natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijai ieteikumi par rādītāju un robežvērtību noteikšanu un pielāgošanu būtu jāiesniedz Padomes un Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai komentāru izteikšanai.
The Commission should present suggestions for comments to the competent committees of the Council and the European Parliament on plans to establish and adjust the indicators and thresholds.
Komisijai būtu jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par izmaiņām rādītājos un robežvērtībās un jāsniedz veikto izmaiņu pamatojums.
The Commission should inform the Council and European Parliament of changes to the indicators and thresholds and explain its reasons for such modifications.
un strukturālo
and structural
rādītāju kopuma ar attiecīgām indikatīvām robežvērtībām, lai atklātu makroekonomisko nelīdzsvarotību.
indicators relevant to detection of macroeconomic imbalances, with corresponding indicative thresholds.
Rādītāji nebūtu jāsaprot kā ekonomikas politikas mērķi, bet kā instrumenti, lai ņemtu vērā makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgo dabu Eiropas Savienībā.
The indicators should not be contemplated as goals for economic policy but as tools to take account of the evolving nature of the macroeconomic imbalances within the European Union.
Veidojot rādītāju kopsavilkumu, pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai tiktu ņemti vērā atšķirīgie ekonomiskie apstākļi, tostarp ekonomiskās iedzīšanas radītās sekas.
In developing the scoreboard due consideration should also be given to catering for heterogeneous economic circumstances, including catching-up effects.
Vienas vai vairāku indikatīvo robežvērtību pārsniegšana ne vienmēr norāda uz makroekonomiskās nelīdzsvarotības rašanos, jo ekonomikas politikas veidošanā jāņem vērā savstarpējās saiknes starp makroekonomikas rādītājiem.
The crossing of one or more indicative thresholds need not necessarily imply that macroeconomic imbalances are emerging, as economic policy-making should take into account inter-linkages between macroeconomic variables.
Secinājumus nevajadzētu izdarīt no rādītāju kopsavilkuma automātiskas nolasīšanas ‐ ekonomiskajam
Conclusions should not be drawn from an automatic reading of the scoreboard: economic
novērtējumam jānodrošina, lai tiktu ņemta vērā visa rādītāju kopsavilkuma un cita informācija un tā kļūtu par neatņemamu vispusīgas analīzes daļu.
judgment should ensure that all pieces of information, whether from the scoreboard or not, are put in perspective and become part of a comprehensive analysis.
Balstoties uz daudzpusējās uzraudzības procedūru un brīdināšanas mehānismu
Based on the multilateral surveillance procedure and the alert mechanism,
vai negaidītu un nozīmīgu ekonomisko norišu gadījumā, kurām nepieciešama steidzama analīze šīs regulas vajadzībām
or in the event of unexpected, significant economic developments that require urgent analysis for the purpose of this Regulation,
, Komisijai būtu jāidentificē tās dalībvalstis, par kurām jāveido padziļināts pārskats.
the Commission should identify the Member States to be subject to an in-depth review.
jāietver pamatīga nelīdzsvarotības cēloņu analīze pārskata dalībvalstī
should encompass a thorough analysis of sources of imbalances in the Member State under review
, pienācīgi ņemot vērā valstij raksturīgos īpašos ekonomiskos nosacījumus un apstākļus un plašāku analītisko instrumentu kopumu, rādītājus un valstij raksturīgo kvalitatīvo informāciju
, taking due account of country specific economic conditions and circumstances and of a wider set of analytical tools, indicators and qualitative information of country specific nature.
Turklāt Komisija pienācīgi ņem vērā jebkuru citu informāciju, kuru attiecīgās dalībvalstis uzskata par būtisku un kuru dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai un Padomei.
Furthermore, the Commission shall give due consideration to any other information which, in the opinion of the Member States concerned are relevant, and which the Member State has put forward to the Commission and to the Council.
Padziļinātais pārskats
The in-depth review
būtu jāapspriež Padomē un Eurogrupā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.
should be discussed within the Council and the Euro Group for the Member States whose currency is the euro.
Attiecīgā gadījumā padziļinātājā pārskatā ņem vērā Padomes ieteikumus vai pārskata dalībvalstīm adresētus aicinājumus, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 121., 126. un 148. pantu un šīs regulas 6., 7., 8. un 10. pantu, un pārskata dalībvalsts plānotos politikas pasākumus, kas ietverti valsts reformu programmās, kā arī starptautisko labāko praksi attiecībā uz rādītājiem un metodēm.
The in-depth review shall take into account, where appropriate, Council recommendations or invitations addressed to Member States under review adopted in accordance with Articles 121, 126 and 148 of the Treaty and under Articles 6, 7, 8 and 10 of this Regulation and the policy intentions of the Member State under review, as reflected in National Reform Programs, as well as international best practices as regards indicators and methodologies.
Ja negaidītu un nozīmīgu ekonomisko norišu gadījumā, kurām nepieciešama steidzama analīze, Komisija nolemj sagatavot padziļinātu pārskatu, tai būtu jāinformē attiecīgās dalībvalstis.
When the Commission decides to carry-out an in-depth study in the event of significant and unexpected economic developments that require urgent analysis, it should inform the Member States concerned.
Nevēlamas makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzības un korekcijas procedūrai ar preventīviem un korektīviem elementiem būs vajadzīgi pastiprināti uzraudzības instrumenti, līdzīgi tiem, kurus izmanto daudzpusējās uzraudzības procedūrā.
A procedure to monitor and correct adverse macroeconomic imbalances, with preventive and corrective elements, will require enhanced surveillance tools based on those used in the multilateral surveillance procedure.
Tas var ietvert biežākas Komisijas uzraudzības misijas dalībvalstīs
This may include enhanced surveillance missions by the Commission
(euro zonas un VKM II dalībvalstīs sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku)
in liaison with the European Central Bank (ECB) for Member States whose currency is the euro or Member States participating in the ERM II
Tādēļ attiecīgā gadījumā dialogā būtu aktīvi jāiesaista sociālie partneri un citas ieinteresētās personas valstī.
Social partners and other national stakeholders should, where appropriate, be involved in the dialogue.
Novērtējot nelīdzsvarotību, būtu jāņem vērā tās nopietnība ▌un iespējamā negatīvā ekonomiskā un finansiālā ietekme,
When assessing imbalances, account should be taken of their severity ▌ and of the potential negative economic and financial spillovers
kas nelabvēlīgi ietekmē ES ekonomikas stabilitāti un ir drauds monetārās savienības netraucētai darbībai
which aggravate the vulnerability of the EU economy and are a threat to smooth functioning of the monetary union
Visās dalībvalstīs ir vajadzīgi pasākumi, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību un konkurētspējas novirzes, īpaši euro zonā.
Actions to address macroeconomic imbalances and divergences in competitiveness are required in all Member States, particularly in the euro area.
Tomēr politikas problēmu raksturs, svarīgums un steidzamība atkarībā no attiecīgajām dalībvalstīm var ievērojami atšķirties.
However the nature, importance and urgency of the policy challenges may differ significantly depending on the Member States concerned.
Ņemot vērā vajadzīgā pielāgojuma vārīgumu un apjomu, politikas rīcība ir īpaši steidzami vajadzīga dalībvalstīs ar pastāvīgi lielu tekošā konta deficītu un konkurētspējas zudumu.
Given vulnerabilities and the magnitude of the adjustment required, the need for policy action is particularly pressing in Members States showing persistently large current-account deficits and competitiveness losses.
Arī tajās dalībvalstīs, kuras uzkrāj lielus tekošā konta pārpalikumus, politikai būtu jānosaka un jāīsteno strukturālas reformas, kas palīdz stiprināt to iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu.
Also in Members States that accumulate large current account surpluses policies should aim to identify and implement the structural reforms that help strengthening their domestic demand and growth potential.
Ja dalībvalstī ir konstatēta makroekonomiskā nelīdzsvarotība, tai būtu jānosūta ieteikumi
If macroeconomic imbalances are identified, recommendations
, iesaistot vajadzības gadījumā attiecīgās komitejas
when appropriate involving relevant committees,
, lai sniegtu norādes par veicamajiem politikas pasākumiem.
should be addressed to the Member State concerned to provide guidance on appropriate policy responses.
Attiecīgajai dalībvalstij nelīdzsvarotības novēršanai domātie politikas pasākumi būtu jāveic laikus un jāizmanto visi pieejamie valsts iestāžu kontrolē esošie politikas instrumenti.
The policy response of the Member State concerned to imbalances should be timely and should use all available policy instruments under the control of public authorities.
Vajadzības gadījumā būtu jāiesaista attiecīgās ieinteresētās personas valstī, tostarp sociālie partneri, saskaņā ar LESD noteikumiem un valsts tiesisko un politisko kārtību.
Where appropriate, relevant national stakeholders, including social partners should also be involved
būtu jāaptver galvenās ekonomikas politikas jomas, iespējams, tostarp arī fiskālā un atalgojuma politika, darba tirgus, produktu un pakalpojumu tirgus un finanšu sektora regulējums.
should be tailored to the specific environment and circumstances of the Member State concerned and cover the main economic policy areas, potentially including fiscal and wage policies, labour markets, product and services markets and financial sector regulation.
Ir jāņem vērā saistības saskaņā ar VKM II līgumiem.
The commitments under the ERM II agreements need to be taken into account.
Agrīnie Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas brīdinājumi un ieteikumi dalībvalstīm vai Savienībai attiecas uz makrofinansiāla rakstura riskiem.
The early warnings and recommendations by the European Systemic Risk Board to Member States or the Union address risks of a macrofinancial nature.
rīcībai nelīdzsvarotības uzraudzības kontekstā.
in the context of the surveillance of imbalances,
Ja ir konstatēta nopietna makroekonomiskā nelīdzsvarotība, tai skaitā nelīdzsvarotība, kas apdraud Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību, jāuzsāk pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, kas var ietvert ieteikumu izdošanu dalībvalstij, pastiprinātas uzraudzības un pārraudzības prasības un ‐ attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ‐ izpildes iespējas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […/…] OV L […], […], […].
If severe macroeconomic imbalances are identified, including imbalances that jeopardise the proper functioning of economic and monetary union, an excessive imbalance procedure should be initiated that may include issuing recommendations to the Member State, enhanced surveillance and monitoring requirements and in respect of Member States whose currency is the euro, the possibility of enforcement in accordance with Regulation (EU) No […/…] OJ L […], […], […].
, ja ilgstoši netiek veikti korektīvie pasākumi.
in the event of sustained failure to take corrective action.
Visām dalībvalstīm, kurām piemērota pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, būtu jāizveido korektīvo pasākumu plāns ar sīki izklāstītu politiku, kuras mērķis ir īstenot Padomes ieteikumus.
Any Member State placed under the excessive imbalance procedure should establish a corrective action plan setting out details of its policies designed to implement the Council recommendations.
Ieteikums būtu jānosūta Eiropas Parlamentam.
The recommendation should be transmitted to the European Parliament.
Būtu jāpiešķir Padomei pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus, secinot, ka nav ievēroti Padomes pieņemtie ieteikumi, kuros atbilstoši korektīvo pasākumu plānam noteikti politikas pasākumi.
The power to adopt individual decisions declaring non-compliance with the recommendations adopted by the Council in the framework of the corrective action plan should be conferred on the Council.
Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanas ietvaros, kas Padomei jāīsteno saskaņā ar Līguma 121. panta 1. punktu, šādi atsevišķi lēmumi ir pašsaprotams turpinājums minētajiem Padomes ieteikumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma 121. panta 4. punktu saistībā ar korektīvo pasākumu plānu.
As part of the coordination of the economic policies of the Member States conducted within the Council, as specified in Article 121 (1) of the Treaty, these individual decisions are an integral follow up to the referred recommendations adopted by the Council on the basis of Article 121 (4) of the Treaty in the context of corrective action plan.
Ņemot vērā to, ka efektīvu makroekonomiskās nelīdzsvarotības konstatēšanu un novēršanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo starp dalībvalstīm pastāv cieši savstarpēji tirdzniecības un finanšu sakari un valstu ekonomikas politika ietekmē Savienību un euro zonu kopumā, un šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā.
Since an effective framework for detection and prevention of macroeconomic imbalances cannot be sufficiently achieved by the Member States because of the deep trade and financial inter-linkages between Member States and the spillover effect of national economic policies on the Union and the euro area as a whole and can be better achieved at Union level, the Union may adopt measures in accordance with the principle of subsidiarity, as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in the same Article, this Regulation does not go beyond what is necessary to achieve those objectives.
Piemērojot šo regulu, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāievēro dalībvalstu parlamentu un sociālo partneru loma un jāņem vērā atšķirības starp valstu sistēmām, piemēram, atalgojuma noteikšanas sistēmām.
When the Council and the Commission apply this Regulation, they should fully respect the role of national parliaments and social partners and respect differences in national systems, such as the systems for wage formation.
Ja Padome uzskata, ka dalībvalstī vairs nepastāv pārmērīga nelīdzsvarotība, pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra būtu jāizbeidz pēc tam, kad Padome pēc Komisijas ieteikuma atceļ ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 7., 8. un 10. pantu.
If the Council considers that a Member State is no longer affected by an imbalance that is excessive, the excessive imbalance procedure will be closed following the Council's abrogation of the recommendations under Articles 7, 8 and 10 on a recommendation from the Commission.
Tas būtu jādara, balstoties uz vispusīgu Komisijas analīzi, kas rāda, ka dalībvalsts ir rīkojusies saskaņā ar Padomes ieteikumiem un vairs nepastāv cēloņi un saistītie riski, kuri norādīti ieteikumā, ar ko ievada pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, cita starpā ņemot vērā makroekonomiskās norises, perspektīvas un domino efektu.
This will be based on a comprehensive Commission analysis showing that the Member State has acted in line with Council recommendations and showing that the underlying causes and associated risks identified in the Recommendation opening the excessive imbalance procedure no longer remain, inter alia taking account of macroeconomic developments, prospects and spillover effects.
Lai informētu par pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras izbeigšanu, būtu jānāk klajā ar publisku paziņojumu.
A public statement should be made to signal the closure of the excessive imbalance procedure,
Šajā regulā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi, lai atklātu
This Regulation sets out detailed rules for the detection,
novērstu un koriģētu
prevention and correction of
makroekonomisko nelīdzsvarotību Savienībā.
macroeconomic imbalances within the Union.
Šo regulu piemēro kontekstā ar ES pusgadu, kas noteikts Regulā (ES) Nr. ../.. par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politiku uzraudzības un koordinēšanas stiprināšanu.
This Regulation shall be applied in the context of the European semester as set out in Regulation EU No […/…] on strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies.
Šo regulu piemēro, pilnībā ievērojot LESD 152. pantu, un ieteikumos, ko izdod saskaņā ar šo regulu, ņem vērā valstu praksi un atalgojuma noteikšanas sistēmu.
The application of this Regulation shall fully respect Article 152 TFEU and the recommendations issued under this Regulation shall respect national practices and institutions for wage formation.
Tajā ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, tādējādi tā neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus, kā arī rīkot protesta akcijas atbilstīgi valstu likumiem un ieražām.
It shall take into account Article 28 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and accordingly shall not affect the right to negotiate, conclude and enforce collective agreements and to take collective action in accordance with national law and practices.
jebkura tendence, kura rada
any trend giving rise to
makroekonomikas norises, kas nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt dalībvalsts ekonomikas vai Ekonomikas un monetārās savienības, vai visas Savienības stabilu darbību.
macroeconomic developments which are adversely affecting, or have the potential adversely to affect, the proper functioning of the economy of a Member State or of economic and monetary union, or of the Union as a whole.
“pārmērīga nelīdzsvarotība” ir nopietna nelīdzsvarotība, tostarp tāda, kas apdraud
“excessive imbalances” means severe imbalances, including imbalances that jeopardise
vai var apdraudēt
or risks jeopardising
Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību.
the proper functioning of economic and monetary union.
Nelīdzsvarotības noteikšana
Detection of imbalances
Rādītāju kopsavilkums 1.
Scoreboard 1.
kā instrumentu, lai veicinātu laicīgu nelīdzsvarotības konstatēšanu un uzraudzību.
as a tool to facilitate early identification and monitoring of imbalances.
Rādītāju kopsavilkums sastāv no
The scoreboard shall be made up of
neliela skaita atbilstīgiem, praktiskiem, vienkāršiem, izmērāmiem un dalībvalstīm pieejamiem
a small number of relevant, practical, simple, measurable and available
makroekonomikas un makrofinansiāliem rādītājiem.
macroeconomic and macrofinancial indicators for Member States.
Tas dod iespēju laicīgi identificēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, kas var būt gan īstermiņa, gan radusies strukturālo un ilgtermiņa tendenču rezultātā.
It shall allow for the early identification of macroeconomic imbalances that emerge over both the short-term as well as imbalances that arise due to structural and long-term trends.
Rādītāju kopsavilkumā cita starpā iekļauj rādītājus, kas ir noderīgi agrīnai šādu problēmu konstatēšanai:
The scoreboard shall inter alia encompass indicators which are useful in the early identification of:
iekšējā nelīdzsvarotība, tostarp tāda, ko var izraisīt valsts un privātā sektora parāds, finanšu un aktīvu tirgus izmaiņas, tostarp nekustamā īpašuma tirgus, izmaiņas privātā sektora kredītu plūsmā un nodarbinātībā;
internal imbalances, including those that can arise from public and private indebtedness, financial and asset market developments including housing, the evolution of private sector credit flow and the evolution of unemployment.
ārējā nelīdzsvarotība, tostarp tā, ko var izraisīt izmaiņas tekošajā kontā un dalībvalstu ieguldījumu neto pozīcijas, reālie valūtas maiņas kursi, eksporta tirgus sadalījums, cenu un izmaksu izmaiņas, kā arī ārpuscenu konkurētspēja, ņemot vērā ražīguma rādītāju veidojošās daļas.
external imbalances, including those that can arise from the evolution of current account and net investment positions of Members States, real effective exchange rates, export market shares and changes in price and cost developments as well as non-price competitiveness, taking into account the different components of productivity,
Veicot rādītāju kopsavilkuma ekonomisko interpretāciju brīdināšanas mehānisma izmantošanas laikā, Komisija pievērš īpašu uzmanību izmaiņām reālajā ekonomikā, tostarp, ekonomikas izaugsmei, nodarbinātības un bezdarba rādītājiem, nominālajai un reālajai konverģencei euro zonā un ārpus tās, ražīguma izmaiņām un tā veidotājiem, piemēram, pētniecībai un izstrādei un ārvalstu/iekšzemes ieguldījumiem, kā arī izmaiņām nozarēs, tostarp enerģētikā, kas ietekmē IKP un tekošo kontu.
In undertaking its economic reading of the scoreboard in the alert mechanism, the Commission shall pay close attention to developments in the real economy including economic growth, employment and unemployment performance, nominal and real convergence inside and outside the euro area, productivity developments and its relevant drivers such as R&D and foreign/domestic investment, as well as sectoral developments including energy, which affect GDP and current account performance.
Rādītāju kopsavilkums ietver arī indikatīvas robežvērtības šiem rādītājiem kā brīdinājuma līmeni.
The scoreboard shall also include indicative thresholds for these indicators to serve as alert levels.
Rādītāju un robežvērtību izvēle sekmē konkurētspējas veicināšanu ES.
The choice of indicators and thresholds shall be conducive towards promoting competitiveness in the EU.
Kopsavilkuma rādītājiem un it īpaši brīdinājuma robežvērtībām atbilstošos gadījumos jābūt simetriskām un tās jādiferencē euro zonas dalībvalstīm un dalībvalstīm, kuras neietilpst euro zonā, ja to attaisno monetārās savienības specifiskās īpašības un attiecīgie ekonomiskie apstākļi.
The scoreboard of indicators, and in particular alert thresholds, shall be symmetric, whenever appropriate and shall be differentiated for euro and non-euro area Member States if justified by specific features of the monetary union and relevant economic circumstances.
Veidojot rādītāju kopsavilkumu pienācīga uzmanība jāpievērš arī tam, lai tiktu ņemti vērā atšķirīgie ekonomiskie apstākļi, tostarp ekonomiskās iedzīšanas radītās sekas.
In developing the scoreboard due consideration should also be given to catering for heterogeneous economic circumstances, including catching-up effects.
Sagatavojot rādītājus attiecībā uz finanšu tirgus stabilitāti, pienācīgi ņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbu.
The work of the European Systemic Risk Board shall be taken into due consideration in the drafting of indicators relevant to financial market stability.
Komisija aicina Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju sniegt viedokli par plānotajiem rādītājiem, kas raksturo finanšu tirgus stabilitāti.
The Commission shall invite the European Systemic Risk Board to provide its views regarding draft indicator, relevant to financial market stability.
Kopsavilkumā ietveramo rādītāju sarakstu
The list of indicators
▌Rādītāju kopsavilkuma atbilstību, tostarp rādītāju sastāvu, noteiktās robežvērtības un izmantotās metodes,
The ▌ appropriateness of the scoreboard, including the composition of indicators, the thresholds set and the methodology used,
regulāri jāizvērtē un vajadzības gadījumā jāpielāgo vai jāgroza
are to be assessed on a regular basis and adjusted or modified when necessary
Izmaiņas izmantotajās metodēs, rādītāju kopsavilkuma saturā un saistītajās robežvērtībās publisko.
Changes in the underlying methodology and composition of the scoreboard and the associated thresholds shall be made public.
Kopsavilkumā iekļauto rādītāju vērtības atjaunina vismaz reizi gadā.
The values for the indicators on the scoreboard are to be updated at least on a yearly basis.
Brīdināšanas mehānisms
Alert mechanism
Brīdināšanas mehānisms ir paredzēts, lai veicinātu laicīgu nelīdzsvarotības konstatēšanu un uzraudzību.
The alert mechanism is designed to facilitate the early identification and monitoring of imbalances.