natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pašreizējās mazās rezerves, kas 2. izdevumu kategorijā pieejamas, sākot ar 2011. budžeta gadu, ļoti apgrūtina Eiropas Savienības spēju pienācīgi reaģēt uz krīzēm tirgū un neparedzētiem pasaules mēroga notikumiem un apdraud gada budžeta procedūras nozīmi,
whereas the current small margins available under Heading 2 as from the 2011 budget year make it very difficult for the Union to respond appropriately to market crises and unexpected global events and may deprive the annual budgetary procedure of its substance,
tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Eiropas Parlamentam ir piešķirtas pilnvaras veidot ES lauksaimniecības politiku ne vien attiecībā uz daudzgadu programmām, bet arī attiecībā uz labojumiem lauksaimniecībai paredzētajā gada budžetā, tā nosakot Parlamentam atbildību par taisnīgas un ilgtspējīgas kopējās lauksaimniecības politikas nodrošināšanu;
whereas, with the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Parliament has gained the power to shape the Union's agricultural policy, not only as regards multiannual agricultural programmes but also by amending the annual budget for agriculture, thus giving Parliament responsibility for ensuring a fair and sustainable common agricultural policy,
tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā par kopējo lauksaimniecības politiku lemj parastās likumdošanas procedūras kārtībā un Eiropas Parlamentam ir svarīgs pienākums palīdzēt kvalitatīvu un efektīvu šīs jomas tiesību aktu pieņemšanā,
whereas with the entry into force of the Lisbon Treaty, the Common Agricultural Policy is subject to the ordinary legislative procedure and the European Parliament has an important responsibility to help adopt sound and efficient legislation in this area,
tā kā pēc jaunākajiem Eirobarometra datiem 90 % aptaujāto ES iedzīvotāju uzskata, ka lauksaimniecība un lauku apvidi ir svarīgi Eiropas nākotnei, 83 % aptaujāto Eiropas iedzīvotāju atbalsta finansiāla atbalsta sniegšanu lauksaimniekiem un ES iedzīvotāji caurmērā uzskata, ka par lauksaimniecības politiku joprojām jālemj Eiropas līmenī;
whereas according to the latest Eurobarometer, 90% of EU citizens surveyed consider agriculture and rural areas to be important for Europe's future, 83% of EU citizens surveyed are in favour of financial support to farmers and, on average, they believe that agricultural policy should continue to be decided upon at European level,
tā kā kopējās lauksaimniecības politikas nākotnes mērķi un būtība ir plaši publiski jāapspriež, lai palielinātu sabiedrības zināšanas par KLP, atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par publisko apspriešanu attiecībā uz KLP pēc 2013. gada;
whereas the objectives and substance of the future Common Agricultural Policy must be subject to broad public discussion in order to increase public knowledge of the CAP, and whereas the Commission's initiative on the public debate on the future of the CAP after 2013 is therefore to be welcomed;
tā kā KLP ir jāvirza uz daudzfunkcionālas, plašas teritorijas aptverošas un ilgtspējīgas lauksaimniecības uzturēšanu un veidošanu Eiropā,
whereas the CAP must be geared to the maintenance and development of multifunctional, area-wide, sustainable agriculture in Europe,
atgādina, ka pēdējo 25 gadu laikā KLP ir radikāli reformēta, jo īpaši pašos pamatos pārejot no atbalsta ražošanai uz atbalstu ražotājiem Sk. ziņojumam A7-0204/2010 pievienoto 1. diagrammu.
Recalls that the CAP has undergone radical reforms over the last 25 years, in particular bringing about a fundamental shift from production support to producer support See graph 1 annexed to report A7-0204/2010 .
, samazinot regulārus intervences iepirkumus un Eiropas pārpalikumu dempingu pasaules tirgū Sk. ziņojumam A7-0204/2010 pievienoto 2. diagrammu.
, reducing regular intervention buying and the dumping of European surpluses on world markets See graph 2 annexed to report A7-0204/2010 .
un KLP un ES zemniekus vairāk orientējot uz tirgu;
and making the CAP and EU farmers more market-oriented;
atgādina, ka KLP ir bijusi izšķirīga nozīme ražošanas palielināšanā un Eiropas iedzīvotāju nodrošināšanā ar pārtiku pēc Otrā Pasaules kara; turklāt atgādina, ka KLP bija pirmā kopējā EEK politika, kas pavēra ceļu Eiropas sadarbībai un integrācijai citās politikas jomās;
Recalls that the CAP played a crucial role in increasing production and feeding Europe's population after the Second World War; recalls furthermore that the CAP was the first common EEC policy, which paved the way for European cooperation and integration in other policy areas;
norāda, ka KLP tirgus instrumenti, kas īpaši izstrādāti katrai nozarei, ir ļoti nozīmīgi un tagad tiek izmantoti kā drošības tīkli, kas palīdz mazināt tirgus nestabilitāti, lai nodrošinātu lauksaimniekiem zināmu stabilitātes pakāpi; uzsver, ka grozītā tirgus politika nav mazinājusi atkarību no iepircējiem; atzīmē, ka kopš atsaistīto vienreizējo saimniecības maksājumu ieviešanas notikusi apņēmīga, PTO prasībām atbilstoša pārorientēšanās, atsakoties no tirdzniecību traucējošiem pasākumiem;
Points out that CAP market instruments specific to each sector play a fundamental role and are now used as safety nets to help reduce market volatility in order to guarantee farmers a certain degree of stability; (stresses that the changed market policy has not led to a reduction in farmers' dependence on purchasers; notes, moreover, that since the adoption of decoupled Single Farm Payments there has been a resolute move away from trade-distorting measures in line with WTO requirements;
atzīmē attiecībā uz 1992. un 1999. gadā iesāktajām reformām un jo īpaši attiecībā uz “veselības pārbaudes” laikā pārskatīto 2003. gada reformu, ar kuru tika ieviests atsaistes princips, kā arī dažādas nozaru reformas, ka visu šo reformu mērķis bija dot ES zemniekiem iespēju labāk reaģēt uz tirgus signāliem un apstākļiem; pauž vēlmi šādu virzienu turpināt turpmākās reformās, lai gan, ņemot vērā lauksaimnieciskās ražošanas konkrētās īpatnības, daži tirgus pasākumi joprojām ir vajadzīgi;
Notes that the CAP reforms initiated in 1992 and 1999 and, in particular, the 2003 reform, which was reviewed during the Health Check and introduced the principle of decoupling, as well as the various sectoral reforms, were all intended to allow EU farmers to better respond and react to market signals and conditions; wishes this trend to continue in further reforms, while some market measures are still needed in view of the specific features of agricultural production;
norāda, ka pašlaik neatņemama KLP daļa ir lauku attīstība un tā jāsaglabā kā svarīgs turpmākās KLP elements, izmantojot kvalitatīvu lauku attīstības stratēģiju, kur galvenā uzmanība pievērsta lauku kopienām, vides uzlabošanai, lauksaimniecības modernizēšanai un pārstrukturēšanai, ES lauku apvidu kohēzijas stiprināšanai, mazāk attīstītu apgabalu un pamešanas riskam pakļautu teritoriju atveseļošanai, produktu pārdošanas un konkurētspējas uzlabošanai, darbvietu saglabāšanai un jaunu darbvietu radīšanai lauku apvidos, kā arī “veselības pārbaudē” izvirzītajiem jaunajiem uzdevumiem, proti, klimata pārmaiņām, atjaunojamajai enerģijai, ūdenssaimniecībai un bioloģiskajai daudzveidībai;
Points out that rural development is now an integral part of the CAP architecture, and should remain an important element of the future CAP through a well-equipped rural development strategy with its focus on rural communities, improving the environment, modernising and restructuring agriculture, strengthening cohesion in EU rural areas, revitalising disadvantaged areas and areas at risk of abandonment, improving product marketing and competitiveness and maintaining employment and creating new jobs in rural areas, as well as on the new challenges addressed in the Health Check, namely climate change, renewable energies, water management and biodiversity;
atgādina, ka lauksaimniecība ir vienmēr gādājusi sabiedriskās preces, kuras šajā saistībā dēvē par “pirmās paaudzes sabiedriskajām precēm”; uzstāj, ka ir jāgādā par nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas nekaitīgumu, kā arī par lauksaimniecības produktu augstu uzturvērtību, kuru nodrošināšanai joprojām jābūt galvenajam kopējās lauksaimniecības politikas pamatojumam, kas atbilst tās būtībai un ir viens no ES iedzīvotājiem svarīgākajiem jautājumiem; minētās jaunākās “otrās paaudzes” sabiedriskās preces: vide, teritoriālā plānošana vai dzīvnieku labturība, kas arī ir KLP mērķi, papildina pirmās paaudzes sabiedriskās preces un nedrīkst tās aizstāt;
Recalls that agriculture has always been a producer of public goods, or of what in today's context may be called ‘first-generation’ public goods, the reference here being to food security and food safety, and to the high nutritional value of agricultural produce, which should continue to constitute the primary raison d'être for the CAP, corresponding to its essence and representing the first concern of Europe's citizens; the more recently identified or ‘second-generation’ public goods, e.g. the environment, land management or animal welfare, while also objectives of the CAP, are complementary to the first-generation goods and should therefore not replace them;
atzinīgi vērtē to, ka tiek atzīta lauksaimnieku daudzveidīgā loma, nodrošinot tādas sabiedriskās preces kā vides saglabāšana, augsti kvalitatīvas pārtikas ražošana, laba lopkopības prakse, ES vērtīgo ainavu daudzveidības un kvalitātes veidošana un pilnveidošana un pāreja uz ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi, ne vien izpildot laba lauksaimniecības un vides stāvokļa (LLVS) pamatprasības attiecībā uz zemes uzturēšanu, bet arī ar agrovides shēmu, precīzās lauksaimniecības, bioloģiskās ražošanas un visu citu veidu ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses starpniecību sasniedzot arvien augstākus standartus;
Welcomes the recognition of the multi-functional role of farmers in delivering public goods such as preserving our environment, high-quality food production, good animal husbandry, shaping and improving the diversity and quality of valued landscapes in the EU, and the move to more sustainable farming practices by not only meeting the basic requirements for maintenance of the land in a Good Agricultural and Environmental Condition (GAEC) but also achieving even higher standards through agri-environmental schemes, precision farming, organic production and all other forms of sustainable agricultural practice;
atgādina, ka no visām ES politikas jomām KLP ir visdziļāk integrēta citās jomās un tādēļ tai pamatoti tiek tērēta ES budžeta lielākā daļa; atzīst, ka tās daļa budžetā pakāpeniski samazinās no apmēram 75 % no kopējā ES budžeta 1985. gadā līdz 39,3 % 2013. gadā Sk. ziņojumam A7-0204/2010 pievienoto 3. diagrammu.
Recalls that the CAP is the most integrated of all EU policies and therefore logically accounts for the largest share of the EU budget; recognises that its share of the budget has steadily decreased from about 75% of the total EU budget in 1985 to 39.3% by 2013 See graph 3 annexed to report A7-0204/2010 .
, kas ir mazāk nekā 0,45 % no ES IKP Sk. ziņojumam A7-0204/2010 pievienoto 4. diagrammu.
, representing less than 0.45% of total EU GDP See graph 4 annexed to report A7-0204/2010 .
, līdz ar 12 jaunu dalībvalstu pievienošanos ES atbalstu patlaban sadalot lielākam valstu skaitam;
, whilst at the same time support is more thinly spread today with 12 new Member States joining the EU;
tādēļ uzskata, ka KLP ir attīstījusies, kļūdama videi saudzīgāka un vairāk vērsta uz tirgu, un tās ietekme uz jaunattīstības valstīm ir krasi samazinājusies, tai pašā laikā sniedzot atbalstu lauksaimniekiem augsti kvalitatīvas pārtikas ražošanā Eiropas patērētājiem;
Is of the opinion, therefore, that the CAP has evolved, becoming greener and more market-orientated, and has dramatically reduced its impact on developing countries, whilst at the same time supporting farmers to produce high-quality food for European consumers;
Problēmas, kas KLP jārisina pēc 2013. gada
The challenges that the CAP post-2013 must respond to
norāda, ka ne vien ES, bet arī pasaules lauksaimniecības galvenais uzdevums joprojām ir nodrošinātība ar pārtiku, jo īpaši jaunattīstības valstīs, jo ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija prognozējusi, ka līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits palielināsies no 7 miljardiem līdz 9 miljardiem, un paredzams, ka pieprasījums pēc pārtikas dubultosies (jo īpaši tādās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs kā Ķīna un Indija);
Points out that food security remains the central challenge for agriculture not only in the EU but globally, in particular in developing countries, as the world population is predicted to grow from 7 to 9 billion by 2050 and demand for food is projected to double by 2050 according to the FAO (especially in emerging economies such as China and India);
apstiprina, ka Eiropai joprojām jāpapildina pasaules pārtikas krājumi, lai palīdzētu apmierināt šo vajadzību apstākļos, kad klimata pārmaiņu dēļ tiks apstrādāts arvien mazāk zemes un tērēti mazāki ūdens un enerģijas resursi, kas nopietni ierobežos Eiropas spēju palielināt piegādes;
Affirms that Europe must continue to contribute to global food supplies in order to make a contribution to meeting that need against a background of increasing discontinuation of farming, less water and reduced energy inputs owing to the impact of climate change, which will act as a serious constraint on European capacity to increase supply;
atzīmē, ka globālā enerģētikas krīze un enerģijas cenu pieaugums paaugstinās lauksaimniecības ražošanas izmaksas, sadārdzinot pārtiku un palielinot tirgus cenu nestabilitāti, kas, skarot gan lauksaimniekus, gan patērētājus, negatīvi ietekmēs pārtikas apgādes stabilitāti un nopietni ierobežos spēju uzturēt un palielināt esošo ražošanas līmeni; tomēr uzskata, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības pašnodrošinājums ar enerģiju varētu padarīt tās ilgtspējīgākas;
Notes that the global energy crisis and increasing energy prices will drive agricultural production costs up, leading to rising food prices and increasing market price volatility for both farmers and consumers, which will have a detrimental effect on the stability of food supply and will seriously constrain the ability to maintain and increase current production levels; considers, however, that energy self-sufficiency for the agriculture and forestry sectors could increase its sustainability;
uzskata, ka lauksaimniecībai ir labas iespējas dot lielu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām ar tālāku siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšanu un oglekļa piesaistes palielināšanu;
Believes that agriculture is well placed to make a significant contribution to the fight against climate change by continuing to reduce its Greenhouse Gas (GHG) emissions and increasing carbon sequestration;
atzīst, ka lauksaimniecībā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un kopumā ar vidi saistītu problēmu (ūdens resursu apsaimniekošana, augsne, bioloģiskā daudzveidība, biomasa u. tml.) risināšanā jau panākts daudz, taču uzsver, ka šos centienus vajag turpināt, ražošanas metodes pielāgojot ilgtspējīgākam attīstības veidam, kas būtu efektīvs ne vien ekonomiskajā, bet arī vides un sociālajā aspektā;
Recognises that farming has already made considerable progress in cutting its greenhouse gas emissions and, in general, addressing environmental problems (management of water resources, soil, biodiversity, biomass, etc.), but maintains that those efforts need to be continued in order to gear production methods to a more sustainable form of development that is efficient in environmental and social, as well as economic, terms;
atgādina, ka ir jāattaisno patērētāju gaidas attiecībā uz garantētu pārtikas nekaitīgumu, kā arī prasības pēc augstākiem kvalitātes un dzīvnieku labturības standartiem un izdevīguma;
Recalls that consumers' expectations of guaranteed food safety must be met, as well as their demands for higher quality standards, better animal welfare and good value for money;
uzskata, ka, lai ilglaikā nodrošinātu ES lauku iedzīvotāju kopienu ilgtspēju, KLP joprojām jānodrošina risinājumi un konkrēta palīdzība pret tādiem draudiem kā lauksaimniecības zemes pamešana un lauku iedzīvotāju skaita samazināšanās, kā arī ES lauku iedzīvotāju novecošana, sniedzot atbilstošu finansējumu un palīdzību šī mērķa sasniegšanai; uzskata, ka tādēļ KLP arī turpmāk jāparedz mērķtiecīga lauku attīstība;
Considers that the CAP must continue to provide solutions to, and tangible assistance in combating, the threat of land abandonment, rural depopulation and the ageing of the rural population in the EU by establishing appropriate funding and assistance for that purpose, in order to ensure the long-term sustainability of rural communities in the EU; , believes, therefore, that it is also necessary to continue with target-oriented rural development within the CAP;
uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politikā jābūt paredzētiem tūlītējiem atbildes pasākumiem tādām ekonomiskās krīzes sekām lauksaimniecības uzņēmumos kā kredītu nepieejamība lauksaimniekiem, ierobežoti saimniecību ienākumi Sk. ziņojumam A7-0204/2010 5. pievienoto diagrammu.
Believes that the CAP must provide immediate responses to the effects of the economic crisis on farming businesses such as the lack of access to credit for farmers, constraints on farm incomes See graph 5 annexed to report A7-0204/2010 .
un arvien lielāks bezdarbs laukos;
, and increasing rural unemployment;
tādēļ vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstu atšķirīgā spēja tikt galā ar ekonomisko krīzi var radīt arvien lielāku nevienlīdzību starp ES lauku apvidiem;
Points out, therefore, that differences in the capacity of Member States to deal with the economic crisis might result in increasing inequalities among rural regions in the EU;
atzīst, ka KLP ir jāņem vērā struktūru atšķirības un lauksaimniecības modernizācijas vajadzības paplašinātajā ES, lai panāktu vienlīdzīgu attīstības un kohēzijas līmeni;
Recognises that the CAP must take into account the differences in structure and modernisation needs of agriculture in the enlarged EU, with the aim of achieving equal levels of development and cohesion;
uzskata, ka, ņemot vērā šos uzdevumus, KLP prioritāšu pamatā pēc 2013. gada jābūt stiprai, ilgtspējīgai, ar pietiekamu atbalstu nodrošinātai, ticamai un daudzpusīgai pārtikas un lauksaimniecības politikai, kurā stingri apliecināts efektīvs un mērķtiecīgs atbalsts lauksaimniekiem un nodrošināti risinājumi lauku kopienu problēmām, vienlaikus sniedzot labumu plašākai sabiedrībai;
Believes that, in the light of these challenges, the CAP priorities post-2013 should be embedded in a strong, sustainable, well supported and credible multifunctional food and agricultural policy which sends strong signals to support farmers efficiently in a targeted manner and provide answers to the concerns of the rural community whilst benefiting the wider society;
Sociālekonomisko vajadzību apmierināšana
Meeting socio-economic needs
uzskata, ka, ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, lai kalpotu visu Eiropas lauksaimnieku interesēm un sniegtu sabiedrībai lielāku labumu, ir vajadzīga spēcīga un ilgtspējīga Eiropas kopējā lauksaimniecības politika; uzskata, ka tai jānodrošina, lai lauksaimniecība spētu pilnvērtīgi piedalīties Eiropas ekonomikā un lai tai būtu instrumenti, kas vajadzīgi, lai konkurētu pasaules tirgos; uzskata, ka, ņemot vērā situāciju klimata pārmaiņu ziņā, politisko nestabilitāti dažos pasaules reģionos un slimību uzliesmojumus vai citus notikumus, kas potenciāli var kaitēt ražotspējai, ES stratēģisku iemeslu dēļ nedrīkst paļauties uz to, ka par Eiropas nodrošinātību ar pārtiku gādās citas pasaules daļas;
Is of the opinion that, in the light of the Europe 2020 Strategy, a strong and sustainable European Common Agricultural Policy is needed to serve the interests of all European farmers and deliver wider benefits to society; takes the view that it should enable agriculture to play its part in the European economy and ensure it has the tools to compete on world markets; believes that, for strategic reasons, the EU cannot afford to rely on other parts of the world to provide for European food security in the context of climate change, political instability in certain regions of the world and potential outbreaks of disease or other events potentially detrimental to production capacity;
atgādina, ka lauksaimniecība joprojām ir svarīga ES ekonomikas nozare, kas dod lielu ieguldījumu ES IKP un darbvietu vairošanā, tiešā un netiešā veidā ietekmējot gan augšupējo, gan lejupējo tirgu pārtikas un dzērienu rūpniecībā; tādēļ uzskata, ka spēcīga lauksaimniecība un spēcīga pārtikas un dzērienu rūpniecība ir nesaraujami saistītas un veicina viena otras panākumus, jo īpaši eksporta tirgos;
Recalls that EU agriculture remains a central sector of the EU economy, making an important contribution to EU GDP and jobs both directly and indirectly through the multiplier effect on both the upstream and downstream food and drink industry market; believes, therefore, that a strong agriculture and a strong food and drink industry are inextricably linked, with each contributing to the other's success, in particular on export markets;
atgādina, ka viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ ES joprojām vajadzīga spēcīga KLP, ir atbalsts dzīvotspējīgu un dinamisku lauku kopienu (kas ir Eiropas kultūras daudzveidības stūrakmens) uzturēšanai un attīstībai, kas var nodrošināt ilgtspējīgu un līdzsvarotu sociālekonomisko attīstību visā Eiropas Savienības teritorijā; uzskata, ka tādēļ jāsašaurina sociālekonomiskā plaisa starp lauku kopienām un pilsētu kopienām, lai novērstu arvien straujāku lauksaimniecības zemes pamešanu un lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas vēl jo vairāk pastiprina lauku apvidu izolāciju;
Recalls that one of the main reasons why the EU needs a strong CAP is to contribute to the maintenance and development of viable and dynamic rural communities, at the heart of European cultural diversity, and that they are the key to sustainable, balanced socio-economic development across all European territory; takes the view that this calls for the socio-economic gap between rural and urban communities to be narrowed, in order to avoid the growing land abandonment and rural depopulation which are further isolating rural areas;
norāda, ka, lai nodrošinātu lauku iedzīvotāju populācijas ilgtspējību, laukiem ar ilgtermiņa politikas starpniecību steidzami jāpiesaista jaunā paaudze un sievietes un jāsagādā jaunas alternatīvas ekonomiskas iespējas; uzskata, ka jārod jauni veidi jauniešu piesaistīšanai, piemēram, piedāvājot aizdevumus un ieguldījumu kredītus ar izdevīgiem noteikumiem un atzīstot jauniešu profesionālās prasmes, lai nodrošinātu, ka viņi samērā viegli atrod sev vietu lauku ekonomikā; atzīst šķēršļus, ar kādiem saskaras jaunie lauksaimnieki, kad vēlas uzsākt darbību nozarē, piemēram, augstas darbības uzsākšanas izmaksas, dažkārt ierobežojoši augstas zemes izmaksas un kredītiespēju grūtā pieejamība, jo īpaši ekonomisku grūtību laikā;
Points out that there is an urgent need to attract younger generations and women to rural areas through long-term policies and to provide new and alternative economic opportunities for them to ensure a sustainable rural population; considers that new ways of attracting young people should be explored, such as availability of favourable loans and credit for investments and recognition of their professional skills in order to ensure they are able to enter the rural economy with relative ease; recognises the obstacles young farmers face when willing to enter the sector, such as high start-up costs, the sometimes prohibitive cost of land and difficulty in accessing credit opportunities, especially in difficult times;
uzskata, ka bezdarba izplatība laukos jānovērš, saglabājot līdzšinējās darbvietas, veicinot augsti kvalitatīvu darbvietu veidošanu un sekmējot papildu diversifikācijas iespējas un jaunus ienākumu avotus;
Believes that the increase in rural unemployment should be tackled by preserving existing jobs, encouraging high-quality jobs and fostering additional opportunities for diversification and new income sources;