natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu budžeta atbalstam veltītajā zaļajā grāmatā, kurā ir paredzēts vispirms veicināt partnervalstu iekšējo attīstību, un pieprasa precīzus budžeta atbalsta atbilstības kritērijus, lai izvairītos no iespējamo noviržu riska un šāda atbalsta veida nepareizas izmantošanas, pievēršot uzmanību tādam elementam kā valsts korupcijas indekss;
Welcomes the Commission's initiative through the Green Paper on budget support, which is aimed principally at promoting the development of partner countries from within, and calls for the budget support eligibility criteria to be clarified with a view to avoiding any loss of control over or misuse of this type of assistance, with due account being taken of factors such as the corruption index ratings for the countries concerned;
atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa apspriedes; cer, ka budžeta atbalsta piešķiršanas prakse tiks objektīvi izvērtēta un uzlabota, lai padarītu to efektīvāku;
Welcomes the European-level consultation process; hopes that budget support award practice will be objectively analysed and improved in order to increase its effectiveness;
atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības attīstības politikas galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana; uzsver, ka nabadzībai ir dažādi aspekti, piemēram, cilvēciski, ekonomiski, kultūrsociāli, politiski, saistīti ar dzimumu un vides jautājumiem, kuri visi ir jāņem vērā ES attīstības politikā;
Recalls that, according to the Lisbon Treaty, poverty reduction and eradication is the EU's primary development policy objective; emphasises that poverty has multiple dimensions such as human, economic, socio-cultural, gender, environmental and political, which all need to be tackled by the EU development policy;
uzskata, ka Eiropas Savienības palīdzībai partnervalstīs ir jārada patiesas kvalitatīvas pārmaiņas; atzīst budžeta atbalstu par iedarbīgu instrumentu šā mērķa sasniegšanai ar nosacījumu, ka to izmanto vienlaikus ar efektīvu politisku un stratēģisku dialogu, kā arī ievērojot konkrētus nosacījumus;
Is of the opinion that EU aid should generate real quality change in the partner countries and recognises budget support as an effective tool for achieving this goal, provided that, as well as implying conditionality, it is used alongside effective political and policy dialogue;
uzsver, ka politikas saskaņotībai ir būtiska un neatsverama nozīme ietekmīgas attīstības politikas īstenošanā; turklāt prasa, lai Eiropas Savienības ārpolitikā un drošības politikā uzmanība tiktu pievērsta tādu ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījumu veicināšanai kā demokrātija un cilvēktiesības, miers un drošība; aicina darboties sistemātiskāk, lai izceltu pasākumus, kas palīdz pielāgoties klimata pārmaiņām un mazina katastrofu risku;
Emphasises the crucial and compulsory role of policy coherence in the implementation of a high-impact development policy; further calls for the EU foreign and security policy to focus on the promotion of democracy and human rights, peace and security, all key preconditions for sustainable development; calls for more systematic efforts to mainstream climate change adaptation and disaster risk reduction measures;
uzskata, ka nodokļi nodrošina neatkarīgu avotu ilgtspējīgas attīstības finansēšanai un ir svarīga saikne starp jaunattīstības valstu valdībām un pilsoņiem; prasa par vienu no galvenajām budžeta atbalsta prioritātēm noteikt dzīvotspējīgas fiskālās pārvaldības un vispārējas nodokļu sistēmas izveidi; iesaka budžeta atbalsta politikā iekļaut pasākumus nodokļu oāžu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas apkarošanai;
Takes the view that taxation guarantees an independent source of financing for sustainable development and provides an important link between the governments and citizens of developing countries; calls for the development of a viable fiscal administration and a comprehensive tax infrastructure to be made one of the highest priorities of budget support; recommends that budget support policy should incorporate measures to combat tax havens, tax evasion and illicit capital flight;
uzsver, ka attiecīgā gadījumā ir jāizmanto nozaru budžeta atbalsta metode, lai pievērstu vairāk uzmanības sociālajām pamatjomām, proti, veselībai, izglītībai, atbalsta sniegšanai neaizsargātām personām un jo īpaši invalīdiem;
Stresses the need to use sectoral budget support wherever appropriate in order to ensure better targeting of basic social sectors, particularly health, education and assistance for the most vulnerable groups, especially persons with disabilities;
norāda, ka budžeta atbalsts ir jāizmanto nevis, lai atbalstītu Eiropas Savienības īpašās ekonomiskās un stratēģiskās intereses, bet lai palīdzētu sasniegt jaunattīstības valstu attīstības mērķus, jo īpaši attiecībā uz nabadzības un bada izskaušanu;
Points out that budget support must not be used to reinforce the EU's particular economic and strategic interests, but to reach development objectives of and for developing countries, especially to eradicate poverty and hunger;
atgādina Eiropas Savienības novatorisko lomu budžeta atbalstā, kā arī Eiropas Komisijas nodrošināto pievienoto vērtību, pateicoties tās kompetencei šajā jomā;
Draws attention to the innovative role played by the EU in the field of budget support and the added value which the Commission brings, owing to its expertise in this area;
norāda, ka budžeta atbalsts var ne tikai pilnveidot valdību pārskatatbildību, bet arī līdzekļu devēju koordinēšanu, risinot dialogu par budžeta jautājumiem; norāda, ka šis varētu būt veids, kā uzlabot jauno līdzekļu devēju koordinēšanu;
Notes that budget support can enhance not only the accountability of governments but also donor coordination through the necessary dialogue on budgetary issues; points out that this a possible way forward for better coordination with emerging donors;
tādēļ uzsver, ka Eiropas Savienības mērķis ir panākt, ka tās pieredzi var lietderīgi izmantot citi institucionālie dalībnieki, jo īpaši Busanas augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti;
Stresses that the Union has a responsibility to pass on its experience to other institutional stakeholders, in particular at the High-Level Forum on Aid Effectiveness in Busan;
uzsver, ka dinamiskajai pieejai, ko izvēlējusies Komisija, kā arī vairums budžeta atbalsta devēju, ir virkne risku, kas pienācīgi jāņem vērā; aicina Komisiju partnervalstīs veikt budžeta atbalsta iespējamo risku un ieguvumu novērtējumus valsts līmenī;
Stresses that the dynamic approach adopted by the Commission and a majority of budget support providers entails a number of risks which must be duly taken into account; calls on the Commission to carry out national assessments of the likely risks and benefits of budget support in partner countries;
aicina ES pārvaldīt budžeta atbalstu tā, lai izmantotu tā papildināmību ar citiem atbalsta veidiem;
Calls on the EU to administer budget support in such a way as to take full advantage of its complementarity with other forms of aid;
uzsver nepieciešamību stiprināt gan Komisijas uzraudzības mehānismus, gan parlamentāro kontroli, kā arī pilsoniskās sabiedrības informēšanu budžeta atbalsta saņēmējvalstīs; uzsver arī, ka par priekšnoteikumu pirms jebkādu līdzekļu izmaksāšanas jānosaka optimālas procedūras saņēmējvalstu publisko finanšu revīzijai;
Stresses the need to strengthen both the Commission's monitoring mechanisms and parliamentary scrutiny and the provision of information to civil society in countries in receipt of budget support; stresses also that optimum procedures must be established for auditing the public finances of recipient countries as a precondition for any disbursement of funds;
atgādina, ka ir nepieciešami precīzi, vispārēji atbalstīti un cieši uzraudzīti rādītāji, lai varētu redzēt konkrēto budžeta atbalsta ietekmi trešās valstīs, un ka attiecīgajām budžeta lēmējiestādēm ir regulāri jāsaņem jaunākā informācija par rādītājiem un pamatnostādnēm, kas ietekmē lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar budžeta atbalstu; uzsver, ka šie rādītāji ir precīzāk jāpieskaņo partnervalstu konkrētajām vajadzībām, lai izvairītos no Komisijas izmantotās “universālās” pieejas, kas var dot pretēju rezultātu;
Recalls that clearly defined, widely supported and closely monitored indicators are essential in order to demonstrate the concrete effects of budget support in third countries and that the relevant budgetary authorities should be updated regularly on the indicators and guidelines that shape the decision-making process in relation to budget support; emphasises that these indicators must be better tailored to the specific needs of partner countries in order to avoid the ‘one size fits all’ approach taken by the Commission, which is potentially counterproductive;
aicina budžeta atbalstu padarīt atkarīgu no demokrātiskas parlamentārās budžeta kontroles saņēmējvalstīs; aicina uz parlamentu ciešu līdzdalību un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību partnervalstīs, lai nodrošinātu to, ka lēmumi par budžeta atbalsta līdzekļu izmantošanu var tikt pieņemti demokrātiskā veidā;
Calls for budget support to be made contingent on democratic parliamentary scrutiny of the budget in recipient countries; calls for the broad participation of parliaments and consultation of civil society in partner countries, so as to ensure that decisions about the use of budget support funds can be taken democratically;
aicina Komisiju pirms budžeta atbalsta piešķiršanas pārbaudīt, vai intervences mērķi ir iekļauti saņēmējvalsts valsts programmās un vai attiecībā uz citiem līdzekļu devējiem tiek ievēroti koordinācijas, papildināmības un saskaņotības principi, kā arī vai šis atbalsts papildina saņēmējvalsts piešķirtos līdzekļus;
Calls on the Commission to ensure, before budget support is granted, that the aims of the intervention are part of the national programmes of the recipient country and that the principles of coordination, complementarity and coherence in relation to other donors are respected, as well as additionality to the resources allocated by the recipient country;
lai nodrošinātu ES budžeta atbalsta atbilstību, aicina Komisiju racionalizēt programmu izstrādes un plānošanas procesu, uzlabojot to lēmumu sagatavošanu un dokumentēšanu, ar kuriem sāk budžeta atbalsta darbības; ņemot vērā delegāciju ierobežotos resursus, kas bieži ierobežo to spēju pildīt noteiktas darbības, aicina Komisiju nodrošināt pietiekami kvalificētu personālu īstenošanai, jo budžeta atbalstam vajadzīgas dažādas analītiskās prasmes projektu un programmu finansēšanas jomā;
With a view to ensuring the relevance of EU budget support, calls on the Commission to streamline its programming and design process by improving the preparation and documentation of decisions to launch budget support operations and, given resource constraints in Delegations, which often limit their capacity to perform certain activities, calls on the Commission to provide sufficient qualified staff for the implementation process, as budget support requires different analytical skills from project and programme financing;
uzstāj, ka saņēmējvalstu parlamentiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī vietējām iestādēm jāpiešķir vadošā loma, jo tie vislabāk var noteikt prioritārās nozares, sagatavot valsts stratēģijas dokumentus un kontrolēt budžeta sadali; prasa valstu parlamentiem, pirms tiek risināts politiskais dialogs ar līdzekļu devējiem par budžeta atbalstu, apspriesties ar pilsonisko sabiedrību un tad pieņemt valsts stratēģijas dokumentus un daudzgadu budžetu, lai tādējādi nostiprinātu parlamentāro kontroli;
Insists on the leading role that national parliaments of recipient countries, civil society organisations and local authorities should play as they are best placed to identify priority sectors, prepare Country Strategy Papers and monitor budget allocations; demands that national parliaments adopt Country Strategy Papers and the multiannual budget in consultation with civil society, prior to policy dialogue with donors on budget support, in order to empower parliamentary scrutiny;
uzsver, ka attīstības jomā nozīme ir ES palīdzības efektivitātei; aicina izstrādāt neatkarīgas sistēmas novērtējumam Savienības mērogā un sūdzību procedūru, kas būtu pieejama tiem, kuri ir neapmierināti ar Savienības palīdzību, kā arī aicina atbalstīt atbildības mehānismus valstī;
Emphasises the importance of the effectiveness of EU development aid; calls on developing EU-level independent evaluation systems and a complaints mechanism open to those affected by EU aid, as well as supporting in-country accountability mechanisms;
pieprasa Komisijai kopēju skaitlisku pārskatu par vietējai pārvaldībai piešķirto vispārējo un nozaru budžeta atbalstu un izskatīt iespēju un riskus, kas saistīti ar vienas budžeta atbalsta daļas decentralizāciju, lai vietējās pārvaldības dalībnieki varētu uzņemties reālu atbildību;
Calls on the Commission to supply a comprehensive financial analysis of general and sectoral budget support granted to local government and to consider whether part of budget support should be decentralised with a view to ensuring genuine ownership by local government stakeholders, as well as to assess the risks involved in doing so;
aicina Eiropas Savienību ievērot un veicināt jaunattīstības valstu patieso atbildību par to attīstības stratēģiju un prasa tai atturēties no valsts politikas veidotāju steidzināšanas, risinot politisko dialogu par budžeta atbalstu, jo šāda rīcība apdraud demokrātisko pārskatatbildību un veicina vietējo politisko norišu depolitizāciju;
Calls on the EU to respect and promote genuine ownership of developing countries over their development strategy and to refrain from crowding out national policy-makers through policy dialogue surrounding budget support, which undermines democratic accountability and contributes to depoliticising domestic political realities;
uzskata, ka budžeta atbalsts ir jāparedz vispirms tām valdības struktūrām, kurām ir lielāka ietekme uz nabadzības samazināšanu, galvenokārt veselības un izglītības ministrijām;
Considers that budget support should focus as a priority on the government departments that have the greatest impact on poverty reduction, in particular health and education ministries;
tāpat uzskata, ka budžeta atbalstā ir jāiekļauj dzimumu perspektīva, kas jāņem vērā visa budžeta cikla laikā, veicinot dialogu ar sieviešu apvienībām un nosakot pa dzimumiem dalītus rādītājus;
Considers, furthermore, that there is a need for gender mainstreaming in budget support, with attention being paid to gender issues at all stages in the budget process, dialogue being promoted with women's associations and gender-differentiated indicators being introduced;
uzsver, ka, lai stiprinātu savstarpējo atbildību, Eiropas Komisijai ir jānostiprina tās vidutājas loma starp valdību, parlamenta deputātiem un pilsonisko sabiedrību, un šajā sakarībā uzskata, ka budžeta atbalsta daļu, kas paredzēta tehniskajam atbalstam nozaru ministriju stiprināšanai, varētu izmantot arī parlamentu un pilsoniskās sabiedrības spēju uzlabošanai, lai tie varētu pilnībā īstenot savu lomu attiecībā uz budžeta atbalsta kontroli;
Stresses that, with a view to enhancing mutual accountability, the Commission should step up its role as a facilitator between government, members of parliament and civil society, and considers, to that end, that a percentage of the budget support earmarked for technical assistance to sectoral ministries could also be used for capacity building in parliaments and civil society in order to enable them to play their budget support oversight role to the full;
uzsver līdzekļu devēju lielo nozīmi partnervalstu atbalstā, attīstot to veiktspēju, un uzsver vietējo projektu pozitīvo ietekmi uz nabadzības mazināšanu, visaptverošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs;
Stresses the prominent role of donor organisations in supporting partner countries in their capacity development and the positive influence of local project aid on reducing poverty and promoting inclusive growth and sustainable development in partner countries;
pauž bažas par makroekonomisko nestabilitāti un ietekmi, ko uz visneaizsargātāko sabiedrības daļu varētu atstāt pēkšņs budžeta atbalsta pārtraukums; ierosina ieviest budžeta atbalsta maksājumu samazināšanas pakāpeniskuma mehānismu, par ko pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību un partnervalsts parlamentu saskaņoti vienotos līdzekļu devēji, un šāds mehānisms varētu vājināt samazinājuma radīto ietekmi, veicināt politisko dialogu un radīt saskaņotus problēmu risinājumus;
Is concerned at the effects of macro-economic destabilisation and the impact on the most vulnerable sections of the population which a sudden break in budget support might cause; proposes that, on the basis of concerted action by donors and following consultation of the civil society and parliament of the partner country concerned, a mechanism be set up for the gradual reduction of budget support payments, which could attenuate such impacts, encourage political dialogue and enable concerted solutions to be found to the difficulties encountered;
uzskata, ka budžeta atbalsts, tāpat kā jebkāds plānotais atbalsts, jāuzskata par pārejas instrumentu un tas nedrīkst kavēt centienus stiprināt valstu spējas pašām sevi finansēt, piemēram, ar nodokļiem, lai nodrošinātu neatkarību no trešo valstu ziedojumiem;
Believes that budget support just like programmed aid should be treated as a transitional instrument and should not hamper efforts to strengthen countries' capacities to raise own resources, such as taxes, in order to become independent from third country donations;
aicina atbalsta sniedzējus uzlabot budžeta atbalsta saskaņošanu un paredzamību un uzsver, ka atbalsta sniedzējiem jābūt gataviem uzņemties ilgtermiņa saistības pret partnervalstīm;
Calls on donor countries to coordinate budget support more effectively and make such support more predictable, and points out that they need to be willing to enter into long-term commitments with partner countries;
aicina Eiropas Savienību veikt atbilstošos pasākumus, lai stiprinātu trešo valstu apņēmību ieguldīt resursus mehānismā, kas veicina to finansiālo stabilitāti;
Calls on the EU to take the appropriate measures, so that there is commitment from the third countries that they will be investing in a mechanism which promotes their financial stability;
uzskata ‐ tā kā budžeta atbalsts ir svarīgs stratēģisku lēmumu elements Savienības attiecībās ar partnervalstīm, uz šā atbalsta veida atbilstības kritēriju noteikšanu ir jāattiecina LESD 290. pants (deleģētie akti), ar ko Padomei un Parlamentam kā likumdevējiem tiek piešķirtas pilnas koplēmuma tiesības tos pieņemt, tostarp tiesības atsaukt deleģēto aktu, ja tas nepieciešams;
Considers that, since the use of budget support is an important strategic decision in the Union's relation with its partner countries, Article 290 TFEU (delegated acts) must apply to the definition of the eligibility criteria for this aid modality, giving the Council and Parliament, as co-legislators, full codecision powers over its adoption, including – if necessary – the right of revocation of the delegated act;
atgādina, ka nopietni veiktspējas trūkumi un jo īpaši vāja pārvaldība ir tas, kas jaunattīstības valstīm neļauj saņemt budžeta atbalstu;
Recalls that major deficiencies in capabilities, in particular weak governance, are liable to deprive many developing countries of budget support;
uzskata, ka lēmumi par finansējuma piešķiršanu budžeta atbalstam ir jāpieņem, vadoties ne tikai pēc paredzamajiem ieguvumiem, bet arī pēc īstermiņa un ilgtermiņa riskiem, kas var skart gan devējas valstis, gan partnervalstis; norāda, ka Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 11/2010 “Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”.
Takes the view that financing decisions on budget support must be driven not only by expected benefits but also by the short-term and long-term risks incurred in both donor and partner countries; notes that the Court of Auditors, in its Special Report European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission's management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’.
pilnībā piekrīt šim novērtējumam, uzsverot, ka vēl joprojām nav izstrādāta un ieviesta racionāla risku pārvaldības sistēma;
, is in full agreement with this assessment by highlighting that a sound risk management framework is still to be developed and implemented;
pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta 2009. finanšu gada pārskatā par darbībām, ko finansē astotais, devītais un desmitais Eiropas Attīstības fonds (EAF), konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos bieži ir skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo trūkst strukturētu un dokumentētu pierādījumu par atbilstību maksāšanas nosacījumiem; vienlaikus pieņem zināšanai un atzinīgi vērtē Palātas saskatītos būtiskos uzlabojumus attiecināmības apliecināšanā desmitajā EAF, pateicoties skaidrākām novērtējuma sistēmām, kuru izmantošana tagad ir kļuvusi regulāra;
Is concerned that the Court of Auditors (‘the Court’) in its Annual Report on the activities funded by the Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds (EDFs) for the financial year 2009 found budget support payments to be affected by a high frequency of non-quantifiable errors due to the lack of formalised and structured demonstration of compliance with payment conditions; at the same time takes note of and welcomes a substantial improvement in the demonstration of eligibility noted by the Court under the Tenth EDF owing to the clearer assessment frameworks that are now routinely used;
atgādina, ka publiskajiem ieguldījumiem sabiedriskajās precēs, piemēram izglītībā, sociālajā apdrošināšanā, infrastruktūrās un ražošanas jaudā, īpaši attiecībā uz sīksaimniecībām un atbalstu vietējiem tirgiem, ir būtiska nozīme attīstības stratēģiju panākumos;
Points out that public investments in public goods, such as education, social security, infrastructures and productive capacities, especially with regard to smallholder farming and support to local markets, are crucial for successful development strategies;
aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos par mainīgo maksājumu daļu atkarību no attīstības, būtu skaidri noteikti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un pārbaudes avoti un lai delegāciju ziņojumi sniegtu strukturētu un dokumentētu liecību par publisko finanšu pārvaldības gaitu, skaidri nosakot progresa kritērijus, par panākto progresu un par cēloņiem, kāpēc reformu programmu nevarēja īstenot atbilstoši plānam;
Calls on the Commission to ensure that the specific conditions for performance-based variable tranches clearly specify the indicators, targets, calculation methods and verification sources and that Delegations' reports provide a structured and formalised demonstration of public finance management progress by clearly setting the criteria against which progress is to be assessed, the progress made and the reasons why the reform programme may have not been implemented according to plan;
aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai cīnītos pret korupciju saņēmējvalstīs, tostarp vajadzības gadījumā apturot līdzekļu piešķiršanu; šajā sakarībā aicina Komisiju uzturēt ar partnervalstu valdībām ciešu un regulāru dialogu par korupcijas jautājumiem un pievērst pietiekamu uzmanību attiecīgo saņēmējvalstu vajadzībām veiktspējas palielināšanā, lai nostiprinātu pārskatatbildības un korupcijas apkarošanas mehānismus;
Calls on the Commission to take all necessary measures in order to combat corruption in the recipient countries, including suspension of disbursements if necessary; in this context calls on the Commission to maintain a close and regular dialogue with partner governments on corruption issues and pay sufficient attention to the capacity-building needs of particular recipient countries in terms of accountability and anti-corruption mechanisms;