natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā lielus zemes traktus, īpaši jaunattīstības valstīs, ir iegādājušies starptautiski uzņēmumi, un bieži tas notiek bez zemes īpašnieku piekrišanas; tā kā šie zemes gabali ne vienmēr tiek izmantoti pārtikas ražošanai, bet tos var izmantot eksportpreču, piemēram, koksnes ražošanai; tā kā šāda veida attīstība apdraud pārtikas ražošanas potenciālu jaunattīstības valstīs;
whereas large tracts of land, particularly in the developing world, have been purchased by international companies, frequently without the consent of the landholders; whereas this land is not always used for food production, but can be used for the production of export commodities like timber; whereas such developments threaten the food production potential of developing countries,
Nepieciešamība uzlabot nodrošinātību ar pārtiku
The need to improve food security
apstiprina, ka vispārējā nodrošinātība ar pārtiku ES un jaunattīstības valstīm ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, un aicina veikt tūlītējus un ilgstošus pasākumus, lai ES pilsoņiem un pasaules iedzīvotājiem garantētu nodrošinātību ar pārtiku; uzsver, ka patērētājiem ir jābūt pieejamai pārtikai par saprātīgām cenām un vienlaikus ir jānodrošina pietiekami augsts dzīves līmenis lauksaimniekiem;
Affirms that global food security is a question of the utmost urgency for the EU and the developing world and calls for immediate and continual action to ensure food security for EU citizens and at global level; stresses that food should be available to consumers at reasonable prices, while at the same time a fair standard of living for farmers should be ensured;
uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka šī nodrošinātība tiks panākta, kad visiem cilvēkiem jebkurā laikā būs fiziska un ekonomiska pieeja drošai (no veselības viedokļa) un ar uzturvielām bagātai pārtikai, lai apmierinātu uztura vajadzības un vēlmes attiecībā uz aktīvu un veselīgu dzīvesveidu;
Stresses that the right to food is a basic and fundamental human right and it is achieved when all people, at all times, have physical and economic access to suitable, safe (from the point of view of health) and nutritious food to meet their dietary needs and preferences for an active and healthy life;
uzsver, ka spēcīga un noturīga lauksaimniecības nozare visā ES un plaukstoša, kā arī noturīga lauku vide, ko nodrošina spēcīga KLP, ir svarīgi elementi, lai atrisinātu pārtikas nodrošinātības uzdevumu; uzsver, ka KLP ir svarīgs līdzeklis, lai nodrošinātu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā;
Stresses that a strong and sustainable agricultural sector across the EU and a thriving and sustainable rural environment, ensured by a strong CAP, are vital components in meeting the food security challenge; emphasises the importance of the CAP as a means to secure food production in the EU;
apstiprina, ka ES pienākums ir nodrošināt tās iedzīvotājus ar pārtiku, tāpēc ir svarīgi, lai ES turpinātos lauksaimnieciskā darbība; vērš uzmanību uz to, ka samazinās ES lauku saimniecību ienākumi, ko izraisa pieaugošās ražošanas izmaksas un cenu nepastāvība, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot lauksaimnieku spēju uzturēt ražošanu; turklāt vērš uzmanību uz izmaksām, kas Eiropas lauksaimniekiem ir jāuzņemas, lai izpildītu pasaulē visaugstākās pārtikas nekaitīguma, vides aizsardzības, dzīvnieku labturības un darba standartu prasības; uzsver, ka lauksaimniekiem ir jāsaņem kompensācija par šīm papildu izmaksām un par sabiedrisko preču piegādāšanu sabiedrībai;
Affirms that the EU has a duty to ensure food security for its citizens and that continuing farming activity in the EU is key in this regard; draws attention to declining farm incomes in the EU, caused by rising production costs and price volatility, which impact negatively on farmers' ability to maintain production; highlights the costs that European farmers have to bear in meeting the highest food safety, environmental, animal welfare and labour standards in the world; stresses that farmers must be compensated for these additional costs and for providing public goods to society;
Klimata pārmaiņu izraisītās problēmas
Challenges of climate change
apzinās grūto uzdevumu, ko pārtikas nodrošinājuma sasniegšanai rada klimata pārmaiņas, jo īpaši biežākas un plašākas klimatiskās parādības, piemēram, sausumi, plūdi, ugunsgrēki un vētras, kas mazinās dabas resursus un lauksaimniecības produkciju; ir nobažījies par vienpusējiem pasākumiem, ko veic klimatisko apstākļu ietekmētās valstis vai reģioni un šādu pasākumu ietekmi uz pasaules tirgiem; aicina Komisiju cieši uzraudzīt to tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, kas saistīti ar klimata pārmaiņām; uzsver akūto nepieciešamību veikt pasākumus klimata pārmaiņu seku mazināšanai un pielāgošanas pasākumus, kuru mērķis ir vides un ekonomikas noturīguma palielināšana; mudina dalībvalstis noteikt atbilstošus riska novēršanas un pārvaldības pasākumus, lai ierobežotu dabas katastrofu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecisko ražošanu;
Is conscious of the great challenge climate change poses to achieving food security, especially through an increase in the frequency and scale of climatic events, such as droughts, floods, fires and storms, which will diminish the natural resource and agricultural production yields; is concerned about the unilateral actions taken by countries or regions impacted by climatic events and the knock-on effects of such measures on world markets; calls on the Commission to closely monitor implementation of climate change-related legislation in Member States; stresses the urgent need for climate change mitigation actions and adaptation measures aiming at increasing environmental and economic sustainability; urges Member States to set up adequate risk prevention and management measures to limit negative consequences of natural disasters for agricultural production;
aicina īstenot koordinētus pasākumus un labāku sadarbību starp ES un jaunattīstības valstīm klimata pārmaiņu jautājumos, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģijas nodošanu un veiktspējas palielināšanu; uzsver, ka cīņa pret klimata pārmaiņām jāiekļauj visas attiecīgajās ES politikas jomās, tostarp sadarbības politikā attīstības jomā, un ka apmācībai jākoncentrējas uz pielāgošanos klimatam un prasmīgas rīkošanās praksi ar zemi, piemēram, augsnes un ūdens apsaimniekošanu, lai novērstu lauksaimniecībā izmantojamās zemes zudumus augsnes erozijas vai sasāļošanās dēļ; ,
Calls for coordinated action and better cooperation on climate change between the EU and developing countries, particularly technology transfer and capacity building; emphasises that combating climate change must be mainstreamed into all relevant EU policies, including development cooperation, and that training should focus on climate adaptation and good land stewardship practices, such as soil and water management, to prevent the loss of farmland due to soil erosion or salinisation;
Pilnveidota palīdzība attīstības jomā
Improved development aid
norāda, ka lauksaimniecība ir svarīga nozare lielākajā daļā jaunattīstības valstu, kas ir ļoti atkarīgas no svarīgākajām izejvielām, kuras ir īpaši pakļautas cenu svārstību ietekmei;
Points out that agriculture is a key sector in most developing countries, heavily dependent on primary commodities, which are particularly vulnerable to price fluctuations;
aicina ES atbalstīt lauku attīstības pasākumus, palielinot investīcijas lauksaimniecībā un pārtikas nodrošinājumā, un īpaši ņemt vērā steidzamas vajadzības saistībā ar badu, maza mēroga lauksaimniecībai un sociālās aizsardzības programmām; uzsver, cik svarīgi ir attīstīt lauksaimniecību jaunattīstības valstīs un piešķirt lauksaimniecības nozarei atbilstošu daļu no ES aizjūras teritorijām paredzētā ES atbalsta attīstības jomā; pauž nožēlu, ka kopš 20 gadsimta 80. gadiem ir ievērojami samazinājies lauksaimniecībai piešķirtās attīstības palīdzības līmenis, un atzinīgi vērtē to, ka šīs tendences izmainīšana ir atzīta par nepieciešamu;
Calls on the EU to support rural development, increasing investment in farming and food security, and taking particular account of urgent hunger needs, small-scale farming and social protection programmes; highlights the importance of developing agriculture in the developing world and of allocating an appropriate share of EU overseas development aid to the agriculture sector; regrets that there has been a dramatic reduction in the level of development aid allocated to agriculture since the 1980s and welcomes the recognition of the need to reverse this trend;
aicina Komisiju mērķtiecīgas, atbildīgas, efektīvas un pārredzami pārvaldītas attīstības palīdzības jomā piešķirt prioritāti lauksaimniecībai, tostarp palīdzībai, kas paredzēta lauksaimniekiem tirgus piekļuves iegūšanai;-- aicina ievērojami palielināt palīdzības apmēru attīstības jomā, kas paredzēts lauksaimniecībai, kā arī aicina veikt ieguldījumus apmācībā, ar kuru palielina pakalpojumu apjomu, un decentralizētā lauksaimniecības pētniecībā jaunattīstības valstīm, lai lauksaimnieku rīcībā būtu noturīgas metodes, kā ražot efektīvāk, aizsargājot vidi un ilgtermiņā garantējot nodrošinātību ar pārtiku, un šīs metodes sekmētu ar valsts atbalstu, piemēram, piekļuvi aizdevumiem un sēklu krājumiem;
Calls on the Commission to prioritise agriculture in targeted, accountable, effective and transparently managed development aid, including assistance to farmers in accessing markets; calls for significant increases in the amount of development aid going to agriculture, and for investment in training, improved extension services and decentralised research in agriculture for developing countries, so that farmers will be equipped with sustainable techniques to produce more efficiently while protecting their environment to ensure long-term food security, assisted by adequate public support, such as access to loans, non-profit micro-credit and seeds;
aicina ES un jaunattīstības valstis veicināt zemes īpašumu kā līdzekli, lai mazinātu nabadzību un garantētu pārtikas nodrošinājumu, nostiprinot īpašuma tiesības un atvieglinot tādu mikrokredītu pieejamību lauksaimniekiem, maziem uzņēmumiem un vietējām kopienām, kas nav paredzēti peļņas gūšanai; uzsver, cik svarīgi ir jauni ieguldījumi, lai palielinātu sīkzemnieku iespējas, padarītu efektīvākas ūdens apsaimniekošanas tehnoloģijas un atjaunotu augsnes barības vielas;
Calls on the EU and developing countries to promote land ownership as a tool for reducing poverty and guaranteeing food security, by strengthening property rights and facilitating access to non-profit micro-credit for farmers, small businesses and local communities; stresses the importance of new investments in enhancing the capacities of small farmers, more efficient water management technologies and restoration of soil nutrients;
norāda, ka jaunattīstības valstīs ir jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp piedāvājot zemu izmaksu tehnoloģijas, palīdzot ar lauksaimniecības pētniecību un palielinot ražīgumu, lai veicinātu ilgtspējību un mazinātu negatīvo ietekmi, ko rada nepietiekams nodrošinājums ar pārtiku;
Points out that it is necessary to introduce better agricultural production methods in developing countries, including low-cost technologies, provide research in agriculture, and increase productivity, in order to enhance sustainability and mitigate the negative effects of food insecurity;
norāda, ka humānajai palīdzībai pārtikas jomā ir jāatbilst vajadzībām, uzdevumiem un strukturālajiem ierobežojumiem jaunattīstības valstīs; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai pārtikas palīdzībā tiktu ņemta vērā vietējā ražošana, izplatīšana, transports un realizācijas apjomi attiecīgajās valstīs, palīdzot izveidot pamatu ilgtermiņa nodrošinātībai ar pārtiku;
Points out that humanitarian food assistance should match the needs, challenges and structural constraints in developing countries; in this respect underlines that it is important that food assistance should take into account the local production, distribution, transport and marketing capacities of these countries, contributing to building the bases for their long-term food security;
Ražotāju ienākumi un piekļuve izejvielām
Producers' income and access to inputs
norāda, ka starp faktoriem, kuri visvairāk ietekmē cenu pārneses mehānismu un starpību starp patērētāju un ražotāju cenām, ir šādi ‐ pieaugoša koncentrācija visā pārtikas piegādes ķēdē, produktu pārstrādes pakāpe, cenu pieaugums saistībā ar citiem ārējo izmaksu faktoriem un spekulācija ar lauksaimniecības precēm;
Notes that among the factors that most influence the price transmission mechanism and the gap between consumer and producer prices are: increasing concentration along the food supply chain, the degree of product processing, price rises linked to other external cost factors and speculation in agricultural commodities;
norāda uz lauku saimniecībām izejvielu izmaksām, kas pieaug straujāk nekā lauksaimniecības preču cenas; pauž bažas, ka tas varētu izraisīt lauku saimniecību ražības sarukšanu, kas vēl vairāk pastiprinātu pārtikas krīzi Eiropā un pasaulē; uzsver, ka koncentrēšanās uz izejvielu nozari postoši ietekmē lauku saimniecību noturību, veicinot atkarību no dažām korporācijām, kas pārdod sēklas un specializētos mēslošanas līdzekļus; aicina Komisiju saistībā ar pieaugošo konsolidāciju nodrošināt, ka izejvielu nozarē tirgus darbojas brīvi, veicinot apgādi ar pārtiku;
Notes that farm input costs are rising faster than agricultural commodity prices; is concerned that this could result in reduced farm output, which would exacerbate the food crisis in the EU and in the world; stresses that concentration in the input sector has devastating effects on the sustainability of farming, fostering dependency on a limited number of corporations for the purchasing of seeds and specialised fertilizers; calls on the Commission to ensure, in the context of increased consolidation, that a freely operating market functions in the input sector, contributing to food supply;
pauž bažas par zemiem lauku saimniecību ienākumiem Eiropas Savienībā; apliecina, ka pieaugošo ražošanas izmaksu un cenu nepastāvības izraisītā ienākumu samazināšanās nelabvēlīgi ietekmē lauksaimnieku spēju uzturēt ražošanu un ka rezultātā lauksaimnieki negūst labumu no pārtikas cenu palielināšanās; pauž stingru pārliecību, ka nodrošinātība ar pārtiku ir apdraudēta, ja šie jautājumi netiek pietiekami risināti;
Expresses concern about low farm incomes in the EU; affirms that decreased incomes due to rising production costs and price volatility impact negatively on farmers' ability to maintain production and that as a result farmers do not benefit from increased food prices; firmly believes that food security will be compromised if these issues are not sufficiently addressed;
atgādina, ka energoapgādes drošība un nodrošinātība ar pārtiku ir ļoti cieši saistīti jautājumi; atzīst, ka enerģijas izmaksas ir būtisks faktors, kas nosaka lauksaimniecības rentabilitātes līmeni un pārsvarā ir atkarīgs no naftas cenas; mudina veikt pasākumus, kas stimulētu lauksaimniekus paaugstināt energoefektivitāti un attīstīt alternatīvus energoapgādes avotus; aicina ES un valstu valdības uzsākt kampaņas un ieviest strukturālas izmaiņas, lai samazinātu līdz minimumam pārtikas zudumus;
Recalls that energy security and food security are very closely linked; recognises that energy costs are a key factor in determining the level of profitability of agriculture, which is in the main oil-dependent; encourages measures that incentivise farmers to become more energy-efficient and develop alternative energy supply sources; calls on the EU and national governments to launch campaigns and put into place structural changes to minimise food waste;
tomēr uzskata, ka pastiprinātajos centienos attīstīt atjaunojamos enerģijas avotus un izpildīt 2020. gada mērķus ir jāņem vērā ietekme uz pārtikas ražošanu un piegādi; uzsver trauslo līdzsvaru, ar ko ir saistīta pārtikas/degvielas uzdevuma risināšana;
Considers, however, that the increased drive to develop renewable energy sources and meet the 2020 targets must take into account the impact on food production and supply; stresses the delicate balance involved in meeting the food/fuel challenge;
uzsver, cik nozīmīgi ir sabiedriski finansēti pētījumi, kas veicina nodrošinātību ar pārtiku; prasa investēt ne tikai jauno tehnoloģiju pētniecībā, bet arī pētniecībā par vispusīgām un noturīgām lauksaimniecības sistēmām, kuru mērķis būtu ilgtermiņa nodrošinātība ar pārtiku; tādēļ uzsver galveno nozīmi, ko šajā saistībā varētu piešķirt, piemēram, ES tehnoloģiskajai platformai saistībā ar pētniecības un ekoloģiskās lauksaimniecības atbalstu;
Emphasises the importance of publicly funded research which serves to promote food security; calls for investment in research not only into new technologies but also into comprehensive and sustainable farming systems which will serve the aim of long-term food security; stresses in this connection the pioneering role which could be played in this field, for example, by an EU technology platform for ecological agricultural research;
atzinīgi vērtē starptautiska līmeņa mēģinājumus palielināt izpratni par pārtikas preču cenu veidošanās mehānismiem (jo īpaši G20 valstu Francijas prezidentūras iniciatīvu un 3. lauksaimniecības ministru augstākā līmeņa tikšanos Berlīnē); prasa Komisijai panākt lielāku skaidrību par visiem faktoriem, kas ietekmē pārtikas preču īstermiņa un ilgtermiņa svārstības tirgū, jo īpaši attiecībā uz saistību starp spekulācijām un visu veidu lauksaimniecības preču cenu svārstībām, kā arī saikni starp enerģijas tirgiem un pārtikas preču cenām; uzskata, ka šāda rūpīga pārtikas cenu veidošanās attiecīgo mehānismu ekonomiskā analīze labāk ļaus lēmējiem ES līmenī pieņemt uz informāciju balstītus pielāgotus lēmumus, kas mazinātu pārtikas cenu svārstību ietekmi.
Welcomes the current attempts to raise awareness of food-commodity price formation mechanisms at international level (in particular the initiative of the G20 French Presidency, and the 3rd Berlin Agriculture Ministers' Summit); asks the Commission to seek greater clarity on all the factors that affect short- and long-term food commodity price fluctuations, in particular the extent of the interaction between all forms of speculation and fluctuations in the prices of agricultural commodities, as well as the linkage between energy markets and food prices; considers that such a thorough economic analysis of food price formation mechanisms at play will better enable EU decision-makers to take informed and adapted measures to mitigate the effects of food price fluctuations;
norāda uz Komisijas paziņojumu par problēmām preču un izejvielu tirgos un atzinīgi vērtē uzmanību, ko līdz šim Komisijas veltījusi šim jautājumam; aicina Komisiju izveidot labāku informācijas plūsmu, kas savlaicīgi sniegtu kvalitatīvus datus par norisēm tirgū, ņemot vērā jautājumu par uzkrājumu dislokāciju; tomēr uzsver, ka informācijas plūsmas vien nav risinājums attiecībā uz tirgu nepastāvību; uzskata, ka šā jautājuma risināšanai var būt nepieciešama spēcīgāka pieeja, jo īpaši saistībā ar pieaugošo pārredzamību izejvielu tirgos; uzsver problēmas, ar kurām lauksaimnieki saskaras ārkārtējas tirgus un cenu nepastāvības gadījumos; pievērš uzmanību grūtībām, ar kurām lauksaimnieki sastopas, mēģinot plānot turpmāko darbību ārkārtīgas nepastāvības gadījumos; mudina Komisiju steidzami ieviest efektīvus un stingrus pasākumus, lai novērstu lauksaimniecības tirgu nestabilitāti; uzskata, ka tas būs būtisks faktors, lai nodrošinātu ražošanas saglabāšanos Eiropas Savienībā;
Notes the Commission Communication on challenges in commodity markets and raw materials and welcomes the Commission's attention to the issue thus far; asks the Commission to establish better information flows providing timely and quality data on market developments, taking into account the issue of stock dislocation; stresses, however, that improved information flows alone are not a solution to addressing volatility in markets; believes a stronger approach to tackling the issue may be necessary, particularly with regard to increasing transparency in commodity markets; highlights the problems faced by farmers at times of extreme market and price volatility; draws attention to the difficulties that farmers encounter in attempting to forward-plan at times of extreme volatility; urges the Commission to introduce effective and robust measures to address volatility in agricultural markets as a matter of urgency; believes that this will be a key determinant in ensuring that production is maintained in the European Union;
uzsver, ka bez atbilstoša līmeņa intervences krājumiem vai stratēģiskiem krājumiem nav iespējams veikt efektīvus pasākumus pret lielām cenu svārstībām; tāpēc uzskata, ka tirgus intervences instrumentiem turpmākajā KLP ir jākļūst par nozīmīgāko daļu;
Stresses that it is not possible to take effective action against major price fluctuations without adequate levels of intervention stocks or strategic stocks; considers, therefore, that the role of market intervention instruments must be a key part of the future CAP;
prasa nodrošināt lielāku pārredzamību, augstāku kvalitāti un savlaicīgumu informācijā par pārtikas rezervju un krājumu, kā arī par cenu veidošanos starptautiskā līmenī, kā prasīts Komisijas nesenajā paziņojumā par aktuālo jautājumu risināšanu preču tirgu un izejvielu jomā; prasa Komisijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai apkarotu pārmērīgās spekulācijas preču tirgos; uzsver, ka šie pasākumi ir jāveic saistībā ar centieniem regulēt finanšu tirgus pasaules un ES līmenī;
Asks for greater transparency, better quality and timeliness of information on food commodity reserves and stocks, and price formation at international level, as requested in the recent Commission Communication on tackling the challenges in commodity markets and on raw materials; asks the Commission to take the necessary steps to fight against the excesses of speculation on commodity markets; stresses that those steps should be taken as part of the efforts to regulate the financial markets at global and EU level;
mudina G20 valstis koordinēt preventīvu mehānismu izveidošanu, kuri būtu vērsti pret pārmērīgām cenu svārstībām, un izstrādāt regulējumu, kas īpaši paredzēts pārtikas un lauksaimniecības krīzes pārvarēšanai; aicina G20 valstis nodrošināt regulējuma konverģenci pārtikas un lauksaimniecības preču jomā un iesaistīt arī valstis, kuras nepieder pie G20; aicina risinājumus ārkārtēju cenu svārstību novēršanai saskaņot starptautiskā līmenī; prasa starptautiskā līmenī apkarot ļaunprātīgu rīcību un manipulācijas attiecībā uz lauksaimniecības preču cenām, jo tās iespējami apdraud nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; nosoda tos, kuri ļaunprātīgi spekulē ar vispārējām pirmās nepieciešamības precēm, lauksaimniecības izejvielām un energoresursiem, tādējādi pastiprinot cenu nepastāvību un padziļinot pasaules pārtikas krīzi;
Urges the G20 to coordinate the creation of preventive mechanisms against the excessive fluctuation of prices and to work towards regulation, specifically designed to tackle food and agricultural crises; calls on the G20 to ensure convergence of food and agricultural commodity regulation and to involve countries that are not part of the G20; asks for solutions to address excessive price volatility to be coordinated at international level; requests that abuses and manipulations of agricultural prices be fought at international level, as they potentially put at risk global food security; condemns the abusive activities of speculators in global commodities, agricultural raw materials and energy that accentuate the volatility of food prices and deepen the global food crisis;
aicina Komisiju iekļaut attiecīgus priekšlikumus turpmākajās finanšu instrumentu tirgus direktīvas un direktīvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu pārskatīšanās, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar norisēm pārtikas un lauksaimniecības preču tirgos;
Calls on the Commission to include adequate proposals in the upcoming reviews of the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID) and the Market Abuse Directive to address the concerns in food and agricultural commodity markets;