natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iesniegt jaunus priekšlikumus, lai ievērotu EKT spriedumus par pamattiesību aizsardzību fizisku un juridisku personu aktīvu iesaldēšanas gadījumā, atsaucoties arī uz EKT spriedumiem saistībā ar personām, kas iekļautas Padomes Lēmuma pielikumā, ar kuru īsteno Padomes 2001. gada 27. decembra Regulas (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.
submit new proposals in order to comply with the ECJ rulings on the protection of fundamental rights in the case of the freezing of assets of natural and legal persons, also with reference to the ECJ rulings relating to the persons listed in the Annexes to the Council Decisions implementing Article 2(3) of Council Regulation (EC) No 2580/2001 of 27 December 2001 on specific restrictive measures directed against certain persons and entities with a view to combating terrorism OJ L 344, 28.12.2001, p.
nostiprināt savstarpēju dalībvalstu pārvalžu iestāžu uzticību un solidaritāti:
strengthen mutual trust and solidarity between the Member States' administrations by:
sadarbībā ar Eiropas Padomi nosakot augstākus tiesu iestāžu Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par kriminālās justīcijas kvalitāti un tiesību aktu saskaņošanu krimināltiesību jomā dalībvalstīs (OV C 304 E, 1.12.2005., 109. lpp).
setting out, in cooperation with the Council of Europe, higher standards of quality for both justice European Parliament recommendation to the Council on the quality of criminal justice and the harmonisation of criminal law in the Member States (OJ C 304 E, 1.12.2005, p.
uzlabojot un demokratizējot savstarpējās palīdzības mehānismus, kas jau ir pieejami saistībā ar Šengenas sadarbību un cīņu pret terorismu;
strengthening and democratising the mutual assessment mechanisms already provided for in the context of Schengen cooperation and in the fight against terrorism;
regulāri turpina veidot un nostiprināt Eiropas Savienības kopējo robežu pārvaldības politiku, tajā pašā laikā uzsverot nepieciešamību pēc iespējas ātrāk izstrādāt Eiropas Savienības robežu stratēģijas pamatstruktūru, kā arī atrast veidu, kā panākt, lai visas savstarpēji saistītās programmas un projekti sadarbojas un funkcionē kā vienots veselums, lai varētu optimizēt to savstarpējo saistību un izvairīties no pienākumu dubultošanās un konsekvences trūkuma
continue to develop and strengthen, on an ongoing basis, the common Union policy on border management, while stressing the need to define, as rapidly as possible, a global architecture for the Union's border strategy, as well as the way in which all related programmes and projects should interact and function as a whole, with a view to optimising the way they interrelate and avoiding duplication or inconsistency
2009. gada 2. aprīļa rezolūcija par Eiropas Savienības pilsonības problēmām un nākotnes izredzēm Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0204 .
resolution of 2 April 2009 on problems and prospects concerning European Citizenship Texts adopted, P6_TA(2009)0204 .
2009. gada 10. marta rezolūcija par nākamiem soļiem robežu pārvaldībā Eiropas Savienībā, un līdzīgu pieredzi trešās valstīs Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0085 .
resolution of 10 March 2009 on the next steps in border management in the European Union and similar experiences in third countries Texts adopted, P6_TA(2009)0085 .
2009. gada 10. marta rezolūcija par kopējās Eiropas patvēruma politikas nākotni Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0087 .
resolution of 10 March 2009 on the future of the Common European Asylum System Texts adopted, P6_TA(2009)0087 .
B6-0185 , 0187 , 0188 un 0189/2009
B6-0185 , 0187 , 0188 and 0189/2009
ņemot vērā valstu līderu paziņojumu (vispārējais atveseļošanas un reformu plāns) pēc G 20 Londonas augstākā līmeņa sanāksmes, kā arī viņu 2009. gada 2. aprīļa deklarācijas "Finanšu sistēmas stiprināšana" un "Līdzekļu sniegšana, izmantojot starptautiskās finanšu iestādes",
having regard to the Leaders' Statement (Global Plan for Recovery and Reform) issued following the London Group of Twenty (G20) Summit and their declarations on 'Strengthening the financial system' and on 'Delivering resources through the international financial institutions', of 2 April 2009,
ņemot vērā ESAO Vispasaules foruma 2009. gada 2. aprīļa jurisdikciju progresa ziņojumu par starptautiskā nodokļu standarta īstenošanu, kas administrācijai paredz informācijas apmaiņu par pieprasījumiem visos nodokļu jautājumos, un par vietējo nodokļu tiesību piemērošanu,
having regard to the progress report on the jurisdictions surveyed by the OECD global forum in implementing the internationally agreed tax standard, which requires exchange of information on requests in all tax matters for the administration and enforcement of domestic tax law, of 2 April 2009,
ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus pēc 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmes,
having regard to the Presidency Conclusions following the European Council meeting of 19 and 20 March 2009,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumu "Impulsi Eiropas atveseļošanai" ( COM(2009)0114 ),
having regard to the Commission communication of 4 March 2009, entitled 'Driving European recovery' ( COM(2009)0114 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. oktobra paziņojumu "No finanšu krīzes augšupejai ‐ Eiropas rīcības programma" ( COM(2008)0706 ),
having regard to the Commission communication of 29 October 2008, entitled 'From financial crisis to recovery: A European framework for action' ( COM(2008)0706 ),
ņemot vērā 2009. gada 11. martā rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123 .
having regard to its resolution of 11 March 2009 on the European Economic Recovery Plan Texts adopted, P6_TA(2009)0123 .
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu "Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā" ( COM(2009)0160 ),
having regard to the Commission communication of 8 April 2009, entitled 'Supporting developing countries in coping with the crisis' ( COM(2009)0160 ),
ņemot vērā Starptautiskā valūtas fonda (SVF) 2009. gada marta ziņojumu "Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem",
having regard to the report by the International Monetary Fund (IMF), entitled 'The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries', of in March 2009,
ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un ES dalībvalstu solījumus sniegt atbalstu cīņā pret badu un nabadzību,
having regard to the United Nations Millennium Development Goals (MDGs) and the Member States' commitments to provide aid to tackle hunger and poverty,
ņemot vērā 2009. gada 16. februārī pieņemto ANO Vides programmas ziņojumu "Izeja no krīzes ‐ iespēja", kurā G 20 valstis tiek aicinātas nākt klajā ar globālu jauno zaļo kursu,
having regard to the report by the UN Environment Programme, entitled 'Out of Crisis - Opportunity', of 16 February 2009, which urged the G20 to take forward the 'Global Green New Deal',
ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) un Starptautiskā darba pētījumu institūta 2009. gada 24. marta ziņojumu "Finanšu un ekonomiskā krīze ‐ izredzes nodrošināt pienācīgas kvalitātes darbu", kurā G 20 valstis tiek aicinātas nākt klajā ar saskaņotu stimulējošu pasākumu kopumu, kura mērķis būtu sociālā aizsardzība un darba vietu radīšana,
having regard to the report by the International Labour Organization (ILO) and the International Institute for Labour Studies, entitled 'The Financial and Economic Crisis: A Decent Work Perspective', of 24 March 2009, which urges the G20 to put forward a coordinated stimulus package oriented toward social protection and job creation,
tā kā pasaulē ir vērojama arvien lielāka ekonomiskā lejupslīde, kura neizbēgami ietekmēs visas valstis un visas nozares, un tā kā pasaules mēroga saimnieciskās darbības rezultāti 2009. gadā strauji pasliktinās un saskaņā ar visoptimistiskajām prognozēm 2010. gadā ir gaidāma tikai lēna atveseļošanās;
whereas the world is falling deeper into a recession, the effects of which no country and no sector can expect to avoid, and whereas worldwide economic performance is declining fast during 2009 and only slow recovery is expected during 2010, according to even the most optimistic projections,
tā kā tagad starptautiskās un Eiropas ekonomikas lejupslīdes novēršanā galvenās risināmās problēmas ir neuzticēšanās finanšu un kapitāla tirgiem, kā arī bezdarba pieaugums un starptautiskās tirdzniecības samazināšanās;
whereas the main challenges to be met in countering the downturn in the international and the European economy are the lack of confidence in the financial and capital markets and rising unemployment, and the contraction of international trade,
tā kā vispārējā ekonomikas atveseļošanas un reformu plānā (vispārējais plāns) ir paredzēti šādi mērķi: 1) atjaunot uzticību, izaugsmi un nodarbinātību, 2) labot finanšu sistēmu, lai atjaunotu kreditēšanu, 3) stiprināt finanšu noteikumus, lai atjaunotu uzticību, 4) finansēt un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai pārvarētu šo krīzi un novērstu nākamās, 5) veicināt pasaules mēroga tirdzniecību un atteikties no protekcionisma, kā arī sekmēt labklājību, un 6) veidot integrētu, videi draudzīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu;
whereas the Global Plan for Recovery and Reform (Global Plan) encompasses the following aims: (1) to restore confidence, growth and jobs; (2) to repair the financial system to restore lending; (3) to strengthen financial regulation and rebuild trust; (4) to fund and reform the international financial institutions in order to overcome the crisis and prevent future crises; (5) to promote global trade and investment and to underpin prosperity, while rejecting protectionism; and (6) to build an inclusive, environmentally friendly and sustainable recovery,
tā kā ir pierādīts, ka piederība euro zonai veicina ekonomikas stabilitāti attiecīgajās dalībvalstīs, kas izskaidrojams ar to centieniem ievērot Māstrihtas kritērijus un Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumus, kā arī ar to, ka šo valstu tautsaimniecības ir pasargātas no valūtas kursa svārstībām;
whereas membership of the euro area has been shown to enhance economic stability in the relevant Member States, as a result of their efforts to comply with the Maastricht criteria and the provisions of the Stability and Growth Pact and the shielding of their economies from currency fluctuations,
tā kā vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar nopietnām maksājumu bilances problēmām un tā kā dažas no tām ir spiestas lūgt palīdzību SVF vai ES;
whereas several Member States have encountered severe balance-of-payments problems, and whereas some of those Member States have had to resort to the IMF or the European Union for relief,
tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas nodrošina vairāk nekā 50 % no šo valstu ienākumiem ārvalstu valūtā, un tā kā finanšu krīzes rezultātā samazinās eksports no daudzām jaunattīstības valstīm un finanšu pārskaitījumu plūsmas uz tām, ierobežotas ir kredītu izmantošanas iespējas, samazinās ārvalstu tiešie ieguldījumi un strauji krītas preču cenas;
whereas the ACP countries are dependent on exports of commodities that account for over 50 % of their foreign currency revenue, and whereas the financial crisis is resulting in decreasing exports from and remittance flows into many developing countries, reduced access to credit and reduced foreign direct investment, and plummeting commodity prices,
tā kā ārzonas centri darbojas, lai būtu iespējama izvairīšanās no nodokļu un finanšu noteikumu ievērošanas;
whereas offshore centres act in such a way as to allow avoidance and evasion of taxation and financial regulation,
tā kā starptautiskās tirdzniecības izaugsme samazinās kredītu un finansējuma trūkuma, kā arī pasaules ekonomikas vispārējās palēnināšanās dēļ;
whereas growth in international trade is slowing down owing to a lack of credit and finance and to the general slowdown in the world economy,
atzinīgi vērtē G 20 vispārējo plānu; atzīmē, ka šis vispārējais plāns atbilst Eiropas Savienībā jau veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir izvairīties no pretrunīgiem politikas virzieniem, kuru rezultāti cits citu neitralizē; atzinīgi vērtē to, ka G 20 valstis ir atzinušas ‐ globālajai krīzei vajadzīgs globāls risinājums un integrēta stratēģija, lai atjaunotu uzticību, izaugsmi un darba vietas; uzskata, ka saistībā ar šo atzinumu nākamajā G 20 valstu sanāksmē, kas notiks 2009. gada rudens sākumā, ir jāveic nopietni turpmāki pasākumi;
Welcomes the G20's Global Plan; notes that the Global Plan is in line with the efforts already made in the European Union to avoid conflicting policies the effect of which is to cancel each other out; welcomes the G20's recognition that a global crisis requires a global solution and an integrated strategy to restore confidence, growth and jobs; considers that such recognition requires a serious follow-up at the next meeting of the G20, which will take place in early autumn 2009;
uzskata, ka pasaules valstu vadītāju uzdevums nav labot pašreizējo finanšu un ekonomikas sistēmu, bet atzīt, ka jāievieš jauns līdzsvars reglamentējošos noteikumos, kuros jāņem vērā vides ilgtspējība un sociālā stabilitāte, iespējas, atjaunota pasaules ekonomikas izaugsme un darba vietu radīšana, kā arī sociālais taisnīgums un līdzdalība; aicina izstrādāt labāku un visaptverošu regulējumu un uzraudzību, kā arī jaunu reglamentējošu un pārvaldības sistēmu; uzskata, ka G 20 valstīm jārisina tirdzniecības un finanšu globālās nelīdzsvarotības problēmas, kam ir bijusi izšķiroša nozīme pašreizējā ekonomikas krīzē;
Believes that the task ahead for the world's leaders is not to patch up the present financial and economic system, but to recognise that a new balance must be struck in the regulatory framework which would take into account environmental and social sustainability, opportunity, revived global economic growth and job creation as well as social justice and participation; calls for better and all-encompassing regulation and supervision and for a new regulatory and governance framework to be developed; considers that the G20 should have addressed the problem of global imbalances in trade and finance, which have played a fundamental role in the current economic crisis;
uzsver, ka visas uzņemtās saistības gan valsts, gan starptautiskā līmenī ir pilnībā jāievēro, ātri jāīsteno un sīkāki jāizstrādā, lai atjaunotu uzticību un iegūtu maksimālu rezultātu; atzīmē, ka Finanšu satabilitātes padomes (FSP) un SVF uzdevums ir uzraudzīt, kā veicas vispārējā plāna īstenošana, un aicina šīs institūcijas iesniegt Parlamentam savu ziņojumu;
Stresses the fact that all the commitments entered into must be respected in full, put in place rapidly and fleshed out, at national and international level, in order to rebuild confidence and maximise effectiveness; takes note of the arrangements by the Financial Stability Board (FSB) and IMF assignment to monitor progress made on the Global Plan and invites them to present their report to Parliament;
uzsver, ka vissteidzamāk risināmie jautājumi ir atjaunot reālās ekonomikas izaugsmi, nodrošināt, ka pareizi noris kapitāla tirgu darbība un aizdevumu izsniegšana, atbalstīt un veicināt nodarbinātību, kā arī aizsargāt cilvēkus pret nelabvēlīgajām krīzes sekām, īpašu uzmanību pievēršot visnabadzīgākajiem un neaizsargātākajiem;
Stresses that the immediate priority must be to get the real economy moving again, to ensure that the capital markets and lending function properly, to sustain and promote employment, and to protect people from the adverse impact of the crisis, paying special attention to the poorest and most vulnerable;
pauž atbalstu G 20 valstīm, kuras galvenokārt izvēlējās risinājumus, kuru pamatā ir aizņēmumi un garantijas, kas maksimāli palielinās ekonomisko efektu, vienlaikus palīdzot mazināt vairāk nekā 1 triljona dolāru vērto programmu ilgtermiņa ietekmi uz valstu finanšu līdzekļiem;
Lauds the G20 for having largely opted for solutions based on loans and guarantees, which will maximise economic effects whilst helping to reduce the long-term impact on government coffers of the package of measures that is worth over USD 1 trillion;
atzinīgi vērtē vienošanos par papildu finanšu līdzekļu piešķiršanu EUR 832 miljardu apjomā SVF, citām finanšu iestādēm un tirdzniecības finansēšanai, kā atzinīgi vērtē apņemšanos nodrošināt ilgstošu fiskālo pasākumu apmēru, kas vajadzīgs, lai pasaules ekonomikā atjaunotu kreditēšanu, izaugsmi un darba vietas, vienlaikus nodrošinot ilgtermiņa fiskālo stabilitāti; tomēr atzīmē, ka netika panākta vienošanās par papildu fiskāliem stimulēšanas pasākumiem Eiropai; atzīst, ka katrā valstī ir atšķirīgas iespējas rīkoties, taču katrai valstij ir jārīkojas iespēju robežās;
Welcomes the agreement to provide EUR 832 billion in additional financial resources for the IMF, other financial institutions and trade finance and the commitment to deliver the scale of sustained fiscal effort needed to restore credit, growth and jobs in the world economy whilst ensuring long-term fiscal sustainability; notes, however, that no additional European fiscal stimulus was agreed; recognises that the margin for action is different for each country, but that each needs to act to the limits of its possibilities;
atzīst, ka šajā darbā būtiska nozīme ir centrālajām bankām un procentu likmju samazināšanai, ko tās ātri veikušas, un atzinīgi vērtē G 20 apņemšanos atturēties no konkurences izraisītas valstu valūtu devalvācijas, kas varētu radīt apburto loku; atzinīgi vērtē ECB vairākkārt veikto procentu likmes samazināšanu, lai sekmētu izaugsmi, un to, ka ECB ātri ir nodrošinājusi īstermiņa finanšu mehānismus, kas izveidoti, lai atdzīvinātu banku savstarpējo kreditēšanu; vērš uzmanību uz to, ka jārada apstākļi, kas atvieglo procentu likmes samazinājuma attiecināšanu uz aizņēmējiem; aicina veikt visus pasākumus, lai finanšu tirgi atkal varētu pienācīgi darboties, tostarp steidzamus centienus, lai atjaunotu iekšzemes aizdevumu izsniegšanu un starptautiskās kapitāla plūsmas;
Recognises the essential role of central banks in this effort and their rapid reduction of interest rates, and welcomes the G20's commitment to refrain from competitive devaluation of national currencies, which could trigger a vicious circle; welcomes the ECB's successive rate cuts to foster growth, and its prompt provision of short-term financial facilities designed to revive inter-bank lending; draws attention to the need to create conditions that facilitate passing on interest rate cuts to borrowers; calls for every measure to be taken to enable financial markets to function properly again, including urgent moves to restore domestic lending and international capital flows;
ar bažām norāda uz valsts parādu un budžeta deficīta straujo palielināšanos; uzsver, ka svarīgi ir pēc iespējas ātrāk izveidot stabilu valsts finanšu politiku un nodrošināt ilgtermiņa fiskālo stabilitāti, lai novērstu pārāk smaga sloga uzlikšanu nākamajām paaudzēm, un atzīmē, ka katrā atsevišķā valstī tas jāvērtē kopējo parādsaistību kontekstā;
Notes with concern the rapid increases in public debt and budget deficits; stresses the importance of establishing sound State finances as soon as possible and of ensuring long-term fiscal sustainability in order to avoid imposing too heavy a burden on future generations, noting that, country-by-country this should be considered in the context of total indebtedness;
pauž nožēlu, ka G 20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē neizskatīja jautājumu par globālo nelīdzsvarotību, kas ir finanšu krīzes pamatā; norāda ‐ lai nepieļautu finanšu krīžu atkārtošanos nākotnē, ir jānovērš galvenie iemesli (piemēram, pārmērīgo ASV deficīta finansēšanu, izmantojot pārmērīgo Ķīnas tirdzniecības pozitīvo saldo) un tas ietekmēs ne tikai banku un finanšu regulējuma un iestāžu pārvaldības jomu; uzskata, ka efektīvam un daudzpusīgam krīzes risinājumā jāiekļauj arī to cēloņu novēršana, kuri rada valūtas maiņas kursu svārstības un preču cenu nepastāvību daudzpusējās sistēmās; tāpēc mudina Eiropadomi pieņemt kopēju nostāju, lai panāktu, ka šos jautājumus izskata pirms nākamās G 20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes Ņujorkā;
Deplores the fact that global imbalances, which are at the root of the financial crisis, were not addressed at the G20 Summit; points out that if financial crises are to be prevented in the future, the underlying causes have to be addressed (i.e. an excessive US deficit financed by excessive Chinese trade surpluses), which have implications far beyond the realm of banking and financial regulation and institutional governance; considers that an effective multilateral response to the crisis must involve addressing the causes of exchange rate imbalances and commodity price volatility within multilateral frameworks; urges the European Council, therefore, to adopt a common position in order to tackle those issues before the next G20 Summit in New York;
atzinīgi vērtē kopējo pieeju, kas finanšu nozares regulējumu un finanšu uzraudzību paredz uzlabot, pamatojoties uz lielāku atbilstību un valstu sistemātisku sadarbību; mudina visas valdības rīkoties atbilstīgi G 20 sanāksmē pieņemtajām saistībām; uzskata, ka G 20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtie lēmumi un paustās apņemšanās ir minimums, nevis maksimums; atzinīgi vērtē to, ka regulējuma un uzraudzības darbības jomas un noteikumu ziņā ES ir daudz tālredzīgāka;
Welcomes the common approach to better regulation of the financial sector and improved financial supervision on the basis of greater consistency and systematic cooperation between countries; urges all governments to act in accordance with the commitments they made at the G20 meeting; considers that the decisions taken and commitments made at the G20 Summit represent a minimum and not a maximum; welcomes the fact that the European Union is more ambitious in regard to the scope and requirements of regulation and supervision;
uzsver, ka svarīgi ir atjaunot uzticību finanšu sistēmā un ka tas ir izšķirošs faktors, lai atjaunotu kreditēšanu reālajā ekonomikā, kā arī starptautiskās kapitāla plūsmas; uzsver, ka steidzami jārisina jautājums par banku aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies un kuri ierobežo aizdevumu izsniegšanu; mudina dalībvalstu valdības un kompetentās iestādes panākt, ka bankas, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.
Stresses the importance of rebuilding confidence in the financial sector, which is the key to restoring lending to the real economy as well as international capital flows; insists on the need to deal urgently with impaired banking assets which are constraining lending; urges Member State governments and competent authorities to obtain from banks full and transparent disclosure of the impairment of balance sheets, taking into consideration the Commission communication on the treatment of impaired assets in the Community banking sector OJ C 72, 26.3.2009, p.
atzinīgi vērtē lēmumu regulēt un uzraudzīt visas sistēmiski nozīmīgās iestādes, tirgus un instrumentus (tostarp riska ieguldījumu fondus), taču uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai iznīdētu spekulatīvas pārmērības, un ka regulējumam un uzraudzībai jāietver pasākumi, kuru apmēru atsevišķi varētu uzskatīt par nesistēmisku, bet kuri kopā veido iespējamu risku, kas apdraud finanšu stabilitāti; uzsver, ka jāpilnveido efektīvi valstu iestāžu sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismi, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu uzraudzību, vienlaikus saglabājot atvērtos tirgus;
Welcomes the decision to regulate and oversee all systemically important institutions, markets and instruments (including hedge funds), but believes that further measures are needed to stamp out speculative excesses and that regulation and supervision must include those activities the size of which may individually be judged to be non-systemic, but which collectively represent a potential risk to financial stability; insists on the need to develop efficient cooperation and information-sharing mechanisms between national authorities in order to ensure effective cross-border supervision while maintaining open markets;