the WTO Agreement on Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights in order to allow for the compulsory licensing of environmentally necessary technologies, within the framework of clear and stringent rules for the protection of intellectual property, and the strict monitoring of their implementation worldwide;
uzsver, ka jāievēro saistības, kas pieņemtas Daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, ANO Konvencijā par klimata pārmaiņām vai Kioto protokolā, un ka tirdzniecības noteikumu šaurā interpretācija nedrīkst kavēt vai traucēt šo noteikumu mērķu sasniegšanu;
Insists that obligations under MEAs, such as the UN Framework Convention on Climate Change or the Kyoto Protocol, must be complied with and that the narrow interpretation of trade rules must not be allowed to prevent or obstruct the attainment of their objectives;
uzskata, ka PTO noteikumi nedrīkst atturēt dalībvalstis no atbalsta sniegšanas enerģiju taupošu tehnoloģijas veidu turpmākai izstrādei, pieprasot tehnisko neitralitāti, kura varētu mazināt stimulus atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas attīstībai;
Believes that WTO rules should not prevent Member States from encouraging the further development of low-energy technologies by insisting on technical neutrality, which could undermine incentives for the development of renewable technology;
aicina Komisiju uzsākt iniciatīvas starptautiskā līmenī, jo īpaši saistībā ar PTO, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības politika kopumā, kā arī attiecībā uz tirdzniecības apjoma tendencēm, ņem vērā tās potenciālo ietekmi uz klimata pārmaiņām;
Asks the Commission to take initiatives at the international level, and particularly within the WTO, to ensure that trade policy as a whole, and in relation to trade volume trends, takes account of its potential impact on climate change;
aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka ES divpusējās tirdzniecības nolīgumus un PTO daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus noslēdz saskaņā ar Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kurā norādīts, ka starptautiskā tirdzniecība notiek, optimāli izmantojot pasaules resursus atbilstoši ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai aizsargātu un saglabātu vidi; iesaka Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT), kas ir PTO sistēmas pamatnolīgums, iekļaut "ilgtspējības klauzulu", nosakot vides politikas principus, par kuriem vienojušās puses, piemēram, principu "piesārņotājs maksā" un piesardzības principu, par kuru neievērošanu var piemērot sankcijas;
Calls on the Council and the Commission to ensure that EU bilateral trade agreements and WTO multilateral trade agreements are concluded in keeping with those provisions of the Agreement establishing the WTO, which specify that international trade should be conducted while allowing for the optimal use of the world's resources in accordance with the objective of sustainable development, seeking both to protect and preserve the environment; recommends that the 'sustainability clause' be added to the General Agreement on Trade and Tariffs (GATT), the core agreement of the WTO system, setting out agreed principles of environmental policy, such as the polluter-pays principle and the precautionary principle, against which measures can be judged;
turklāt aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka PTO Strīdu izšķiršanas organizācija darbojas saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XX pantu, kas ļauj tās dalībniekiem veikt pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus, kuri vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēka, dzīvnieku un augu pastāvēšanas iespējas un veselību, vai arī attiecas uz izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu;
Calls, furthermore, on the Council and the Commission to ensure that the WTO Dispute Settlement Body acts in accordance with Article XX of the GATT, which allows its members to take measures, including protectionist measures, necessary to protect human, animal or plant life or health or relating to the conservation of exhaustible natural resources;
atzīmē, ka ES jau šobrīd ir pasaules līdere alternatīvo energotehnoloģiju jomā, atbalstot, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecību un vēja un saules atjaunojamās enerģijas ieguves tehnoloģiju pārņemšanu, un ka ES jābūt līderei videi labvēlīgu preču un pakalpojumu eksporta jomā pasaules tirgū, pateicoties efektīvajiem un tehnoloģiju jomā novatoriskajiem Eiropas uzņēmumiem, un ka CO2 emisiju uzraudzībai var izmantot Galileo un Vides un drošības globālo monitoringu (GMES); aicina Komisiju nodrošināt, ka enerģētikas jautājums, jo īpaši jautājums par atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti, un to saistību ar enerģijas drošību, kļūst par ES ārējo attiecību neatņemamu sastāvdaļu, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas kaimiņattiecību politikai;
Notes that the EU is already a world leader in alternative energy technologies, supporting China and India, particularly regarding the trade and technology transfer of wind and solar renewable energy technologies and that, thanks to efficient and technologically innovative European undertakings, the EU should be a market leader in the worldwide export of environmental goods and services and that Galileo and the Global Monitoring for Environment and Security System could be used to monitor CO2 emissions; calls on the Commission to ensure that energy and particularly the question of renewable energy and efficiency, and their connection to energy security, becomes an integral part of all external EU relations, with a particular emphasis on the European Neighbourhood Policy;
lai sasniegtu Lisabonas mērķus, mudina ES izveidot un veicināt "klimatam labvēlīgu rūpniecību" pasaulē, jo īpaši tādēļ, ka tirdzniecība ir svarīgs līdzeklis tehnoloģiju nodošanai jaunattīstības valstīm; uzsver, ka jāsamazina šķēršļi "zaļajai tirdzniecībai", piemēram, PTO līmenī atceļot tarifus "zaļām precēm", pārveidojot noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām, atvieglojot zaļo tehnoloģiju ienākšanu tirgū, ko panāk, piešķirot eksporta kredīta garantijas, pamatojoties uz bažām par klimatu, un novēršot aplamus atvieglojumus un tirgus izkropļojumus, piemēram, subsīdijas fosilajam kurināmajam;
Urges the EU, with a view to achieving the Lisbon objectives, to develop and promote 'climate-friendly' industry at a global level particularly as trade is an important tool for the transfer of technology to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to 'green' trade by, for example, removing tariffs on 'green' goods at the WTO level, reshaping the rules on intellectual property rights, facilitating the market entry of green technology by allowing climate concerns to guide export credit guarantees and removing perverse incentives and distortions of the market, such as fossil-fuel subsidies;
aicina izveidot Starptautisko Vides organizāciju, kura uzņemtos atbildību par atbilstību starptautiskajiem līgumiem un nolīgumiem par vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām, un, cita starpā, strādātu un sadarbotos ar PTO attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecības ietekmi uz vidi;
Calls for the establishment of an international environmental organisation which would assume responsibility for compliance with international treaties and agreements on environmental protection and combating climate change, and which would, inter alia, work and cooperate with the WTO on issues concerning the impact of trade on the environment;
atzīst, ka ES ir jāuzņemas vēsturiska atbildība par SEG emisijām, un konstatē, ka jāveic ievērojamas izmaiņas Eiropas Savienības tirdzniecības politikā, lai veicinātu vietējo ražošanu, tādējādi samazinot transporta izmantošanu; uzsver, ka jāveicina intensīva sadarbība tehnoloģiju jomā ar jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomiskas valstīm, jo īpaši Ķīnu, Brazīliju un Indiju, lai tās varētu iekļaut vides aizsardzību vispārējā politikā; taču pauž nožēlu par to, ka ar tādiem esošajiem tehnoloģiju nodošanas mehānismiem kā tīras attīstības mehānisms nepietiek, tādēļ aicina palielināt līdzfinansējumu un īstenot veiktspējas palielināšanas pasākumus;
Recognises that the EU bears a historical responsibility for GHG emissions and realises that substantial changes to its trade policy are required to encourage local production as a means of reducing the need for transport; stresses the need for more intensive technological cooperation with developing and emerging countries, particularly China, Brazil and India, in order to enable them to mainstream environmental protection in their policies; regrets, however, that existing technology-transfer mechanisms like the Clean Development Mechanism are insufficient and therefore calls for increased co-financing and capacity building measures;
atzīmē, ka izšķirošā nozīme tam, lai sarautu saikni starp ekonomisko attīstību un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, ir ES izmantoto energoefektivitātes un citu videi labvēlīgo tehnoloģijas veidu nodošanai jaunattīstības valstīm un ka jāveic atbilstoši ieguldījumi, lai veicinātu emisiju samazināšanos; aicina Komisiju radīt stimulus, sniedzot atbilstīgu finansiālo atbalstu un nodrošinot zinātības tālāknodošanu;
Notes that the transfer of energy efficient and other environmentally friendly technologies from the EU to developing countries has a crucial role to play in decoupling economic development from GHG emissions and that suitable investment is needed to promote such a reduction; calls on the Commission to provide incentives by means of suitable supporting finance and the transfer of know-how;
aicina Komisiju sistemātiski tirdzniecības nolīgumos ar trešajām valstīm ietvert vides aizsardzības klauzulas, īpaši atsaucoties uz CO2 emisiju samazināšanu; aicina nodot zema oglekļa satura tehnoloģiju un zema oglekļa satura tirdzniecības sistēmas jaunattīstības valstīm; aicina jaunattīstības valstīm nodot zema oglekļa satura tehnoloģijas un tirdzniecības shēmas; aicina kompetentos Komisijas dienestus strauji attīstīt klimata pārmaiņu aspektu savos ietekmes uz ilgtspējību novērtējumos, apspriest tos ar Parlamentu un tos sistemātiski piemērot pirms šo nolīgumu noslēgšanas;
Asks the Commission systematically to include environmental protection clauses, with special reference to reducing carbon dioxide emissions, in its trade agreements with third countries; calls for the transfer of low carbon technology and low carbon trade schemes to developing countries; asks the competent Commission services swiftly to develop a climate change dimension in its Sustainability Impact Assessments (SIAs), to discuss the SIAs with Parliament, and to apply them systematically before the conclusion of the agreements;
aicina Komisiju saistībā ar PTO nolīgumiem aizstāvēt to, ka ir jāņem vērā ilgtspējības ietekmes novērtējums, un turklāt ilgtermiņā pārbaudīt, cik lielā mērā divpusējos un daudzpusējos nolīgumos pienācīgi ir ņemta vērā videi labvēlīgu preču klasifikācija atjaunojamo enerģijas avotu jomā;
Calls on the Commission to argue, in the context of the WTO agreements, for account to be taken of the 'sustainability impact assessment method' and thus to assess, over the long term, how far the classification of environmental goods in the field of renewable energy resources is being properly taken into account in bilateral and multilateral agreements;
atbalsta Komisijas priekšlikumu katrā tirdzniecības nolīgumā iekļaut ilgtspējīgas attīstības forumu ar stingri noteiktu klimatam veltītu daļu, kurš būtu pieejams vēlēto pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai (jo īpaši nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas vides jomā), kā arī citām iesaistītajām pusēm, un aicina šādu līdzdalību nodrošināt pašreizējās sarunās;
Supports the Commission's proposal to establish in each trade agreement a sustainable development forum, with a strong climate component, which would be open to participation by elected representatives, civil society (particularly NGOs operating in the environmental field) and other key stakeholders and calls for those fora to be ensured during ongoing negotiations;
uzsver vajadzību paplašināt vides politikas dialogus, kā arī enerģētikas politikas dialogu, kas veido daļu no ES nolīgumiem ar trešām valstīm vai reģioniem, lai iekļautu jautājumus par klimata pārmaiņām, un aicina Komisiju izvirzīt konkrētus priekšlikumus progresa atskaites punktu noteikšanai pēc valsts tipa;
Stresses the need to broaden the environmental policy dialogues as well as the energy policy dialogue that form part of EU agreements with third countries or regions to cover questions of climate change and asks the Commission to put forward concrete proposals for benchmarks for progress according to the type of country;
atzīst, ka tirdzniecības ietekmē jaunattīstības valstīs ekosistēmas, jo īpaši meži, tiek pārmērīgi izmantoti; mudina industriāli attīstītās valstis uzņemties atbildību par plaši izplatīto mežu izciršanu, ko izraisa starptautiskā tirdzniecība; uzsver mežu izciršanas milzīgo ietekmi uz klimatu, kā arī mežu saglabāšanas ilgtermiņa ekonomisko vērtību un nozīmi; aicina ES izdarīt visu iespējamo, lai sarunās par starptautisko klimatu izveidotu mehānismu atlīdzībai par "izvairīšanos no mežu izciršanas", kas būtu viens no stingrās politikas pasākumiem dabas resursu saprātīgas tirdzniecības veicināšanai; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāīsteno politiski pasākumi pastiprinātai un ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, un aicina Komisiju sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu šajā sakarā; uzsver, ka, nodrošinot starptautiskās sabiedrības atbalstu, ir jāņem vērā alternatīva zemes izmantojuma izdevumi, pārvaldes un aizsardzības pasākumu izdevumi, kā arī izaicinājumi saistībā ar politiskajām pārmaiņām, kuru rezultātā pastāvošajām interesēm netiek pievērsta pienācīga uzmanība; uzsver, ka papildu programmas jaunu ieņēmuma avotu apzināšanai ir ļoti svarīgas, lai novērstu bezdarbu lauku rajonos un migrāciju no laukiem uz pilsētām;
Recognises that trade too often leads to the overexploitation of eco-systems, particularly forests, in developing countries; urges industrialised countries to take responsibility for the widespread deforestation caused by international trade; emphasises the significant climate impact of deforestation and therefore the long-term economic value and importance of preserving forests intact; calls for serious EU efforts to establish reward mechanisms for 'avoided deforestation' in the international climate negotiations, along with other strong policy measures to promote responsible trade in natural resources; emphasises that policies on strengthened and sustainable forest management should be country-led and calls on the Commission to provide financial and technical assistance in this regard; stresses that assistance from the international community should take into account the opportunity costs of alternative uses of land, the costs of administering and enforcing protection and the challenges of managing the political transition as established interests are displaced; stresses that in order to avoid rural unemployment and rural-urban migration, complementary programmes to help identify new income sources are vital;
atbalsta Komisijas priekšlikumu veicināt sadarbību ar jaunattīstības valstīm saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, izveidojot Globālās klimata politikas aliansi; uzsver, ka dialoga pastiprināšanai un virzībai uz kopīgu programmu attīstīšanu un īstenošanu saistībā ar savstarpēji svarīgām vides aizsardzības problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām, atkritumu pārvaldību un nelikumīgu mežu izciršanu, kopā ar tādām nozīmīgākajām jaunās ekonomikas valstīm kā Ķīnu, Indiju, Brazīliju, Ukrainu un Dienvidāfrikas Republiku, ir jābūt ES un tās dalībvalstu prioritātei;
Supports the Commission proposal to enhance cooperation with developing countries in areas of climate change adaptation and mitigation through setting up a global climate policy alliance; stresses that intensifying dialogue and moving towards the development and implementation of joint programmes in areas of mutual environmental concern, such as climate change, waste management and illegal logging, with key emerging economies such as China, India, Brazil, Ukraine and South Africa, must be a priority for the EU and its Member States;
aicina pārtraukt atbalstu, ko valsts ar eksporta kredītaģentūru un investīciju banku starpniecību sniedz fosilās degvielas projektiem, un divkāršot centienus, lai paātrinātu pāreju uz atjaunīgajiem enerģijas resursiem un energoefektīvām tehnoloģijām;
Calls for the discontinuation of public support, via export credit agencies and public investment banks, for fossil fuel projects and for the redoubling of efforts to increase the transfer of renewable energy and energy efficient technologies;
aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt juridiskos līdzekļus, lai dalībvalstu eksporta kredītaģentūras un Eiropas Investīciju banka, izsniedzot vai garantējot aizdevumus, ņemtu vēra klimata izmaiņu ietekmi uz finansētajiem projektiem un noteiktu finansēšanas aizliegumu, līdz ir pieejami pietiekami dati saskaņā ar ESAO, G8 un ieguves rūpniecības pārskatu ieteikumiem;
Asks the Commission and the Member States to propose legislative instruments in order that Member State export credit agencies and the European Investment Bank take account of the climate change implications of the funded projects when making or guaranteeing loans and impose a moratorium on funding until sufficient data are available, in accordance with advice from the OECD, the G8 and the Extractive Industries Review;