natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pilsētu iedzīvotājiem nepieciešamā ūdens patēriņa novērtējumu, kā arī ūdens attīrīšanas un reģenerācijas pasākumu plānošanu,
The assessment of drinking water requirements in urbanised areas and the arrangements to be made as regards purification and recovery;
mērķi, kuri attiecas uz
Objectives concerning:
stāvokļa uzlabošanu tajās jomās, kas minētas a) apakšpunktā,
Improvement of the situation in the areas mentioned in point (a),
ilgspējas integrēšanu visās pilsētu politikas jomās,
Integration of sustainability into all fields of urban policy,
saskaņošanu ar ilgtspējīga pilsētu transporta plāniem,
Harmonisation with SUTPs,
praktiski pasākumi un darbības, ko veic, lai sasniegtu b) apakšpunktā minētos mērķus;
Practical measures and actions to be taken in order to attain the objectives referred to in point (b);
mudina Komisiju izstrādāt termiņa vidusposma pārskatu attiecībā uz tehnisko pamatnostādņu īstenošanu saistībā ar konsultācijām 2009. gadā, un atbalsta Komisijas darbību saistībā ar vietējām varas iestādēm paredzētā tematiskā interneta portāla izveidi;
Encourages the Commission to carry out a mid-term review of the implementation of the technical guidelines in connection with the 2009 consultation and supports the Commission's work in connection with setting up a thematic Internet portal for local authorities;
aicina dalībvalstis veicināt to vietējo varas iestāžu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā;
Calls on the Member States to promote the use of the Environmental Management and Audit Scheme by local authorities;
atbalsta veģetācijas atkritumu pārstrādi kompostā, nevis to dedzināšanu, lai izvairītos no vietēja mēroga piesārņojuma;
Supports the promotion of composting, as opposed to burning, waste vegetation in order to avoid locally occurring pollution;
uzskata, ka vietējas nozīmes lēmumu pieņemšanā ir arī svarīgi vairāk iesaistīt iedzīvotājus, piemērojot gan politiskus, gan tehniskus līdzekļus;
Considers it also important to get citizens more involved in local decisions both by political and technical means;
uzskata, ka vairāk uzmanības jāpievērš, lai aizkavētu un likvidētu netīrumus, atkritumus, grafiti zīmējumus, dzīvnieku izkārnījumus, kā arī novērstu pārāk skaļas mūzikas atskaņošanu mājsaimniecībās un automašīnās;
Believes that more attention should be paid to preventing and removing dirt, litter, graffiti, animals' excrement and excessive noise from domestic and vehicular music systems;
Ilgspējīgs pilsētas transports
Sustainable Urban Transport
atbalsta ideju par ilgtspējīga pilsētas transporta plāniem (IPTP) kā līdzekli pilsētvides uzlabošanai, tomēr uzsver, ka šā instrumenta pielietošanai jābūt elastīgai, lai pietiekami ņemtu vērā katras dalībvalsts, tās pilsētu teritoriju, kā arī to reģionu īpašās vajadzības, kur jūtama šo problēmu ietekme;
Supports the idea of sustainable urban transport plans (SUTPs) as an instrument for improving the urban environment, but stresses the need to use this instrument in a flexible way, in order for the specific needs of each Member State and its urban areas, and, moreover, of regions affected by specific constraints, to be sufficiently taken into account;
uzsver, ka IPTP jāietver konkrēti un izmērāmi mērķi, kurus var atspoguļot un pārraudzīt ar salīdzinoša izpildes vērtējuma palīdzību, šādi veicinot paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs; norāda, ka IPTP jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot jaunākajām izmaiņām;
Stresses that SUTPs should contain concrete and quantifiable targets that can be presented and monitored by means of a scoreboard, which would enhance the dissemination of best practice among Member States; points out that SUTPs should be flexible enough to accommodate new developments;
atbalsta tāda sabiedriskā transporta attīstību, kas izmanto ilgspējīgus enerģijas avotus, un mudina labāk līdzsvarot personīgo un sabiedrisko transportlīdzekļu apjomu pilsētu teritorijā;
Supports the development of public transport using sustainable energy sources and urges that a better balance be struck between individual and collective transport in urban areas;
norāda, ka ir jāveicina sabiedriskā transporta biežāka izmantošana pilsētu teritorijā; turklāt uzskata, ka pilsētas transporta pakalpojumi ir jāpielāgo gan teritoriālplānojuma prasībām (vecpilsētas rajoni, piepilsētas zonas, satiksme ar lidostām, stacijām, rūpniecības kompleksi, iepirkumu centri u.c.), gan sabiedrības un demogrāfisko pārmaiņu vajadzībām (vecāki cilvēki, personas ar spēju traucējumiem u.c.).
Points to the need to encourage greater use of public and collective transport in urban areas; also considers that urban transport services need to be geared both to the requirements of spatial planning (old town districts, outer areas, links to airports, stations, industrial estates, shopping areas, etc.) and to the needs of the public and demographic changes (older people, people with disabilities, etc.);
aicina dalībvalstis sadarbībā ar pašvaldības iestādēm īstenot centienus, lai laikposmā no 2002.–2012. gadam panāktu to, ka vismaz 5% no pasažierkilometru skaita iekšpilsētā būtu attiecināmi uz ilgspējīgiem transporta veidiem, tādiem kā sabiedriskais transports un velosipēdi;
Calls on the Member States, in cooperation with local authorities, to make efforts to achieve a shift in inner-city passenger kilometres of at least 5% to sustainable transport methods, such as public transportation and cycling, within the period of 2002-2012;
uzsver, ka mobilitātes nodrošināšana visiem (arī tiem, kam nav privātā automobiļa) ir sociāls faktors, kuru ir nepieciešams ņemt vērā;
Stresses that access to mobility for all (also those without access to a private car) is a social factor that needs consideration;
ņemot vērā, ka pieejamība ir viens no ilgtspējīgas attīstības galvenajiem elementiem un šis jautājums jārisina ar integrētas pilsētvides politikas metodēm, aicina Eiropas Savienības iestādes sekmēt paraugprakses apmaiņu starp vietējām un valsts iestādēm, kā arī aicina Komisiju uzraudzīt pašreiz spēkā esošo ES tiesību aktu izpildi, lai personām ar spēju traucējumiem veicinātu pieejamības iespējas, un jo īpaši uzraudzīt to noteikumu izpildi, kas reglamentē konkrētas Kopienas iepirkuma procedūras, kurās nepārprotami tiek pieprasīts, lai konstrukcija būtu piemērota ikvienam lietotājam;
Given that accessibility is central to sustainable development and must be tackled by an integrated urban policy approach, calls on the EU institutions to foster exchanges of good practice among local and national authorities and calls on the Commission to monitor the enforcement of the existing European legislation to promote accessibility for people with disabilities, and in particular of the rules governing the specific Community procurement procedures, which expressly require design to be tailored to all users;
veicināt bezmotoru pārvietošanās veidus, tādus kā braukšana ar velosipēdu un iešana kājām, būvējot plašu riteņbraucēju celiņu tīklu un drošas zonas un krustojumus gājējiem;
promote non-motorised transport modes such as cycling and walking, by building an extensive network of bicycle lanes and by providing safe lanes and intersections for pedestrians,
norāda dalībvalstīm, ka, veidojot pilsētas, to uzdevums ir rēķināties ar mazāk aizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, samazinot maksimālo pieļaujamo ātrumu vai veidojot gājēju zonas pilsētu centros un dzīvojamos masīvos, ar mērķi līdz 2010. gadam samazināt satiksmes negadījumos bojā gājušo skaitu par 50 %, kā noteikts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku;
Reminds the Member States of their responsibility to take into account the most vulnerable transport users in the design of cities, for example by lowering speed limits or by implementing car-free zones in city centres or residential areas, with the aim of reducing road deaths by 50% by 2010, as set out in the White Paper on European Transport Policy;
iesaka izstrādāt pilsētu apgādes plānus, lai pilsētu teritorijās samazinātu preču pārvadāšanu un to uzlabotu, tostarp, īpaši koordinējot tālāku preču sadali iekšpilsētā;
Proposes the establishment of city logistical plans in order to reduce and improve the transport of goods within cities, including, in particular, coordination of goods distribution locally within cities;
atgādina. ka gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem veselības problēmu cēloņiem ES; tāpēc uzsver, ka pilsētās ar augsta līmeņa gaisa piesārņojumu jāizveido zema emisiju līmeņa zonas;
Recalls that air pollution is a major cause of health problems in the EU; stresses therefore that cities with high air pollution should consider establishing low emission zones;
atbalsta, ka emisija tiek apkarota tās izcelsmē un uzsvars tiek likts uz novatoriskiem pasākumiem pilsētu vides problēmu risināšanai; uzsver, ka saskaņā ar pētījumu rezultātiem nepārtrauktas kravas transportlīdzekļu kustības izraisītā smalko putekļu daļiņu emisija ir līdz 38% mazāka nekā tā ir, kravas transportlīdzekļiem stāvot sastrēgumstundu laikā, un tādēļ jāapsver novatoriski pasākumi, kas veicinātu transporta plūsmu;
Supports combating emissions at source and implementing innovative measures aimed at solving environmental problems in cities; emphasises that studies have shown that goods traffic produces up to 38% fewer particulate emissions when moving than when stationary and that innovative measures are therefore needed to aid traffic flow;
atzīmē, ka Komisija šajā jomā ir atbilstīgi novērtējusi problēmas un pašreizējo stāvokli; taču tā nav ieteikusi nekādus pasākumus, lai atrisinātu šīs problēmas;
Notes that the Commission appropriately identified the problems and the current situation in this field; however, it did not propose any action to resolve it;
uzsver plānošanas un apdzīvoto vietu un augstceltņu projektu nozīmi noziedzības novēršanā, kā arī sabiedrisko sektoru kā, piemēram, autostāvvietu un dzelzceļu pievadceļu lomu;
Stresses the importance of planning and design of estates and tower blocks in crime prevention, and also for public areas such as car parks and routes to and from railway stations;
uzsver pilsētu ilgtspējīgas plānošanas sociālo dimensiju un iesaka vispārīgi uzlabot iekšpilsētu dzīves kvalitāti, izmantojot vienotu koncepciju (īpaši, ņemot vērā sociālo, kultūras un vides aspektu);
Emphasises also the social dimension of sustainable urban planning and recommends the general improvement of quality of life in inner-city areas through a holistic (in particular social, cultural and environmental) approach;
prasa jaunajos pilsētu masīvos un, paplašinot pilsētu teritorijas, censties saglabāt teritorijas reljefu un dabisko struktūru, lai saglabātu attiecīgās vides identitāti un tēlu;
Calls for an attempt to be made, in new developments and urban expansion, for the topography and natural structure of the land to be respected so that the identity and appearance of each area may be preserved;
iesaka, plānojot pilsētu, zaļās zonas, pilsētu paplašināšanu un jaunas apdzīvotas vietas, atstāt neapbūvētas lielas dabas teritorijas, lai pilsētniekiem veidotos saikne ar dabu;
Suggests that urban planning should involve the provision of more green areas, and that, in the processes of expansion and new development, enough natural areas be left for the public to be able to commune with nature;
lai saglabātu vēsturiskos centrus, upju, ezeru un palieņu pļavu dabisko dzīves telpu, prasa apkārt šīm teritorijām izveidot aizsargjoslu, kurā apbūve būtu ļoti ierobežota, tādējādi pretojoties būvniecības izraisītajam spiedienam;
As a precautionary measure to preserve historical areas, natural areas, rivers, lakes and wetlands, calls for protection zones to be created around such areas, within which, in order to resist pressure to develop, there are very few possibilities to build;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt izpēti par sakarību starp dažādiem pilsētbūvniecības modeļiem un sociālo uzvedību, kā arī par nosacījumiem, kas sekmē sociālo saskaņu un veselību;
Calls on the Commission and the Member States to promote research into the relationship between the various urban models and social behaviour, as well as into the conditions that foster social harmony and health;
uzsver, ka pilsētās daži vēsturiski nozīmīgi kvartāli, kas ir vērtīga mūsu kopējā mantojuma daļa, vairākus gadu desmitus ir pamesti novārtā; iesaka izveidot valsts, reģionālas vai vietējas atbalsta programmas, lai veicinātu šo teritoriju atbilstīgu atjaunošanu, tai skaitā saistībā ar arhitektūru, atklātām teritorijām un laukumiem, kā arī upes krastiem, tiltiem un citām sabiedriskām būvēm;
Stresses that some historic quarters - valuable parts of our common heritage - have been abandoned for decades in the cities; recommends the setting-up of national, regional or local support programmes in order to promote adequate rehabilitation of these areas, including architecture, open spaces and squares, as well as riverside areas, bridges and other public works;
uzskata - lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas pilsētās, piemēram, dabiskās ventilācijas trūkumu, kas rodas ļoti augstu temperatūru un augstas koncentrācijas gaisa piesārņojuma dēļ, pilsētu plānošanā jāiekļauj pilsētas klimata pētniecība, lai izvairītos no aerodinamiskās caurules efekta, kas veidojas augstceltnēs; uzsver, ka dabiskā ventilācija samazinās zaļo zonu izzušanas dēļ;
Takes the view that in order to tackle the problem of climate change in cities, such as the lack of natural ventilation resulting in periods of very high temperatures and heavy air pollution, city-climate research should be included in urban planning in order to avoid the wind tunnel effect of high buildings; stresses that the loss of green spaces decreases natural ventilation;
prasa dalībvalstīm veicināt tādus projektus ar ES līdzfinansējumu, kas attiecas uz pilsētu rajonu apkures sistēmu attīstību un modernizēšanu, un atbalstīt rajonu apkures sistēmu paplašinātu būvniecību un izmantošanu; šajā sakarā uzsver, ka enerģijas krīzes gadījumā pāreja uz citu enerģijas avotu centralizētai rajona apkures sistēmai ir vieglāka;
Urges the Member States to promote projects co-financed by the EU related to the development and modernisation of district heating and to support increased building and use of district heating; stresses, in this respect, that in case of an energy crisis, a switch to a different energy source is easier to achieve with district heating;
iesaka izstrādāt Kopienas pamatnostādnes, lai veicinātu un īstenotu pilsētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kurās, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi, jāparedz prasības par efektīvu ūdens patēriņu jaunās ēkās, ūdens uzkrāšanu mitros laika apstākļos sausam un karstam laikam, karstā laika periodā ūdens izmantošanu kā dzesēšanas sistēmu un ilgtspējīgu pilsētas atūdeņošanas sistēmu, lai mazinātu ūdens zudumu un plūdu risku, augsnes eroziju un palielinātu ūdens uzkrāšanos;
Proposes that Community guidelines should be established for the promotion and implementation of sustainable water resource management in cities, aiming to adapt to the impact of Climate Change, including requirements for water efficiency in new buildings, water conservation in wet periods for the dry and hot periods, maintenance of water bodies in hot periods as cooling systems and Sustainable Urban Drainage in order to decrease run-off and flood risk, reduce soil sealing and increase water conservation;
uzskata, ka, īstenojot tematisko stratēģiju, jāpievērš uzmanība ne vien ūdens daudzumam, bet arī tā kvalitātei; tādēļ aicina Komisiju šajā jomā veicināt labākās prakses izplatīšanu, kā mērķi izvirzot pieslēgšanos tīkliem, kas jau ir izveidoti kā daļa no uzdevumiem pamatdirektīvas par ūdeni īstenošanā;
Considers that, when the thematic strategy is implemented, attention should be paid not only to the quantity but also to the quality of water; therefore calls on the Commission to support the sharing of good practice in this area when connection is sought to networks that have already been set up as part of the implementation of the Water Directive;
uzsver novecojušo pilsētas ūdensapgādes sistēmu un kanalizācijas atjaunošanas nozīmi;
Emphasises the importance of renovating old water pipes and drainage systems in cities;
pauž nožēlu – lai gan ilgtspējīga pilsētu celtniecība bija norādīta kā viena no četrām prioritārām jomām "Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju", tomēr šajā jomā ierosinātajā stratēģijā nav norādīti nekādi specifiski pasākumi;
Regrets that although Sustainable Urban Construction was identified as one of the four focus areas of the "Towards a Thematic Strategy on Urban Environment", the proposed strategy lacks any specific action in this field;
uzsver nozīmi, kāda celtniecībā ir ekoloģiskās efektivitātes paaugstināšanai, ņemot vērā energoefektīvu ēku projektēšanu (siltumizolācija, atjaunīgās enerģijas izmantošana, zaļie jumti, arhitektoniskas konstrukcijas pasīvai/aktīvai saules enerģijas izmantošanai, tādu ēku būvniecība, kas izmanto maz enerģijas utt.); atbalsta atjaunīgās kā arī citu konkrētā vietā, iespējams, pieejamo enerģijas avotu izmantošanu pilsētvidē; kā arī ēku efektīvas ūdensapgādes projektēšanu (lietusūdeņu uzkrāšana un otrreizēja izmantošana, racionāla ūdensskalošana tualetēs, ekonomiskas veļas un trauku mazgājamās mašīnas); turklāt iesaka veikt salīdzinošo vērtēšanu un Eiropas Savienības līmenī kopīgi izmantot labāko praksi attiecībā uz energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunīgo enerģijas resursu ieviešanu un ilgtspējīgas pilsētbūves panākumiem kopumā;
Stresses the importance of increasing the environmental performance of buildings with energy efficient house design (insulation, renewable energy use, green roofs, passive/active solar design, low energy houses etc.); supports the use of renewable as well as, if possible, locally available energy sources in the urban environment as well as water efficient building design (conservation and re-use of rainwater, rational flush of toilets, water efficient washing machines and dishwashers); further recommends benchmarking and EU-wide sharing of best practice in improving energy efficiency, the introduction of renewable energies and progress in sustainable urban construction in general;
regulai, tādēļ iebilst pret šo fondu budžeta līdzekļu samazinājumu; tomēr norāda, ka ir jānosaka papildu īpaša finansējuma avoti, lai risinātu jaunās, pilsētvides stratēģijas radītās problēmas;
Points, however, to the need to identify sources of additional specific funding to meet the new challenges arising from the strategy for the urban environment;
piekrīt Komisijas ieteikumiem, ka pilsētvides pārvaldībā jāizmanto integrēta pieeja, un uzskata, ka šīs pieejas izmantošana vietējā līmenī ar dalībvalstu atbalstu ir jāizvirza par vienu no kritērijiem, piešķirot struktūrfondu resursus un Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumus;
Endorses the Commission's recommendations that an integrated approach be taken to managing the urban environment and takes the view that, if applied at local level with the support of the Member States, such an approach should be taken as one of the criteria for the granting of Structural Funds resources and loans from the European Investment Bank (EIB);
aicina EIB uzlabot tās aizdevumu instrumentus, lai efektīvi atbalstītu pilsētu ilgspējīgu attīstību, un, īstenojot esošās programmas, dot priekšroku tiem pilsētu attīstības projektiem, kuros tiek īstenoti pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plāni, it īpaši tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamās enerģijas veidi un ilgtspējīga pilsētas satiksmes infrastruktūra; turklāt aicina EIB nodrošināt, ka tās finansētās investīcijas nav pretrunā ar pilsētu ilgspējīgas pārvaldības mērķiem;
Calls on the EIB to improve its lending instruments to effectively support sustainable urban development and to prioritise in existing programmes urban projects which implement SUMPs, in particular in the area of energy efficiency, renewable energies, and sustainable urban transport infrastructure; further calls on the EIB to ensure that investments funded by it do not contradict sustainable urban management objectives;
uzsver pētniecības nozīmīgumu attiecībā uz urbāno politiku saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi, apkuri, gaisa kondicionēšanu un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī aicina Komisiju Septītajā pētniecības pamatprogrammā no jauna iekļaut specifiskus noteikumus šajā jomā;
Emphasises the significance of research in connection with urban policy, including issues relating to electricity and gas supplies, heating and air conditioning and waste treatment, and calls on the Commission to re-incorporate specific provisions dealing with this issue in the 7th Framework Programme on Research;
prasa veicināt labākās prakses apmaiņu starp pilsētu varas iestādēm ES līmenī attiecībā uz stratēģijas un pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānu īstenošanu; turklāt iesaka – lai izvairītos no kļūdām pilsētu attīstībā nākotnē, ir jāveicina arī negatīvas pieredzes godīga un atklāta apmaiņa, izmantojot kampaņas, kuras varētu organizēt pilsētu asociācijas un kuras būtu domātas gan ierēdņiem, gan vēlētiem pārstāvjiem;
Calls for the promotion of exchange of best practice at EU level between urban authorities on the implementation of the strategy and SUMPs; furthermore proposes that, in order to avoid mistakes in urban development in the future, an honest and open exchange of negative experiences also be encouraged, by means of campaigns – which may be run by associations of towns – aimed at both civil servants and elected representatives;
prasa Komisijai iedziļināties jautājumā, cik svarīga nozīme ir pilsētu un to apkaimes saiknēm ilgspējīgā pilsētu attīstībā, ar ko sekmē ES vispārējo kohēziju, un šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt šādu ilgspējīgu pilsētu attīstību;
Urges the Commission to go into greater detail with regard to the significance of the relations between cities and their environs for sustainable urban development which contributes to the overall cohesion of the EU and, in this regard, calls on the Commission and the Member States to promote such sustainable urban development;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the European Investment Bank and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu ( 2006/2002(INI) )
European Parliament resolution on the creation of a European Qualifications Framework ( 2006/2002(INI) )
ņemot vērā Komisijas izstrādāto darba dokumentu ar nosaukumu "Par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu attiecībā uz mūžizglītību" ( SEK(2005)0957 ),
having regard to the Commission staff working document entitled "Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning" ( SEC(2005)0957 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par integrētas rīcības programmas izveidi mūžizglītības jomā ( KOM(2004)0474 ),
having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing an integrated action programme in the field of lifelong learning ( COM(2004)0474 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā ( KOM(2005)0548 ),
having regard to the Commission proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on key competences for lifelong learning ( COM(2005)0548 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Izglītības un apmācības modernizēšana: būtisks ieguldījums Eiropas labklājības un sociālās kohēzijas veicināšanā - Padomes un Komisijas 2006. gada kopējā progresa ziņojuma projekts par darba programmas "Izglītība un apmācība 2010" izpildes gaitu" ( KOM(2005)0549 ),
having regard to the Commission communication entitled "Modernising education and training: a vital contribution to prosperity and social cohesion in Europe - Draft 2006 joint progress report of the Council and the Commission on the implementation of the 'Education and Training 2010 work programme'" ( COM(2005)0549 ),