natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver to, ka pilsētu teritorijās Eiropā dzīvo gandrīz 75 % iedzīvotāju un klimata pārmaiņas ir viens no apstākļiem, kas ietekmē dzīves kvalitāti pilsētās un lielpilsētās; mudina Eiropas Vides aģentūru pētīt klimata pārmaiņu sagaidāmo ietekmi uz pilsētu mikroklimatiem (piemēram, ņemot vērā pilsētu vides izraisīto karstuma salu efektu);
Stresses the fact that urban areas in Europe accommodate nearly 75% of the population and that climate change is one additional factor impacting on quality of life in towns and cities; urges the EEA to study the expected impact of climate change on micro-climates in urban areas (taking into account, for example, the urban heat-island effect);
uzsver, ka klimata pārmaiņas visticamāk izraisīs lielas migrācijas plūsmas vides stāvokļa dēļ no reģioniem, no kuriem šobrīd jau nāk lielākās migrantu plūsmas uz Eiropu (Āfrika, Tuvie Austrumi, Dienvidāzija un Dienvidaustrumāzija);
Emphasises that climate change is likely to induce large-scale environmental migration from regions which are already at the origin of migration flows to Europe (Africa, the Middle East, south and south-east Asia);
uzsver, ka, ilgtermiņā plānojot attīstības palīdzības politiku, jāņem vērā migrācija vides stāvokļa dēļ, lai migrācijas izcelsmes valstīs tiktu veikti savlaicīgi novēršanas pasākumi un atbilstīgas humanitārās palīdzības pasākumi;
Stresses that environmental migration should be taken into account in the long-term planning of development assistance policy, so that timely prevention and prompt humanitarian response measures can be taken in the countries of origin;
uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt adaptācijas pasākumus, kuros ņemti vērā visi Eiropas kultūras mantojuma aspekti;
Stresses the importance of developing adaptation measures which take into account all aspects of European cultural heritage;
uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes ir jāuzskata par galvenajām dalībniecēm cīņā pret kaitīgajām klimata pārmaiņu sekām;
Stresses the need for local and regional authorities to be recognised as pivotal actors in the struggle against the harmful effects of climate change;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīga līmeņa intervenci, starpnozaru integrāciju un ar vides apsvērumiem pamatotu elastīgu pieeju, lai palielinātu īstenoto pasākumu lietderību;
Emphasises the importance of having the appropriate level of intervention, cross-sectoral integration and resilient environmental underpinning in order to maximise the effectiveness of the measures implemented;
aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot jautājumu par adaptāciju, izmantot saskaņotu pieeju, lai visā ES nodrošinātu teritoriālo kohēziju;
Calls on the Commission and the Member States to encourage a coordinated approach when dealing with adaptation to guarantee territorial cohesion across the EU;
uzskata, ka jāveic pasākumi, lai sabalansētu ekonomiski novatorisku un ilgtspējīgu rīcību ar dabiskās vides aizsardzību un tādējādi samazinātu konfliktu starp ekoloģiskajām un ekonomiskajām interesēm;
Is of the view that measures should be taken that reconcile economically innovative and sustainable action with protection of the natural environment and thus minimise conflicts of use between ecological and economic interests;
mudina Komisiju rīkoties saistībā ar priekšlikumiem ieviest obligātas valsts un reģionālas adaptācijas stratēģijas;
Urges the Commission to act on the proposals to introduce mandatory National and Regional Adaptation Strategies;
aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu pieeju attiecībā uz apdrošināšanas nozares iesaistīšanu jautājumu risināšanā par riska izpratni un riska dalīšanu;
Invites the Commission to develop a comprehensive approach regarding the involvement of the insurance industry towards risk awareness and risk sharing;
aicina Komisiju un dalībvalstis veidot valsts un privātā sektora partnerības, kas nepieciešamas, lai radītu ilgtermiņa, spēcīgu un efektīvu ar klimatu saistīto risku pārvaldības sistēmu (kurā būtu ņemti vērā visi aspekti ‐ no ārkārtas situāciju paredzēšanas līdz riska dalīšanai un glābšanas pasākumiem), kura darbotos spēcīgā valsts varas iestāžu vadībā un ar šo iestāžu līdzdalību;
Calls on the Commission and Member States to develop the public-private partnerships needed to create a long-term, strong and effective climate risk management framework (covering all aspects from risk awareness to risk sharing and recovery), with strong leadership by and the involvement of the public authorities;
uzskata, ka Lisabonas līguma 349. pantā minētie attālākie reģioni sevišķi izjūt klimata pārmaiņu sekas, jo tie ir īpašā situācijā un atrodas subtropiskajās klimata zonās, tādēļ Komisijai tiem būtu jāvelta pastiprināta uzmanība; prasa Komisijai šiem reģioniem izstrādāt ietekmes novērtējumu un specifisku rīcības plānu, kā arī atbalstīt informācijas un paraugprakses apmaiņu starp šo reģionu vietējām pārvaldes iestādēm un trešo kaimiņvalstu reģionālajām iestādēm;
Considers that the outermost regions, owing to their special circumstances – as set out in Article 349 of the Treaty of Lisbon – and their geographical location in the tropics, are susceptible to the consequences of climate change and should consequently receive special attention from the Commission; calls on the Commission, therefore, to develop an impact assessment and specific action plan for the outermost regions and to support information exchanges and exchanges of good practices between local authorities in those regions and regional authorities in third countries in their surrounding geographical areas;
lūdz Komisiju pilnībā izmantot jaunās tiesības, kas tai piešķirtas ar Lisabonas līguma 260. pantu, lai izpildītu savu līgumu uzraudzītājas lomu;
Asks the Commission to exercise fully the new rights the Lisbon Treaty gives it under Article 260 in order to fulfil its role as guardian of the Treaties;
uzsver, ka ES budžets pašreiz neatspoguļo ES politikas prioritātes attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām;
Emphasises that the EU budget does not currently reflect EU policy priorities in the field of adaptation to climate change;
mudina Komisiju saistībā ar spēkā esošās daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu galveno uzmanību pievērst ES budžeta piemērotībai ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai; uzsver, ka nākamai daudzgadu finanšu shēmai jābūt izteikti pieskaņotai klimata pārmaiņām un jo īpaši adaptācijas pasākumiem, nodrošinot nepieciešamo līdzekļu pieejamību;
Urges the Commission, in the framework of the review of the current multiannual financial framework, to focus on the capacity of the EU budget to cope with climate change; stresses that the next multiannual financial framework should accord a high ranking to climate change, and in particular to adaptation measures, ensuring that the necessary funds are available;
mudina Komisiju saistībā ar ES budžeta pārskatīšanu, kā arī lai nodrošinātu, ka tajā paredzēti risinājumi klimata pārmaiņu ietekmei, ierosināt apliecināšanas procedūru attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām;
Urges the Commission, in the framework of the EU budget review, and in order to ensure that it addresses climate change impacts, to propose a climate-proofing procedure;
prasa, lai nākotnē klimata pārmaiņu jautājumiem tiktu piešķirta prioritāte, jo īpaši integrējot Eiropas Savienības politikas virzienos adaptācijas stratēģiju tām;
Calls, in the future, for the prioritisation of climate change, in particular by integrating the adaptation strategy into European Union policies;
prasa būt ļoti rūpīgiem, izvērtējot un apstiprinot to projektu priekšlikumus, kas tiek finansēti no ES līdzekļiem un kas ir saistīti ar energoefektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu un infrastruktūras izveidi;
Calls for strict care to be taken to ensure that an evaluation of climate change effects forms part of the process of approving proposals for EU-funded projects connected with energy efficiency, waste management and infrastructure development;
uzsver, ka klimata pārmaiņu novēršanai un vides aizsardzībai noteiktie mērķi ir jāintegrē ES kohēzijas politikas konverģences un izaugsmes mērķos, tomēr ar tiem nav jāizstāj tradicionālie struktūrpolitikas uzdevumi;
Stresses that the objectives of climate change and environmental protection should be integrated into the EU cohesion policy's convergence and growth objectives, without replacing the traditional tasks of structural policy;
mudina Komisiju steidzamā kārtā un saskaņā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju Pārskats par ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (ES IAS), Padomes dokuments Nr. 10917/06.
Urges the Commission to put forward, in keeping with the EU Sustainable Development Strategy Review of the EU Sustainable Development Strategy (EU SDS), Council document 10917/06.
iesniegt ceļvedi katras nozares to subsīdiju reformām, kuras būtiski negatīvi ietekmē vidi, lai ar laiku šīs subsīdijas atceltu pilnībā; turklāt uzsver, ka līdzekļus, kas iegūti, pateicoties šai reformai, jānovirza adaptācijas centieniem un videi draudzīgām darbavietām;
, and as a matter of urgency, a Road Map for the sector-by-sector reform of subsidies that have a considerable negative impact on the environment, with a view gradually to eliminating them; stresses, further, that financial resources made available through this reform should be directed towards adaptation efforts and green jobs;
uzsver, ka dažādiem ekonomikas atlabšanas plāniem piešķirtais finansējums būtu jāizmanto arī kā ieguldījumi adaptācijas pasākumos un jebkurā gadījumā būtu jāņem vērā to drošums attiecībā uz klimata ietekmi;
Emphasises that the funds made available under the various economic recovery plans should also be directed to adaptation investments, and in any case need to be climate-proofed;
uzsver, ka, pielāgojoties klimata pārmaiņām, svarīgs ir riska novēršanas princips; aicina Komisiju izstrādāt attiecīgas pieejas, lai nodrošinātu, ka izmaksas, kas rodas sakarā ar to, ka nav veikti adaptācijas pasākumi, nebūtu jāsedz sabiedrībai;
Emphasises the principle of prevention in adapting to climate change; calls on the Commission to develop approaches to ensure that costs arising from a failure to take adaptation measures are not passed on to the general public;
atbalsta Komisiju tās prasībā, lai Padome atsāktu Solidaritātes fonda regulas pārskatīšanas procesu, lai tādējādi efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk varētu risināt jautājumus saistībā ar dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu nodarīto kaitējumu;
Supports the Commission in urging the Council to reactivate the process of the revision of the Solidarity Fund Regulation (EUSF), which will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner;
uzsver, ka liela daļa ienākumu, kas gūti kvotu izsolēs saskaņā ar Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, būtu jāparedz tam, lai dalībvalstis un jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka paredzot šos līdzekļus, arī jānodrošina atbalsts ilgtspējīgiem transporta veidiem Eiropā, piemēram, dzelzceļa transportam; aicina finansējumu no ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, kurš jau paredzēts Kopienas solidaritātes un izaugsmes mērķiem (10 % no kopējā izsolāmo kvotu apjoma) sadalīt par labu dalībvalstīm ar zemākiem ienākumiem, izmantojot to vienādā apjomā gan adaptācijas pasākumiem, gan riska mazināšanas pasākumiem;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of allowances in the Community greenhouse gas emission allowance trading system (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling Member States and developing countries to adapt to climate change; takes the view that such provisions should also support sustainable modes of transport in Europe, such as rail transport; calls for the funding already earmarked from the EU ETS for the purpose of solidarity and growth in the Community (revenues deriving from 10% of the total quantity of allowances to be auctioned) to be distributed among lower income-level Member States, equally between adaptation and mitigation measures;
aicina ņemt vērā katras dalībvalsts vai reģiona jutīgumu pret klimata pārmaiņām, piešķirot līdzekļus, kas iegūti no emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas un citiem Kopienas avotiem, kuri paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm pielāgoties klimata pārmaiņām;
Calls for the allocation of funds derived from the ETS and other Community sources to help Member States adapt to climate change to take into account the vulnerability to climate change of each Member State or region;
atzīst rūpnieciski attīstīto valstu vēsturisko atbildību par pašreizējo temperatūras paaugstināšanos; atgādina par saviem apgalvojumiem 2010. gada 10. februāra rezolūcijā, tostarp par to, ka ES saistībām attiecībā uz klimata jomas centienu finansēšanu jaunattīstības valstīs jābūt jaunām un jāpapildina pašreizējās OAP saistības un tās nevar būt atkarīgas no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām;
Recognises the historical responsibility borne by the industrialised countries for the current increase in global temperatures; reiterates the statements it made in its resolution of 10 February 2010, including that EU commitments to finance climate efforts in developing countries should be new and additional to existing ODA commitments and independent of annual budgetary procedures in the Member States;
atgādina, ka saskaņā ar Kopenhāgenas vienošanās 8. punktu adaptācijas pasākumi jāiekļauj visās ES ārpolitikas jomās;
Reiterates the need to include adaptation measures in all EU external policies, in accordance with point 8 of the Copenhagen Accord;
uzsver, ka ekosistēmiskie pakalpojumi, kā arī ekosistēmu izturība ir jo īpaši nozīmīgi visnabadzīgākajās valstīs
Emphasises that the value of ecosystem services and resilience is even more significant in the least developed countries
Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change
Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change
, Pasaules Banka, Vides departaments, 2009. gads un
, World Bank, Environment Department, 2009, and
The role of ecosystems in climate mitigation
The Role of Ecosystems in Climate Mitigation
; uzsver, ka politikas virzieni adaptācijas klimata pārmaiņām jomā, jo īpaši attiecībā uz ekosistēmu izturību, pienācīgi jāņem vērā visās starptautiskās sarunās, tostarp tirdzniecības sarunās;
; stresses that climate adaptation policies, and especially ecosystem resilience policies, should be duly taken into account in all international negotiations, including trade negotiations;
pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā un jāpastiprina vadošā loma starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, un uzskata, ka jebkāda kavēšanās ar šādu pasākumu veikšanu palielinās nelabvēlīgu vides, ekonomikas un sociālo seku risku un, visticamāk, radīs lielākas izmaksas;
Is firmly convinced of the need for the European Union to retain and reinforce its leadership role in the international fight against global warming, and believes that any delay in taking such action will heighten the risk of adverse environmental, economic and social effects and be likely to generate higher costs;
uzsver, ka, lai nodrošinātu Eiropas rīcības pamatplāna par adaptāciju sekmīgu īstenošanu, viens no noteicošajiem faktoriem būs tā iekļaušana saliedētā un vērienīgā pasaules mēroga nolīgumā (ar juridiski saistošiem mērķiem) par pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām un ka ES jāuzņemas vadošā loma šajā virzībā;
Stresses that, when it comes to ensuring the successful implementation of the European Framework for Action on Adaptation, a decisive factor will be its inclusion as part of a cohesive and ambitious worldwide agreement (with legally binding objectives) on measures to combat climate change, and that the EU must take the lead in this direction;
aicina Komisiju apsvērt iespēju nākamajā 8. pamatprogrammā palielināt publisko finansējumu starptautiskajai sadarbībai ar:
Calls on the Commission to consider increasing the public funds devoted to international cooperation in the forthcoming 8th Framework Programme (FP8), in:
rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izplatību;
developed countries, in order to increase the spread of renewable technologies;
jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tās cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē visneaizsargātākos reģionus šajās valstīs, vienmēr ievērojot katra reģiona īpatnības un par kritēriju izmantojot to jaunattīstības valstu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, ar kuriem tiek organizēta starptautiskā sadarbība, un
developing countries, in order to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions of such countries, always with due regard to the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised; and
trešām valstīm, kuras robežojas ar ES un kurās klimata pārmaiņu sekas ir līdzīgas tām, ko novēro ES teritorijā;
third countries adjoining the EU in which the effects of climate change are similar to those observed within the EU;
atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot vadības grupu ietekmes un adaptācijas jautājumos; uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā grupā būtu arī reģionālie un vietējie dalībnieki līdztekus valsts pārstāvjiem; lūdz Komisijai nodrošināt, lai Parlamenta pārstāvji, piedalītos šajā grupā kā novērotāji, kā arī ieinteresētas personas no privātā sektora kā eksperti; aicina Komisiju nodrošināt, ka vadības grupa velta īpašu uzmanību vissmagākajai klimata pārmaiņu ietekmei uz veselību, piemēram, ar laika apstākļiem saistīto nāves gadījumu pieaugumam un pārnēsājamo slimību izplatībai;
Supports the proposal of the Commission to set up an impact and adaptation steering group; stresses that it is important for this group to involve regional and local actors in addition to state representatives; asks the Commission to ensure that this group includes representatives of Parliament as observers , as well as private stakeholders in an expert capacity; calls on the Commission to ensure that the steering group pays particular attention to the most severe health impacts of climate change, such as increases in weather-related deaths and vector-borne disease;
aicina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par panākto progresu, īstenojot iepriekš minēto Balto grāmatu;
Calls on the Commission to report to the European Parliament by 2012 on progress made to implement the above-mentioned White Paper;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību ‐ krāpšanas apkarošanu ‐ 2008. gada ziņojums ( 2009/2167(INI) )
European Parliament resolution of 6 May 2010 on the protection of the Communities' financial interests and the fight against fraud – Annual Report 2008 ( 2009/2167(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopienu finanšu interešu aizsardzība ‐ Krāpšanas apkarošana ‐ 2008. gada ziņojums” ( COM(2009)0372 ), tostarp tā pielikumus ( SEC(2009)1002 un SEC(2009)1003 ),
having regard to the report of 15 July 2009 from the Commission to the European Parliament and the Council entitled ‘Protection of the Communities’ financial interests – Fight against fraud – Annual report 2008' ( COM(2009)0372 ), including annexes ( SEC(2009)1002 and SEC(2009)1003 ) thereto,
ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ‐ brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs ‐ Stokholmas programma Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0090 .
having regard to its resolution of 25 November 2009 on the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council – An area of freedom, security and justice serving the citizen – Stockholm Programme Texts adopted, P7_TA(2009)0090 .
un jo īpaši sadaļu par ekonomisko noziedzību un korupciju,
, particularly the chapter on economic crime and corruption,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. panta 3. punktu un 325. panta 5. punktu,
having regard to Articles 319(3) and 325(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A7-0100/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Regional Development ( A7-0100/2010 ),
atzīmē, ka konstatēto pārkāpumu finanšu ietekme ir samazinājusies no EUR 1 024 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 783,2 miljoniem 2008. gadā, turklāt samazināšanās notikusi visās izdevumu jomās, izņemot vienīgi tiešo izdevumu un pirmspievienošanās līdzekļu jomas, un kopējā apjoma sadalījums ir šāds:
Notes that the financial impact of irregularities, as far as they have been identified, fell from EUR 1 024 million in 2007 to EUR 783.2 million in 2008, with reductions being recorded in all spending areas except direct expenditure and pre-accession funds and the overall amount breaking down as follows:
tiešie izdevumi: EUR 34,7 miljoni (par 5,15 % vairāk nekā 2007. gadā);
Direct expenditure: EUR 34.7 million (5.15% up on 2007);
uzsver, ka jāiekļauj informācija par pārkāpumiem, tā precizējot kopējo to resursu daļu katrā atsevišķā izdevumu kategorijā un dalībvalstī, uz kuru attiecas kļūdas un ir aizdomas par krāpšanu;
Stresses the need to include information on irregularities that will clarify the proportion of the total resources brought to bear in the various spending areas and in the various Member States that are affected by errors and suspected cases of fraud;
uzsver, ka cīņa ar krāpšanu un korupciju ir svarīgs Eiropas iestāžu un visu dalībvalstu pienākums, un tām jānodrošina visi nepieciešamie resursi šo negatīvo parādību efektīvai apkarošanai, lai aizsargātu Savienības un tās nodokļu maksātāju finanšu intereses un cīnītos pret organizēto noziedzību, kura, saskaņā ar valstu rādītājiem, arvien palielina spēju noslēgt slepenas vienošanās iestādēs un jo īpaši veikt krāpšanu attiecībā pret Kopienas budžetu;
Stresses that combating fraud and corruption is an important duty of the European institutions and all Member States, which must provide all necessary resources to combat these scourges effectively so as to protect the financial interests of the Union and its taxpayers and to fight organised crime, which, according to national indicators, is increasing its capacity for collusion within institutions, particularly by means of fraud against the Community budget;
pauž nožēlu par to, ka lielu daudzumu ES līdzekļu joprojām izmaksā nepareizi, un aicina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai šos līdzekļus atgūtu;
Regrets the fact that a large amount of EU funds is still wrongly paid, and calls on the Commission to take appropriate action with a view to recovering those funds;
atzinīgi vērtē to, ka aplēstā pārkāpumu kopsumma bija par 12,5 % zemāka nekā 2007. gadā; tomēr atzīmē, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, lielākais pārkāpumu skaits tika reģistrēts attiecībā uz televizoriem un monitoriem, un tādēļ aicina Komisiju īpaši stingri uzraudzīt šīs ražojumu kategorijas un veikt nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu zaudētos pašu resursus vai procentu maksājumus; turklāt aicina Komisiju sekmēt pienācīgu līdzsvaru starp importēto preču fiziskajām pārbaudēm un dalībnieku pēcmuitošanas revīziju; aicina dalībvalstis šajā jomā nodrošināt labākus statistikas datus;
Welcomes the fact that the estimated amount affected by irregularities was 12.5% lower than in 2007; notes, nonetheless, that as in previous years the highest number of irregularities was recorded for television sets and monitors and accordingly calls on the Commission to keep a particularly close eye on those products and take the necessary steps to recover any own resources or interest due; calls, furthermore, on the Commission to foster an appropriate balance between physical checks at import and post-clearance audits of operators; calls on the Member States to supply better statistics in this area;