natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka saistībā ar integrētu pieeju ir svarīgi veselīgas vides attīstību Kopienas, dalībvalstu un reģionu līmenī izvirzīt par prioritāti, lai sasniegtu kohēzijas politikas mērķus, piemēram, nabadzības novēršanu, iedzīvotāju veselības uzlabošanu un augstāku dzīves kvalitāti visos reģionos, tādējādi būtiski veicinot ES ilgtermiņa attīstību un sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju;
Stresses the importance, in the framework of an integrated approach, to make the development of a healthy environment at Community, Member State and regional levels a priority in order to achieve the aims of cohesion policy, such as fighting poverty, the sound health of citizens and a better quality of life in all regions, which are crucial to long-term development and social, economic and territorial cohesion in the EU;
uzsver, cik svarīgi ir attīstības stratēģijas plānošanā un īstenošanā iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes, ekonomiskos un sociālos partnerus, kā arī attiecīgās NVO un cik svarīgi ir atbalstīt augšupējas iniciatīvas;
Emphasises the importance of involving regional and local authorities as well as the economic and social partners and relevant NGOs in the planning and implementation of integrated development strategies and the importance of supporting bottom-up initiatives;
aicina Komisiju un dalībvalstis līdzekļus attīstītām pilsētām un izolētām teritorijām, tostarp lauku apgabaliem, piešķirt atbilstīgi to specifiskajām vajadzībām, un izveidot īpaši izstrādātas ilgtermiņa programmas konkrētām mazaizsargātām kopienām un grupām, šādu programmu lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā iesaistot vietējās iestādes, attiecīgos sociālos un ekonomiskos partnerus un attiecīgo iedzīvotāju grupu pārstāvjus, lai vislabāk apmierinātu viņu vajadzības un rastu patiesus risinājumus atstumtības un tās seku novēršanai;
Calls on the Commission and the Member States to allocate resources between developed cities and isolated territories, including rural areas, in a way that is adapted to their specific needs and to establish tailor-made long-term programmes for specific vulnerable communities and groups, with the participation of local authorities, relevant social and economic partners and representatives of the relevant population groups in the decision-making process and in the implementation of such programmes in order to best address their needs and bring about genuine solutions to overcome exclusion and its consequences ;
aicina lauku apgabalos saglabāt darbības, kas sniedz ienākumus, īpašu uzmanību pievēršot ģimenes saimniecībām un mazajām un vidējām lauku saimniecībām, pārskatot KLP, lai padarītu to godīgāku, kā arī pievērst uzmanību nelauksaimnieciskai uzņēmējdarbībai, kas nodrošina preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri ir nepieciešami, lai saglabātu esošos un uzņemtu jaunus iedzīvotājus;
Calls for the continuance of income-generating activities in rural areas, for which purpose particular attention should be devoted to family farming and to small and medium-sized farmers, with the CAP being revised in order to make it fairer, as well as to non-agricultural entrepreneurial activities which supply goods and services that are essential to maintaining the population and welcoming new arrivals;
uzsver lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas ekonomiskās darbības (piemēram, lauksaimniecības produktu pārstrādes un tiešas tirdzniecības, tūrisma, pakalpojumu, mazo un vidējo ražošanas nozaru) nozīmi lauku apgabalos, lai nodrošinātu nodarbinātību un novērstu nabadzību un izceļošanu no laukiem; tāpēc aicina uzlabot profesionālās tālākizglītības iespējas lauku apgabalos, lai atbalstītu uzņēmumu attīstību;
Stresses the importance of agricultural and non-agricultural economic activities (such as processing and direct marketing of agricultural products, tourism, services, small and medium-sized industries) in rural areas in providing employment, preventing poverty and stemming the rural exodus; calls, therefore, for improved facilities for further vocational training in rural areas to support the development of businesses;
mudina Komisiju un dalībvalstis vairāk izmantot pieejamo daudzveidīgo finanšu instrumentu, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Integrācijas fonda, Kopienas Sabiedrības veselības rīcības programmas un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, sinerģiju un komplementaritāti, lai palielinātu to pievienoto vērtību;
Urges the Commission and the Member States to make greater use of the synergies and complementarities of the various financial instruments available, such as the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Social Fund, the European Integration Fund, the programme of Community action on public health and the European Agricultural Fund for Rural Development, in order to increase their added value;
aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju izvirzīt teritoriālās kohēzijas mērķi un noteikt tai skaidru definīciju, kritērijus un instrumentus, kā arī teritoriālo mērķu sasniegšanai pieejamos līdzekļus;
Calls on the Commission to present, in the framework of the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion, an objective for and a clear definition of territorial cohesion, the criteria determining it, its instruments and the means available for achieving territorial targets;
aicina Komisiju un dalībvalstis apkopot salīdzināmus statistikas datus par mikroreģioniem, īpašu uzmanību pievēršot sociālajiem rādītājiem, piemēram, ANO noteiktajam tautas attīstības indeksam, lai ar attiecīgiem pasākumiem uzlabotu situāciju apgabalos, kur dzīvo vismazāk aizsargātās kopienas un grupas, un risinātu problēmas, ar kurām tās saskaras;
Calls on the Commission and the Member States to produce comparable micro-regional statistical data , with special regard to social indicators, such as the Human Development Index established by the United Nations, in order to address with appropriate measures the situation in the areas where the most vulnerable communities and groups live and the problems they face;
aicina Komisiju šajā sakarā rūpīgi izpētīt apjomu, kādā būtu jāizmanto jauni skaitliski attīstības rādītāji papildus IKP uz vienu iedzīvotāju, piemēram, sociālie rādītāji, lai identificētu vismazāk aizsargātās kopienas un grupas un to atrašanās vietu, konstatētu atšķirības starp reģioniem un to iekšienē, novērtētu politikas īstenošanu un efektivitāti un izmantotu tos kā orientieri attīstības plānošanā;
Calls on the Commission in this connection to carefully examine the extent to which new quantifiable development indicators in addition to GDP per capita, such as social indicators, should also be used in order to identify the most vulnerable communities and groups and their location, reveal disparities between and within regions, evaluate implementation and policy efficiency and be used as guidance for development planning;
uzsver, ka jāveic pasākumi saistībā ar demogrāfiskajām tendencēm iedzīvotājiem arvien vairāk koncentrēties pilsētās un pamest laukus un saistībā ar šo tendenču teritoriālo ietekmi; tāpēc aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, lai atveseļotu apdraudētus apgabalus, attīstot infrastruktūru, sekmējot patiesas attīstības iespējas atbilstīgi to specifiskajām iespējām, ar uzlabotu vietējo administratīvo veiktspēju un sabiedriskā sektora decentralizāciju veicinot vispārējas nozīmes pakalpojumus, piedāvājot atbilstīgu apmācību un nodarbinātības iespējas, uzlabojot apbūvi un dzīves apstākļus un paaugstinot šo apgabalu pievilcību investoriem; uzskata, ka vienlaikus ir jāatbalsta pilsētu centieni risināt savas problēmas;
Emphasises the need to address the demographic trends of further urban concentration and rural exodus and their territorial impact; calls therefore on the Member States to draw up strategies to revitalise vulnerable areas by developing infrastructure, fostering real development opportunities in accordance with their specific potentials, maintaining services of general interest through enhanced local administrative capacities and the decentralisation of the public sector, offering appropriate training and employment opportunities, improving housing and living conditions and increasing the attractiveness of those areas to investors; considers that, at the same time, towns need support for their efforts to remedy urban difficulties;
uzskata, ka, lai gan lauku pamešana agrāk bija kā drošības vārsts lauksaimniekiem, kuri vairs nevarēja strādāt savā jomā, pašlaik situācija ir mainījusies, jo bezdarbs ievērojami skar nekvalificētus darba ņēmējus, un tāpēc laukos izvietotās ražotnes vienas no pirmajām cieš uzņēmumu restrukturizācijas un pārvietošanas gadījumā, ierobežojot darbības daudzveidības iespējas, ar kurām grūtības nonākušie lauksaimnieki agrāk varēja rēķināties, lai papildinātu ienākumus no lauksaimniecības, un ka šādi paātrinās nonākšana nabadzībā;
Considers that, although rural exodus acted in the past as a safety valve for farmers excluded from their original activity, this is no longer the case, since unemployment is now seriously affecting the unskilled and thus the industrial units established in rural areas are among the first victims of restructuring and relocation operations, which have the effect of reducing the scope for the multiple activities upon which small farmers in difficulty used to be able to rely in order to supplement their income from farming, thus driving them even more rapidly into penury;
uzsver, ka pēc 2013. gada ne tikai jāsaglabā strukturālā politika, bet arī jāizmanto budžeta pārskats kā iespēja nodrošināt vajadzīgo resursu pieejamību, lai garantētu ES reģionu un valstu turpmāko ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
Stresses that not only structural policies should be retained after 2013, but that the budgetary review should be used as an opportunity to ensure that the necessary resources are made available in order to guarantee economic, social and territorial cohesion among regions and countries in the EU in the future;
iesaka politiskajos pasākumus, kas paredzēti sociālās atstumtības novēršanai un mazaizsargātu kopienu un grupu aktivizēšanai, iekļaut brīvprātības elementu;
Recommends that political measures taken to tackle social exclusion and make vulnerable communities and groups more active should include the element of voluntariness;
aicina Komisiju iesniegt īpašu priekšlikumu par reāliem un konkrētiem risinājumiem problēmām, ar kurām saskaras mazaizsargātās kopienas un grupas, tostarp sociālajai atstumtībai;
Calls on the Commission to present a specific proposal addressing in a realistic and specific manner the problems faced by vulnerable communities and groups, including social exclusion;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā ( 2007/2183(INI) )
European Parliament resolution of 17 June 2008 on policy coherence for development and the effects of the EU's exploitation of certain biological natural resources on development in West Africa ( 2007/2183(INI) )
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 178. pantu,
having regard to Article 178 of the Treaty establishing the European Community,
ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū Nolīgums) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 OJ L 317, 15.12.2000, p.
ņemot vērā Kopīgo ES un Āfrikas stratēģiju,
having regard to the Joint EU-Africa Strategy,
ņemot vērā Komisijas sagatavoto pirmo divu gadu "ES ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību", ( COM(2007)0545 ), un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC (2007) 1202),
having regard to the first biennial Commission "EU Report on Policy Coherence for Development", ( COM(2007)0545 ), and the accompanying Commission Staff Working Paper ( SEC(2007)1202 ),
ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. un 22. decembra, 2005. gada 24. maija, 2006. gada 10. marta, 2006. gada 11. aprīļa, 2006. gada 17. oktobra, 2006. gada 5. decembra, 2006. gada 15. decembra, 2007. gada 19.–20. novembra secinājumus,
having regard to the Council Conclusions of 21 and 22 December 2004, 24 May 2005, 10 March 2006, 11 April 2006, 17 October 2006, 5 December 2006, 15 December 2006, 19-20 November 2007,
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par attīstības politiku saskaņotību un darba programmu no 2006. gada līdz 2007. gadam ( SEC(2006)0335 ),
having regard to the Commission Staff Working Paper on Policy Coherence for Development (PCD), Work Programme 2006-2007 ( SEC(2006)0335 ),
ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000,
ņemot vērā 2002. gada 22. marta Monterejas vienošanos par finansējumu attīstībai,
having regard to the Monterrey Consensus on Financing for Development of 22 March 2002,
ņemot vērā ES Vienotības programmu, ko sagatavojis Evert Vermeer fonds un Eiropas NVO konfederācija palīdzībai un attīstībai,
having regard to the EU Coherence Programme of the Evert Vermeer Foundation and the European NGO confederation for relief and development ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par "Globālas klimata pārmaiņu alianses veidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgām jaunattīstības valstīm, kuras ir visvairāk neaizsargātas pret klimata pārmaiņām"( COM(2007)0540 ),
having regard to the Commission Communication entitled "Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change" ( COM(2007)0540 ),
ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju par bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanu līdz 2010. gadam OV C 102 E, 24.4.2008., 117.lpp.
having regard to its resolution of 22 May 2007 on halting the loss of biodiversity by 2010 OJ C 102 E, 24.4.2008, p.117.
ņemot vērā 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par ES FLEGT rīcības plāna īstenošanas paātrināšanu OV C 157 E, 6.7.2006., 482.lpp.
having regard to its resolution of 7 July 2005 on speeding up implementation of the EU FLEGT action plan OJ C 157 E, 6.7.2006, p.482.
ņemot vērā vides ministru 2007. gada 20. februāra secinājumus par ES mērķiem klimata starptautiskā režīma turpmākajai attīstībai līdz 2012. gadam, kuros "uzsvērts, ka turpmākajās divās līdz trīs desmitgadēs nepieciešama konkrēta politika un pasākumi, lai apturētu un mazinātu oglekļa dioksīda emisijas, kas rodas atmežošanas rezultātā jaunattīstības valstīs",
having regard to the conclusions of the Environment Council of 20 February 2007 on the EU objectives for the further development of the international climate regime beyond 2012, which "emphasises that concrete policies and actions are needed to halt and reverse carbon dioxide emissions from deforestation in developing countries within the next two to three decades",
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra paziņojumu par "Integrētajiem pamatprincipiem zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm" (COM (2002)0637),
having regard to the Communication of the Commission on an "Integrated Framework for Fisheries Partnership Agreements with Third Countries" of 23 December 2002 (COM (2002)0637),
ņemot vērā 2007. gada 16. jūlijā iesniegto pētījumu "Attīstības politikas saskaņotība, un kā ES zivsaimniecības politika ietekmē attīstību Rietumāfrikā", kas veikts Eiropas Parlamenta uzdevumā;
having regard to the study of 16 July 2007 carried out for the European Parliament on "Policy Coherence for Development and the Effects of EU Fisheries Policies on Development in West Africa",
ņemot vērā Reglamenta 45. pantu ,
having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6-0137/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6-0137/2008 ),
tā kā ANO Tūkstošgades deklarācijā visas valstis aicinātas nodrošināt attīstības politikas saskaņotību,
whereas the UN Millennium Declaration calls on all States to ensure policy coherence for development,
tā kā ES uzņēmusies stingras saistības atbilstīgi EK līguma 178. pantam, kurā teikts, ka īstenojot Kopienas politiku, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Kopiena ievēro tās politikas mērķus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā;
whereas the EU is strongly committed to ensuring PCD in accordance with Article 178 of the EC Treaty, which stipulates that the Community shall take account of the objectives of Community policy in the sphere of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,
tā kā iepriekš minētā Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. pantā izvirzīts noteikums, ka "ES pienākums ir rīkoties, lai sekmētu attīstības politikas saskaņotību vairākās jomās," un ka "ir svarīgi, lai citās politikas jomās tiktu atbalstīti jaunattīstības valstu centieni Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā",
whereas paragraph 35 of the above-mentioned European Consensus on Development stipulates that "the EU is fully committed to taking action to advance Policy Coherence for Development in a number of areas", and that "it is important that non-development policies assist developing countries" efforts in achieving the MDGs",
tā kā Komisijas iepriekš minētajā Komisijas divu gadu ziņojumā par attīstības politikas saskaņotību citu starpā atzīts, ka
whereas the above-mentioned biennial report of the Commission on PCD finds, among other things, that:
attīstības politikas saskaņotības koncepcija vēl nav pietiekami nostiprināta lēmumu pieņemšanas procesā,
the concept of PCD has not yet been sufficiently mainstreamed into decision-making processes,
par spīti ES centieniem ‐ tā vēl arvien ir agrīnā attīstības stadijā, izstrādājot minētās politikas jomas saskaņotības koncepciju,
the EU is - despite its efforts - still at an early stage of the development of an effective PCD concept,
galvenie šķēršļi politikas saskaņotības palielināšanai ir politisko prioritāšu un interešu konflikti starp dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm,
the main obstacle to enhanced policy coherence are political priorities and conflicts of interest among Member States and between developing countries,
trūkst izpratnes un zināšanu par attīstības politikas saskaņotību, un ir nepieciešams nodrošināt augsta līmeņa politisko aprindu iesaistīšanos šā jautājuma risināšanā,
there is still a lack of awareness and knowledge about PCD and the need to ensure continuous high-level political engagement,
ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir svarīga ekonomikas nozare piekrastē esošajās valstīs, politikas saskaņotībai var būt nozīmīga loma nodrošinātībā ar pārtiku;
given that fisheries are an important economic sector in coastal countries, they can play an important role in ensuring food security,
tā kā 2005. gada 24.maija Padomes secinājumos iekļauta apņemšanās uzlabot ES attīstības politikas saskaņotību, jo īpaši divpadsmit prioritārajās politikas jomās, tostarp tirdzniecības, zivsaimniecības, vides, klimata pārmaiņu, migrācijas un nodarbinātības jomā;
whereas the conclusions of the Council of 24 May 2005 contain the commitment to enhance the EU's PCD, in particular in twelve priority policy areas, including trade, fisheries, environment, climate change, migration and employment,
un tā kā turklāt Kamerūna arī bieži tiek uzskatīta par Rietumāfrikas daļu;
and whereas, moreover, Cameroon is often seen as being part of West Africa,
atzinīgi vērtē to, ka palielinājusies Komisijas, Padomes un dalībvalstu uzmanība un saistības attiecībā uz attīstības politikas saskaņotību, kā to liecina 12 saistības attīstības politikas saskaņotības jomā, ziņojuma sagatavošana par diviem gadiem un dažādi citi jauni mehānismi;
Welcomes the increased attention and commitment to PCD by the Commission, the Council and the Member States, as demonstrated by the 12 PCD commitments, the biennial reporting and several other new mechanisms;
uzsver, cik svarīga ir politikas saskaņotība, kas uzskatāma par vienu no ES ieguldījumiem Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā;
Stresses the importance of policy coherence as one of the EU's contributions to the achievement of the Millennium Development Goals;
uzsver to, ka politiskā griba un apņemšanās ņemt vērā jaunattīstības valstu intereses visās šīs valstis ietekmējošās politikas jomās būtiski ietekmē labākas politikas saskaņotības panākšanu;
Underlines the fact that political will and commitment to take developing countries" interests into consideration in all the policy fields that affect them is crucial for achieving better policy coherence;
vērš uzmanību uz ciešo iekšējo saikni starp ES politiku attīstības un zivsaimniecības jomās, kā arī attīstības un koksnes tirdzniecības jomās un uzsver, ka ES zivsaimniecības un mežu politikas jomā īstenojamie pasākumi lielā mērā ietekmē ilgtspējīgu attīstību vietējā līmenī;
Draws attention to the strong inter-linkages between the EU's development and fisheries policies and development and timber trading policies, and stresses that measures taken in the policy areas of EU fisheries and timber have a strong impact on local sustainable development;
atgādina, ka iepriekš minētajā COP13 tika apstiprināts, ka mežu izciršana ievērojami palielina siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un tādējādi arī klimata pārmaiņas, un tajā tika uzsvērta nepieciešamība atbalstīt jaunattīstības valstis centienos saglabāt un ilgtspējīgi apsaimniekot mežus; mudina ES un dalībvalstis veikt nozīmīgus finansiālus ieguldījumus starptautiskajās iniciatīvās, kuru mērķis ir mežu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana jaunattīstības valstīs, bet jo īpaši ‐ ieguldījumus Āfrikas valstu atbalstam;
Recalls that the above-mentioned COP13 acknowledged the significant contribution of deforestation to greenhouse gas emissions and thus to climate change, and emphasised the need to support developing countries in their efforts towards the preservation and sustainable management of their forests; urges the EU and the Member States to make substantial financial contributions to international initiatives for the preservation, sustainable use and management of forests in developing countries and in particular for support to African countries;
ir nobažījies, ka tropu mežu izciršana ir viens no klimata pārmaiņas būtiskajiem faktoriem, kas izraisa 20 % no kopējā cilvēku radītā siltumnīcas efekta gāzu emisijas katru gadu un iznīcina miljoniem vietējo un iedzimto kopienu pārstāvju iztikas avotus;
Is concerned that tropical deforestation is one of the drivers of climate change, responsible for about 20% of the total human-caused greenhouse gas emissions each year, and destroying the livelihoods of millions of local and indigenous communities;
ir nobažījies par to, ka lēti, bet nelegāli kokmateriālu un mežsaimniecības importa produkti, turklāt dažiem rūpniecības uzņēmumiem neievērojot vides un sociālos pamatstandartus, izjauc stabilitāti starptautiskajos tirgos un samazina ražojošo valstu nodokļu ieņēmumus;
Is concerned that cheap imports of illegal timber and forestry products, together with non-compliance by some industry players with basic social and environmental standards, destabilises international markets and reduces the tax revenues of producer countries;
ir nobažījies par to, ka saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem mazāk nekā 7 % no pasaules apmežotās platības piešķirts ekomarķējums un mazāk nekā 5 % no tropu mežiem tiek apsaimniekoti ilgtspējīgā veidā;
Is concerned that, according to FAO data, less than 7% of the global forest area is eco-labelled and less than 5% of tropical forests are managed in a sustainable way;