natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis palielināt pasniedzēju skaitu un izveidot tiem kvalitatīvu sākotnējo apmācību un tālākapmācību profesionālās tālākizglītības ietvaros, lai pasniedzējiem sniegtu kvalifikāciju un zināšanas, kas tiem nākamajās desmitgadēs ļautu pildīt savu lomu uz zināšanām balstītā sabiedrībā, tostarp nodrošinot tiem pedagoģisko apmācību jaunajās informācijas tehnoloģijās;
Calls on the Member States to increase the number of teachers and to put in place initial and continuous teacher training of quality in the context of continuous professional training in order to provide the teaching profession with the qualifications and skills enabling it to assume its role in the knowledge-based society over the coming decades, in particular, through teacher training in new information technologies;
aicina dalībvalstis nežēlot pūles, lai sasniegtu Eiropas Savienībai svarīgo mērķi visiem mācīt vidēji vismaz divas svešvalodas, it īpaši kaimiņvalstu valodas;
Calls on the Member States to make a major effort to reach the crucial objective for the Union of teaching everyone on average at least two foreign languages, notably the languages of neighbouring countries;
uzskata, ka arvien plašāk ir jālieto atvērtā koordinācijas metode un labas prakses apmaiņa izglītības un apmācības jomā, un pilnībā atbalsta apmācību rīcības programmu, kas paredz mācīšanos, iesaistot līdzbiedrus ("peer learning activites"), kuru Komisija uzsāka 2005. gadā; uzsver, cik nozīmīgi ir Eiropas rādītāji, lai izvērtētu, kādi panākumi ir gūti, lai sasniegtu Lisabonas mērķus izglītības un apmācību jomā;
Believes it is necessary to strengthen the open method of coordination and the exchange of good practice in the field of education and training and fully supports the programme for peer learning activities launched by the Commission in 2005; emphasises the overriding role of European indicators for measuring the progress made towards the Lisbon objectives in the field of education and training;
lūdz Komisiju un dalībvalstis pastiprināt statistiskās analīzes spējas mūžizglītības jomā;
Asks the Commission and the Member States to boost their capacity for statistical analysis in the field of lifelong training;
lūdz Padomi un Komisiju nākamajā finanšu plānā paredzēt atbilstīgu budžeta finansējumu visiem pasākumiem, kas saistīti ar izglītību un mūžizglītību, no kurām lielā mērā būs atkarīga Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšana;
Asks the Council and the Commission to provide an appropriate budgetary allocation in the next financial perspectives for all measures relating to lifelong education and training on which attainment of the objectives of the Lisbon Strategy will largely depend;
aicina dalībvalstis paredzēt investīciju palielināšanu un pieejamo resursu efektīvāku izmantošanu (efektīva partnerība valsts un privātā finansējuma pārvaldībā) izglītības un apmācības jomā;
Calls on the Member States to plan for increased investment and more effective use of available resources (efficiently managing partnerships between public and private investment) in the field of education and training;
aicina dalībvalstis sekot, lai to izstrādātajās Lisabonas programmās, kuras ir jāiesniedz līdz 2006. gadam, būtu iekļauts sīki izstrādāts pārskats par pasākumiem, ko tās ir paredzējušas veikt, lai uzlabotu rezultātus izglītības jomā, kā arī pasākumu grafiks un mērķi, un lai šie plānu tiktu iesniegti un apspriesti dalībvalstu parlamentos;
Calls on the Member States to ensure that their national Lisbon programmes, to be presented by 2006, contain a detailed account of the measures planned to raise educational performance, with timetables and targets, and that these plans are presented and debated in national parliaments;
uzsver universitāšu būtisko nozīmi zināšanu radīšanā un izplatīšanā un noteikti iesaka palielināt to nozīmi, attīstot sinerģijas starp ražošanu un Eiropas augstāko izglītību, pētniecību un mūžizglītību;
Stresses the crucial role of universities in creating and spreading knowledge and urges that their importance be reinforced by strengthening synergies between European higher education, the European research area, European lifelong learning and the productive sector;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par imigrantu integrāciju Eiropā, izmantojot daudzvalodu skolas un izglītību ( 2004/2267(INI) )
European Parliament resolution on integrating immigrants in Europe through schools and multilingual education ( 2004/2267(INI) )
, kas aicina dalībvalstis atbalstīt valodu agrīnu mācīšanu un Eiropas sadarbību starp skolām, kuras sniedz šāda veida izglītību,
, which calls on the Member States to encourage the early teaching of languages and Europe-wide cooperation among schools offering this type of teaching,
ņemot vērā Barselonā 2002. gada 15.- 16. martā notikušās Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas aicina veicināt vismaz divu svešvalodu mācīšanu agrīnā vecumā,
having regard to the Presidency Conclusions of the Barcelona European Council of 15-16 March 2002, which call for at least two foreign languages to be taught from a very early age,
ņemot vērā 2003. gada 3. jūnija Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību ( KOM(2003)0336 ),
having regard to the communication of 3 June 2003 from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on immigration, integration and employment ( COM(2003)0336 ),
ņemot vērā 2003. gada 24. jūlija Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu "Sekmēt valodu apguvi un valodu daudzveidību – darbības plāns no 2004. gada līdz 2006. gadam" ( KOM(2003)0449 ),
having regard to the communication of 24 July 2003 from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled "Promoting Language Learning and Linguistic Diversity: An Action Plan 2004 – 2006" ( COM(2003)0449 ),
ņemot vērā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra ieteikumu palielināt valsts atbalstu, lai izlīdzinātu atšķirības, kuras nostāda neizdevīgākā stāvoklī skolēnus no imigrantu vai minoritāšu kopienām;
having regard to the recommendation by the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia that greater public support be provided in order to reduce the disadvantages suffered by pupils from migrant or minority communities,
ņemot vērā Luksemburgas prezidentūras 2005. gada 10. un 11. martā rīkotā simpozija "Izglītības attīstība Eiropā – daudzvalodība paver jaunas perspektīvas" secinājumus,
having regard to the conclusions of the symposium on "The Changing European Classroom – the Potential of Multilingual Education", held on 10 and 11 March 2005 under the auspices of the Luxembourg Presidency,
ņemot vērā Izglītības ministru padomes 2005. gada 25. maija secinājumus,
having regard to the conclusions issued following the Education Council of 25 May 2005,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0243/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0243/2005 ),
tā kā imigrantu pieplūdums ir kļuvis ievērojami lielāks kopš 1977. gada, kad tika pieņemta iepriekš minētā direktīva, kas nosaka Kopienā dzīvojošo imigrantu tiesības mācīties uzņēmējas valsts valodu un izcelsmes valsts valodu un kultūru;
whereas migration has increased significantly since 1977, the year of adoption of the above-mentioned directive establishing the right of immigrants within the Community to be taught the language of their host country and the language and culture of their country of origin,
tā kā migrācija rada jaunas ar identitāti saistītas problēmas un integrācijas politiku padara prioritāru ES, dalībvalstu, kā arī reģionālo un vietējo iestāžu līmenī;
whereas migration has created new challenges in terms of identity and made integration policies one of the priorities for the EU, the Member States, and regional and local authorities,
tā kā Eiropa dažādos laikmetos ir piedzīvojusi minoritāšu vajāšanu un tā kā mēs gribētu, lai šis vēstures periods būtu pagājis uz neatgriešanos, uzsver, cik svarīgi ir tie politikas virzieni, kas vērsti uz cīņu pret diskrimināciju Eiropas Savienībā;
whereas Europe has, at different times, seen periods in which minorities have been persecuted and whereas this chapter of European history which, it is to be hoped, has been closed for good, highlights the importance of policies to combat discrimination in the EU,
tā kā Eiropas Savienības iestāžu pieņemto lēmumu kopums izglītības jomā paredz vienlīdzīgas tiesības ES dzīvojošiem bērniem un pusaudžiem neatkarīgi no viņu dzimšanas vietas, vecāku un vecvecāku izcelsmes vai tiesību aktiem, kuri uz viņiem attiecas;
whereas the body of decisions taken by the European institutions seeks to establish equal rights as regards education for children and teenagers living in the EU, regardless of where they were born, where their parents and grandparents came from, or what particular legal framework applies to them,
tā kā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentūras lēmumi (kuru mērķis ir panākt, lai līdz 2010. gadam uz pusi samazinātu tādu 18 līdz 24 gadus vecu jauniešu skaitu, kam ir tikai pamatizglītība) paredz imigrantu dēliem un meitām sniegt vispārēju piekļuvi izglītībai un skolām jābūt gatavām sekmēt viņu integrēšanos bez diskriminācijas;
whereas the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23-24 March 2000 (whereby the number of 18- to 24-year-olds with only lower-secondary level education is to be halved by 2010) imply that education needs to be made generally accessible to the sons and daughters of immigrants, and schools must be ready to promote their integration without any form of discrimination,
uzsverot, ka skolēniem, kuri ģimenes lokā lieto atšķirīgu valodu no skolā lietotās, ir grūtāk mācīties, turklāt bieži vien viņiem jāsastopas ar materiāliem, sociāliem un psiholoģiskiem apstākļiem, kas apgrūtina normālas skolas gaitas;
whereas the learning difficulties experienced by pupils whose families communicate in a language other than the one used at school are often combined with material, social, and psychological circumstances that militate against normal school achievement,
tā kā atšķirīgu valodu lietošana ģimenē un skolā veicina aiziešanu no skolas un ģimenes norobežošanos no kopienas, tādēļ lingvistiskā integrācija ir nepieciešama, jau sākot no pirmsskolas vecuma; tā kā ir jāsekmē pasākumi, kas ļautu imigrantu bērniem gan padziļināt zināšanas dzimtajā valodā, jo tas ir ļoti būtiski, lai varētu sekmīgi mācīties skolā, gan mācīties attiecīgās valsts valodu;
whereas the linguistic separation between the family and school environments aggravates the tendency for pupils to drop out of school and for families to become isolated from the community, and linguistic integration must therefore start early, at preschool age; whereas the measures to be promoted to that end should enable the children of immigrants both to continue to develop their knowledge of their mother-tongue – since this is crucial for their future progress at school – and simultaneously to learn the languages of their respective host countries,
tā kā daudzvalodu izglītība veicina atšķirību izpratni multikulturālā vidē un tā kā ir vērojams, ka arvien lielākam skaitam otrās un trešās paaudzes imigrantu jauniešu ir grūtības pareizi izvērtēt dažādos aspektus, kas nosaka viņu identitātes veidošanos;
whereas multilingual education is helping to foster understanding of differences from a cross-cultural perspective at a time when more and more young people of the second and third generation of immigrants are experiencing difficulties in coping with the many and varied dimensions that make up their identity,
tā kā divpusēji nolīgumi var būt mehānisms, ar kuru palīdzību iespējams konkrēti noteikt izglītības mērķus imigrantu kopienām, taču parasti tiem atvēlētais budžets ir ierobežots, ja vien to neapdraud politiskās gribas trūkums;
whereas one means of translating educational objectives for immigrant communities into practice might be through bilateral agreements which, however, are generally subject to severe budgetary constraints, if not undermined by a lack of political will,
tā kā ES līdzdalība izpaužas galvenokārt skolotāju apmācībā, jauniešu apmaiņas braucienos un semināru un studiju organizēšanā, kas nepavisam neizsmeļ to pasākumu sfēru, kuri var veicināt un labvēlīgi ietekmēt labas prakses ieviešanu,
whereas EU action has been brought to bear mainly in the areas of teacher training, youth exchanges and the organisation of seminars and studies; whereas this is nowhere near the sum total of measures that could serve to develop good practice and enable it to be applied across the board,
uzskata, ka imigrantu skolas vecuma bērniem ir tiesības saņemt izglītību valsts mācību iestādēs neatkarīgi no viņu ģimeņu juridiskā statusa un šīs tiesības attiecas uz uzņēmējas valsts valodas apguvi, neskarot šo bērnu tiesības mācīties viņu dzimto valodu;
Believes that the school-age children of immigrants have a right to State education, irrespective of the legal status of their families, and that this right extends to learning the language of their host country, without prejudice to their right to learn their mother tongue;
uzskata, ka pat tad, ja imigrantu bērni un/vai pēcteči (otrajā un trešajā paaudzē) pārvalda uzņēmējas valsts valodu, viņiem ir jādod iespēja izmantot dzimto valodu un iepazīt izcelsmes valsts kultūru, nenoraidot valsts finansējumu šim mērķim;
Believes that even when the children and/or descendants of immigrants (second and third generations) are proficient in the language of their host country, they should be given the opportunity to familiarise themselves with their mother tongue and the culture of their country of origin, without public funding being ruled out for that purpose;
uzsver, ka sākumskolās un vidusskolās ir ļoti svarīgi nodrošināt pedagoģiskā atbalsta pasākumus imigrantu bērniem, it īpaši, ja viņi nepārvalda uzņēmējas valsts valodu, lai atvieglotu viņu adaptēšanos un lai viņus nenostādītu neizdevīgākā stāvoklī nekā citus bērnus;
Stresses that primary and secondary schools must provide educational support for immigrant children, especially when they are not proficient in the language of their host country, so as to enable them to adapt more easily and prevent them from finding themselves at a disadvantage compared with other children;
apstiprina, ka imigrantu integrēšana skolas laikā nedrīkst notikt uz tās valodas rēķina, kas ir kopīgas saziņas valoda attiecīgajā izglītības sistēmā, it īpaši, ja šī valoda ir minoritātes valoda;
Maintains that the integration of immigrants at school must not adversely affect the development of the language of the education system, especially if that language is itself a minority language;
aicina dalībvalstis dažāda līmeņa mācību iestādēs atbalstīt pasākumus, kas nodrošina valodu daudzveidību, neaprobežojoties ar visbiežāk sastopamajām Eiropas valodām, kā arī oficiālajai valodai alternatīvas izvēles iespējas;
Urges the Member States to encourage educational establishments at the various levels to take measures ensuring linguistic diversity without the choice of alternatives to the official language being restricted to the most widely spoken European languages;
aicina dalībvalstis novērst pedagoģiskus, administratīvus un juridiskus šķēršļus, kas valodas barjeru dēļ apgrūtina šo mērķu produktīvu sasniegšanu;
Urges the Member States to remove the teaching, administrative and legal obstacles which, as a result of language barriers, make it difficult to achieve the above objectives;
uzskata, ka šie pasākumi ir jāveic, nesamērīgi nepārslogojot imigrantu bērnu stundu sarakstu salīdzinājumā ar citiem skolēniem, lai novērstu iespēju atteikties no papildu mācību stundām;
Considers that such measures must be taken in such a way as to ensure that immigrant children will not have a disproportionately heavy timetable compared with other pupils, and hence will be less likely to tend to refuse to attend extra study periods;
ES loma labas prakses veicināšanā
Role of the EU in promoting good practice
atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu tādām izglītības sistēmām, kas nodrošina skolēniem agrīnu divu valodu mācīšanu līdztekus viņu dzimtajai valodai;
Supports the Commission's advocacy of education systems enabling pupils to learn two languages in addition to their mother tongue at an early age;
uzsver, ka jāatbalsta izglītojošie projekti, kas ārpus obligātajām skolas programmām māca uzņēmējas valsts valodu un kultūru imigrantiem, kuri ir pārsnieguši skolas vecumu, kā arī tie projekti, kas veicina dialogu starp tā reģiona, kurā imigranti apmetas uz dzīvi, kultūru un vēsturi un imigrācijas kopienu vēsturi; uzsver turklāt, ka jāpievērš sevišķa uzmanība tiem projektiem, kas iesaista personas ar vecāku varu, it īpaši mātes;
Stresses that support should be channelled into educational projects which, over and above curriculum requirements, teach the language and culture of the host country to immigrants who are not of school age, and towards bridge-building projects to foster dialogue between the culture and history of the host region and the culture and history of immigrant communities; stresses also that consideration should be given especially to projects including persons with parental control, and mothers in particular;
apstiprina, ka šādu politiku būs iespējams realizēt, ja ES sniegs atbalstu, lai Eiropā izveidotu tādu skolu tīklu, kuras, izmantojot dažādas metodes, veicina integrāciju ar daudzvalodības palīdzību; uzskata, ka šajā skolu tīklā ar dalībvalstu iestāžu piekrišanu varēs iekļauties arī tās skolas, kas vēlas īstenot izglītojošus un ar ES saistītus projektus, kuri atbilst iepriekš minētajām mācību, socializācijas un kultūras vajadzībām;
Maintains that one way of translating the above policy into reality would be for the EU provide support for the setting-up of a European network of schools employing different methods to promote integration through multilingualism; believes that schools could apply to join such network, with the agreement of the authorities of the Member States, if they wished to implement educational and community projects to meet the learning, socialisation and cultural needs referred to above;
prasa, lai Komisija saskaņā ar šķērsgriezuma mūžizglītības programmu no 2007. gada līdz 2013. gadam paredz budžetā līdzekļus šo iniciatīvu īstenošanai;
Recommends to the Commission that, under the 'transversal' lifelong learning programme, the 2007-2013 budget allocations make provision for support for the above initiatives;
apstiprina, ka imigrantu izcelsmes valstu kultūras darbu izplatīšanai, it sevišķi ar uzņēmēju valstu izglītības sistēmu palīdzību, ir jābūt Savienības īpašā uzmanības centrā gan saistībā ar ārpolitikas mērķiem un kaimiņattiecību stratēģiju, gan saskaņā ar ES programmām kultūras, izglītības, jaunatnes vai mēdiju jomā;
Maintains that the dissemination, by the education systems of host countries, of cultural works from immigrants" countries of origin must be a focus of special EU attention, whether to further foreign policy aims and the neighbourhood strategy or under Community programmes in the spheres of culture, education, youth or the media;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par jauniem uzdevumiem cirkam kā Eiropas kultūras daļai ( 2004/2266(INI) )
European Parliament resolution on new challenges for the circus as part of European culture ( 2004/2266(INI) )
ņemot vērā Komisijas ziņojumus par to, kā īstenot Padomes un Izglītības ministru padomes 1989. gada 22. maija rezolūcijās ( KOM(1996)0494 un KOM(1996)0495 ) noteiktos pasākumus,
having regard to the Commission's reports on the implementation of measures envisaged in the Resolution of the Council and of the Ministers of Education meeting with the Council, 22nd May 1989 ( COM(1996)0494 and COM(1996)0495 )
, ar ko nosaka, kā īstenojami Padomes Direktīvas (EK) Nr. 338/97 noteikumi,
laying down detailed rules concerning the implementation of Council Regulation (EC) No 338/97,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0237/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0237/2005 ),
tā kā lielāko daļu kultūras, izglītības politikas, tehnisko un tiesisko aspektu, kas attiecas uz cirka darbību, regulē dalībvalstu un nevis Kopienas līmenī;
whereas most cultural, education policy, technical and legal aspects of circus activities are regulated at Member State level rather than at Community level,
tā kā nav vispārēju speciālu noteikumu, kas regulē ar cirku saistītus jautājumus, un ka tādēļ uz cirku attiecas citu nozaru tiesību normas, tādu kā izglītība, izklaide, infrastruktūra, satiksme, aprīkojums, mākslinieki, pārvietošanās, pulcēšanās, ugunsdrošība un dzīvnieku aizsardzība;
whereas by and large there are no specific laws to regulate circus-related matters and,as a rule, the circus is subject to the laws governing other areas such as education, entertainment, infrastructure, transport, equipment, artists, mobility, public gatherings, fire safety and animal protection,
tā kā pārvietošanās starp valstīm ir viena no galvenajām cirka iezīmēm, kļūst skaidrs, ka cirka situācija jāapskata no Eiropas redzes viedokļa un jāapsver ES pasākumi šajā jomā;
whereas the fact that cross-border mobility is a main feature of circuses highlights the need to look at the status of the circus from a European point of view and to consider EU measures in this area,
tā kā cirka pārvietošanās apgrūtina skolas apmeklēšanu kopienās ceļojošajiem bērniem, jo skola ir jāapmeklē regulāri, un tā kā ir jāveicina un jāatbalsta cirka profesionālās apmācības centri, tādējādi pamatojot nepieciešamību īstenot Eiropas līmeņa pasākumus;
whereas owing to the mobility of circuses, the schooling of children in such travelling communities is problematic, since attendance at school must be regular, and whereas it would also be useful to promote and provide support for vocational training centres for circus professions, thus justifying the need for Europe-wide measures,
tā kā būtu jānodrošina šo bērnu efektīva integrācija un iekļaušana Eiropas sabiedriskajā un profesionālajā dzīvē;
whereas the integration of these children and their assimilation into European social and professional life must be effectively ensured,
tā kā būtu vēlams atzīt to, ka klasiskais cirks, ieskaitot uzstāšanos ar dzīvniekiem, veido daļu no Eiropas kultūras;
whereas it would be desirable for it to be recognised that the classical circus, including the presentation of animals, forms part of European culture;
Atzīšana par Eiropas kultūras daļu
Recognition of the circus as part of European culture
aicina Komisiju uzsākt konkrētus pasākumus, lai atzītu cirku par Eiropas kultūras daļu;
Calls on the Commission to introduce specific measures to ensure that the circus is recognised as part of European culture;
lūdz dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, atzīt cirku par Eiropas kultūras daļu;
Urges the Member States who have not already done so to recognise the circus as part of European culture;
lūdz Komisiju veikt pētījumu dalībvalstīs par kopienās ceļojošo bērnu skolas izglītību, aktualizējot iepriekš minēto Komisijas 1996. gada paziņojumu par 1989. gada 22. maija Padomes rezolūcijas izpildi, un gada laikā paziņot tā rezultātus Eiropas Parlamentam;
Calls on the Commission to draw up a study on the school education of children from travelling communities to bring the abovementioned 1996 report on implementation in the Member States of the Council Resolution of 22 May 1989 up to date and to submit the results of this study to the European Parliament within a year;