natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Briseles konvencijā un Regulā (EK) Nr. 44/2001 ir atkārtoti apliecināts tiesu sadarbības princips un tā kā Komisiju aicina veikt turpmākās darbības pēc Zaļās grāmatas iznākšanas, ņemot vērā reakciju uz šo grāmatu, kurā ir ierosināti risinājumi attiecībā uz eksteritorialitāti, piemēram, liekot priekšā regulas piemērošanas jomu attiecināt uz arī uz tiesu lietām, kurās atbildētājs ir no trešās valsts persona;
whereas the Brussels Convention and Regulation (EC) No 44/2001 reaffirm the principle of judicial cooperation, and the onus is on the Commission to act on the progress made in the Green Paper, which proposes possible lines of action on the question of extra-territoriality, particularly in terms of expanding the scope of the regulation to include disputes involving respondents from third countries,
tā kā Eiropas Savienības un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīguma 13. nodaļā un Eiropas Savienības, Kolumbijas un Peru daudzpusējā tirdzniecības nolīguma 270. panta 3. punktā ir minēta uzņēmumu sociālā atbildība, tajos vēl nebūt nav pilnībā ņemts vērā Eiropas vides, sociālo un cilvēktiesību aizsardzības mērķa svarīgums; tā kā pat uzņēmumu izdarīti ilgstoši cilvēktiesību, darba tiesību vai vides normu pārkāpumi, neskatoties uz nolīgumu mērķu formulējumiem, praksē nekādi nemazina šo nolīgumu turpmāku iedarbību;
whereas Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea and Article 270(3) of the multiparty trade agreement between the European Union and Colombia and Peru contain a reference to CSR, this does not yet, and does not entirely, take into account the importance of CSR to the European goal of protecting the environment and social and human rights, whereas even continued breaches by companies of human rights, working standards or environmental provisions, in spite of the contrary wording of objectives, do not in practice in any way affect the continuation of those agreements,
tā kā uzņēmumu sociālās atbildības jomā, it sevišķi kalnrūpniecības nozarē, pieņemtie nolīgumi līdz šim nav izrādījušies pietiekami efektīvi;
whereas CSR agreements have hitherto proved insufficient, particularly in the mining sector,
tā kā spēkā jau ir Kopienas tiesību akti, kas attiecas uz mikro, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK un 2008. gada jūnijā pieņemtais “Eiropas mazās uzņēmējdarbības akts”;
whereas there is existing Community legislation concerning micro, small and medium-sized enterprises, notably Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 and the ‘Small Business Act’ for Europe adopted in June 2008,
tā kā uzņēmumu sociālā atbildība nozīmē to, ka uzņēmumi savā darbībā brīvprātīgi iekļauj sociālos un vides jautājumus iesaistīto personu kopējai labklājībai, aktīvi iesaistoties valsts politikā, kas ir svarīgs uz vērtībām balstītu sociālo pārmaiņu aspekts;
whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
tā kā uzņēmumu sociālā atbildība ir būtiska Eiropas sociālā modeļa sastāvdaļa, ko nostiprina Līguma par Eiropas Savienības darbību stāšanās spēkā un jo īpaši tā horizontālā sociālā klauzula, un tā kā Eiropas Komisijas paziņojumā par ES stratēģiju 2020. gadam ir atzīta vajadzība nostiprināt uzņēmumu sociālo atbildību kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtermiņa nodarbinātību un patērētāju uzticību;
whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
tā kā uzņēmumu sociālajai atbildībai ir liela ietekme uz cilvēktiesību ievērošanu jaunattīstības valstīs;
whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
tā kā uzņēmumu sociālā atbildība neaizstāj valstu saistības vai neatbrīvo tās no pienākuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus;
whereas CSR should not replace or exempt states from their responsibility in the provision of basic public services,
tā kā uzņēmumu sociālajai atbildībai var būt būtiska ietekme, lai uzlabotu dzīves līmeni nelabvēlīgās kopienās;
whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
tā kā arodbiedrībām ir liela nozīme uzņēmumu sociālās atbildības popularizēšanā, jo darba ņēmēji labāk pārzina situāciju uzņēmumā, kurš tos nodarbina;
whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
tā kā uzņēmumu sociālā atbildība ir jāanalizē vienlaikus un mijiedarbībā ar uzņēmumu pārvaldības reformām;
whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
tā kā ir jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) loma Eiropas vienotajā tirgū un tā kā ir jāņem vērā arī Komisijas to finansēto projektu rezultāti, ar kuriem sekmē, ka uzņēmumi un visvairāk jau MVU pārņem uzņēmumu sociālās atbildības praksi;
whereas the role of SMEs in the single European market and the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of CSR practices, including by SMEs, must be taken into consideration,
tā kā uzņēmumu sociālo atbildību, no vienas puses, un tirdzniecības nolīgumos iekļautās sociālās un vides normas, no otras puses, pieņem ar vienu un to pašu mērķi; proti, radīt ekonomiku, kurā ievēro cilvēku un vides vajadzības un nodrošina godīgāku, sociāli līdzsvarotāku, humānāku globalizāciju, tādējādi veicinot patiesi ilgtspējīgu attīstību;
whereas CSR, on the one hand, and the social and environmental clauses incorporated in trade agreements, on the other, pursue the same objectives: those of an economy which is respectful of human needs and of the environment, and of fairer, more socially balanced, more human globalisation which is genuinely conducive to sustainable development,
tā kā līdz šim tirdzniecības noteikumi un uzņēmumu sociālā atbildība nebija saistīti vai labākajā gadījumā bija saistīti mazā mērā un tā kā līdzsvara starp tirdzniecības noteikumiem un uzņēmumu sociālās atbildības mērķiem rašana būtu ļoti izdevīga,
whereas hitherto, trade rules and CSR have been only tenuously linked at best, but whereas there would be much to be gained from coordinating trade rules and the objectives of CSR,
norāda, ka globālās problēmas palielināja finanšu krīze un tās sociālās sekas, kā rezultātā visā pasaulē sāka apspriest vajadzību pēc jaunas regulatīvas pieejas un pārvaldības pasaules ekonomikā, tostarp starptautiskajā tirdzniecībā; uzskata ‐ pieņemot jaunus, efektīvākus un labāk īstenotus noteikumus, tiktu veicināta ilgtspējīgāku politikas nostādņu izstrāde, saistībā ar kurām ņemtu vērā sociālās un vides problēmas;
Notes that global challenges have been sharpened by the financial crisis and its social consequences, and have lead to worldwide discussion on the need for a new regulatory approach and governance issues in the world economy, including international trade; takes the view that the new, more efficient and better-enforced rules should contribute to the development of more sustainable policies which genuinely take into account social and environmental concerns;
vēl norāda, ka globalizācija saasina konkurenci starp valstīm, lai piesaistītu ārvalstu investorus, un intensificē konkurenci starp uzņēmumiem, kā rezultātā dažkārt ir notikuši nopietni cilvēktiesību, sociālo un vides tiesību pārkāpumi, lai vairotu tirdzniecību un piesaistītu investīcijas;
Notes, further, that globalisation has increased competitive pressure among countries to attract foreign investors and competition between corporations, which has sometimes led to serious abuses of human and labour rights and damage to the environment in order to attract trade and investment;
atgādina, ka principi, ar kuriem nosaka uzņēmumu sociālo atbildību un kas ir pilnībā atzīti starptautiskā līmenī ‐ gan ESAO, gan SDO, gan ANO ‐ attiecas uz atbildīgu rīcību, kādu sagaida no uzņēmumiem un to, ka tiks ievēroti spēkā esošie tiesību akti galvenokārt nodarbinātības, darba attiecību, cilvēktiesību, vides, patērētāju interešu un pārredzamības attiecībā uz patērētājiem, cīņas pret korupciju un nodokļu jomā;
Recalls that the principles underpinning CSR, which are fully recognised at international level, whether by the OECD, the ILO or the United Nations, concern the responsible behaviour expected of undertakings and presuppose, first of all, compliance with the legislation in force, in particular in the areas of employment, labour relations, human rights, the environment, consumer interests and transparency vis-à-vis consumers, the fight against corruption and taxation;
atgādina, ka uzņēmumu sociālas atbildības veicināšana ir Eiropas Savienības atbalstīts mērķis un ka Eiropas Komisija uzskata ‐ Savienībai ir jānodrošina tās īstenotās ārpolitikas patiess ieguldījums attiecīgo valstu ilgstspējīgas attīstības un sociālās attīstības nodrošināšanā un ka Eiropas korporāciju rīcība visur, kur vien tās investē un veic uzņēmējdarbību, atbilstu Eiropas vērtībām un starptautisko nolīgumu normām;
Recalls that promoting CSR is an objective supported by the European Union and that the Commission takes the view that the Union must ensure that the external policies it implements make a genuine contribution to the sustainable development and to the social development of the countries concerned and that the actions of European corporations, wherever they invest and operate, are in accordance with European values and internationally agreed norms;
atgādina, ka tirdzniecības politikas mērķiem būtu pilnībā saskaņotiem ar Eiropas Savienības vispārējo mērķu sasniegšanu, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu Eiropas Savienības tirdzniecības politiku īsteno, “ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus”, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tā veicina cita starpā “ilgtspējīgu Zemes attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus”;
Recalls that the objectives of the common commercial policy should be fully coordinated with the European Union's overall objectives; that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU's common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union's external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, inter alia, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
uzskata, ka Komisijai būtu jānoskaidro iespējas harmoniski definēt attiecības starp uzņēmumiem, kurus apzīmē kā mātesuzņēmumus, un visiem uzņēmumiem: meitasuzņēmumiem, piegādātājiem vai apakšuzņēmējiem, kas ir atkarīgi no mātesuzņēmumiem, lai varētu noteikt katras no minētajām struktūrām atbildību;
Considers that the Commission should investigate the possibility of establishing a harmonised definition of the relations between an undertaking designated the ‘parent company’ and all undertakings in a relationship of dependency with respect to that company, whether those undertakings are subsidiaries, suppliers or sub-contractors, in order to establish the legal liability of each of them;
ņemot vērā lielo uzņēmumu, šo uzņēmumu meitasuzņēmumu un piegādes ķēžu starptautiskajā tirdzniecībā nozīmīgo lomu, uzskata, ka uzņēmumu sociālajai un vides atbildībai ir jākļūst par Eiropas Savienības noslēgto tirdzniecības nolīgumu ievērojamu sastāvdaļu;
Takes the view, in the light of the key role played by corporations, their subsidiaries and their supply chains in international trade, that corporate social and environmental responsibility must become an integral part of the European Union's trade agreements;
uzskata, ka sociālo klauzulu ievērošana būtu jāpapildina ar tādas uzņēmumu sociālās atbildības iekļaušanu tirdzniecības nolīgumos, kas skar korporāciju rīcību, savukārt uzņēmumu sociālā atbildība veicinās risinājumi tirdzniecības nolīgumos, piemēram, tajos noteiktā šo nolīgumu pamatā esošo principu ievērošanas uzraudzības sistēma;
Takes the view that the social clauses in trade agreements should be complemented by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of corporations, whilst the concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them;
aicina uzņēmumu sociālas atbildības principus un saistības ņemt vērā un iekļaut turpmākajā Komisijas paziņojumā “Eiropas jaunā tirdzniecības politika saistībā ar stratēģiju ”Eiropa 2020“”, paziņojumā par uzņēmumu sociālo atbildību, ko tā izstrādā publiskošanai 2011. gadā, un tos ievērot, īstenojot tirdzniecības politiku;
Calls for CSR principles and obligations to be taken into account and integrated into the future Commission communication on ‘A New Trade Policy for Europe under the EUROPE 2020 Strategy’, in the communication on CSR which it is drawing up for 2011 and in the implementation of its trade policy;
uzskata, ka uzņēmumu sociāla atbildība ir efektīvs instruments, lai uzlabotu konkurētspēju, prasmes un apmācības iespējas, darba drošību un darba vidi, aizsargātu darba ņēmēju tiesības un vietējo un iedzimto kopienu tiesības, veicinātu ilgtspējīgu vides politiku un mudinātu apmainīties ar labu praksi vietējā, valsts, Eiropas un pasaules mērogā, lai arī ir pašsaprotami, ka uzņēmumu sociālu atbildību nevar aizstāt darba tiesības un vispārējos vai nozaru darba koplīgumus;
Considers CSR to be an effective tool for improving competitiveness, skills and training opportunities, occupational safety and the working environment, protecting workers' rights and the rights of local and indigenous communities, promoting a sustainable environmental policy and encouraging exchanges of good practice at local, national, European and world level, although it clearly cannot supplant labour regulations or general or sectoral collective agreements;
aicina mudināt uzņēmumus piemērot uzņēmumu sociālas atbildības koncepciju, lai aizsargātu gan savu darbinieku, gan citu darba ņēmēju fizisko integritāti un drošību, fizisko un garīgo labklājību, darba tiesības un cilvēktiesības, izmantojot ietekmi, kāda tiem ir uz partneru plašo loku; uzsver, ka šāda prakse ir jāatbalsta un jāizplata MVU, ierobežojot izmaksas un birokrātijas slogu;
Calls for companies to be urged to apply CSR with a view to safeguarding the physical integrity and safety, physical and mental wellbeing, labour rights and human rights of both their own and other workers through the influence they exert on their wider circle of associates; emphasises the need to support and encourage the spread of such practices among SMEs, limiting the costs and red tape entailed;
norāda, ka uzņēmumu sociāla atbildība ir jāattiecina uz tādām jaunām jomām kā darba organizācija, iespēju vienlīdzība un sociālā integrācija, diskriminācijas izskaušanas pasākumi un mūžizglītības un apmācības attīstība; uzsver, ka uzņēmumu sociāla atbildības koncepcijā ir jāietver, piemēram, darba kvalitāte, vienlīdzīga samaksa, profesionālās izaugsmes iespējas un inovatīvu projektu veicināšana, lai palīdzētu pārorientēties uz ilgtspējīgu ekonomiku;
Points out that CSR should address new areas such as the organisation of work, equal opportunities and social inclusion, anti-discrimination measures, the development of lifelong education and training; emphasises that CSR should cover, for example, quality of work, equality of pay and career prospects and the promotion of innovative projects so as to assist the shift towards a sustainable economy;
cieši iesaka dalībvalstīm un Savienībai sekmēt uzņēmumu sociālas atbildības labas prakses ieviešanu visos uzņēmumos neatkarīgi no tā, kur tie darbojas, un mudināt uzņēmumu sociālās atbildības iniciatīvās ietvertās labās prakses izplatīšanu, jo īpaši plaši iepazīstinot ar šādu iniciatīvu rezultātiem;
Strongly recommends that the Member States and the Union promote good CSR practices by all companies, irrespective of where they operate, and that they encourage the dissemination of good practice based on CSR initiatives, notably by making the results of such initiatives more widely known;
atzīmē, ka uzņēmumu sociālas atbildības programmai jābūt piemērotai katra reģiona un katras valsts konkrētajām vajadzībām, lai sniegtu ieguldījumu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības uzlabošanā;
Notes that the CSR agenda must be adapted to the specific needs of regions and of each specific country in order to contribute to improving sustainable economic and social development;
uzskata, ka uzņēmumu sociālās atbildības brīvprātīgo iniciatīvu uzticamība ir atkarīga no tādu starptautiski atzītu standartu un principu kā Vispārējā informēšanas iniciatīva III iekļaušanas un no šo iniciatīvu pārraudzības un pārredzamas kontroles, ko veic neatkarīgi no uzņēmuma ieinteresētajām personām;
Believes that the credibility of voluntary CSR initiatives depends on their incorporating internationally accepted standards and principles, such as the Global Reporting Initiative III, and on their being subject to monitoring and to transparent verification that is independent from company stakeholders;
uzskata, ka uzsvars ir jāliek uz visu uzņēmuma ieinteresēto personu aktīvu iesaistīšanu, vadītāju apmācību un pilsoniskās sabiedrības veidošanu, jo īpaši attiecībā uz patērētāju izpratnes palielināšanu;
Takes the view that emphasis should be placed on the active involvement of all stakeholders in the company, on training for managers and on the development of civil society, especially with regard to consumer awareness;
uzskata, ka ir jāizkopj un jāizplata uzņēmumu sociālas atbildības kultūra, izmantojot apmācību un izpratnes palielināšanu uzņēmumā, kā arī tajās augstākās un universitātes izglītības nozarēs, kas galvenokārt orientētas uz vadības zinātni;
Considers it important to cultivate and spread the culture of CSR through training and awareness-raising in a business setting as well as in those branches of the higher and university education sector focusing primarily on the study of administration;
uzskata, ka sociālajam dialogam un Eiropas uzņēmumu padomēm ir bijusi konstruktīva nozīme labākās prakses attīstībā attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību;
Believes that social dialogue and European Works Councils have played a constructive role in developing best practice in terms of CSR;
ir stingri pārliecināt, ka daudz vairāk uzmanības attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību būtu jāvelta, izstrādājot Eiropas nodarbinātības pamatnostādnes;
Firmly believes that more attention should be given to CSR in the European Employment Guidelines;
Uzņēmumu sociālās atbildības iekļaušana vispārējo preferenču sistēmā VPS un VPS+
Incorporating CSR into the generalised system of preferences (GSP and GSP+)
pieprasa, lai, nākamreiz pārskatot VPS un VPS+ regulējumu, tajā tiktu iekļauti uzņēmumu sociālās atbildības principi; Komisijai pieprasa nodrošināt, ka daudznacionālie uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese ir vai nav Eiropas Savienībā, ja to meitasuzņēmumi vai piegādes ķēdes atrodas VPS dalībvalstīs un jo īpaši VPS+ dalībvalstīs, ievēro juridiskos pienākumus cilvēktiesību jomā, sociālās normas un vides regulējumu, kas ir noteikts valstu un starptautiskajos tiesību aktos; vēlas, lai VPS nolīgumu parakstījusī Eiropas Savienība un valstis, kurām šis nolīgums ir izdevīgs, rūpētos par to, ka uzņēmumi ievēro šos pienākumus; pieprasa, lai šie pienākumi ir kļūtu par saistošu VPS regulējuma sastāvdaļu;
Calls for the principles underpinning CSR to be incorporated into the GSP and GSP+ regulation when it is next revised; calls on the Commission to ensure that transnational corporations, whether or not they have their registered office in the European Union, whose subsidiaries or supply chains are located in countries participating in the GSP, and in particular in GSP+, are required to comply with their national and international legal obligations in the areas of human rights, labour standards and environmental rules; urges that the European Union and the states participating in and benefiting from the GSP should be required to ensure that corporations fulfil these obligations; calls for such compliance to be made a binding requirement in the context of the GSP;
uzskata, ka atjaunotajā VPS+ sistēmā ir jāaizliedz arī “nolīgumi ar mītnes valstīm”, kurus slepus noslēdz daži daudznacionālie uzņēmumi ar mītnes valstīm, kam VPS+ sistēma ir izdevīga, lai varētu neievērot tiesiskās prasības šajā valstīs, un kuros acīmredzami ir pārkāpts uzņēmumu sociālas atbildības princips;
Takes the view that a revised GSP+ system should also ban host-country agreements, secretive agreements concluded between certain multinational corporations and host countries which are beneficiaries of the GSP+ system in order to circumvent regulatory requirements in those countries, since such agreements are clearly at odds with the concept of CSR;
Jauni ietekmes novērtējumi
New impact assessments
aicina Komisiju vajadzības gadījumā uzlabot ietekmes uz ilgtspējību novērtējuma modeli, lai pienācīgi ņemtu vērā tirdzniecības sarunu sekas ekonomikas, sociālajā, cilvēktiesību un vides jomā, tostarp uz klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanu; aicina Komisiju sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti ar ES partnervalstīm noslēgtie tirdzniecības nolīgumi, pirms un pēc to parakstīšanas novērtējot ietekmi uz ilgtspējību un ņemot vērā īpaši neaizsargātās nozares;
Calls on the Commission to improve its sustainability impact assessment model, in order to properly reflect the economic, social, human rights and environmental implications, including climate change mitigation goals, of trade negotiations; calls on the Commission to follow up on the trade agreements with the EU's partner countries, by carrying out, prior to and after the signing of a trade agreement, sustainability impact assessment studies, taking into account in particular vulnerable sectors;
uzsver, ka pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās Parlaments ir pilnībā jāinformē par to, kā nolīgumu ietekmes uz ilgstspējību novērtējumā (IIN) konstatētais tiek ņemts vērā sarunās pirms šo nolīgumu noslēgšanas un kuras nolīgumu nodaļas ir grozītas, lai izvairītos no IIN secinātās negatīvās ietekmes;
Underlines that, following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament is to be fully informed on how the findings of Sustainability Impact Assessments (SIA) of agreements are incorporated into negotiations prior to their conclusion, and which chapters of those agreements have been changed to avoid any negative impacts identified in the SIA;
aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz Eiropas MVU (MVU tests), īpašu vērību pievēršot uzņēmumu sociālajai atbildībai, kā tas ir noteikts Mazās uzņēmējdarbības aktā;
Calls on the Commission to draw up impact assessments to evaluate the effects of trade agreements on European SMEs (SME test), with particular regard to CSR, in accordance with the Small Business Act;