natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā finanšu krīzes draudi jau bija jūtami 2007. gadā, tā kā Parlaments pirms gada rezolūcijā par Lisabonas programmu 2008. gada 20. februāra rezolūcija par ieguldījumu Eiropadomes 2008. gada pavasara sanaksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju ( Pieņemtie teksti , P6_TA(2008)0057 . jau norādīja, „ka ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt finanšu tirgus stabilitāti” un atzīmēja „ka, ņemot vērā neseno kredītu krīzi, ES jāizstrādā uzraudzības pasākumi, lai stiprinātu finanšu tirgu pārredzamību un stabilitāti un labāk aizsargātu patērētājus”, kā arī pieprasīja „novērtēt piesardzīgas uzraudzības pašreizējās sistēmas un instrumentus Eiropā”;
whereas the financial crisis already loomed in 2007; whereas, in its resolution on the Lisbon programme one year ago Resolution of 20 February 2008 on the input for the 2008 Spring Council as regards the Lisbon Strategy ( Texts adopted , P6_TA(2008)0057 . , Parliament already pointed 'to the overriding importance of safeguarding the stability of financial markets', noted 'that the recent subprime crisis shows the need for the European Union to develop oversight measures in order to strengthen the transparency and stability of the financial markets and better protect customers' and requested 'an evaluation of the current systems and instruments of prudential supervision in Europe',
tā kā pašreizējā ekonomiskā krīze ir jāizmanto kā iespēja izvērtēt globālo ekonomikas sistēmu un valdošās ekonomiskās doktrīnas; tā kā risinot krīzes problēmas īstermiņā mēs nedrīkstam palaist garām izdevību veikt dziļākas reformas, kas dotu iespēju divdesmit pirmajā gadsimtā pasaulē nodrošināt atbilstīgākas un stabilākas finanšu sistēmas;
whereas the current economic crisis should provide an opportunity to reassess global economic arrangements and prevalent economic doctrines; whereas, as we address the short-run crisis, we should seize the opportunity for making deeper reforms that enable the world to enter into the twenty-first century with a more equitable and more stable financial system,
tā kā saskaņā ar Līguma konsolidētās versijas 100. panta 2. punktu ir pieļauta Kopienas finansiāla atbalsta sniegšana ES dalībvalstij, kas nonākusi nopietnās finanšu grūtībās; atzīmē, ka šajā pantā ir teikts — ja kādai dalībvalstij ir grūtības vai to nopietni apdraud lielas grūtības, ko izraisījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kurus tā nevar ietekmēt, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu attiecīgai dalībvalstij var sniegt Kopienas finansiālu atbalstu, paredzot īpašus nosacījumus;
whereas, according to Article 100(2) of the consolidated Treaty, a bail-out of an EU Member State in serious financial trouble is an option; notes that this article states that, where a Member State is in difficulties or is seriously threatened with severe difficulties caused by exceptional occurrences beyond its control, the Council, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, may grant, under certain conditions, Community financial assistance to the Member State concerned,
tā kā pašreizējo problēmu risināšanai mobilizētie triljoni dolāru sniedz vienreizēju iespēju, kāda nebija pat iedomājama kaut vai gadu atpakaļ, ja vien tos novadīs īstajos projektos;
whereas the trillions of dollars that have been mobilised to address current woes represent - if channelled into the right projects - an opportunity that was unthinkable only a year ago,
tā kā globālā „Jaunā zaļā vienošanās” — koncepcija, kura tika uzsākta ANO Vides programmā 2008. gada oktobrī, ir piemērota pašreizējo ekonomisko sarežģījumu risināšanai un tai jābūt iedvesmas avotam ES atjaunošanas stratēģijās;
whereas, the global green New Deal, a concept launched in October 2008 by the United Nations Environment Programme, addresses the current economic malaise and should be the source of inspiration for the EU recovery strategies,
tā kā daudzas ES valstu valdības joprojām reaģē atbilstīgi novecojušajai nacionālai loģikai, kas vairs nav izmantojama šīs problēmas risināšanai nedz ekonomiskā nedz politiskā ziņā;
whereas many governments within the EU tend to react in an old-fashioned national logic, which is not an adequate response to the problem from an economic and political point of view,
Krīzes cēloņi
The roots of the crisis
norāda uz to, ka finanšu krīzi nevar uzskatīt par „dabas katastrofu” vai negadījumu, bet tā ir cilvēku radīta un tā ir neoliberālās ideoloģijas rezultāts, kura uzskata, ka tirgus un tā lielie dalībnieki ir labākie regulatori;
Points out that the financial crisis must not been seen as a 'natural disaster' or an accident, but is man-made and the result of neoliberal ideology, which believed the market and its big players to be the best regulators;
atgādina, ka Parlaments pirms gada pieņemtajā rezolūcijā par Lisabonas programmu jau pieprasīja Komisijai sniegt ieteikumus par to, kā uzlabot finanšu sistēmas stabilitāti un tās spēju ilgtermiņā droši finansēt Eiropas uzņēmumus;
Recalls that, in its resolution on the Lisbon programme one year ago, Parliament already called on the Commission to come forward with 'recommendations on how to improve the stability of the financial system and its ability to provide secure long-term finance for European business';
tāpēc visnotaļ kritizē Komisiju un jo īpaši tās priekšsēdētāju J.M. Barroso , kā arī komisāru C. McCreevy par to, ka viņi pienācīgi neizskatīja šos jautājumus un turpināja īstenot savu ilgstošo naivās deregulācijas un neiejaukšanās politiku attiecībā uz šo jomu;
Strongly criticises, therefore, the Commission, and in particular its President, Mr Barroso, and Commissioner McCreevy, for not having properly followed up these concerns and for having pursued their long-standing policy of naive deregulation of and a laissez-faire approach to the sector;
uzskata, ka pašreizējā krīze ir trīskārša krīze ekonomiskā, sociālā un vides ziņā; tāpēc brīdina no tāda “atjaunošanas plāna” veicināšanas, kura mērķis būtu atgriezt mūs atpakaļ pie tā paša modeļa, kurš jau noveda pie šīs krīzes; tāpēc brīdina no naudas vienkāršas pumpēšanas tautsaimniecībā un primitīvas pieprasījuma vadības pieejas, kas draudētu ar sociālās un vides krīzes padziļināšanos;
Believes that the current crisis is the expression of a triple crisis as regards economic, social, and environmental developments; warns, therefore, against promoting a 'recovery plan', which merely seeks to bring us back to the model which led us to the current situation; warns, therefore, against simply pumping money into the economy and applying a crude demand-management approach, which would risk deepening the environmental and social crisis;
mudina Padomi beidzot nopietni pievērsties Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas integrēšanas, kā arī Eiropas atjaunošanas programmai, lai ES būtu viena visaptveroša pieeja saskaroties ar turpmākajiem izaicinājumiem;
Urges the Council to make a serious commitment to the integration of the Lisbon and Gothenburg strategies, as well as the European recovery programme, so that the EU has one overarching approach to the challenges ahead;
uzskata, ka ekonomiskajiem stimuliem jābūt daudz apjomīgākiem, daudz labāk koordinētiem un daudz mērķtiecīgāk piemērotiem, nekā tas līdz šim ticis apspriests ES, radot nepieciešamību izveidot jaunus finanšu instrumentus un procedūras, ar vienu nosacījumu, lai gūtu panākumus — nekavējoties jāstabilizē globālā finanšu sistēma;
Believes that the economic stimulus should be far greater, far more coordinated and far better targeted than everything discussed up to now within the EU, making the creation of new financing instruments and procedures necessary, one precondition for success being the immediate stabilisation of the global financial system;
Jauna finansiālā struktūra ES un citur pasaulē
A new financial architecture for the EU and beyond
atzīmē, ka konkurences normu trūkuma dēļ finanšu institūcijas ir palielinājušās līdz tādam apjomam, ka praktiski neatlika nekādas citas iespējas, kā vien iepludināt šajās institūcijās nodokļu maksātāju naudu;
Notes that, owing to lax antitrust laws, financial institutions have grown to the point where they were simply too large to be allowed to fail and there was practically no alternative but to bail out these institutions with taxpayers' money;
atzīmē, ka galvenajai mācībai no šīs krīzes ir jābūt finanšu tirgu atpakaļ pārorientēšanai, lai tie atkal būtu reālās ekonomikas “kalpi”;
Notes that one lesson from the crisis should be to re-orient financial markets towards their role of 'servants' of the 'real economy';
uzskata, ka finanšu jomas regulēšana, tostarp strikti pārredzamības, atklātības un pārraudzības noteikumi jāattiecina uz visām finanšu organizācijām un tie ir jāpiemēro; aicina izstrādāt turpmākus likumdošanas priekšlikumus un starptautiskus nolīgumus, kas spētu ierobežot pārmērīga riska uzņemšanos, aizņemto līdzekļu īpatsvara palielināšanu un ekonomisku tuvredzību, kas arī bija krīzes pamatiemesli; atgādina Komisijai par tās saistībām sniegt atbildi uz Parlamenta pieprasījumiem attiecībā uz riska ieguldījumu fondu un privātā akciju kapitāla regulējumu;
Believes that financial regulation, including strict transparency, disclosure and supervision rules, must cover all financial organisations and must be enforced; calls for further legislative proposals and international agreements that are able to tackle excessive risk-taking, leveraging and economic short-termism as basic sources of the crisis; reminds the Commission of its obligation to respond to Parliament’s requests concerning the regulation of hedge funds and private equity;
uzskata, ka finanšu uzraudzības struktūras “eiropizēšana” ir neatliekama nepieciešamība un iesaka, lai ECB tiktu iesaistīta visas Eiropas sistēmiski nozīmīgu finanšu institūciju makro–konsultatīvā uzraudzībā saskaņā ar Līguma 105. panta 6. punktu; mudina pielikt nopietnas pūles, lai strauji panāktu vienošanos par globālu finanšu regulatoru, iestādi, kas varētu koordinēt arī visu finanšu centru regulējumu, tostarp arī ārzonas fondu regulējumu;
Considers that a ‘Europeanisation’ of the financial supervision structure is an immediate necessity and recommends that the ECB be involved in EU-wide macro-prudential supervision of systemically important financial institutions on the basis of article 105(6) of the Treaty; urges for serious efforts to be undertaken to reach a swift agreement on a global financial regulator, an institution which could also coordinate regulation of all financial centres, including offshore ones;
atgādina, ka zināma atbildība par pašreizējo krīzi ir jāuzņemas kredītvērtējuma aģentūrām; atzinīgi vērtē Eiropadomes aicinājumu pasteidzināt Komisijas likumdošanas priekšlikuma pieņemšanu, ar ko nosaka stingrākus noteikumus attiecībā uz kredītvērtējuma aģentūrām; uzskata, ka šajā sakarā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt kredītvērtējuma aģentūru reģistrāciju un nepieļaut, ka vienam un tam pašam uzņēmumam viena un tā pati kredītvērtējuma aģentūra veic gan kredītvērtējumu, gan sniedz citus pakalpojumus; uzskata, ka Komisijai jāierosina izveidot ES sabiedrisku kredītvērtējuma aģentūru, lai uzlabotu pārredzamību šajā nozarē;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the European Council's call for the Commission's legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies to be speeded up; considers it of the utmost importance, in this connection, to ensure registration of rating agencies and not to allow rating business and other services for a given company to be carried out by the same agency; takes the view that the Commission should propose to establish an EU public and independent credit rating agency in order to improve transparency in this sector;
ierosina Padomei vistuvākajā laikā pieņemt pasākumus, lai finanšu iestādēm valstīs, kuras atsakās pildīt starptautiskos standartus, būtu aizliegts darboties labi reglamentētās tautsaimniecībās, kā arī lai piemērotu sankcijas visām valstīm un teritorijām, kas atsakās sadarboties; atzīmē, ka globāla finansiāla stabilitāte ir sabiedrisks labums, un atbildība par šī labuma nosargāšanu gulstas uz politisko vadītāju pleciem;
Proposes that the Council swiftly adopt measures to enable financial institutions in countries that refuse to comply with international standards to be barred from dealing with those in well regulated economies and to apply sanctions to all countries and territories which do not cooperate; notes that global financial stability is a public good, andf that responsibility for its safeguarding lies with political leaders;
mudina, saistībā ar tuvojošos G20 sanāksmi, pakāpeniski izveidot daudzpusēju finanšu pārraudzības un regulēšanas sistēmu; lūdz Padomei aizstāvēt kopējo nostāju attiecībā uz nodokļu oāžu slēgšanu un striktu kontroli pār atlīdzības shēmām, uzskatot šos jautājumus par prioritāriem, lai atjaunotu finanšu stabilitāti; atgādina, ka nepieciešama Bretonvudsas iestāžu pārvaldības reforma, lai pārveidotu balsošanas tiesības un izveidotu dalībvalstu un kapitāla daļas dubultā vairākuma sistēmu; aicina no jauna noteikt starptautisko finanšu iestāžu ilgtspējīgu parādsaistību sistēmu, kā arī izveidot daudzpusēju parādsaistību apstrādes mehānismu un atbildīgu aizdevumu sistēmu; aicina stingri reglamentēt ārpusbiržas atvasinājumu darījumus; uzsver, ka jāstiprina un jāpaplašina uzraudzības noteikumi, kam jābūt plašākiem par Bale II sistēmu, lai būtiski palielinātu prasības par banku obligātajām rezervēm un ierobežotu pārvēršanu vērtspapīros; lūdz noteikt daudzpusējas stingrākas prasības attiecībā uz informācijas izpaušanu, kapitālu un parādsaistībām riska ieguldījumu fondiem un privātajiem kapitāla vērtspapīriem;
Urges, with a view to the upcoming G20 meeting, the progressive setting-up of a multilateral financial supervision and regulation system; asks the Council to defend a common position on the closure of tax havens and strict control of remuneration schemes as priorities to restore financial stability; recalls the need for reform of the governance of the Bretton Woods Institutions in order to modify voting rights and set up a double majority scheme of member states and capital share; ask for the redefinition of the debt sustainability framework of international financial institutions, the setting-up of a multilateral debt work-out mechanism and a responsible lending framework; calls for the strict regulation of over-the-counter derivative transactions; emphasises the need to strengthen and expand prudential rules beyond the Bale II framework in order to increase substantially banks' compulsory reserve requirements and limit securitisation; asks for multilateral stringent disclosure, capital and debt requirements for hedge funds and private equity;
mudina Eiropadomi G20 sanāksmē atbalstīt UNCTAD priekšlikumu, izveidot daudzpusējumu režīmu, lai novērstu valūtu spekulācijas un visām valstīm dotu politisku iespēju īstenot atbilstīgus fiskālus un monetārus politikas virzienus, lai aizsargātu darba vietas un iekšzemes tautsaimniecību ekonomiskās lejupslīdes vai finanšu krīzes laikā;
Urges the European Council to back, at the G20 meeting, the UNCTAD proposal on the setting-up of a new multilateral regime to stave off currency speculation and provide the policy space for all countries to pursue appropriate expansionary fiscal and monetary policies in order to protect jobs and their domestic economy in the face of a recession or financial crisis;
Jaunā zaļā vienošanās
A green new deal
atzīmē, ka pasaules bagātāko tautsaimniecību patēriņš, kura pamatā bija kredīti, ir izveidojis milzīgu ekoloģisko deficītu, tāpēc mums ir jāatturas no vienkāršotas pieprasījuma vadības pieejas, atjaunojot ekonomiku;
Notes that the credit-fuelled consumption of the world's richest economies has built up massive ecological deficits, which is why we must refrain from a simplistic demand management approach for re-launching the economy;
brīdina no nesaprātīgas finanšu atbalsta miljardu pumpēšanas vecās rūpniecības nozarēs un savas iespējas izsmēlušos ekonomikas modeļos, kas nozīmētu bezjēdzīgu naudas izšķērdēšanu, apķīlājot mūsu bērnu nākotni;
Warns against blindly pumping bail-out billions into old industries and exhausted economic models, which would only mean throwing good money after bad while mortgaging our children's future;
uzskata, ka atsacīšanās no cīņas pret klimata pārmaiņām un vides jomas ieguldījumu apturēšana būtu traģiska kļūda, kas izraisītu tūlītējas, kā arī vairākās paaudzēs izjūtamas sekas;
Believes that ditching the fight against climate change and putting environmental investments on hold would be a devastating mistake with an immediate and inter-generational impact;
atzinīgi vērtē plašo konsensu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās par izšķirošu politisku rīcību šīs ekonomiskās krīzes pārvarēšanā; tomēr uzskata, ka pasākumi neatbilst izaicinājuma smagumam, pirmkārt tāpēc, ka tie pienācīgi nerisina jautājumus par mūsu sabiedrību nākotnes vajadzībām un otrkārt tāpēc, ka tie nepiedāvā vienotus visas Eiropas risinājumus; uzsver, ka šajā sakarā izšķiroši svarīga ir koordinēta Eiropas līmeņa rīcība, lai izvairītos no valstu tādu plānu īstenošanas, kas varētu potenciāli izraisīt konfliktus un radīt papildu izmaksas;
Welcomes the broad consensus within and across the European Union that bold political action must be taken to overcome the current economic crisis; believes, however, that measures taken are not commensurate with the challenge, first because they do not focus appropriately on the future needs of our societies, and secondly because they do not provide a 'European' answer; underlines that a coordinated European response is crucial in this context to avoid pursuing national plans with potential conflicts and additional costs;
mudina krīzi uztvert kā papildu stimulu, lai pieliktu lielākas pūles panākot tik nepieciešamo ražošanas ekoloģisko pārveidošanu un mudina lielāko daļu nodokļu maksātāju naudas novirzīt „zaļos” ieguldījumos, kas atmaksāsies, risinot gan klimata pārmaiņu, gan energoatkarības problēmas, kā arī pazeminot rēķinus par enerģiju un novēršot vides degradāciju, un nodrošinot pilsoņiem labāku dzīves kvalitāti; norāda uz to, ka vilcināšanās veikt šos nepieciešamos pasākumus tikai padarīs izmaksas vēl lielākas;
Urges that this crisis be seen as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of industry and urges that the bulk of the public recovery money be channelled into 'green' investments, which will pay off, with less climate change and energy dependency, lower energy bills and environmental degradation, and a better quality of life for the citizens; points out that delaying the necessary action will ultimately lead to greater costs;
atzīmē, ka ieguldījumi „zaļajā ekonomikā” (ēku atjaunošana no energoefektivitātes viedokļa, atjaunojamie energoresursi, sabiedriskais transports) varētu sniegt trīskāršu labumu — radīt darba vietas, samazināt ietekmi uz klimatu, veicināt energoneatkarību ES, kā arī sniegt Eiropas ražotājiem celmlauža priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem, kuriem šādas iniciatīvas uzņemšanās ir tikai priekšā, kā arī dotu iespēju piemēroties nākamajai industriālajai revolūcijai, kas būs zaļā industriālā revolūcija;
Notes that most investments in the 'green economy' (energy renovation of buildings, renewable energies, public transport) have the potential to trigger a triple benefit of job creation, climate impact reduction and enhanced energy independence of the EU and give Europe's industry a first-mover advantage over other regions of the world that have yet to seize the initiative and cope with the next industrial revolution, which will be a green revolution;
norāda uz to, ka pēc Komisijas aplēsēm patlaban zaļajā ekonomikā ir nodarbināti 3,5 miljoni cilvēku; norāda uz to, ka definīciju uztverot plašāk un ierēķinot arī netiešo ietekmi, aptuveni 8 miljoni darba vietu jau šobrīd ir atkarīgas no šīm nozarēm; saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem atjaunojamo enerģiju jomā būtu iespējams radīt 120 miljardu apjomu (aptuveni 1 % no ES 27 NKP) un 2 miljonus jaunu darba vietu;
Points to the fact that the Commission estimates the number of people currently employed in the green economy at 3.5 million; points out that, if the definition is taken more broadly and indirect effects are taken into account, around 8 million jobs are already dependent on these industries; with a volume of EUR 120 billion (around 1% of EU 27 GNP), more than 2 million jobs could be created in the sector of renewables, according to a recent study;
uzsver, ka celtniecības nozare ES ir atsevišķi lielākā ekonomikas nozare, kurā tieši un netieši nodarbināti aptuveni 26 miljoni cilvēku, galvenokārt MVU; norāda, ka termoizolācijas atjaunošanas stimulēšana esošajās ēkās varētu būt ekonomiskās atveseļošanās, darba vietu radīšanas un energotaupības izšķirošs aspekts;
Emphasises that the building industry is the EU's single largest economic sector, with a workforce of about 26 million direct and indirect jobs, mainly in SMEs; points out that the stimulation of thermo-isolation and renovation of existing building stock could be the key aspect of economic recovery, employment creation and energy saving;
atzīmē, ka Apvienotās Karalistes Enerģētikas un klimata pārmaiņu departaments ir secinājis, ka nākamajos desmit gados Apvienotās Karalistes ūdeņos būtu iespējams uzbūvēt 5000 - 7000 jaunu vēja ģeneratoru jūrā , kas ražotu tik pat daudz enerģijas, cik 25 lielas akmeņogļu spēkstacijas, tādējādi samazinot Apvienotās Karalistes oglekļa dioksīda emisijas par 14 % un radot 70 000 jaunu darba vietu;
Notes that a study by the UK Department of Energy and Climate Change concluded that another 5 000 - 7 000 offshore wind turbines could be built off the coast of the UK within the next ten years, generating an energy equivalent to 25 large coal-fired power stations, cutting total UK carbon dioxide emissions by 14% and creating up to 70 000 jobs in the UK;
atzīmē — aprēķināts, ka laikā līdz 2030. gadam nepieciešamas investīcijas 1 triljona eiro apmērā, lai izveidotu ES elektrotīklu un nodrošinātu ražošanas jaudu, kā arī 150 miljardi jāiegulda gāzes tīklos; norāda uz to, ka ES izdevumi enerģijas projektos jānovirza tādos ieguldījumos, kas rada augstāko pievienoto vērtību un ir izmaksu ziņā visefektīvākie, paturot prātā ES mērķu sasniegšanu attiecībā uz klimata pārmaiņām, jo īpaši energotaupības un energoefektivitātes projektos, kā arī ieguldījumos atjaunojamu enerģiju tīklos;
Notes that between now and 2030 an estimated EUR 1 trillion of investment is needed on the EU's electricity network and generation capacity and EUR 150 billion on gas networks; points out that EU spending on energy projects should focus on those investments that provide the highest added value and cost-effectiveness with a view to achieving the EU's targets on climate change policies, notably energy savings and energy efficiency projects, as well as investments in renewable energy networks;
uzskata, ka mērķtiecīga ES līmeņa ieguldījumu programma ilgtspējībai 500 miljardu eiro apmērā nākamajos piecos gados (100 miljardi gadā, kas sastāda aptuveni 0,7 % no ES 27 gada IKP) varētu radīt un saglabāt 5 miljonus darba vietu, no kurām puse jau tiktu radītas nākamajos divos gados;
Believes that a well-targeted EU-wide investment program for sustainability of EUR 500 billion over the next five years (EUR 100 billion/year, which represents around 0.7 % of the EU-27 GDP/year) can create and safeguard 5 million jobs, with half of the jobs being created within the next two years;