natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 9. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi ‐ Komisijas 15. ikgadējais ziņojums saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0311 .
having regard to its resolution of 9 September 2010 on better lawmaking – 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality Texts adopted, P7_TA(2010)0311 .
ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembrī noslēgto Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi,
having regard to the Interinstitutional Agreement on better law-making concluded between Parliament, the Council and the Commission on 16 December 2003,
ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2005. gada novembrī noslēgto Iestāžu nolīgumu par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai,
having regard to the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments concluded between Parliament, the Council and the Commission in November 2005,
ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2010,
having regard to Special Report No 3/2010 of the European Court of Auditors,
ņemot vērā rezultātus, kas iegūti, veicot Eiropas Parlamenta pasūtīto pētījumu par ietekmes novērtējumiem dalībvalstīs,
having regard to the results of the study commissioned by the European Parliament on impact assessments in the EU Member States,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. janvāra pamatnostādnes par ietekmes novērtējumu un to pielikumus ( SEC(2009)0092 ),
having regard to the Commission's Impact Assessment Guidelines of 15 January 2009, and the annexes thereto ( SEC(2009)0092 ),
ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes novērtējumu ( COM(2002)0276 ),
having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
ņemot vērā Parlamenta un Komisijas 2010. gada 20. oktobra pamatnolīgumu,
having regard to the Framework Agreement of 20 October 2010 between Parliament and the Commission,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. oktobra paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam ‐ prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” ( COM(2010)0614 ),
having regard to the Commission communication of 28 October 2010 on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era: Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage ( COM(2010)0614 ),
ņemot vērā Ietekmes novērtējuma padomes 2011. gada 24. janvāra ziņojumu par 2010. gadu ( SEC(2011)0126 ),
having regard to the Impact Assessment Board Report for 2010 of 24 January 2011 ( SEC(2011)0126 ),
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas priekšsēdētājas 2010. gada 16. novembra vēstuli referentei par gūto pieredzi, veicot ietekmes novērtējumu par sekām, kādas rada grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pagarināšana līdz 20 nedēļām,
having regard to the letter of 16 November 2010 from the Chair of the Committee on Women's Rights and Gender Equality to the rapporteur on the experiences gained from an impact assessment conducted concerning the effect of extending maternity leave to 20 weeks,
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0159/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0159/2011 ),
tā kā ietekmes novērtējumi ir sistemātisks sagaidāmo likumdošanas seku vērtējums;
whereas impact assessments present a systematic evaluation of the likely effects of legislative action,
tā kā ietekmes novērtējumi veicina ES tiesību normu kvalitātes vispārīgu uzlabošanu labākas tiesību aktu izstrādes nozīmē;
whereas impact assessments make a positive contribution to the overall enhancement of the quality of EU legislation in the interest of better lawmaking,
tā kā problēmas, kas rodas pašreizējo ES tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā, daļēji izriet no neatbilstīgi izstrādātiem tiesību aktu tekstiem un tā kā šajā ziņā visām Eiropas likumdošanas iestādēm ir jāuzņemas kopīga atbildība;
whereas the problems arising in the transposition and implementation of current EU law are partly the result of inadequately drafted legislative texts, and whereas all European legislative bodies share the responsibility for this,
tā kā Lisabonas līgumā ir ietvertas horizontālas sociālās un vides klauzulas (LESD 9. un 11. pants), kas jāņem vērā, nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, un tam vajadzīga ikviena ierosinātā tiesību akta padziļināta sociālās un vides ietekmes analīze;
Whereas the Lisbon Treaty contains horizontal social and environmental clauses (Art. 9 and 11 TFEU) which have to be taken into account in defining and implementing the Union's policies and activities and require an in-depth analysis of the social and environmental impact of any proposed legislation;
tā kā, pieņemot jaunus tiesību aktus un vienkāršojot spēkā esošos tiesību aktus vai izstrādājot to jaunu redakciju, ietekmes novērtējumus var izmantot labākai sociālo, ekonomisko, vides un veselības seku un atbilstības pamattiesībām izvērtēšanai un tādējādi var palīdzēt birokrātijas samazināšanā, kā arī nodrošināt ES politikas saskaņotību Eiropadomes izvirzīto vispārējo mērķu sasniegšanā;
whereas, when adopting new laws and simplifying and recasting existing laws, impact assessments can serve to improve the evaluation of their social, economic, environmental and health effects and their compatibility with fundamental rights, and thus help reduce bureaucracy, as well as ensure the consistency of the EU's policies in reaching the overarching objectives set by the European Council,
tā kā Komisija uzskata, ka Ietekmes novērtējuma padome (INP) ir neatkarīga struktūra, lai gan tā ir Komisijas priekšsēdētāja pakļautībā un to veido augsta līmeņa amatpersonas no vairākiem ģenerāldirektorātiem un vada ģenerālsekretāra vietnieks; tā kā tas apdraud informācijas objektivitāti un tādējādi tiek pārkāpta vajadzīgā neitralitāte;
whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
tā kā Parlaments vairākkārt paudis atbalstu neatkarīgu ietekmes novērtējumu izmantošanai Eiropas Savienībā;
whereas Parliament has on a number of occasions expressed support for the use of independent impact assessments in the European Union,
tā kā Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kvalitātes līmenis ir nestabils un bieži vien tie vairāk kalpo likumdošanas priekšlikuma attaisnošanai, nevis objektīvi izvērtē faktus;
whereas the impact assessments carried out by the Commission are inconsistent in their quality level and frequently serve rather to justify a legislative proposal than to permit an objective consideration of the facts,
tā kā ietekmes novērtējumus var izmantot, lai radītu nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus ES tiesību aktu un politikas nostādņu turpmākai izstrādei vai spēkā stāšanās procesam;
whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
tā kā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā un 2005. gada novembra Iestāžu nolīgumā par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai Parlaments, Padome un Komisija un 2010. gada 20. oktobra pamatnolīgumā Parlaments un Komisija ir apņēmušies izstrādāt programmu labākai tiesību aktu izstrādei un tā kā šajā rezolūcijā ir iekļauti konkrēti priekšlikumi, ar kuriem uzlabot ietekmes novērtējumus;
whereas Parliament, the Council and the Commission in the Interinstitutional Agreement of 16 December 2003, the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments of November 2005, and Parliament and the Commission in the Framework Agreement of 20 October 2010, undertook to set an agenda for better lawmaking, and whereas this resolution contains concrete proposals for improving impact assessments,
tā kā Komisija rūpniecības politikā cenšas īstenot jaunu pieeju un līdz ar to visi politiskie priekšlikumi, kas būtiski ietekmē ekonomiku, ir rūpīgi jāizvērtē, analizējot to ietekmi uz konkurētspēju,
whereas the Commission is pursuing a new kind of approach in industrial policy, whereby all political proposals with significant effects on the economy should be analysed in detail as to their impact on competitiveness,
uzsver, ka ietekmes novērtējumi ir nozīmīgs līdzeklis lietpratīgai un labākai tiesību aktu izstrādei visā politikas plānošanas ciklā, un šis līdzeklis ES likumdevējiem ir jāizmanto daudz biežāk, lai viņi efektīvāk varētu izvērtēt izvēlēto politikas risinājumu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu, vidi un veselības aizsardzību, kā arī to ietekmi uz iedzīvotāju pamattiesībām, paturot prātā, ka izmaksu un ieguvumu analīze ir tikai viens no daudziem kritērijiem;
Stresses that impact assessments are an important aid to smart and better lawmaking during the whole policy cycle which the makers of EU law should exploit more often in order to help them evaluate more effectively the economic, social, environmental and health related consequences of their policy options, as well as their impact on citizens' fundamental rights, bearing in mind that cost/benefit-analysis constitutes one criterion among others;
atzinīgi vērtē paziņojumu par lietpratīgu regulējumu un uzsver, ka ietekmes novērtējumiem jābūt nozīmīgiem visā politikas plānošanas ciklā, sākot no izstrādes, īstenošanas, piemērošanas un novērtēšanas līdz pat tiesību aktu pārskatīšanai; uzsver, ka tiesību aktu priekšlikumu izstrādes posmā ir svarīgi pieņemt labi pārdomātus un pilnībā apzinātus lēmumus, jo tādējādi iespējams gan uzlabot tiesību akta kvalitāti, gan arī saīsināt likumdošanas procesu;
Welcomes the Smart Regulation Communication, and emphasises that impact assessments should play a key role throughout the whole policy cycle, from design to implementation, enforcement, evaluation and to the revision of legislation; stresses the importance of well-considered and fully informed decision-making at the design stage of legislative proposals, because this can lead to both improved quality of outcomes and a shorter legislative process;
uzsver, ka ir jāveic rūpīgs ietekmes novērtējums, kas ir tiesību aktu augstas kvalitātes, kā arī to pareizas transponēšanas, piemērošanas un izpildes kontroles priekšnosacījums;
Stresses the need for thorough impact assessments as a prerequisite for high-quality legislation and correct transposition, application and enforcement;
uzsver, ka ietekmes novērtējumi nekādā gadījumā nevar aizstāt politisku apspriešanu un lēmumu pieņemšanas procesu, ko īsteno likumdevēji, bet gan kalpo politisku lēmumu tehniskai sagatavošanai;
Stresses that an impact assessment is in no way a substitute for political debate and the legislator's decision-making process but merely serves to help the technical preparation of a political decision;
uzsver, ka ietekmes novērtējumi jāveic politikas izstrādes sākotnējos posmos; uzsver, ka ietekmes novērtējumiem ir jābūt pilnīgi neatkarīgiem un tiem vienmēr jābalstās uz iespējamo seku objektīvu un pamatotu analīzi;
Stresses that impact assessments need to be carried out in the early stages of policy development; emphasises that they should be completely independent and should always be based on an objective, reasoned analysis of potential effects;
uzsver, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu likumdevējas iestādes apņemas pirms jebkādu būtisku grozījumu pieņemšanas veikt ietekmes novērtējumu, ja to uzskata par piemērotu un vajadzīgu likumdošanas procesam;
Stresses that, in line with the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, co-legislators have undertaken to carry out impact assessments when they consider this to be appropriate and necessary for the legislative process, prior to the adoption of any substantive amendment;
uzskata ‐ lai garantētu neatkarību un objektivitāti, ietekmes novērtējuma procesā ir jāiesaista visu attiecīgo politikas jomu ārējie eksperti, kā arī visas iesaistītās ieinteresēto personu grupas; šajā sakarībā uzsver, ka publiska apspriešana būtiski atšķiras no neatkarīga ietekmes novērtējuma; norāda, ka ietekmes novērtējuma galīgajam rezultātam, metodoloģijas kontrolei un kvalitātei arī turpmāk jābūt Eiropas Savienības iestāžu kompetencē, lai nodrošinātu, ka tos veic atbilstīgi tiem pašiem augstajiem standartiem;
Considers it necessary to involve external experts from all policy areas as well as all stakeholder groups affected in the impact assessment process in order to guarantee independence and objectivity; stresses in this connection the fundamental distinction between public consultation and independent impact assessment; notes that the final outcome and the control of the methodology and quality of the impact assessment should remain with the European Union institutions in order to ensure that they are carried out to the same high standard;
prasa ietekmes novērtējumu izstrādē nodrošināt maksimālu pārredzamību, cita starpā laikus publicēt ierosināto tiesību aktu visaptverošus izstrādes plānus, lai visām ieinteresētajām personām nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi likumdošanas procedūrai; līdz ar to uzskata, ka pašreizējais Komisijas apspriežu laikposms ir jāpagarina līdz 12 nedēļām;
Calls for the maximum of transparency when drawing up impact assessments, including the early publication of comprehensive Road Maps of proposed legislation to ensure equal access to the legislative procedure for all stakeholders; considers therefore also that the Commission's current consultation period should be extended to 12 weeks;
uzskata ‐ nedrīkst pieļaut, ka to projektu vai tiesību aktu ietekmes novērtējumus, kurus apmaksā valsts pārvaldes iestādes vai tiem pakļauti uzņēmumi, apstiprina attiecīgās pārvaldes iestādes;
Takes the view that it should not be possible for impact assessments on projects or legislation sponsored by public administrations or their dependent undertakings to be approved by the administration concerned;
uzskata, ka ietekmes novērtēšana ir piemērots instruments, lai pārbaudītu Komisijas priekšlikumu lietderību un jo īpaši to atbilstību subsidiaritātes un samērīguma principam, kā arī lai izskaidrotu abām likumdevējām iestādēm un plašai sabiedrībai, kādu iemeslu dēļ ir izdarīta konkrēta izvēle;
Believes the impact assessment to be a suitable instrument for verifying the relevance of Commission proposals, and in particular compliance with the principles of subsidiarity and proportionality, and for explaining more clearly to the co-legislators and the public at large the reasons behind opting for a given measure;
uzsver, ka laba ietekmes novērtējuma galvenie elementi ir problēmu konstatēšana, apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, īstenojamo mērķu noteikšana, kā arī stratēģisko politikas iespēju izstrādāšana;
Stresses that the key elements of a good impact assessment are recognition of the problem, consultation of the parties concerned, definition of the objectives to be achieved and the elaboration of strategic policy options;
uzskata, ka ir svarīgi jauniem likumdošanas priekšlikumiem pievienot ietekmes novērtējumu; norāda, ka atbilstīgi LESD 290. un 291. pantam vajadzības gadījumā šādu kārtību var piemērot arī ES tiesību aktu vienkāršošanā un pārstrādāšanā, kā arī deleģētiem tiesību aktiem un īstenošanas aktiem;
Considers it important for new legislative proposals to be accompanied by an impact assessment; notes that this may also apply to the simplification and recasting of EU law and to delegated acts and implementing acts pursuant to Articles 290 and 291 TFEU, where appropriate;
uzskata, ka ietekmes novērtējums ir darba dokuments, kas ir daļa no likumdošanas procesa; uzsver, ka ir jānodrošina pietiekams elastīgums, lai būtu iespējams veikt papildu ietekmes novērtējumus likumdošanas gaitā;
Regards the impact assessment as a ‘living document’ forming part of the lawmaking process; stresses the need to guarantee sufficient flexibility so that further impact assessments can be conducted during the lawmaking process;
prasa, lai ietekmes novērtējumos uzmanību pievērstu ne tikai izmaksu un ieguvumu analīzei, bet arī ņemtu vērā daudzus kritērijus saskaņā ar integrētas pieejas principu, lai likumdevējiem sniegtu pēc iespējas plašāku informāciju; šajā sakarībā vērš uzmanību uz 2003. gada 16. decembra iestāžu nolīgumā un 2005. gada kopējā pieejā minētajiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem, kuri ir jāapvieno vienotā novērtējumā; šajā ziņā uzsver, ka ir jānodrošina ES politikas un darbību saskaņotība, ņemot vērā visus tās mērķus un ievērojot LESD 7. pantā paredzēto pilnvaru piešķiršanas principu;
Calls for impact assessments to not focus exclusively on cost/benefit-analysis but to take a large number of criteria into account, in accordance with the principle of an integrated approach, in order to provide the legislator with as comprehensive a picture as possible; draws attention in this context to the economic, social and environmental aspects referred to in the interinstitutional agreement of 16 December 2003 and the common approach of 2005, which are to be combined in a single evaluation; underlines, in this respect, the need to ensure consistency between policies and activities of the EU by taking all of its objectives into account and in accordance with the principle of conferral of powers as laid down in Article 7 TFEU;
mudina saistībā ar ietekmes novērtējumiem vienmēr veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, t. i., pārbaudīt visu ar izdevumiem saistīto programmu un pasākumu izdevumu rentabilitāti, kā arī iespējamo ietekmi uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); šajā sakarībā aicina konsekventi piemērot 2008. gada Mazās uzņēmējdarbības aktā paredzētos MVU testus; šajā sakarībā atgādina, ka ikviens tiesību akts, kura pašreizējie noteikumi uzliek slogu MVU, ir rūpīgi jāizvērtē, lai samazinātu vispārējo regulatīvo slogu uz MVU;
Urges that, in connection with the impact assessment, a cost-benefit analysis – i.e. an examination of the cost-efficiency of all programmes and measures involving expenditure – should always be carried out, and potential implications for small and medium-sized enterprises (SMEs) examined; calls in this connection for the consistent application of the ‘SME test’ proposed in the 2008 Small Business Act; recalls in this context that in every law imposing burdens on SMEs there should be a careful evaluation of existing regulations with the aim at reducing the overall regulatory burden on SMEs;
mudina Eiropas līmeņa ietekmes novērtējumos apsvērt arī Eiropas pievienoto vērtību, proti, kādus ietaupījumus varētu gūt, panākot Eiropas mēroga risinājumu, un/vai kādi papildizdevumi rastos dalībvalstīm, ja netiek panākts risinājums Eiropas mērogā;
Urges that impact assessments at European level should look into the European added-value in terms of what savings will result from a European solution and/or what supplementary costs would arise for the Member States in the absence of a European solution;
uzskata, ka ietekmes novērtējumos vajadzētu ņemt vērā ietekmi uz ES ekonomiskajām partnerattiecībām, kā arī sekas, kas rodas, izvēloties kādu Eiropas standartu, nevis starptautisko standartu;
Believes that the impact on EU economic partnerships as well as the implications of choosing a specific European standard instead of an international standard should be taken into consideration in impact assessments;
uzsver, ka ietekmes novērtējumos pilnībā jāņem vērā likumdevējai iestādei pieejamās alternatīvas, vienmēr padziļināti apsverot iespēju neveikt nekādas darbības;
Stresses that impact assessments must fully consider the alternatives available to the legislator, which should always include a serious examination of the option of taking no action;
uzsver, ka ietekmes novērtējumi nedrīkst radīt lielāku birokrātiju un lieki kavēt likumdošanas procedūras; tomēr ietekmes novērtējumiem jāatvēl pietiekami daudz laika, lai iegūtu ticamu rezultātu; turklāt šajā sakarībā uzsver, ka ietekmes novērtējumus nedrīkst izmantot ļaunprātīgi kā līdzekli, ar ko bloķēt nevēlamus tiesību aktus; tāpēc mudina radīt tehniskus un administratīvus priekšnoteikumus, lai ietekmes novērtējumus veiktu strauji un nekavējoties, piemēram, izmantojot tādus instrumentus kā pamatnolīgumi un paātrinātas konkursa procedūras, kā arī optimāli izmantojot resursus;
Stresses that impact assessments must not lead to more bureaucracy and unnecessary delays in the legislative procedure; however, impact assessments must be allowed sufficient time in order to produce a reliable result; further stresses in this connection that impact assessments should not be abused as a means of holding up unwanted legislation; urges, therefore, that the technical and administrative conditions be created to ensure that impact assessments are carried out speedily and promptly, e.g. through such instruments as framework agreements, accelerated tendering procedures and the optimal use of resources;
mudina atbilstīgi labākās prakses principam izmantot to valstu pieredzi, kurās ietekmes novērtējumi tiek veikti jau vairākus gadus, lai uzlabotu ietekmes novērtējumus ES mērogā;
Urges, in accordance with the Best Practice principle, that use be made of experience gained in other countries where impact assessments have already been carried out for several years, in order to further improve impact assessments at EU level;
prasa ietekmes novērtējumus atjaunināt visā likumdošanas gaitā, lai varētu ņemt vērā šajā procesā radušās izmaiņas;
Calls for impact assessments to be updated during the course of the legislative process as a whole, to enable account to be taken of changes occurring during this process;
uzsver Komisijas primāro atbildību par kvalitatīvu ietekmes novērtējumu veikšanu attiecībā uz tās priekšlikumiem, saskaņā ar Līgumu īstenojot iniciatīvas tiesības;
Underlines the Commission's primary responsibility for conducting high quality impact assessments of its proposals when exercising its right of initiative in accordance with the Treaty;
atzīst, ka iepriekšējos gados Komisija ir uzlabojusi ietekmes novērtējumu kvalitāti, taču uzsver, ka uzlabošana ir jāturpina;
Acknowledges that the quality of Commission impact assessments has gone up in recent years, but stresses that there is further need for improvement;
šajā sakarībā norāda uz 2006. gadā izveidoto Komisijas Ietekmes novērtējuma padomi (INP), kas atbild par Komisijas ietekmes novērtējumu pilnveidošanu;
Refers in this connection to the Commission's Impact Assessment Board (IAB) founded in 2006, which is responsible for the development of Commission impact assessments;
uzsver, ka INP locekļi ir neatkarīgi tikai formāli, jo pašlaik tos ieceļ Komisijas priekšsēdētājs un viņi ir pakļauti priekšsēdētāja norādījumiem, un līdz ar to pilnīga neatkarība nav iespējama; tāpēc prasa, lai INP locekļus pirms iecelšanas amatā izjautātu Eiropas Parlaments un Padome, un prasa atcelt locekļu pakļautību Komisijas priekšsēdētāja norādījumiem; prasa, lai INP locekļu un ekspertu darbs noritētu publiski, ievērojot maksimālu pārredzamību, un lai praksē varētu pārliecināties par viņu neatkarību;
Stresses that the members of the IAB are independent only in formal terms, since they are currently appointed by and subject to the instructions of the Commission President, and cannot therefore be said to be fully independent; calls, therefore, for the members of the IAB to be scrutinized by the European Parliament and the Council prior to appointment and no longer be subject to the instructions of the Commission President; calls for the work of the IAB and experts to take place in the public remit with the highest transparency so that their independence can be verified in practice;