natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ierosina - lai informācijas sabiedrībā sasniegtu labu pārvaldību un nodrošinātu pilntiesīgu pilsonību visiem Eiropas iedzīvotājiem, Eiropas publiskā administrācija pakāpeniski pieņem e-tiesību hartu kā kopīgu principu un pamatnostādņu kopumu, kas nosaka, kā šādas tiesības tiks nodrošinātas; ierosina šos principus īstenot darbībās un programmās valstu un reģionu līmenī, lai sabiedrība digitālā laikmetā kļūtu konkurētspējīga un kompetenta un tiktu nodrošināta sociālā un teritoriālā kohēzija; atzīmē, ka godīga un nediskriminējoša pieeja pārredzamai, dažādai un pilnīgai informācijai, kā arī augstas kvalitātes pakalpojumi drošā vidē, izmantojot jebkādus telekomunikāciju pakalpojumus vai platformu (no interneta uz mobilo telefonu), kas pamatojas uz atvērtiem un savstarpēji savietojamiem standartiem, ir tiesības, kuras ir būtiskas aktīvai dalībai informācijas sabiedrības laikmetā un kuras būtu jāiekļauj e-tiesību hartā;iesaka hartā iekļaut arī visu pilsoņu tiesības spēt saprast attiecīgās administrācijas un sazināties ar tām, un tādējādi līdzvērtīgi piedalīties lēmumu pieņemšanā un politikas izstrādē; uzskata, ka racionalizācija, pārmodelēšana, pārredzamība un sabiedrisko pakalpojumu pieejamība ir pamatpriekšnosacījumi pilsoņu līdzdalības attīstībai;
Proposes that, to achieve good governance and ensure full citizenship to all European individuals in the information society, a Charter of eRights should progressively be adopted by public administrations in Europe as a shared set of principles and guidelines defining the framework within which all citizens can enjoy those rights; proposes that such principles be translated into implementation actions and programmes at the national and regional level to achieve a competitive and competent society in the digital age and ensure social and territorial cohesion; notes that fair and non-discriminatory access to transparent, diverse and complete information as well as high quality services, in a secure environment, via any telecommunication service or platform - from the Internet to mobile phones - based on open and interoperable standards is a right essential to the enjoyment of active citizenship in the information society age, and should be included in a Charter of eRights; considers that the Charter should also include the rights of all citizens to be able to understand and interact with the administrations involved and therefore to participate equally in decision-making and policy-making processes; considers that rationalisation, re-engineering, transparency and access of and to public services are fundamental prerequisites for the development of a participative citizenship;
uzsver, ka mūsdienu sabiedrībā ārkārtīgi straujās tehnoloģiju attīstības ietekmē plašsaziņas līdzekļi ir radikāli mainījušies un pašreiz spēj būtiski ietekmēt pilsoņu viedokli un uzvedību, tāpēc tie ir nedalāmi saistīti ar ikvienas valsts demokrātiskajām norisēm, un ka e-pieejamība ir noteikti saistāma ar cilvēktiesībām; aicina Komisiju i2010 iniciatīvā ievērot šīs audiovizuālā modeļa pamatvērtības un uzraudzīt, lai tiktu ņemta vērā īpašā loma, kas kultūras dažādības veicināšanā ir audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļiem ar to ekonomisko un kultūras vērtību;
Maintains that, because of the extraordinary technological development which has radically transformed them, the media in present-day societies are now able to decisively influence the ideas and behaviour of citizens and are therefore intrinsic to the workings of democracy in each and every country, and that e-accessibility is necessarily founded on human rights; calls on the Commission to respect these fundamental values of the audiovisual model in its i2010 Initiative, and to see that justice is done to the special role which the audiovisual media, with their dual nature as economic and cultural goods, have to play in promoting cultural diversity;
uzsver lielo nozīmi, kāda ir privātuma aizsardzībai un informācijas drošībai informācijas sabiedrībā; atgādina, ka tiesību aktiem jāgarantē pilsoņu un uzņēmumu uzticēšanās digitālam saturam un sakariem;
Stresses the importance of the protection of privacy and information security in the ubiquitous information society; recalls that legislation must guarantee the confidence of citizens and business in digital content and communications;
uzsver nozīmi, kāda ekonomiskā un sociālā ziņā ir digitālās izolācijas likvidēšanai lauku apvidos, un pasvītro, ka šajos apgabalos ir potenciāls, lai dotu ieguldījumu reģionālas, valsts un Eiropas labklājības radīšanā; tāpēc uzskata, ka ir būtiski visiem apgabaliem dot iespēju saņemt labumu no lielā pieauguma inovāciju jomā IKT nozarē, nevis ciest no šī procesa;
Stresses the importance in economic and social terms of breaking the digital isolation of rural areas, and emphasises that these areas have the potential to contribute to regional, national and European wealth creation; therefore considers it essential for all areas to be able to benefit, rather than suffer, from the exponential increase in innovation in the ICT field;
uzskata, ka atbilstoši Eiropas Padomes Ieteikumam Nr. 1466 (2000) plašsaziņas līdzekļu izglītībai jākalpo tam, lai pilsoņus jau no agras jaunības nodrošinātu ar tehniskiem vai citiem nepieciešamiem līdzekļiem, kas attīstītu kritisku attieksmi pret arvien pieaugošo informācijas un komunikācijas apjomu un tā izmantošanu; turklāt apgalvo, ka, saņemot šāda veida apmācību, pilsoņi spēs formulēt vēstījumu un izvēlēties visobjektīvākos plašsaziņas līdzekļus, kā arī viņi spēs pilnībā izmantot tiesības uz informācijas brīvību un vārda brīvību;
Believes that, as advocated in Council of Europe Recommendation 1466 (2000), media education should serve to provide citizens, from their earliest youth, with the technical or other wherewithal to bring a critical interpretation to bear on, and use with a view to deriving personal benefit from, the ever-expanding volume of information and communication; maintains, in addition, that, helped by a learning process of this kind, citizens will be in a position to formulate messages and select the media best suited to impart them and thus become able to exercise their right to freedom of information and expression to the full;
aicina Komisiju izmantot pētniecības resursus, lai novērtētu informācijas sabiedrības ietekmi uz Eiropas sabiedrību un kultūru;
Calls upon the Commission to invest its research resources in assessing the impact of the information society on European society and culture;
prasa, lai konverģences, mobilitātes un mijiedarbības laikmetā visi politiskie lēmumi, tostarp ES lēmumi - gan reglamentējošie noteikumi, kas regulē pakalpojumus un jauno plašsaziņas līdzekļu pārraidīto saturu, gan infrastruktūras pasākumu vai konkurences tiesību un subsīdiju jomā - atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un 2005. gada 20. oktobra UNESCO Konvencijai par kultūras izpausmju dažādības aizsardzību un veicināšanu, kas nosaka ne tikai prasības dalībvalstīm aizsargāt kultūras dažādību un veicināt multikulturālismu, bet arī audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu divējādo dabu, tas ir, gan ekonomisku, gan kultūras labumu; atgādina, ka informācijas sabiedrība un pareizi pārvaldītas IKT var izrādīties ļoti noderīgas kultūras dažādības un daudzvalodības stiprināšanā un aizsardzībā;
Urges that, in the era of convergence, mobility and interactivity of all political decisions including those within the EU – whether concerning the setting of the regulatory framework to govern the services and content transmitted by the new media, or in the fields of infrastructure measures or of competition law and subsidies – the Charter of Fundamental Rights of the European Union and the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions of 20 October 2005, which not only lays down an obligation on the Member States to protect cultural diversity and promote multiculturalism but also enshrines the dual nature of the audiovisual media as both economic and a cultural goods, should be fully complied with; recalls that the information society and properly managed ICT may prove extremely positive in strengthening and protecting cultural diversity and multilingualism;
uzskata, ka pašreizējās debates par Eiropas Savienības nākotni ir ļoti laba iespēja pārrunāt organizatoriskos jautājumus, lai konsolidētu un precizētu Eiropas iestāžu modeli, un pirmām kārtām iestādēm, it īpaši Komisijai, paust interesi par plašākiem demokrātijas jautājumiem un pilsoņu problēmām; atzinīgi vērtē pārdomu laika doto iespēju Eiropas iestādēm pieņemt tiesību aktus tā, lai tie atbilstu plašākām sabiedrības interesēm un lai šīs intereses būtu labāk atspoguļotas attiecīgajās politikās;
Takes the view that the current debate on the future of the Union provides a very good opportunity for discussion of institutional matters with a view to consolidating and clarifying the European institutional model and above all for the institutions, especially the Commission, to manifest their interest in the wider issues of democracy and in the concerns of citizens; welcomes the opportunity which this reflection period offers the European institutions to legislate in such a way as to meet the wider concerns of the public and to reflect them in their policies;
uzskata, ka IKT jomā ir būtiski pievērst uzmanību dzimumu aspektam, lai novērstu digitālās revolūcijas negatīvu ietekmi uz dzimumu līdztiesību vai esošās nevienlīdzības un diskriminācijas iemūžināšanu; atzīmē, ka ir būtiski ņemt vērā visus aspektus, kas veido digitālo plaisu, jo īpaši dzimumu aspektu, un šī jautājuma risināšanai jāizstrādā īpaši pasākumi saistībā ar topošo Eiropas iniciatīvu e-iekļaušanai; uzskata, ka potenciālais sociālās atstumtības risks, ko izraisītu nespēja lietot jaunās tehnoloģijas un informācijas tehnoloģijas, it īpaši apdraud sievietes;
Considers that a focus on the gender dimension of ICT is essential, to prevent the digital revolution from having an adverse impact on gender equality or the perpetuation of existing inequalities and discrimination, notes that it is important for proper account to be taken of all of the many facets of the digital divide, particularly gender, which should be the subject of a specific measure under the future European Initiative on e-Inclusion; considers that the emerging risk of social exclusion owing to the inability to use the new technologies and information technologies affects women disproportionately;
aicina Komisiju analizēt
Calls on the Commission to conduct, an analysis of the
saistībā ar informācijas sabiedrības jautājumiem un īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju uzsākt dialogu ar plašsaziņas tirgus galvenajiem dalībniekiem par Dzimumu līdztiesības kodeksa izstrādi plašsaziņas līdzekļiem; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību IKT ļaunprātīgai izmantošanai sieviešu un bērnu tirdzniecībā un veicināt visas nepieciešamās tiesiskās un tehnoloģiskās iniciatīvas, lai cīnītos ar šo problēmu;
, insofar as it relates to the information society, and in particular from a gender perspective; calls on the Commission to establish a dialogue with the main players on the media market, with a view to the drafting of a Gender Equality Code for the media; calls on the Commission to pay special attention to the misuse of new ICT for trafficking women and children, and to promote all legal and technological initiatives necessary in order to combat this problem;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and to the governments of the Member States.
atzīstot nopietnas rasisma izpausmes futbola maču laikā visā Eiropā;
recognising the serious incidents of racism that have occurred in football matches across Europe,
tā kā atbilstīgi EK dibināšanas līguma 13. pantam, viens no Eiropas Savienības mērķiem ir aizsardzība pret diskrimināciju etniskās izcelsmes vai tautības dēļ;
whereas one of the objectives pursued by the European Union under Article 13 of the EC Treaty is protection against discrimination based on ethnic origin and nationality,
tā kā futbolistiem, tāpat kā citiem darbiniekiem ir tiesības strādāt vidē, kurā nav rasisma, kā noteikts Eiropas Kopienu tiesas tiesu praksē;
whereas football players, like other workers, have the right to a racism-free working environment, as set down in the case-law of the Court of Justice of the European Communities,
tā kā futbola popularitāte sniedz jaunas iespējas rasisma novēršanai,
whereas football's popularity offers a new opportunity to tackle racism,
asi nosoda visus rasisma veidus futbola maču laikā uz laukuma, gan ārpus tā;
Strongly condemns all forms of racism at football matches, both on and off the field;
atzinīgi vērtē organizāciju, piemēram, UEFA vai FARE tīkla veikto izcilo darbu novēršot šīs problēmas;
Commends the excellent work that organisations such as UEFA and FARE (Football Against Racism in Europe) have done in tackling these problems;
aicina visus, kuriem ir liela autoritāte futbolā regulāri izteikties pret rasismu;
Calls on all those with a high profile in football to speak out regularly against racism;
aicina valstu futbola asociācijas, līgas, klubus, spēlētāju un līdzjutēju apvienības piemērot labo UEFA praksi, piemēram, Desmit punktu rīcības plānu;
Calls on national football associations, leagues, clubs, players" unions and supporters" groups to apply UEFA best practice, such as the UEFA Ten-Point Plan of Action;
aicina UEFA un citus sacensību organizētājus Eiropā rīkoties tā, lai tiesnešiem būtu iespēja, ievērojot skaidrus un stingrus noteikumus, pārtraukt vai izbeigt mačus smagu rasisma izpausmju gadījumos;
Calls on UEFA and all other competition organisers in Europe to ensure that referees have the option, according to clear and strict guidelines, of stopping or abandoning matches in the event of serious racist abuse;
aicina UEFA un citus sacensību organizētājus Eiropā paredzēt iespēju ieviest sporta sankcijas attiecībā uz valstu federācijām un klubiem, kuru līdzjutēji vai spēlētāji izdara smagus rasistiskus pārkāpumus, tostarp iespēju atkārtotus pārkāpumu izdarītājus izslēgt no sacensībām;
Calls on UEFA and all other competition organisers in Europe to consider the option of imposing sporting sanctions on national football associations and clubs whose supporters or players commit serious racist offences, including the option of removing persistent offenders from their competitions;
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai saistībā ar Partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm par zveju Mikronēzijas Federatīvajās Valstīs ( KOM(2005)0502 – C6-0353/2005 – 2005/0206(CNS) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council regulation concerning the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and the Federated States of Micronesia on fishing in the Federated States of Micronesia ( COM(2005)0502 – C6-0353/2005 – 2005/0206(CNS) )
ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ( KOM(2005)0502 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the proposal for a Council regulation ( COM(2005)0502 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6-0353/2005 ),
having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0353/2005 ),
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A6-0035/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Development ( A6-0035/2006 ),
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Mikronēzijas Federatīvo Valstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council and Commission, and the governments and parliaments of the Member States and the Federated States of Micronesia.
Pamatojoties uz 2.a pantā minēto ziņojumu un iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, Padome attiecīgā gadījumā piešķir Komisijai sarunu pilnvaras jauna protokola pieņemšanai.
On the basis of the report referred to in Article 2a and after consulting the European Parliament, the Council shall, where appropriate, give the Commission a negotiating mandate with a view to the adoption of a new protocol.
Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par nozares daudzgadu programmas piemērošanu un tās izpildes noteikumiem, kas minētas protokola 5. panta 2. punktā.
The Commission shall report to the European Parliament and the Council on the carrying-out of the multiannual sectoral programme and the application of its implementing rules referred to in Article 5(2) of the Protocol.
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs ( KOM(2005)0499 – C6-0354/2005 – 2005/0205(CNS) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council regulation repealing Regulation (EC) No 3690/93 establishing a Community system laying down rules for the minimum information to be contained in fishing licences ( COM(2005)0499 – C6-0354/2005 – 2005/0205(CNS) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2005)0499 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2005)0499 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6-0354/2005 ),
having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0354/2005 ),
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6-0037/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0037/2006 ),
Komisijas ierosinātais teksts Parlamenta izdarītie grozījumi Grozījums Nr. 1 3.a apsvērums (jauns)
Text proposed by the Commission Amendments by Parliament Amendment 1 Recital 3 a (new)
(3a) Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1281/2005 par zvejas licenču pārzināšanu un tajās ietveramo informācijas minimumu groza Kopienas tiesību aktu noteikumus, ko piemēro zvejas licencēm, lai pielāgotu minimālās informācijas prasības un precizētu zvejas licenču nozīmi flotes jaudas pārvaldībā.
(3a) Regulation (EC) No 1281/2005 modifies the provisions of Community law applying to fishing licences in order to adapt the minimum information requirements and to clarify the role of the fishing license in the management of fleet capacity.
Grozījums Nr. 2 3.b apsvērums (jauns)
Amendment 2 Recital 3 b (new)
(3b) Daudzu zivju krājumi Kopienas ūdeņos turpina samazināties, tāpēc ir nepieciešams uzlabot un paplašināt pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai; šajā ziņā zvejas licences nodrošina elastīgu un lietderīgu pārvaldības paņēmienu.
(3b) A number of stocks in Community waters have continued to decline and it is consequently necessary to improve and extend existing conservation measures; in this respect fishing licences provide a flexible and useful management tool.
Grozījums Nr. 3 3.c apsvērums (jauns)
Amendment 3 Recital 3 c (new)
(3c) Mērķis būtu nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu racionālu un atbildīgu izmantošanu, vienlaikus apzinoties zivsaimniecības nozares intereses ilgtermiņa attīstībā, kā arī ekonomiskos un sociālos nosacījumus un patērētāju intereses, ņemot vērā bioloģisko vajadzību pienācīgi saudzēt jūras ekosistēmu.
(3c) The objective should be to provide for rational and responsible exploitation of living aquatic resources, while recognising the interest of the fisheries sector in its long-term development and its economic and social conditions and the interest of consumers, taking into account the biological constraints with due respect for the marine eco-system.
Grozījums Nr. 4 3.d apsvērums (jauns)
Amendment 4 Recital 3 d (new)
(3d) Lēmumiem par zivsaimniecības resursu saglabāšanu ir nozīmīga ietekme uz to reģionu ekonomisko un sociālo attīstību dalībvalstīs, kur zivsaimniecība ir svarīga nozare.
(3d) Conservation decisions have important effects on the economic and social development of those regions of the Member States where fishing is an important industry.
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par Eiropas apcietināšanas ordera izvērtēšanu ( 2005/2175(INI) )
European Parliament recommendation to the Council on the evaluation of the European arrest warrant ( 2005/2175(INI) )
ņemot vērā Amsterdamas Līgumu, ar kuru pirmoreiz nosaka mērķi izveidot Eiropas tiesiskuma telpu,
having regard to the Treaty of Amsterdam, which enshrined, for the first time, the objective of establishing a European judicial area,
ņemot vērā 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kuros par tiesiskās sadarbības stūrakmeni atzina nolēmumu savstarpēju atzīšanu,
having regard to the Presidency conclusions of the Tampere European Council of 15 and 16 October 1999, which established the principle of mutual recognition as the cornerstone of judicial cooperation,
ņemot vērā Komisijas 2005.gada 23.februāra ziņojumu, kas balstās uz Padomes pamatlēmuma 2002/584/TI ( KOM(2005)0063 ) 34. pantu,
having regard to the Commission's report of 23 February 2005 based on Article 34 of Council Framework Decision 2002/584/JHA ( COM(2005)0063 ),
ņemot vērā Komisijas 2006.gada 24.janvāra ziņojumu, kas balstās uz Padomes pamatlēmuma 2002/584/TI ( KOM(2006)0008 ) 34. pantu,
having regard to the Commission's report of 24 January 2006 based on Article 34 of Council Framework Decision 2002/584/JHA ( COM(2006)0008 ),
ņemot vērā Polijas (2005. gada 27. aprīlis), Vācijas Federatīvās Republikas (2005. gada 18. jūlijs) un Kipras (2005. gada 7. novembris) Konstitucionālās tiesas spriedumus un dažādas citas notiekošās tiesu procedūras, jo īpaši Beļģijas Šķīrējtiesas procedūras,
having regard to the judgments of the constitutional courts of Poland (27 April 2005), Germany (18 July 2005) and Cyprus (7 November 2005) and the various procedures under way, notably that before the Belgian Court of Arbitration,
ņemot vērā tikšanos Parlamentā 2005. gada 17. un 18. oktobrī par tiesu iestāžu un policijas sadarbības parlamentārās kontroles uzlabošanu Eiropā, un kurā piedalījās simts pārstāvji – dalībvalstu parlamentu deputāti un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekļi,
having regard to the parliamentary meeting held on 17 and 18 October 2005 on improving parliamentary scrutiny of judicial and police cooperation in Europe, with the participation of 100 national parliamentarians and members of its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs,
ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu,
having regard to Rule 114(3) of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6-0049/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0049/2006 ),
tā kā Eiropas apcietināšanas orderim ir inovatīva un paraugloma tiesu iestāžu sadarbības attīstībā un savstarpējas uzticības stiprināšanā, kā arī tas tieši ietekmē pilsonisko brīvību,
having regard to the innovative and exemplary role of the European arrest warrant in the development of judicial cooperation and the strengthening of mutual trust, as well as its direct impact on civil liberties,
tā kā Eiropas apcietināšanas orderis ir viens no galvenajiem Eiropas Savienības izmantotajiem līdzekļiem tiesiskajā sadarbībā, piemēram, cīņā pret terorismu un liela mēroga noziedzību,
whereas the European arrest warrant remains one of the EU's key instruments for judicial cooperation and the fight against terrorism and large-scale crime,