natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0032/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0032/2011 ),
tā kā universialitāte, kvalitatīvas aprūpes pieejamība, taisnīgums un solidaritāte ir kopīgas vērtības un principi, kas ir ES dalībvalstu veselības sistēmu pamatā;
whereas universality, access to high-quality care, equity and solidarity are common values and principles underpinning the health systems in the EU Member States,
tā kā, neraugoties uz to, ka iedzīvotāji vidēji dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā iepriekšējās paaudzes, sabiedrības novecošanas kontekstā ES sastopas ar nopietnu problēmu ‐ ievērojamām atšķirībām fiziskās un garīgās veselības jomā, kas pastāv un pieaug starp dažādām ES dalībvalstīm un arī to iekšienē;
whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
tā kā paredzamā mūža ilguma atšķirības starp zemākām un augstākām sociālekonomiskajām grupām sasniedz 10 gadus vīriešiem un sešus gadus sievietēm;
whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
tā kā dzimumu aspekts paredzamā dzīves ilguma jomā arī ir svarīgs jautājums, kas jārisina saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā;
whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
tā kā papildus ģenētiskiem faktoriem veselību vislielākā mērā ietekmē iedzīvotāju dzīvesveids, piekļuve aprūpei, tostarp informācijai un izglītībai veselības jomā, slimību profilaksei, kā arī piekļuve īstermiņa un ilgtermiņa slimību ārstēšanai; tā kā zemākās sociālekonomiskās grupas vairāk apdraud uzturvielu nepietiekamība, kā arī atkarība no alkohola un tabakas ‐ šie ir faktori, kas veicina daudzas slimības un saslimšanas, tostarp sirds asinsvadu slimības un vēzi;
whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people's lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
tā kā nevienlīdzība veselības jomā starp cilvēkiem ar augstāku un zemāku izglītību, dažādām nodarbinātības grupām un atšķirīgu ienākumu grupām ir sastopama visās dalībvalstīs;
whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
tā kā ir dati, ka dzimumu aspekts ir svarīgs arī nepareiza uztura jomā, saskaņā ar kuriem sievietes vairāk cieš no nepareiza uztura un šī nevienlīdzība saasinās, sociālekonomiskajam slānim pazeminoties,
whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
tā kā dzimumu un vecumu nevienlīdzība biomedicīniskajā pētniecībā un sieviešu nepietiekamā pārstāvētība klīniskos izmēģinājumos negatīvi ietekmē pacientu aprūpi;
whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
tā kā ar veselību saistītas nevienlīdzības līmeņa salīdzinoša noteikšana ir pirmais solis ceļā uz efektīvu rīcību;
whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
tā kā saslimstības rādītāji parasti ir augstāki grupās ar zemu izglītības, kvalifikācijas un ienākumu līmeni un būtiska izplatības nevienlīdzība ir vērojama arī attiecībā uz specifisku invaliditātes veidu un hronisku nelipīgu slimību, mutes dobuma slimību un garīgo slimību paveidu lielāko daļu;
whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
tā kā ātri pieaug tabakas lietošana sieviešu, īpaši jaunu sieviešu, vidū, kas postoši ietekmēs viņu veselību nākotnē; tā kā smēķēšanas atstātajām sekām uz sievietēm ir jāpieskaita daudzas problēmas, kas tās vēl vairāk palielina;
whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
tā kā vairāki projekti un pētījumi ir apstiprinājuši, ka jo īpaši liekā svara un aptaukošanās problēmu izplatība ir saistīta ar agrīnām atšķirībām sociālekonomiskajā vidē un augstākie liekā svara un aptaukošanās rādītāji ir reģistrēti zemākajās sociālekonomiskajās grupās; tā kā šī situācija var novest pie vēl lielākas nevienlīdzības veselības un sociālekonomiskā ziņā, jo palielinās to saslimšanu risks, kas saistīts ar aptaukošanos;
whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
tā kā neraugoties uz sociālekonomisko un vides jomas progresu, kas kopumā uzlaboja tautas veselības stāvokli ilgtermiņā tomēr joprojām nevienlīdzību veselības jomā joprojām tieši ietekmē vairāki faktori, piemēram, higiēna, dzīves un darba apstākļi, nepareizs uzturs, izglītība, ienākumu līmenis, alkohola patēriņš un smēķēšana;
whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people's health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņas potenciāli ietekmēs veselību vairākos veidos, jo biežāki kļūs ekstremāli laika apstākļi, piemēram, karstuma viļņi un plūdi, mainīsies infekcijas slimību izplatība, kā arī pieaugs ultraviolētā starojuma iedarbība; tā kā ne visas ES dalībvalstis ir vienlīdz gatavas risināt šīs problēmas;
whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
tā kā nevienlīdzība veselības jomā rodas ne tikai vairāku ekonomisku, vides un ar dzīves veidu saistītu faktoru ietekmē, bet to izraisa arī problēmas, kas saistītas ar veselības aprūpes pieejamību;
whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
tā kā nevienlīdzība veselības jomā ir saistīta arī ar veselības aprūpes pieejamības problēmām ‐ gan ekonomisku iemeslu dēļ (ne tik daudz nopietnas ārstēšanas jomā, kas tiek dalībvalstīs korekti nodrošināta, bet attiecībā uz ikdienišķiem pakalpojumiem, piemēram, zobārstniecību un acu aprūpi), gan medicīnisko resursu nevienmērīgas izplatības dēļ dažās ES daļās;
whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
tā kā profesionālu medicīnas darbinieku trūkums dažās ES daļās, kā arī medicīnas darbinieku iespējas bez sarežģījumiem pārcelties uz citām ES daļām ir nopietna problēma, un tā kā šī iemesla dēļ rodas būtiska nevienlīdzība attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību un pacientu drošību;
whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
tā kā cilvēkiem, kuri dzīvo attālās un salu teritorijās joprojām, ir ierobežota savlaicīgas un kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamība;
whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,
tā kā pacienti, kas dzīvo ar hroniskām slimībām vai saslimšanām, ir īpaša grupa, kam jāsaskaras ar nevienlīdzību attiecībā uz diagnozes un aprūpes pieejamību, sociālajiem un cita veida atbalsta pakalpojumiem, kā arī jāsaskaras ar problēmām finansiālā jomā, nodarbinātības jomā, jāpiedzīvo sociālā diskriminācija un stigmatizācija;
whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
tā kā vardarbība pret sievietēm ir plaši izplatīta parādība visās valstīs un visos sociālajos slāņos un tā smagi ietekmē sieviešu un bērnu fizisko un emocionālo veselību;
whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
tā kā neauglība ir Pasaules Veselības organizācijas atzīta veselības problēma, kas jo īpaši ietekmē sieviešu veselību, un tā kā Apvienotās Karalistes Valsts līmeņa apsekojums atklāja, ka vairāk nekā 94 % sieviešu, kuras cieš no neauglības, cieš arī no dažādiem depresijas paveidiem;
whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women's health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
tā kā starp dalībvalstīm pastāv ļoti lielas atšķirības neauglības ārstēšanas iespēju ziņā;
whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
tā kā atbilstīgi Eirostata ‐ ES oficiālā statistikas dienesta datiem bezdarba līmenis 27 ES dalībvalstīs 2010. gada septembrī sasniedza 9,6 % , un tā kā Eiropas Savienības Padomes Sociālās aizsardzības komitejas 2010. gada 20. maija atzinumā ir paudusi bažas, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze negatīvi ietekmēs veselības aprūpes pieejamību iedzīvotājiem, kā arī dalībvalstu veselībai paredzētos budžetus;
whereas, according to Eurostat, the EU's statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union's Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people's access to healthcare and Member States' health budgets,
tā kā pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze var smagi skart veselības aprūpes nozari vairākās ES dalībvalstīs, attiecībā gan uz piedāvājumu, gan pieprasījumu;
whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
tā kā pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes radītie ierobežojumi un ES draudošo demogrāfisko problēmu sekas var smagi apdraudēt dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu finansiālo un organizatorisko ilgtspējību, tādējādi apgrūtinot vienlīdzīgai aprūpes pieejamību to teritorijā;
whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
tā kā nabadzība apvienojumā ar citiem neaizsargātības faktoriem, piemēram, bērnību vai vecumu, invaliditāti vai piederību kādai minoritātei, var arī turpmāk palielināt ar veselības nevienlīdzību saistītus riskus, un tā kā atgriezeniski ‐ slikta veselība var novest pie nabadzības un/vai sociālās atstumtības;
whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,
tā kā pirmie dzīves gadi ietekmē dažādus veselības un labklājības aspektus visas dzīves garumā ‐ sākot no aptaukošanās, sirds slimībām un garīgās veselības līdz izglītībai, profesionālajiem sasniegumiem, ekonomiskajam statusam un dzīves kvalitātei;
whereas early years have lifelong effects on many aspects of health and well-being – from obesity, heart disease and mental health, to education, professional achievement, economic status and quality of life,
ā kā nevienlīdzība veselības jomā būtiski ietekmē ES un dalībvalstu ekonomiku; tā kā ir aprēķināts, ka ar nevienlīdzību veselības jomā saistītie zaudējumi sasniedz aptuveni 1,4 % no IKP;
whereas health inequalities have significant economic implications for the EU and for Member States; whereas losses linked to health inequalities have been estimated to cost around 1.4% of GDP,
tā kā nereģistrētiem migrantiem daudzās ES valstīs nav nodrošināta veselības aprūpes vienlīdzīga pieejamība ne tikai praksē, bet nav paredzēta arī ar likumu;
whereas in many EU countries equitable access to healthcare is not guaranteed, either in practice or in law, for undocumented migrants,
tā kā dalībvalstīs joprojām ir gadījumi, kad dažādu sociālo grupu pārstāvji (piemēram cilvēki ar invaliditāti) saskaras ar šķēršļiem vienlīdzīgai piekļuvei veselības aprūpes iestādēm, kā dēļ viņiem tiek ierobežota veselības pakalpojumu pieejamība;
whereas cases still arise in the Member States of members of various social groups (for example, people with disabilities) being faced with obstacles to equal admission to healthcare establishments, which limits their access to health services,
tā kā, to sabiedrībai novecojot, dalībvalstīm nākas risināt problēmas, kas saistītas ar veco ļaužu nespēju par sevi parūpēties, kā arī pieaugošu vajadzību pēc geriatriskās aprūpes un ārstēšanas; tā kā šī iemesla dēļ ir jāpārskata pieeja veselības aprūpes organizēšanai; tā kā palielinās nevienlīdzība, kas saistīta ar veselības aprūpes pieejamību veciem cilvēkiem,
whereas, with their ageing populations, the Member States are having to deal with problems relating to dependency and an increasing need for geriatric care and treatment; whereas a change in the approach to organising healthcare is therefore needed; and whereas inequalities relating to access to healthcare for elderly people are on the increase,
uzsver, cik nozīmīga ir veselības aprūpes nodrošināšana atbilstīgi pamattiesībām; norāda, ka jāturpina un jāuzlabo veselības aprūpes sistēmu un veselības aprūpes par pieņemamu cenu pieejamība;
Stresses the importance of healthcare services being provided in a manner consistent with fundamental rights; points to the need to maintain and improve universal access to healthcare systems and to affordable healthcare;
uzver, cik nozīmīgi ir uzlabot slimību profilakses, veselības veicināšanas, primārās un specializētās veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību un samazināt nevienlīdzību starp dažādām sociālām un vecuma grupām, un uzsver, ka šos mērķus varētu sasniegt, optimizējot valsts profilaktiskās un ārstējošās veselības aprūpes izdevumus, kā arī izdevumus programmām, kas paredzētas konkrētām mazākaizsargātām grupām;
Points to the importance of improving access to disease prevention, health promotion and primary and specialised healthcare services, and reducing the inequalities between different social and age groups, and emphasises that these objectives could be achieved by optimising public spending on preventive and curative healthcare and targeted programmes for vulnerable groups;
aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus sociālekonomiskās nevienlīdzības novēršanā, kas rezultātā palīdzētu mazināt dažus nevienlīdzības aspektus saistībā ar veselības aprūpi; turklāt, pamatojoties uz cilvēka cieņas, brīvības, līdztiesības un solidaritātes universālajām vērtībām, aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst uzmanību mazāk aizsargāto grupu vajadzībām, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošu migrantu un etniskām minoritātēm piederošu cilvēku, bērnu un pusaudžu, kā arī invalīdu vajadzībām, īpašu uzmanību pievēršot garīgo slimību jautājumiem, pacientu, kuriem diagnosticētas hroniskas slimības vai saslimšanas, vecāka gadagājuma cilvēku, nabadzībā dzīvojošu cilvēku un alkoholisma un narkomānijas skartu cilvēku vajadzībām;
Calls on the Commission and Member States to press ahead with their efforts to tackle socio-economic inequalities, which would ultimately make it possible to reduce some of the inequalities relating to healthcare; furthermore, on the basis of the universal values of human dignity, freedom, equality and solidarity, calls on the Commission and Member States to focus on the needs of vulnerable groups, including disadvantaged migrant groups and people belonging to ethnic minorities, children and adolescents, people with disabilities, with a special focus on mental illness, patients diagnosed with chronic diseases or conditions, older people, people living in poverty, and people affected by alcoholism and drug addiction;
aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pašas neaizsargātākās grupas, tostarp nereģistrēti migranti, ir tiesīgas saņemt veselības aprūpi un tām tiek nodrošināta taisnīga piekļuve šai aprūpei; aicina dalībvalstis izskatīt iespēju nereģistrētu migrantu veselības aprūpes nodrošināšanai, izstrādājot kopējos principos pamatotu definīciju veselības aprūpes pamatelementiem, kas noteikti valsts tiesību aktos;
Calls on the Member States to ensure that the most vulnerable groups, including undocumented migrants, are entitled to and are provided with equitable access to healthcare; calls on the Member States to assess the feasibility of supporting healthcare for irregular migrants by providing a definition based on common principles for basic elements of healthcare as defined in their national legislation;
aicina dalībvalstis ņemt vērā īpašās imigranšu veselības aizsardzības vajadzības un īpaši parūpēties par to, lai veselības sistēmas nodrošinātu pienācīgus valodu starpniecības pakalpojumus; šīm sistēmām ir jārada izglītības iniciatīvas ar mērķi nodrošināt, lai ārsti un citi speciālisti apgūtu starpkultūru pieeju, kuras pamatā ir daudzveidības atzīšana un cieņa pret to, kā arī izpratne par cilvēkiem no dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem; par prioritāti jānosaka arī pasākumi un informācijas kampaņas, kuru mērķis ir apkarot sieviešu ģenitāliju kropļošanu, paredzot stingrus sodus personām, kas to praktizē;
Calls on the Member States to take account of the specific health protection needs of immigrant women, with particular reference to the guaranteed provision by health systems of appropriate language mediation services; those systems should develop training initiatives enabling doctors and other professionals to adopt an intercultural approach based on recognition of, and respect for, diversity and the sensitivities of people from different geographical regions; priority must also be given to measures and information campaigns to combat female genital mutilation, including severe penalties for those who practise it;
aicina ES un dalībvalstis nekavējoties atrast risinājumus, lai apkarotu uz etnisko izcelsmi balstītu diskrimināciju jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās netiek īstenota Padomes Direktīva 2000/43/EK un kurās etnisko minoritāšu sievietēm nav pieejama vai ir tikai daļēji pieejama sociālā aizsardzība un pilnībā liegti vai ir tikai daļēji pieejami veselības aprūpes pakalpojumi;
Calls on the EU and the Member States rapidly to find ways of combating ethnic discrimination, particularly in certain Member States where Council Directive 2000/43/EC has not been implemented and where women from ethnic minorities have little or no social protection or access to healthcare;
aicina dalībvalstis sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzlabot kvalitatīvu juridisko konsultāciju un informācijas pieejamību, lai palīdzētu sabiedrības ierindas locekļiem, tostarp migrantiem bez dokumentiem, uzzināt vairāk par savām indivīda tiesībām;
Calls on the Member States to promote access to high-quality legal advice and information in coordination with civil society organisations to help ordinary members of the public, including undocumented migrants, to learn more about their individual rights;
uzsver, ka ekonomikas un finanšu krīze un dalībvalstu veiktie taupības pasākumi, īpaši piedāvājuma jomā, var novest pie tā, ka budžeta samazināšanas un nodokļu zemāku ieņēmumu dēļ samazinās finansējums sabiedrības veselības pakalpojumiem un veselības veicināšanai, kā arī slimību profilaksei un ilgstošas aprūpes pakalpojumiem, tajā pašā laikā, iespējams, ka pieaugs pieprasījums pēc veselības aprūpes un ilgstošas aprūpes, dažādu, iedzīvotāju veselības stāvokli pasliktinošu, iemeslu dēļ;
Emphasises that the economic and financial crisis and the austerity measures taken by Member States, in particular on the supply side, may lead to a reduction in the level of funding for public health and health promotion, disease prevention and long-term care services as a result of budget cuts and lower tax revenues, while the demand for health and long-term care services may increase as a result of a combination of factors that contribute to the deterioration of the health status of the general population;
uzsver, ka ES pastāvošā nevienlīdzība veselības jomā ir būtisks dalībvalstu un to veselības aizsardzības sistēmu apgrūtinājums un ka ar efektīvu iekšējā tirgus darbību, kā arī stingru un, ja iespējams, koordinētu valsts profilakses politiku ir iespējams panākt uzlabojumus šajā jomā;
Stresses that health inequalities in the EU represent a substantial burden to Member States and their healthcare systems and that the effective functioning of the internal market and strong and, if possible, coordinated public policies on prevention can contribute to improvements in this field;