natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka attīstītās valstis ir apņēmušās laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam sniegt jaunus papildu līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem vismaz 30 miljardu ASV dolāru apmērā un līdz 2020. gadam ‐ 100 miljardus ASV dolāru gadā, veltot īpašu uzmanību mazāk aizsargātajām un vismazāk attīstītajām valstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot savas saistības un gādāt par to, lai līdzekļi pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas vajadzībām tiktu piešķirti papildus OAP finansējumam, ko valstis apņēmušās nodrošināt 0,7 % apmērā no NKP, kā arī precizēt, cik lielu daļu no sniegtā finansējuma veidos publiskie finanšu līdzekļi; turklāt uzsver ‐ lai sasniegtu šo mērķi, jāizmanto gan iekšzemes, gan starptautiskie resursi no visiem iespējamiem avotiem un jāapzina iespējas, kā laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam īstenot papildu pasākumus emisiju samazināšanai; aicina pušu konferenci noteikt shēmu klimata pasākumu finansēšanai starpposmā no 2013. līdz 2020. gadam; arī uzsver, ka šāds finansējums jānodrošina saskaņā ar godīgiem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem, ko papildina efektīva veiktspējas palielināšana, tarifu un beztarifu barjeru samazināšana ar vidi saistītām precēm, pakalpojumiem un ieguldījumiem, konkrēts atbalsts zemas emisijas infrastruktūrai un labi izstrādāti, paredzami noteikumi;
Recalls that developed countries have committed themselves to providing new and additional resources from public and private sources amounting to at least USD 30 billion in the period 2010-2012 and USD 100 billion per year by 2020, with special emphasis on the vulnerable and least-developed countries; calls on the Commission and the Member States to honour their commitments and guarantee that resources for adaptation and mitigation come on top of the 0,7% ODA target and specify how much of the commitment will come from public funding; further stresses the need to mobilise both domestic and international resources from all possible sources to contribute to achieving this goal and to identify a path for additional emissions reduction measures during the period from 2013 to 2020; calls, further, on the Conference of the Parties to define a framework for climate financing during the intermediate period from 2013 to 2020; also stresses the need for such funding to be provided on the basis of fair, transparent and non-discriminatory rules coupled with effective capacity-building, the reduction of tariff and non-tariff barriers to environment-related goods, services and investment, concrete support for low-emission infrastructure and well-defined, predictable rules;
uzsver, ka finansējuma avotiem jābūt dažādiem, un aicina puses turpināt tādu ilgtermiņa finansējuma avotu izvērtēšanu, kuri nodrošinātu nepieciešamās jaunās, papildinošās, pienācīgās un paredzamās finanšu plūsmas;
Emphasises that a variety of sources is required, and calls on the Parties to explore further sources for long term-financing that will provide the required new, additional, adequate and predictable financial flows;
aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek sagatavoti visaptveroši un pārredzami ziņojumi par tūlītējā starta finansējuma īstenošanu, kā arī nodrošināt šā finansējuma sniegšanu laikus, lai atbalstītu klimata pārmaiņu samazināšanas un pielāgošanās pasākumu īstenošanu jaunattīstības valstīs, un uzsver, ka jācenšas nepieļaut finansējuma trūkumu pēc 2012. gada (kad beigsies tūlītējā starta finansējuma laikposms) un jānosaka, kā palielināt klimata pasākumu finansējumu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam;
Calls on the EU and its Member States to ensure comprehensive and transparent reporting on the implementation of ‘fast-start’ financing, as well as timely delivery to support the implementation of mitigation and adaptation action in developing countries, and stresses the need to avoid a financing gap after 2012 (when the fast-start finance period ends) and to work towards the identification of a path for scaling up climate funding from 2013 to 2020;
uzsver, ka liela nozīme ir ticamiem emisiju statistikas datiem, kā arī salīdzināmiem datiem un regulāriem novērtējuma ziņojumiem;
Emphasises the importance of reliable statistics on emissions with comparable data and regular evaluation reports;
aicina puses Durbanas konferencē panākt, ka pilnībā sāk darboties Zaļā klimata fonds, un pilnveidot to tādējādi, ka tiek nodrošināta jaunā fonda spēja atbalstīt pārveidojošas izmaiņas, lai jaunattīstības valstīs panāktu zemu oglekļa emisiju un klimatnoturīgu attīstību;
Calls on the Parties to bring the Green Climate Fund into full operation at the Durban Conference and to develop it in a way that ensures that the new fund is capable of supporting transformational changes towards low-carbon and climate-resilient development in developing countries;
aicina pušu konferenci konkretizēt principa “jauns un papildinošs” definīciju;
Calls on the Conference of the Parties to specify a definition of the ‘new and additional’ principle;
uzsver, ka svarīga ir klimata pasākumu finansēšanas paredzamība un nepārtrauktība; prasa nodrošināt pilnīgu pārredzamību un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu klimata pasākumu finansējuma palielināšanu laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam; šajā sakarībā prasa izbeigt dubulto uzskaiti;
Stresses the importance of predictability and continuity in climate financing; calls for full transparency and for adequate measures to ensure the scaling up of climate finance between 2013 and 2020; calls, in this regard, for an end to double accounting;
mudina Komisiju iespējami drīz noteikt procedūras un instrumentus tādu privātā sektora ieguldījumu veicināšanai un atvieglošanai, kuri paredzēti jaunattīstības valstu finansēšanai;
Urges the Commission to define, as soon as possible, procedures and instruments for promoting and facilitating private-sector contributions to funding for developing countries;
aicina Komisiju nodrošināt, ka netiek apšaubīti Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgtie nolīgumi par starptautiskām īpašuma tiesībām, kas ir galvenais instruments, ar ko veicināt privātā sektora iesaistīšanos jauno tehnoloģiju izplatīšanā;
Calls on the Commission to ensure that agreements on international property rights concluded within the World Trade Organisation (WTO), which are a key instrument for encouraging private-sector involvement in the spread of new technologies, are not called into question;
atgādina, ka pašreizējās ar klimata pārmaiņām saistītās finansējuma plūsmas jaunattīstības valstīm pieaug, tomēr tās sedz vienīgi nelielu daļu (mazāk nekā 5 %) no līdzekļiem, kas jaunattīstības valstīm būs nepieciešami turpmāko desmitgažu laikā;
Recalls that current climate-dedicated financial flows to developing countries, though growing, cover only a fraction (less than 5%) of the estimated amounts that developing countries would need over several decades;
stingri prasa Durbanā izveidot saskaņotu finansējuma sistēmu attiecībā uz klimata pārmaiņām, jo īpaši lai garantētu, ka pēc 2012. gada nerodas finansējuma pārtraukums; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgi gan jauni resursi (piemēram, finanšu darījumu nodoklis, speciālo aizņēmuma tiesību piešķiršana, kuģniecības/aviācijas nodevas u. c.), gan efektīvi īstenošanas mehānismi;
Insists on the need to build up a coherent financial architecture for climate change in Durban, in particular to guarantee that there is no financing gap after 2012; stresses, in this context, that both new resources (i.e. Financial Transaction Tax, emission of Special Drawing Rights, shipping/aviation levies, etc.) and effective delivery mechanisms are needed;
atbalsta izpildes mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi pildītas saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanu, tehnoloģijām un spēju veidošanu;
Advocates the establishment of a compliance mechanism to ensure a more effective delivery of commitments made with regard to greenhouse gas reduction, finance, technology and capacity building;
aicina līdzekļu devējus apņemties zināmu līdzekļu apjomu piešķirt Pasaules Vides fonda papildināšanai un arī turpmāk šajā jomā par prioritārām uzskatīt Āfrikas valstis, kā arī piešķirt finanšu līdzekļus, pamatojoties uz valstu vajadzībām un prioritātēm;
Calls on donors to pledge the amount of funds for replenishment of the Global Environment Facility and, within this framework, to continue to give high priority to African countries and to allocate financial resources based on the needs and priorities of countries;
aicina Komisiju un ES dalībvalstis panākt labāku saikni starp TAM un klimata pārmaiņām, TAM sasniegšanai paredzētajos projektos un programmās, kā arī visās plašākas nozīmes nabadzības izskaušanas stratēģijās un attīstības politikas virzienos iekļaujot klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgošanos tai; šajā sakarībā mudina Komisiju uzlabot savu finanšu ziņojumu instrumentu, lai sekmētu klimata pārmaiņu jomā noteikto ES saistību finansiālo analīzi, kā arī veicinātu klimata jomas integrāciju attīstības politikas virzienos;
Calls on the Commission and the EU Member States to build better links between the MDGs and climate change by incorporating impacts of, and adaptation to, climate change into projects and programmes aimed at achieving the MDGs, and into all broader strategies for poverty reduction and development policies; urges the Commission, in this context, to upgrade its financial reporting tool to facilitate financial analysis of EU climate-related commitments and step up climate mainstreaming in development policies;
atgādina, ka principa “maksā piesārņotājs” mērķis ir labvēlīgi ietekmēt piesārņošanas mazināšanu, tomēr ir grūtības to piemērot jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina detalizētāk risināt šo jautājumu, izmantojot jaunattīstības valstīm paredzēto finansējumu saistībā ar klimata pārmaiņām;
Recalls that the ‘polluter pays’ principle is aimed at having a positive effect on reducing pollution, yet encounters difficulties in being implemented in developing countries; urges therefore that climate change funding for developing countries address this issue in more detail;
aicina Pasaules Banku nodrošināt, lai tās portfelis būtu pielāgots klimata pārmaiņu aspektam;
Calls on the World Bank to ensure that its portfolio is ‘climate-smart’;
uzsver, ka dzimumu līdzsvars būtu jāgarantē visās struktūrās, kas pieņem lēmumus par klimata pasākumu finansēšanu, tostarp Zaļā klimata fonda valdē un iespējamo apakšstruktūru valdēs atsevišķiem finansējuma virzieniem; uzsver, ka būtu jādod iespēja pilsoniskās sabiedrības locekļiem, tostarp dzimumu līdztiesības organizāciju un sieviešu grupu pārstāvjiem, aktīvi piedalīties Zaļā klimata fonda valdes un visu šā fonda apakšstruktūru valžu darbā;
Stresses that gender balance in all climate finance decision-making bodies should be guaranteed, including the Green Climate Fund Board and possible sub-boards for individual funding windows; underlines that members of civil society, including representatives of gender equality organisations and women's groups, should be given opportunities for active participation in the work of the GCF Board and all of its sub-boards;
norāda, ka ietekmes mazināšanas pasākumu izveidē jāņem vērā dzimumu nevienlīdzīgās iespējas izmantot resursus, tostarp kredītus, paplašinātus pakalpojumus, informāciju un tehnoloģijas; uzsver, ka, īstenojot pielāgošanās pasākumus, būtu sistemātiski un efektīvi jānovērš klimata pārmaiņu ietekme uz dzimumu līdztiesību tādās jomās kā enerģētika, ūdens, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība un zivsaimniecība, bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmiskie pakalpojumi, veselība, rūpniecība, mājokļi, katastrofu pārvaldība, kā arī konflikti un drošība;
Points out that gender inequalities in access to resources, including credit, extension services, information and technology, must be taken into account in developing mitigation activities; underlines that adaptation efforts should systematically and effectively address gender-specific impacts of climate change in the areas of energy, water, food security, agriculture and fisheries, biodiversity and ecosystem services, health, industry, human settlements, disaster management, and conflict and security;
uzsver, ka daudzas valstis vairāku iemeslu, tostarp klimata aizsardzības, resursu ierobežotības un efektivitātes, energoapgādes drošības, inovācijas un konkurētspējas, dēļ strauji virzās uz jaunu videi labvēlīgu tautsaimniecību; norāda, piemēram, uz apjomīgajām ieguldījumu programmām, kas veltītas enerģētikas pārejas pasākumiem tādās valstīs kā ASV, Ķīna un Dienvidkoreja; aicina Komisiju analizēt šādas programmas, tostarp to vērienīguma līmeni, un novērtēt risku, ko Eiropas Savienībai rada līderpozīciju zaudēšana;
Underlines that many countries are moving fast towards the new green economy, for various reasons, including climate protection, resource scarcity and efficiency, energy security, innovation and competitiveness; notes, for example, the magnitude of investment programmes dedicated to energy transition in countries such as the US, China and South Korea; calls on the Commission to analyse such programmes including their levels of ambition and to assess the risk of the EU losing its leadership;
atzinīgi vērtē šos starptautiskos centienus un atgādina, ka starptautiski saskaņota rīcība palīdz mazināt attiecīgo nozaru, it īpaši energoietilpīgo nozaru, bažas par oglekļa emisiju pārvirzi; prasa panākt vienošanos, lai oglekļa emisijas intensīvi radošajām nozarēm starptautiskā tirgū nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus;
Welcomes these international moves and reiterates that internationally coordinated action helps to address the carbon leakage concerns of the relevant sectors concerned, in particular energy-intensive sectors; calls for an agreement to ensure an international level-playing field for carbon intensive industries;
ir nobažījies par to, ka finanšu un budžeta krīzes dēļ, kas skar lielāko daļu no industriālajām tautsaimniecībām, valdības mazāk uzmanības velta starptautiskajām klimata sarunām Durbanā; uzskata, ka ES centieni pārveidot savu tautsaimniecību nedrīkst vājināties, lai, piemēram, izvairītos no darba vietu, it īpaši videi labvēlīgu darba vietu, skaita sarukšanas, un ka Eiropas Savienībai ir jāpārliecina partneri visā pasaulē, tostarp Ķīna un ASV, ka emisijas ir iespējams samazināt, nemazinot konkurētspēju un darba vietas, sevišķi, ja valstis to dara kopīgi;
Is concerned that the financial and budgetary crisis affecting most of the industrialised economies has curbed the level of attention of governments towards the international climate negotiations in Durban; considers that the EU's effort to transform its economy must not falter e.g. in order to avoid job leakage and in particular green job leakage, and that the EU must convince its partners worldwide, including China and the USA, that emission reductions are feasible without losing competitiveness and jobs, in particular if performed collectively;
uzsver, ka steidzami jāizstrādā un jāievieš visaptveroša izejvielu un resursu stratēģija, tostarp attiecībā uz resursu efektivitāti visās tautsaimniecības nozarēs gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, lai panāktu ilgtermiņa un ilgtspējīgu saimniecisko izaugsmi, un aicina ES un tās dalībvalstis rādīt piemēru šajā jomā; aicina ES un tās dalībvalstis gan valstu, gan vietējā līmenī atbalstīt jaunattīstības valstis, dodot tām iespēju izmantot pieredzi ilgtspējīgas ieguves rūpniecības, resursu efektivitātes palielināšanas, otrreizējas izmantošanas un pārstrādes jomā;
Stresses the need to develop and implement urgently a holistic raw-materials and resource strategy, including on resource efficiency, in all sectors of the economy in both developed and developing countries, in order to achieve long-term sustainable economic growth, and calls on the EU and its Member States to lead by example in this regard; calls on the EU and its Member States to support developing countries at both national and local level by making available expertise on sustainable mining, increased resource efficiency and reuse and recycling;
uzskata, ka sektoriālas pieejas apvienojumā ar visai tautsaimniecībai noteiktiem ierobežojumiem rūpnieciski attīstītajās valstīs var veicināt klimata pasākumu saskaņošanu ar konkurētspēju un saimniecisko izaugsmi; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt vienotu, horizontālu un sektoriālu pieeju par rūpnieciskajām emisijām, kura radītu pievienoto vērtību saistībā ar starptautiskajām sarunām un Eiropas mērķiem CO2 jomā; pauž cerību, ka šāda pieeja varētu būt arī daļa no starptautiskas klimata pasākumu programmas laikposmā pēc 2012. gada;
Considers that sectoral approaches combined with economy-wide caps in industrialised countries can contribute to reconciling climate action with competitiveness and economic growth; stresses the importance of adopting a holistic, horizontal, sectoral approach to industrial emissions as an added value in connection with international negotiations and European CO2 targets; hopes that such an approach might also be part of a post-2012 international framework for climate action;
atkārto, ka pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus varētu būt labs pamats, lai sasniegtu gan būtisku emisiju samazinājumu, gan līdzvērtīgus konkurences apstākļus rūpniecībai; aicina ES un tās partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un citām tirdzniecības sistēmām, orientējoties uz globālu oglekļa dioksīda emisiju tirgu, nodrošinot lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabojot tirgus apjomu un likviditāti, pārredzamību un tādējādi ‐ efektīvāku resursu sadalījumu;
Reiterates that a global carbon market would be a sound basis to achieve both substantial emission abatements and a level playing field for the industry; calls on the EU and its partners to find, in the immediate future, the most effective way of promoting links between the EU ETS and other trading schemes aiming for a global carbon market, ensuring greater diversity of abatement options, improved market size and liquidity, transparency and, ultimately, more efficient allocation of resources;
atzinīgi vērtē Kankunā panākto vienošanos par pielāgošanās pamatregulējumu, ar kuru paredz uzlabot rīcību attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, par Tehnoloģiju mehānisma, tostarp Tehnoloģiskās izpildkomitejas un Klimata tehnoloģiskā centra un tīkla, izveidi, ar kuru pilnveidotu tehnoloģiju attīstību un nodošanu, pareizā līdzsvara panākšanu starp pielāgošanos un samazināšanu, kā arī intelektuālā īpašuma tiesību nodrošināšanu, tādējādi šo mehānismu padarot pilnībā darboties spējīgu;
Welcomes the agreement reached in Cancun on the Cancun Adaptation Framework to enhance action on adaptation to climate change, and on the establishment of a Technology Mechanism, including a Technology Executive Committee and a Climate Technology Centre and Network, to enhance technology development and transfer, striking the right balance between adaptation and mitigation and intellectual property rights in order to make this facility fully operational;
uzskata, ka inovācija ir neaizstājams līdzeklis, ar kura palīdzību nodrošināt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2° C, un norāda, ka pastāv dažādas iespējas stimulēt inovāciju; aicina Komisiju izvērtēt dažādus mehānismus, kā atalgot izcilākos uzņēmumu atbilstoši to spējai rosināt inovāciju un nodot un izplatīt tehnoloģijas pasaules mērogā;
Considers that innovation is key to maintaining global warming below 2°C and notes that there are different ways of encouraging innovation; calls on the Commission to assess the various mechanisms to reward frontrunner businesses which differ according to their capacity to trigger innovation and to transfer and deploy technologies globally;
uzsver, ka ir svarīgi veidot ciešāku Eiropas un vismazāk attīstīto valstu sadarbību; tāpēc aicina Komisiju laikus pirms Durbanas konferences nākt klajā ar idejām, kā veidot kopīgas pētniecības programmas par alternatīviem energoavotiem un par to, kā ES var dažādās rūpniecības nozarēs veicināt sadarbību starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikai;
Highlights the importance of building closer cooperation between Europe and LDCs; calls, therefore, on the Commission to come forward in good time before Durban with ideas for common research programmes on alternative energy sources and on how the EU can encourage cooperation within various industrial sectors between developed and developing countries, with a specific focus on Africa;
norāda uz milzīgo atjaunojamās enerģijas potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un sniegt tām tehnoloģijas, pieredzi un ieguldījumus;
Notes the huge potential for renewable energy in many developing countries; calls on the EU and its Member States to implement renewable energy projects in developing countries and to make available technology, expertise and investment;
uzskata, ka būtu attiecīgi jāizpēta klimata pārmaiņu izraisītā migrācija, lai varētu pienācīgi risināt šo jautājumu;
Considers that adequate research on migration as a result of climate change is necessary to address this issue properly;
pauž nožēlu par to, ka starptautiskā līmenī un Eiropas Savienībā netiek atbilstoši risināts jautājums par energotaupību; uzsver, ka enerģijas ietaupīšana ļauj radīt darba vietas, ietaupīt līdzekļus, palielināt energodrošību un konkurētspēju un samazināt emisijas; aicina Eiropas Savienību vairāk uzmanības energotaupībai veltīt starptautiskās sarunās, spriežot gan par tehnoloģiju nodošanu, gan jaunattīstības valstu attīstības plāniem vai finansiālo palīdzību;
Regrets that energy savings potential is not adequately tackled internationally and in the EU; underlines that energy savings allow job creation, economic savings and energy security, competitiveness and emission cuts; calls on the EU to pay more attention to energy savings in international negotiations, be it when discussing technology transfer, development plans for developing countries or financial assistance;
uzskata ‐ lai risinātu sarunas par klimata pārmaiņām, ārkārtīgi svarīgi ir rūpnieciski attīstītajām valstīm izpildīt savas Kopenhāgenā un Kankunā pieņemtās finansiālās saistības; prasa pēc iespējas drīzāk un starptautiski koordinēti īstenot G–20 valstu Pitsburgas sanāksmē izvirzīto mērķi vidējā termiņā pakāpeniski izbeigt neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju piešķiršanu, jo tas būtu svarīgs ieguldījums klimata aizsardzībā un būtu īpaši atbilstoši pašreizējai budžeta deficīta situācijai daudzās valstīs;
Considers it of the utmost importance for climate negotiations that industrialised countries fulfil their financing commitments undertaken in Copenhagen and Cancun; calls for a swift and internationally coordinated implementation of the Pittsburgh G-20 objective to phase out inefficient fossil fuel subsidies over the medium term which would demonstrate an important contribution to climate protection and would be particularly relevant within the current context of public deficits in many countries;
norāda, ka visā pasaulē aptuveni diviem miljardiem cilvēku joprojām nav iespējas izmantot ilgtspējīgus energoresursus par pieņemamu cenu; uzsver, ka enerģijas trūkuma problēma jārisina saskaņā ar klimata politikas mērķiem; norāda, ka ir pieejamas enerģijas tehnoloģijas, ar kurām var nodrošināt gan pasaules vides aizsardzības, gan vietējās attīstības vajadzības;
Points out that across the globe an estimated 2 billion people continue to lack access to sustainable and affordable energy; stresses the need to address the energy poverty issue in compliance with climate policy objectives; notes that energy technologies are available, addressing both global environmental protection and local development needs;
uzskata, ka Eiropai būtu jāatbalsta Dienvidāfrikas centieni radīt iespējas Āfrikas valstīm atrast partnerus un finansējumu ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu izmantošanā un videi labvēlīgās tehnoloģijās;
Considers that Europe should support South African efforts to enable African countries to find partners and financing for investments in renewable energy and green technologies;