natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju un dalībvalstis rīkot mācību kursus un izpratnes veicināšanas kampaņas vietējām pašvaldībām un politisku lēmumu pieņēmējiem, iesaistot arī citas ieinteresētās puses, it īpaši sociālo pakalpojumu sniedzējus;
Urges the Commission and the Member States to organise training courses and campaigns to raise awareness among local authorities and policy-makers, and to include other stakeholders, in particular providers of social services;
uzsver, ka Revīzijas palāta savos gada ziņojumos par ES budžeta izpildi, tostarp arī jaunākajā ziņojumā par 2008. finanšu gadu, pastāvīgi norāda, ka viens no diviem visbiežāk sastopamajiem iemesliem, kāpēc tiek pieļautas kļūdas un neatbilstības, īstenojot ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansētos projektus, ir ES publiskā iepirkuma normu neievērošana; šajā sakarībā uzsver, ka neatbilstību bieži izraisa ES normu nepareiza transponēšana un atšķirības dalībvalstu piemērotajos noteikumos; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām pārskatīt dažādos noteikumus, ko piemēro publiskā iepirkuma jomā, lai saskaņotu šos noteikumus un vienkāršotu visu publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu, īpaši tādēļ, lai mazinātu kļūdu varbūtību un uzlabotu struktūrfondu izmantošanas efektivitāti;
Stresses that the Court of Auditors regularly indicates in its annual reports on the implementation of the EU budget, as well as in its latest annual report on the 2008 financial year, that failure to comply with EU procurement rules is one of the two most common causes of errors and irregularities in the implementation of European projects co-financed by the Structural Funds and the Cohesion Fund; emphasises, in this context, that irregularities are often caused by improper transposition of EU rules and by differences in the rules applied by Member States; calls on the Commission and the Member States to revise, in cooperation with regional and local authorities, the various sets of rules applicable to public procurement in order to unify them and simplify the whole legal framework for public procurement, in particular with a view to reducing the risk of errors and ensuring more efficient use of the Structural Funds;
uzskata, ka pārmērīgu slogu var radīt ne tikai izmaksas un sarežģītība, bet arī publiskā iepirkuma procedūrai nepieciešamais laiks, kā arī varbūtējas tiesvedības risks, kas var izvērsties laikietilpīgās pārsūdzības procedūrās, kuru norisi bieži kavē dažādi dalībnieki, un tāpēc atzinīgi vērtē to, ka atjaunošanas plāns 2009. un 2010. gadā lielākajiem valsts projektiem ļauj piemērot publiskā iepirkuma direktīvās paredzētās paātrinātās procedūras; aicina dalībvalstis izmantot paātrināto procedūru un atbalstīt vietējās un reģionālās iestādes, kuras īsteno un izmanto šīs procedūras, ikvienā gadījumā nodrošinot atbilstību publiskā iepirkuma standartnoteikumiem un normām;
Takes the view that it is not only costs and complexity which can be prohibitive, but also the time needed to complete the public procurement process, along with the threat of legal action in the form of lengthy appeal procedures that are often obstructed by various actors, and hence welcomes the fact that the recovery plan makes it possible to apply accelerated versions of the procedures outlined in the public procurement directives to major public projects specifically in 2009 and 2010; calls on the Member States to make use of the procedure and to assist local and regional authorities in implementing and using these procedures, in each case in compliance with the standard public procurement rules and regulations;
aicina Komisiju izskatīt iespēju arī pēc 2010. gada saistībā ar struktūrfondiem izmantot paātrinātās procedūras un pagarināt uz pagaidu laikposmu noteikto robežvērtību palielinājumu, lai tādējādi veicinātu ieguldījumu intensitāti;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
norāda, ka iekšējais tirgus kļūst arvien vairāk saistīts ar starptautiskajiem tirgiem; šajā sakarībā uzskata, ka ES iekšējā tirgus likumdevējiem un ES pārstāvjiem starptautiskās tirdzniecības sarunās būtu jāņem vērā veikto darbību iespējamās savstarpējās sekas un jāpieņem saskaņota politika, kura vienmēr būtu vērsta uz ES vērtību veicināšanu publiskā iepirkuma politikā, attiecinot to uz tādām vērtībām kā pārredzamība, principiāla vēršanās pret korupciju un sociālo tiesību un cilvēktiesību ievērošana; aicina Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju sinerģijas veicināšanas nolūkā rīkot kopīgas informatīvās sanāksmes;
Points out that the internal market and international markets are increasingly interlinked; takes the view, in this context, that the EU internal market legislators and EU negotiators in the field of international trade should be mindful of the possible consequences for one another when conducting their activities, and that they should adopt a coherent policy that is always directed to the promotion of EU values in procurement policies, including transparency, a principled stance against corruption and the advancement of social and human rights; invites the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on International Trade to hold joint briefing sessions in order to foster synergies;
uzsver, ka stabila valsts iepirkuma sistēma ir priekšnoteikums taisnīgam, brīvam un konkurenci veicinošam tirgum, kā arī līdzeklis cīņā pret korupciju;
Stresses that a sound government procurement framework is a precondition for a fair and free competition-oriented market, and helps to fight corruption;
turklāt, ņemot vērā Eiropas Savienības saistības starptautiskā publiskā iepirkuma jomā, norāda, ka ir svarīgi, lai šajā jomā tiktu stiprināti korupcijas apkarošanas mehānismi, un vērš uzmanību uz nepieciešamību koncentrēties uz pārredzamības un taisnīguma nodrošināšanu publisko līdzekļu izlietojumā;
Further points out, in the context of the European Union's commitments in the field of international public procurement, the importance of strengthening anti-corruption mechanisms in this area, and draws attention to the need to focus efforts on ensuring transparency and fairness in the use of public funds;
aicina tās 22 valstis, kuras Valsts iepirkuma nolīguma komitejā piedalās kā novērotājas, paātrināt pievienošanās procesu šim nolīgumam;
Urges the 22 observer states on the GPA committee to speed up the process of acceding to the GPA;
aicina Komisiju izvērtēt iespēju publiskā iepirkuma nolīgumos, kuri noslēgti ar starptautiskiem partneriem, iekļaut noteikumus, kas prasa ievērot konvencijās un starptautiskos nolīgumos noteiktos cilvēktiesību pamatprincipus;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of incorporating into public procurement agreements with international partners provisions requiring compliance with the fundamental human rights obligations laid down in conventions and international agreements;
kategoriski iestājoties pret protekcionismu globāla mēroga publiskajā iepirkumā, ir stingri pārliecināts, ka šajā jomā ir jāievēro savstarpīguma un samērīguma princips; aicina Komisiju apsvērt samērīgu un mērķtiecīgu ierobežojumu piemērošanu attiecībā uz piekļuvi atsevišķām ES publiskā iepirkuma tirgus daļām tiem tirdzniecības partneriem, kuri izmanto iespēju piekļūt ES tirgum, taču nav izrādījuši vēlmi atvērt savus tirgus ES uzņēmumiem, lai tādējādi mudinātu ES partnerus piedāvāt Eiropas uzņēmumiem abpusējus un samērīgus tirgus pieejamības režīmus;
While arguing strongly against protectionist measures in the field of public procurement at global level, firmly believes in the principle of reciprocity and proportionality in that area; calls on the Commission to consider imposing proportional targeted restrictions on access to parts of the EU's procurement markets for those trading partners which benefit from the openness of the EU market, but have not shown any intention of opening up their own markets to EU companies, in order to encourage our partners to offer reciprocal and proportional market access arrangements for European companies;
vērš uzmanību uz Direktīvas 2004/17/EK 58. un 59. panta noteikumiem; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespēju informēt Komisiju par problēmām, kas ir saistītas ar dalībvalstu uzņēmumu iespējām piekļūt trešo valstu tirgiem, un aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai Savienības uzņēmumiem nodrošinātu reālu piekļuvi trešo valstu tirgiem;
Draws attention to the provisions of Articles 58 and 59 of Directive 2004/17/EC; calls on the Member States to make full use of the possibility of informing the Commission of problems relating to access by their undertakings to third-country markets, and calls on the Commission to take effective measures to ensure that EU undertakings enjoy genuine access to third-country markets;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu “oficiālā attīstības palīdzība plus” ( 2009/2218(INI) )
European Parliament resolution of 18 May 2010 on the EU Policy Coherence for Development and the ‘Official Development Assistance plus’ concept ( 2009/2218(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības dibināšanu V sadaļu un jo īpaši tā 21. panta 2. punktu, ar kuru nosaka Eiropas Savienības principus un mērķus starptautisko attiecību jomā, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 208. pantu, kurā atkārtoti apstiprināts, ka, īstenojot politiku, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, ES ievēro attīstības sadarbībai noteiktos mērķus,
having regard to Title V of the Treaty on European Union and, in particular, Article 21(2) thereof, establishing the principles and objectives of the EU in international relations, and to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (Lisbon Treaty), which reaffirms that the EU shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus,
having regard to Article 7 of the Treaty on the Functioning of the European Union (Lisbon Treaty), which reaffirms that the EU shall ensure consistency between its policies and activities, taking all of its objectives into account,
ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) 12. pantu,
having regard to Article 12 of the ACP-EC Partnership Agreement (the Cotonou Agreement),
ņemot vērā Lisabonā 2007. gada decembrī pieņemto ES un Āfrikas Kopīgo stratēģiju,
having regard to the Joint Africa-EU Strategy, adopted in Lisbon in December 2007,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība ‐ kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” ( COM(2005)0134 - SEC(2005)0455 ),
having regard to the communication from the Commission ‘Policy Coherence for Development: accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals’ ( COM(2005)0134 – SEC(2005)0455 ),
ņemot vērā pirmo divgadējo ES ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību ( COM(2007)0545 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)1202 ),
having regard to the first biennial EU report on Policy Coherence for Development ( COM(2007)0545 ) and the accompanying Commission Staff Working Paper ( SEC(2007)1202 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā” ( COM(2007)0072 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘EU Code of Conduct on Division of Labour in Development Policy’ ( COM(2007)0072 ),
ņemot vērā “ES 2009. gada ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību” ( COM(2009)0461 galīgā redakcija) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2009)1137 ),
having regard to the EU 2009 report on Policy Coherence for Development ( COM(2009)0461 final) and the accompanying Commission Staff Working Paper ( SEC(2009)1137 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība ‐ politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” ( COM(2009)0458 ),
having regard to the communication from the Commission ‘Policy Coherence for Development – Establishing the policy framework for a whole-of-the-Union approach’ ( COM(2009)0458 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Attīstības politikas saskaņotība ‐ darba programma” ( SEC(2010)0421 galīgā redakcija), kas pievienots Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai,
having regard to the Commission staff working document ‘Policy Coherence for Development Work Programme’ ( SEC(2010)0421 final) accompanying the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, The European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Divpadsmit punktu ES rīcības plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai” ( COM(2010)0159 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, The European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: A twelve-point EU action plan in support of the Millennium Development Goals ( COM(2010)0159 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” ( COM(2009)0160 ),
having regard to the Commission Communication ‘Supporting developing countries in coping with the crisis’ ( COM(2009)0160 ),
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas reformu ( COM(2009)0163 ),
having regard to the Commission Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy ( COM(2009)0163 ),
ņemot vērā 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0039 .
having regard to its resolution of 25 February 2010 on the Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy Texts adopted, P7_TA(2010)0039 .
ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un jo īpaši rezolūcijas I pielikumu Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0325 .
having regard to its legislative resolution of 24 April 2009 on the proposal for a Council directive amending Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments, and in particular Annex I Texts adopted, P6_TA(2009)0325 .
ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. un 22. decembra secinājumus par lauksaimniecību un zivsaimniecību,
having regard to the Council conclusions of 21 and 22 December 2004 on agriculture and fisheries,
ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus par progresa paātrināšanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā,
having regard to the Council conclusions of 24 May 2005 on accelerating progress towards achieving the Millennium Development Goals,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. oktobra secinājumus par attīstības aspektu integrēšanu Padomes lēmumu pieņemšanas procesā,
having regard to the Council conclusions of 17 October 2006 on integrating development concerns in Council decision-making,
ņemot vērā 2006. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 49. punktu,
having regard to paragraph 49 of the European Council Presidency conclusions of 14 and 15 December 2006,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. un 20. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību,
having regard to the Council conclusions of 19 and 20 November 2007 on policy coherence for development,
ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 61. punktu,
having regard to paragraph 61 of the European Council Presidency conclusions of 19 and 20 June 2008,
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 18. maija secinājumus par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,
having regard to the conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 18 May 2009 on supporting developing countries in coping with the crisis,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību un darbības sistēmu palīdzības efektivitātes jomā,
having regard to the Council conclusions of 17 November 2009 on policy coherence for development and on the Operational Framework on Aid Effectiveness,
ņemot vērā Eiropas Sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1996. gada stratēģisko dokumentu “Attīstības sadarbības ieguldījums 21. gadsimta veidošanā” un ESAO valstu ministru 2002. gada deklarāciju “Rīcība kopīgai attīstības darba kārtībai”, kā arī 2008. gada ziņojumu “Saskaņotas attīstības politikas pamatelementi”,
having regard to the 1996 OECD strategy document ‘Shaping the 21st Century: the Contributions of Development Cooperation and the 2002 OECD ministerial declaration ’Action for a Shared Development Agenda' and its 2008 report entitled ‘Building Blocks for Policy Coherence for Development’,
ņemot vērā ESAO Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,
having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness and the Accra Agenda for Action,
ņemot vērā ESAO 2008. gada 4. jūnijā pieņemto ministru deklarāciju par attīstības politikas saskaņotību,
having regard to the ministerial declaration on policy coherence for development adopted by the OECD on 4 June 2008,
ņemot vērā 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarāciju un astoto Tūkstošgades attīstības mērķi,
having regard to the 2000 UN Millennium Declaration and the eighth Millennium Development Goal,
ņemot vērā PTO ministru 2001. gada novembra sanāksmi un 2002. gada Monterejas konsensu,
having regard to the WTO ministerial meeting in November 2001 and to the Monterrey Consensus of 2002,
ņemot vērā pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību 2002. gadā un Ģenerālās Asamblejas rezolūciju, ko tā pieņēma saistībā ar 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmi,
having regard to the World Summit on Sustainable Development of 2002 and the Resolution adopted by the General Assembly in the framework of the World Summit of 2005,
Apvienotajā parlamentārajā asamblejā,
held in Prague from 4 to 9 April 2009,
, Eiropas Parlamenta 2007. gada 1. februāra rezolūciju par ilgtspējības iekļaušanu attīstības sadarbības politikās OV C 250 E, 25.10.2007., 77. lpp.
; European Parliament resolution of 1 February 2007 on mainstreaming sustainability in development cooperation policies OJ C 250 E, 25.10.2007, p.
, Eiropas Parlamenta 2008 gada 17. jūnija rezolūciju par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā OV C 286 E, 27.11.2009., 5. lpp.
; European Parliament resolution of 17 June 2008 on policy coherence for development and the effects of the EU's exploitation of certain biological natural resources on development in West Africa OJ C 286 E, 27.11.2009, p.
ņemot vērā rezolūcijas, kuru pamatā ir Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumi: Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.
having regard to its resolutions based on reports by its Committee on International Trade: European Parliament resolution of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade OJ C 102 E, 24.4.2008, p.
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7-0140/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0140/2010 ),
tā kā ESAO ir ierosinājusi definēt attīstības politikas saskaņotības (APS) jēdzienu, kas nozīmē “centienus nodrošināt to, ka valdības īstenotās attīstības politikas mērķus un rezultātus nemazina šīs pašas valdības citas politikas pasākumi, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un ka ar šo citu politiku, kad vien tas ir iespējams, atbalsta attīstības mērķu sasniegšanu” Attīstības politikas saskaņotība – Iestāžu pieejas – Tehnisks seminārs – ESAO seminārs Parīzē 2003. gada 13. oktobrī.
whereas the OECD has proposed defining the concept of policy coherence for development (PCD), which means ‘working to ensure that the objectives and results of a government's development policies are not undermined by other policies of that government, which impact on developing countries, and that these other policies support development objectives, where feasible’ Policy Coherence for Development: Institutional Approaches: Technical Workshop‘: OECD workshop held in Paris on 13 October 2003.
; tā kā ES ir izstrādājusi APS jēdzienu, lai radītu ES politiku sinerģismu, un tā kā politiska bezdarbība šajā jomā var negatīvi ietekmēt vēlamo attīstības sadarbības iznākumu;
; whereas the EU has developed a concept of PCD aimed at building synergies between EU policies, and whereas lack of political action to this end may have a negative impact on the expected result of development cooperation,
atsaucoties uz Eiropas Savienības apņemšanos saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem veikt attīstības politikas saskaņotības veicinošus pasākumus Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgā paziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku 35. pants: “Eiropas konsenss” (2006/C 46/01).
recalling the European Union's commitment to taking measures to encourage policy coherence for development, in accordance with the conclusions of the European Council in 2005 Article 35 of the Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (2006/C 46/01).
tā kā ir vērojama atšķirība starp politikas konsekvenci (pretrunu novēršanu dažādās ārpolitikas jomās) un attīstības saskaņotību (pienākums visās ES politikas jomās, kas ietekmē jaunattīstības valstis, ņemt vērā attīstības mērķus);
whereas there is a difference between consistency among policies (avoiding contradictions among different external policy areas) and coherence for development (the obligation for all EU policies that impact on developing countries to take development objectives into account),
tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka ES politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā ‐ tās izskaušana, un tā kā, īstenojot visus Savienības politikas virzienus, cenšas nodrošināt APS, lai veicinātu Savienības attīstības sadarbības mērķu sasniegšanu;
whereas Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union establishes the reduction and, in the long term, the eradication of poverty as the primary objective of EU development policy; whereas PCD works towards the Union's development cooperation objectives though all its policies,
tā kā ES tirdzniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, klimata, intelektuālā īpašuma tiesību, migrācijas, finanšu, bruņojuma un izejmateriālu politika acīmredzami nav saskaņota un tā kā ar APS, radot būtisku ES politiku sinerģismu, var veicināt nabadzības samazināšanu;
whereas there are clear incoherencies in the EU's trade, agriculture, fisheries, climate, intellectual property rights, migration, finance, arms and raw materials policies; and whereas PCD can lead to poverty reduction by finding fundamental synergies among EU Policies,
tā kā APS ierobežo politiskā atbalsta trūkums, neskaidras pilnvaras, resursu nepietiekamība, efektīvu pārraudzības instrumentu un rādītāju neesamība, kā arī tas, ka APS nav noteikta kā prioritāte konfliktējošu interešu gadījumā;
whereas constraints for PCD are lack of political support, unclear mandates, insufficient resources, absence of effective monitoring tools and indicators, as well as the lack of prioritisation of PCD over conflicting interests,