natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina visas valdības, tostarp ES dalībvalstu valdības un ES veicināt energoefektivitāti; mudina ES dalībvalstis noteikt augstākus mērķus attiecībā uz energoefektivitātes paketi, jo īpaši Ēku energoefektivitātes direktīvas pārstrādāšanu, par ko pašlaik notiek diskusijas ( COM(2008)0780 ), lai panāktu dinamisku un saskaņotu vienošanos ar Padomi, šādi nepārprotami vēstot par ES apņemšanos pildīt Kopenhāgenas nolīgumu un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 30 %;
Urges all governments, including those of the EU's Member States, and the EU, to stimulate energy efficiency; urges EU Member States to step up their ambition on the energy efficiency package, notably on the Energy Performance of Buildings Directive recast which is currently being discussed ( COM(2008)0780 ), to enable a dynamic and cohesive agreement with the Council to be reached, thereby sending a strong message as to the EU's commitment in view of the Copenhagen agreement and facilitating the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions;
uzsver, ka fosilā kurināmā plašā izmantošana elektroenerģijas ražošanā ir viens no galvenajiem CO2 emisiju avotiem visā pasaulē; atzīst, ka fosilajam kurināmajam vidējā termiņā joprojām būs svarīga nozīme energoapgādē; aicina sarunu dalībniekus piešķirt lielu nozīmi ilgtspējīgas, efektīvas un emisiju mazinošas fosilā kurināmā tehnoloģijas turpmākai attīstībai un izmantošanai elektroenerģijas ražošanā;
Stresses that the large-scale use of fossil fuels in power generation is a major source of CO2 emissions worldwide; acknowledges that in the medium term fossil fuels will continue to play an important role in energy supply; calls on the negotiating parties to attach high importance to the further development and use of sustainable, fuel-efficient and emission-reducing fossil fuel technologies for the production of electricity;
uzskata, ka gan uz emisijas samazināšanas mērķiem, gan finansēšanas saistībām ir jāattiecina pastiprināts atbilstības režīms, tostarp agrīnās brīdināšanas mehānisms un sankcijas, piemēram, nākamo piešķirtā daudzuma vienību anulēšana;
Considers that both emissions reduction targets and financing commitments need to be subject to a strengthened compliance regime, including an early warning mechanism and penalties, such as withdrawal of future Assigned Amount Units;
uzsver attīstīto valstu vēsturisko atbildību par klimata pārmaiņu neatgriezeniskajām sekām un atgādina par pienākumu atbalstīt jaunattīstības valstis un vismazāk attīstītās valstis, lai tās spētu pielāgoties šīm pārmaiņām;
Stresses the historical responsibility of developed countries for irreversible climate change and recalls the obligation to assist developing countries and least developed countries in adapting to these changes;
aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt jaunattīstības valstis veiktspējas palielināšanā, lai tās spētu pielāgoties klimata pārmaiņām, un aicina sniegt pietiekamu tehnoloģisko atbalstu valstīm, kas no mainīgās vides cieš visvairāk;
Calls, therefore, on the EU and its Member States to assist developing countries in capacity building in order to adapt to climate change and to provide sufficient technological support for those countries most affected by a changing environment;
atzīst, ka aktīva pielāgošanās neizbēgamām klimata pārmaiņām ir nozīmīga, jo īpaši visneaizsargātākajos reģionos un sabiedrības grupās, un uzsver, ka ir būtiski veicināt izpratni, lai visefektīvāk risinātu jautājumus saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Recognises the importance of proactive adaptation to unavoidable climate change, in particular in the most vulnerable regions and groups within societies, and stresses the importance of awareness-raising as a means of addressing adaptation to climate change in the most effective way;
uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir arī jāveicina pasākumi, ar ko atbalsta pielāgošanās pasākumu steidzamo īstenošanu Eiropas Savienībā, lai saglabātu resursus turpmākai rīcībai starptautiskā līmenī;
Stresses that the EU and its Member States must also enhance action to support the urgent implementation of adaptation actions within the EU in order to save resources for future international action;
Sadarbība un pētniecība tehnoloģiju jomā
Technological cooperation and research
uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja sadarbībai tehnoloģiju jomā, lai nodrošinātu, ka jauninājumus ievieš pietiekami ātri un plaši, šādi dodot iespēju visām valstīm izmantot klimatam labvēlīgu un finansiālā ziņā pieejamas tehnoloģijas, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības;
Believes that a new approach to technology cooperation is needed to achieve the necessary acceleration in the pace of innovation and the scale of deployment to allow all countries access to affordable climate-friendly technologies, while respecting intellectual property rights concerns;
uzskata, ka saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumu būtu jānodrošina, ka tiek izstrādātas tehnoloģiskas rīcības programmas attiecībā uz svarīgākajām pielāgošanās un seku mazināšanas tehnoloģijām, lai visā tehnoloģiskajā procesā sniegtu atbalstu, kura mērķis ir, piemēram, ievērojami palielināt finansējumu pētniecībai, izstrādei un demonstrējumiem šajā jomā; šajā sakarībā piekrīt Komisijas novērtējumam, ka ar enerģiju saistītās pētniecības, izstrādes un demonstrējumu apjomam līdz 2012. gadam vajadzētu vismaz divkāršoties un līdz 2020. gadam tam vajadzētu būt četras reizes lielākam, nekā tas ir pašreiz;
Considers that the Copenhagen agreement should provide for Technology Action Programmes for key adaptation and mitigation technologies to provide support throughout the entire technology chain with objectives such as to considerably increase financing for mitigation and adaptation-related research, development and demonstration (RD&D); in this context supports the Commission assessment that, globally, energy-related RD&D should at least double by 2012 and be increased to four times its current level by 2020;
mudina attīstītās valstis vairāk ieguldīt pētniecībā, kas saistīta ar jaunu un progresīvu tehnoloģiju izmantošanu ilgtspējīgas un energoefektīvas ražošanas procesos; uzskata, ka saistībā ar 7. pamatprogrammu ir svarīgi uzlabot finansējumu starptautiska mēroga sadarbībai klimata pārmaiņu jomā;
Urges developed countries to invest more in research on novel and advanced technologies for sustainable and energy-efficient production processes; considers it essential to improve funding for international cooperation on climate change within the Seventh Framework Programme (FP7);
uzsver ‐ lai gan risinājumi tirgus jomā, tostarp pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus izveide, izmantojot emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas mehānismus vai nodokļu sistēmas attīstītajās valstīs, nav tuvākajā nākotnē līdzvērtīgi piemērojami jaunattīstības valstīs, tomēr visās sarunās tiem jāsaglabājas kā ilgtermiņa mērķim; aicina ES un tās globālos partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un reģionālo vai federālo tirdzniecības sistēmu ASV un citur, kas savukārt radītu lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabotu tirgus apjomu un likviditāti un visbeidzot efektīvāku resursu sadalījumu;
Emphasises that, although market solutions, including the development of a global carbon market, through "cap and trade" mechanisms or taxation schemes in developed countries, are not the solution for developing countries in the near future, this must remain the long-term goal for all negotiations; calls on the EU and its partners in the world to find, in the immediate future, the most effective way of promoting links between the EU ETS and regional or federal trading schemes in the USA and elsewhere, which in turn would promise greater diversity of abatement options, improved market size and liquidity, and ultimately a more efficient allocation of resources;
norāda, ka funkcionējošs pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus ir būtisks ES tautsaimniecībai, lai izpildītu ES vērienīgās saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz 2020. gadam; uzsver, ka pārējām attīstītajām valstīm nepieciešams noslēgt visaptverošu starptautisku nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, ar kuru paredzētu līdzvērtīgus pasākumus, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, jo īpaši ievērojot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķus; šajā sakarībā uzsver izšķirošo lomu, kāda ir jauno tirgus ekonomikas valstu un attīstīto valstu ciešai sadarbībai;
Points out that a functioning global carbon market is essential for the EU economy in order to cope with the ambitious EU commitments to reduce greenhouse gas emissions by 2020; stresses the need for a comprehensive international post-2012 agreement stipulating comparable efforts to be made by other developed countries in order to overcome the risk of carbon leakage in particular, with a view to long-term greenhouse gas emissions reduction targets; emphasises in this regard the key role of close cooperation between the emerging economies and the developed economies;
atzinīgi vērtē Kioto protokola tīras attīstības mehānismu kā iespēju jaunattīstības valstīm piedalīties oglekļa dioksīda emisiju tirgū un saņemt mūsdienīgas un efektīvas tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka attīstīto valstu izmantotie kompensācijas mehānismi, lai panāktu emisiju samazinājuma mērķus, nevar tikt uzskatīti par jaunattīstības valstu pienākuma daļu siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanai starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņām, un tie nevar aizstāt finansiālo un tehnoloģisko atbalstu jaunattīstības valstu emisijas mazināšanas darbībām;
Welcomes the Kyoto Protocol's Clean Development Mechanism (CDM) as a possible way to enable developing countries to participate in the carbon market and to provide them with modern and efficient technologies; underlines, however, that the use of offsets to meet emission reduction targets by developed countries cannot be counted as part of the responsibility of developing countries to mitigate their greenhouse gas emissions in an international agreement on climate change, and is not a substitute for financial and technological support to developing countries for their mitigation action;
turklāt uzstāj, ka turpmākajiem kompensācijas mehānismiem ir jābūt ar stingrākiem projektu kvalitātes standartiem, lai izvairītos no tā, ka attīstītās valstis atņem jaunattīstības valstīm rentablas iespējas emisiju samazināšanai, kā arī garantētu šo projektu augstus standartus ar uzticamu, pārbaudāmu un patiesu emisijas samazinājumu, kas arī veicina ilgtspējīgu attīstību šajās valstīs;
Insists, furthermore, that stringent project quality standards must be part of future offsetting mechanisms, in order to prevent developed countries taking away the low-cost reduction options from developing countries, and to guarantee the high standard of such projects, with reliable, verifiable and real additional emission reductions that also support sustainable development in such countries;
uzskata, ka tīras attīstības mehānisms un kopīgas izpildes mehānisms ir jāpārveido, ņemot vērā minētos projektu kvalitātes standartus; turklāt atbalsta Komisijas viedokli par to, ka nozaru mehānismi ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstīs ir jāpieņem laikposmam pēc 2012. gada, tādējādi padarot šos mehānismus par efektīvu līdzekli klimata aizsardzībā un ilgtspējīgā attīstībā jaunattīstības valstīs;
Takes the view that CDM and Joint Implementation (JI) should be reformed, taking into account those project quality standards; endorses, moreover, the Commission's view that sectoral mechanisms for economically more advanced developing countries should be agreed for the period beyond 2012, thereby making them an effective tool for climate protection and sustainable development in developing countries;
uzstāj, ka ES un dalībvalstīm jāpilda klimata pārmaiņu mazināšanas saistības galvenokārt ES teritorijā, un visām iesaistītajām personām atgādina, ka elastīgi mehānismi jāizmanto minimāli;
Insists that the EU and its Member States need to fulfil mitigation commitments primarily within the EU and reminds all parties that the use of flexible mechanisms should be kept to a minimum;
Zemes izmantojuma izmaiņas, atmežošana, mežu un dabas resursu degradācija
Land use change, deforestation, forest and natural resources degradation
uzskata, ka ir jāsniedz būtisks finansiāls atbalsts, kā arī tehniskā un administratīvā palīdzība jaunattīstības valstīm, lai vēlākais līdz 2020. gadam apturētu tropu mežu apjomīgo izciršanu, un ka šīs apņemšanās apliecinājumam būs izšķirīga nozīme starptautiskās sarunās par visaptveroša globāla nolīguma slēgšanu klimatu pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada;
Considers that significant financial support, as well as technical and administrative assistance, must be provided to developing countries to halt gross tropical deforestation by 2020 at the latest, and that demonstration of commitment to this will be decisive in the international negotiations for a comprehensive global post-2012 climate agreement;
uzsver, ka dabiskā oglekļa saglabāšana ir visefektīvākais klimata pārmaiņu mazināšanas veids, kam nav negatīvas ietekmes un zināmu blakusparādību; turklāt uzskata, ka vispusīgas apmežošanas politikas izstrāde ir neatņemams faktors klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā;
Emphasises that conserving natural carbon sinks constitutes the most efficient and effective means of climate change mitigation and entails no known negative side-effects; takes the view, moreover, that the development of a comprehensive forestation policy is invaluable in tackling climate change;
aicina ES apņemties finansēt starptautiskos centienus atmežošanas apturēšanā un veicināt pasaules mēroga apmežošanu nekomerciāliem mērķiem;
Calls upon the EU to commit to financing international efforts to halt deforestation and promote global non-commercial afforestation;
uzsver, ka mežu aizsardzība ir būtiska, lai sekmīgi aizsargātu pasaules klimatu, un mudina ES un dalībvalstis atzīt, ka jāsaglabā meži un ka šis aspekts jāiekļauj starptautiskā nolīgumā;
Emphasises that the protection of forests is essential for successful global climate protection and urges the EU and the Member States to recognise the need to preserve forests and to integrate this aspect into an international agreement;
atbalsta Komisijas viedokli, ka publiskais finansējums ir reālistiskākais līdzeklis, ar kuru nodrošināt stimulus, lai laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam cīnītos pret atmežošanu; turklāt aicina ES un dalībvalstis nodrošināt finansējumu 2010.–2012. gada laikposmam agrīnai darbībai jaunattīstības valstīs un atbalsta Komisijas priekšlikumu saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām izveidot Pasaules meža oglekļa mehānismu, kas balstītos uz pastāvīgu finansēšanas sistēmu; aicina dalībvalstis neatkāpties no apņemšanās pārtraukt pasaules mēroga atmežošanu, mežu un zemes degradāciju, kā arī pārtuksnešošanos, piešķirot ievērojamu daļu no ieņēmumiem, kas gūti izsolēs ES emisiju tirdzniecības sistēmas ietvaros, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs; aicina dalībvalstis atbalstīt Komisijas priekšlikumu pieņemt Norvēģijas finansēšanas ierosinājumu un piešķirt Pasaules meža oglekļa mehānismam daļu no turpmākajiem ieņēmumiem, kurus gūs piešķirtā daudzuma vienību izsolēs;
Supports the Commission's view that public funding is the most realistic tool with which to provide incentives for combating deforestation over the period 2013 to 2020; calls, furthermore, on the EU and its Member States to provide funding for the period 2010-2012 for early action in developing countries and supports the Commission's proposal to create a Global Forest Carbon Mechanism (GFCM) under the UNFCCC framework, based on a permanent-financing scheme; calls on Member States to support their commitment to halting global deforestation and forest and land degradation, as well as desertification, by earmarking a significant part of the auctioning revenues from the EU ETS to reduce deforestation and forest degradation in developing countries; calls on Member States to support the Commission's proposal to embrace the funding proposal made by Norway and to allocate part of future revenues from auctioning of Assigned Amount Units to the GFCM;
uzsver, ka izveidojamajam Pasaules meža oglekļa mehānismam jābūt saistītam ar lēmumiem un ar to jāveicina Konvencijas par bioloģisko daudzveidību mērķu īstenošana, kā arī to, ka ietekme uz bioloģisko daudzveidību rūpīgi jāapsver pasākumos, noteikumos un kārtībā saistībā ar ANO programmu, lai samazinātu emisijas, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; uzskata, ka ar Pasaules meža oglekļa mehānismu pirmām kārtām un galvenokārt jānodrošina veco mežu audžu aizsardzība; uzsver, ka nav pieļaujamas tiesības saņemt finansējumu no Pasaules meža oglekļa mehānisma tādu rūpnieciskās mežsaimniecības pasākumu veikšanai, kuriem ir neliels klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls un kuri var radīt draudus bioloģiskajai daudzveidībai;
Stresses that the future GFCM must be linked to the decisions and contribute to the goals of the Convention on Biological Diversity, and that impacts on biodiversity must be explicitly considered by activities, rules and modalities under the UN programme "Reducing Emissions from Deforestation and Degradation" (REDD); considers that the GFCM must first and foremost ensure that old-growth forests are protected; emphasises that industrial forestry activities which have low climate mitigation potential and may pose a threat to biodiversity must not be eligible for funding through the GFCM;
uzsver, ka saistībā ar jebkuru turpmāko Pasaules meža oglekļa mehānismu ir jāievēro pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības, tostarp tiesības uz kopīgu īpašumu un pašu autonomiem apgabaliem, un jāsekmē viņu pilnīga un efektīva līdzdalība, kā arī lēmumu pieņemšanas pilnvaras visos līmeņos, tostarp valstu plānu izstrādē tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija (REDD), un to īstenošanā, kā arī finansējuma piešķiršanā vai sadalē;
Emphasises that any future GFCM must respect the rights of indigenous peoples and local communities, including their right to collective property and to autonomous indigenous territories, and provide for their full and effective participation and decision-making power at all levels, including in the development and implementation of national REDD plans, and allocation or distribution of financing;
aicina ES veicināt stingrus sociālos un vides standartus attiecībā uz tādu emisiju samazināšanu, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; aicina ES atbalstīt REDD mehānismus, kas ir plašāki nekā pašreizējā tīrās attīstības mehānisma projektu pieeja un kas risina jautājumus saistībā ar tādiem atmežošanas galvenajiem cēloņiem kā slikta pārvaldība, nabadzība, korupcija un tiesībaizsardzības trūkums, un atbalstot politikas un institucionālo reformu vietējā, reģionālā un valsts līmenī;
Calls on the EU to promote strong social and environmental standards for REDD; calls on the EU to advocate REDD mechanisms that go beyond the current project approach of CDM and that address underlying causes of deforestation, such as poor governance, poverty, corruption and lack of law enforcement, by supporting policy and institutional reform at local, regional and national levels;
prasa, lai I pielikumā noteikto emisijas mazināšanas mērķu ietekme uz vidi būtu galvenais princips attiecībā uz ES pieeju starptautiskajiem uzskaites noteikumiem mežu apsaimniekošanā un LULUCF kopumā;
Calls for the environmental effectiveness of Annex I emissions reduction targets to be the guiding principle as regards the EU approach to international accounting rules for forest management and LULUCF in general;
uzsver, ka prakse, ko īsteno vairākās jomās, tostarp ūdens apsaimniekošanā, ekosistēmu saglabāšanā, lauksaimnieciskajā ražošanā, kā arī saistībā ar augsnes apstākļiem, zemes izmantojuma izmaiņām, veselību, pārtikas nekaitīgumu un katastrofu riska samazināšanu, ir bijusi viens no klimata pārmaiņu cēloņiem un to pastiprinātājiem, taču vienlaikus šajās jomās arī ir bijušas nopietnas sekas klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes dēļ; uzskata, ka abas šīs dimensijas būtu jāiekļauj Kopenhāgenas nolīgumā līdzās mērķtiecīgiem pasākumiem, lai šajās jomās nodrošinātu pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas augstu līmeni;
Highlights that practices followed in several sectors, including water management, ecosystem preservation, agricultural production, soil conditions, land use change, health, food security and disaster risk, have led to the causation and aggravation of climate change, but at the same time that those sectors have also suffered severe consequences due to the negative effects of climate change; considers that both of those dimensions should be included in the Copenhagen agreement along with targeted measures in order to secure a high degree of those sectors' mitigation and adaptation to climate change;
Starptautiskā aviācija un jūras transports
International aviation and maritime transport
atgādina, ka saistībā ar aviāciju virkne citu faktoru, ne tikai CO2 ietekme, veido aptuveni divas reizes lielāku tās globālās sasilšanas potenciālu; aicina ES nodrošināt, ka šī ietekme tiktu ņemta vērā Kopenhāgenas nolīgumā;
Recalls that aviation has a range of non-CO2 impacts which roughly double its global warming potential; calls on the EU to ensure those impacts are accounted for in the Copenhagen agreement;
mudina starptautiskajos nolīgumos attiecībā uz aviācijas un jūrniecības nozarēm noteikt tādus pašus saistošus mērķus kā citām rūpniecības nozarēm; turklāt mudina pasaules mērogā vismaz 50 % kvotu šajā jomā paredzēt izsolēm;
Urges that international agreements in the aviation and maritime sectors set the same binding targets as for other industry sectors; urges further that in a global framework at least 50 % of the allowances in this area be auctioned;
Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana
Civil society involvement
uzsver, cik svarīgi vietējiem iedzīvotājiem ir saņemt visaptverošu informāciju un konsultācijas, kā arī piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, un jo īpaši rosina pilsētu centrus, reģionus un konurbācijas ar valdības atbalstu uzsākt pašiem savas informēšanas kampaņas, kas varētu būt saistītas ar specifiskiem samazinājuma mērķiem;
Stresses the great importance of local citizens receiving comprehensive information and consultation and taking part in decision-making processes, and particularly encourages urban centres, regions and conurbations to launch their own information campaigns, with government support, which might be linked to specific reduction targets;
atzīst, ka pilsētu, vietējām un reģionālām varas iestādēm ir būtiska nozīme praktisku pasākumu īstenošanā attiecībā uz klimata pārmaiņām, ņemot vērā to, ka līdz 2030. gadam divas trešdaļas no kopējā iedzīvotāju skaita dzīvos pilsētu centros; atzinīgi vērtē apņemšanos, kas pausta pasaules valstu pašvaldību vadītāju un iestāžu nolīgumā par klimata aizsardzību, un aicina ES veicināt pilsētu, vietējo un reģionālo varas iestāžu iesaistīšanos valsts stratēģiju, tostarp klimata pārmaiņu mazināšanas rīcības plānu un ar pielāgošanās pasākumiem saistīto rīcības programmu, izstrādāšanā un īstenošanā;
Recognises, given the fact that by 2030 two thirds of humanity will live in urban centres, that cities, local and regional authorities have a crucial role in implementing practical climate actions; welcomes the commitment demonstrated by the World Mayors and Local Governments Climate Protection Agreement, and calls for the EU to promote the engagement of cities, local and regional authorities in the development and implementation of national climate change strategies, including Mitigation Action Plans and Adaptation Programmes of Action;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav dalībvalstis.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.