natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka ar pašreizējiem rādītājiem pārbaudīto dalībvalstu projektu atlases kritērijos nepietiekami tika ņemta vērā darba tirgus analīze un ka tie nenodrošināja izvēlēto projektu atbilstību programmas vispārējiem mērķiem; iesaka nākotnē izmantot rādītājus, kuros galvenā uzmanība pievērsta dzimumu līdztiesībai, noteikt skaidrus mērķus un uzlabot informācijas uzticamību, lai izpildes iestādes, dalībvalstis un Komisija varētu efektīvi novērtēt projektus;
Notes that, in using current indicators, project selection criteria in the Member States audited did not take sufficient account of analyses of the labour market nor ensure that the projects that were selected were in line with overall programme objectives; recommends that, in future, indicators be more focussed on gender equality, that clear targets be established and that reliability of information be improved to ensure that evaluations can be carried out effectively by the implementing authorities, the Member States and the Commission;
aicina Komisiju turpināt pārbaudīt, kā dalībvalstis izstrādā piemērotus un ticamus rādītājus, nodrošināt uzticamu datu iegūšanu, kas ļautu izdarīt nozīmīgus secinājumus par līdzfinansēto pasākumu lietderību un efektivitāti, un regulāri sniegt Parlamentam informāciju par panākto, vienlaikus nodrošinot, ka projektu sponsoru saistības nekļūst apgrūtinošas;
Asks the Commission to continue to verify the establishment by the Member States of appropriate and feasible indicators in order to ensure that reliable data is collected, thereby allowing meaningful conclusions to be drawn on the efficiency and effectiveness of co-financed actions; asks to be regularly informed of progress achieved, ensuring that the obligations on project sponsors do not become too burdensome;
aicina Revīzijas palātu ņemt vērā gada pārskatam par budžeta izpildi pievienoto Komisijas piezīmi attiecībā uz 4. un 13. budžeta pozīciju, norādot, ka šīs pozīcijas ir plašākas un tajās cita starpā iekļauta arī dzimumu līdztiesības politika;
Calls on the Court of Auditors to take account of the Commission's note in the Annual Report on the implementation of the budget, regarding budget headings 4 and 13, stating that they are wider in scope and include inter alia gender equality policy;
ņemot vērā to, ka Eiropā joprojām pastāv nevienlīdzība sieviešu un vīriešu atalgojuma jomā, aicina Komisiju turpināt sekmēt tieši sievietēm domātos profesionālo mācību pasākumus, lai viņas varētu iegūt vai uzlabot savas prasmes, kas vajadzīgas šīs nevienlīdzības novēršanai;
In view of the continuing gender pay gap in Europe, calls on the Commission to continue to promote vocational training actions specifically for women, in order for them to gain or improve the skills needed to remedy this distortion;
atkārtoti prasa Komisijai un Revīzijas palātai informāciju par dzimumu līdztiesības nodrošināšanas politikas virzieniem un konkrētiem ar dzimumu saistītiem datiem iekļaut ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu.
Reiterates its demand to the Commission and the Court of Auditors that the information on gender mainstreaming policies and gender-specific data be included in the budget discharge report.
III daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 ’Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?’
Part III - Special Report No 1/2010 of the Court of Auditors entitled ’Are simplified customs procedures for imports effectively controlled?’
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas ziņojuma publicēšanu un tās veikto rūpīgo analīzi;
Welcomes the publication of the report by the Court of Auditors and the thorough analysis carried out by the Court;
atzinīgi vērtē to, cik nozīmīgas uzņēmējiem tirdzniecības veicināšanas kontekstā ir bijušas vienkāršotās muitas procedūras ievedumiem, taču pauž nožēlu, ka šādas procedūras ir radījušas nepamatotus zaudējumus ES budžetam un ES tirdzniecības politikas pārkāpumus;
Appreciates the key role of simplified customs import procedures for economic operators with regard to trade facilitation, but regrets that such procedures have led to unjustified levels of losses to the Union budget and breaches in Union trade policy;
aicina dalībvalstis īsā laikā īstenot šo regulējumu un aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt paveikto;
Invites the Member States to implement this framework rapidly and calls on the Commission to monitor progress thoroughly;
pauž viedokli, ka dalībvalstīm vairāk jācenšas nodrošināt muitas nodokļu efektīvu iekasēšanu, jo īpaši tādēļ, ka tās patur 25 % no šiem nodokļiem kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām;
Is of the opinion that the Member States should put more effort into ensuring the effective collection of customs duties, particularly given that they retain 25 % of those duties by way of compensation for the costs of collecting them;
aicina Komisiju analizēt Nīderlandes priekšlikumu veikt revīziju pirms atļaujas izsniegšanas, kuru, lai gan to Nīderlandē visumā neizmanto, Revīzijas palāta atzinusi par tādu, kas pilnībā atbilst Palātas kontroles modelim, un ieteikt izmantot šo modeli citās dalībvalstīs, kā arī informēt Parlamentu par to, kas šajā jomā panākts līdz 2011. gada septembrim;
Calls on the Commission to analyse the Dutch idea for pre-authorisation audits, which, although not generally followed in the Netherlands, were found by the Court of Auditors to fully correspond to the Court's control model, and to recommend the use of that model in other Member States and to inform Parliament on progress made by September 2011;
uzstāj, lai Komisija sīkāk izvērtētu jautājumu par ’īpašu vienkāršojumu’ (atbrīvojumu no paziņošanas) ļaunprātīgu izmantošanu un līdz 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras beigām iesniegtu Parlamentam sīkus datus par minēto īpašo vienkāršojumu izmantošanas biežumu katrā dalībvalstī; aicina Komisiju sīkāk paredzēt īpašos apstākļus, kuros uzņēmēji var gūt labumu no atbrīvojumiem no paziņošanas;
Urges the Commission to investigate in more detail the issue of abuse of ’super-simplifications’ (notification waivers) and to provide Parliament with detailed figures on the frequency of super-simplifications per Member State by the end of the discharge procedure for 2009; calls on the Commission to define in more detail the special circumstances under which traders may benefit from the notification waivers;
pauž nožēlu par to, ka nepastāv saskaņota ES politika attiecībā uz sankcijām, kas dalībvalstīs jāpiemēro uzņēmējiem, kuri pārkāpj noteikumus par uzņēmējdarbības atvieglošanai ieviestajām vienkāršotajām procedūrām; aicina Komisiju informēt Parlamentu par pasākumiem, kas veikti šīs situācijas normalizēšanai;
Regrets the lack of a coherent Union policy of sanctions to be imposed by Member States on traders who act in breach of the rules on the simplified procedures introduced for them to facilitate economic operations; calls on the Commission to inform Parliament as to the steps taken to remedy this situation;
aicina dalībvalstis darīt tirgus dalībniekiem zināmus to pienākumus, izmantojot vienkāršotās procedūras, tostarp obligāto apmācību;
Calls on the Member States to make economic operators aware of their responsibilities when using the simplified procedures, which may include compulsory training;
IV daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 2/2010 ’Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte’
Part IV - Special Report No 2/2010 of the Court of Auditors entitled ’The effectiveness of the Design Studies and Construction of New Infrastructures support schemes under the Sixth Framework Programme for Research’
norāda uz pieaugošo konkurenci gan no tradicionālo konkurentu puses, gan no jaunietekmes valstīm pētniecības, attīstības un jauninājumu jomā; tādēļ norāda, ka pētniecība un jo īpaši jauna pētniecības infrastruktūra ir Eiropas Savienībai ļoti svarīga, lai sasniegtu mērķus, kas izvirzīti stratēģijā ’ES 2020: gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme’;
Notes the increasing competition that the Union faces from traditional competitors and emerging countries in the field of research, development and innovation; notes, accordingly, that research and specifically new research infrastructure, is essential for the Union to achieve the objectives set out in the ’EU 2020’ strategy: a smart, sustainable and inclusive growth;
uzsver, ka Komisijai, lai nonāktu pie ekonomiski izdevīgākā un labākā risinājuma, būtu rūpīgi jāapsver visi faktori; tomēr norāda, ka šajā īpašajā ziņojumā un Komisijas atbildē nav skaidru datu, pēc kuriem varētu spriest, ka Komisija patiesi ir nonākusi pie visizdevīgākā risinājuma;
Emphasises that the Commission should carefully consider all elements in order to get the best value for money; notes, however, that there is no explicit evidence provided by this special report or in the reply of the Commission which could lead to the conclusion that the Commission did indeed get the best value for money;
uzsver, ka nozīmīgs ir Komisijas 2000. gadā veiktās analīzes secinājums, ka ar infrastruktūrām saistītajā tehnoloģiskajā attīstībā nav kritiskās masas; norāda, ka ne no šā īpašā ziņojuma, ne no Komisijas atbildes nevar secināt, ka finansēto projektu iezīmes un skaits (kopumā 28) veido šo kritisko masu; tādēļ aicina Komisiju šajā aspektā vairāk paskaidrot kritiskās masas sasniegšanas mērķi un to, kā tas tika sekmēts;
Emphasises the importance of the conclusion of the Commission analysis carried out in 2000 that there is a lack of critical mass in technological development related to infrastructures; notes that neither from this special report nor from the reply of the Commission can it be concluded that the characteristics and the number of projects financed (28 in total) have achieved this critical mass; calls, accordingly, on the Commission to further clarify in this particular case the objective of reaching a critical mass and the way it was promoted;
norāda, ka attiecībā uz projektēšanas pētījumiem nav redzams, ka Revīzijas palāta, iztaujājot saņēmējus, pētniecības organizāciju pārstāvjus, pētniecības kopienas pārstāvjus un dalībvalstu un asociēto valstu pārstāvjus, ir ņēmusi vērā, ka minētās personas nevar būt citādi kā pozitīvi noskaņotas pret veiktajiem pētījumiem; turklāt aicina Revīzijas palātu izmantot papildu datus, lai labāk pārbaudītu attiecīgo projektu efektivitāti;
Notes that, as concerns design studies, it is not apparent that the Court of Auditors, when interviewing the beneficiaries, the representatives of research organisations, the representatives of the research community and the representatives of the Member States and Associated States, took into consideration the fact that these parties are by nature positively pre-disposed to the implemented studies; in addition, encourages the Court of Auditors to use complementary evidence in order to better examine the effectiveness of the projects in question ;
norāda, ka saskaņā ar Komisijas atbildi ’ES finansējums saskaņā ar jaunu infrastruktūru izveides shēmu nebija paredzēts, lai veicinātu lēmumu pieņemšanu par jaunu infrastruktūru radīšanu, bet drīzāk gan lai palielinātu Eiropas dimensiju’; tomēr norāda, ka nav pietiekami definēti termini ’Eiropas dimensija’ un ’Eiropas pievienotā vērtība’ Īpašais ziņojums Nr. 2/2010, Komisijas atbildes par 25.-26. punktu: ’Eiropas infrastruktūru optimizēšana, nodrošinot ierobežotu atbalstu ierobežota projektu skaita attīstībai attiecībā uz jaunām infrastruktūrām pienācīgi pamatotos gadījumos, kur šādam atbalstam ir vajadzīgais katalizatora efekts Eiropas pievienotās vērtības kontekstā’.
Notes that according to the reply of the Commission, the ’EU funding under the CNI scheme was not meant to trigger any decision to build new infrastructure but rather to enhance the European dimension’; notes, however, that there is an insufficient definition of the terms ’European dimension’ and ’European added value’ Special Report No 2/2010, reply of the Commission on points 25-26: ’The objective of the CNI scheme was to optimise European infrastructures by providing limited support for the development of a restricted number of projects for new infrastructures in duly justified cases where such support could have a critical catalysing effect in terms of European added value’.
un jo īpaši tas, kā tos mēra un kā tiem atbilst attiecīgajiem projektiem tērētie līdzekļi; tādēļ aicina Komisiju sīkāk paskaidrot šos terminus konkrētā un izmērāmā veidā;
and specifically how these are measured and in which way the funds spent for these projects correspond to the terms ’European dimension’ and ’European added value’; calls, accordingly, on the Commission to clarify these terms further, in a specific and measurable manner;
piekrīt Revīzijas palātai un Komisijai, ka papildu finansēšanas avotu izmantošanas ieguvumi būtu jāpadara skaidri potenciālajiem pretendentiem un ka Komisijai un dalībvalstu iestādēm tie jāsekmē, pat ja Septītajā pamatprogrammā ir gūti būtiski panākumi;
Agrees with the Court of Auditors and the Commission that the benefits of using complementary funding sources should be made clear to potential applicants and further promoted by the Commission and the Member States’ authorities, even if significant progress has been made under FP7;
norāda, ka papildu finansēšanas avotu izmantošana ir būtiski svarīgs faktors jaunu pētniecības infrastruktūru izveidē turpmākajos gados;
Notes that using complementary funding sources is a crucial factor in the establishment of new research infrastructures in the years to come;
norāda, ka Komisijai ir jāveic praktiski pasākumi, lai pienācīgi pārvaldītu savstarpējās papildināmības aspektu, cita starpā veicot pārbaudes, vai nav izmaksāts divkāršs finansējums vai neattaisnots līdzfinansējums;
Notes that there is a need for practical steps to be taken by the Commission to adequately administer the complementarity aspect, by carrying out inter alia checks for double financing or ineligible co-financing;
atgādina, ka Komisija 2008. gadā publicēja Praktisku ceļvedi par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām un aicināja dalībvalstis uzlabot sistēmu finansējuma saskaņotai izmantošanai;
Recalls that the Commission published, in 2008, a Practical Guide to EU funding opportunities for Research and Innovation and invited the Member States to improve the arrangements for a coordinated use of funding;
V daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 ’Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?’
Part V - Special Report No 3/2010 of the Court of Auditors entitled ’Impact Assessments in the EU institutions: do they support decision-making?’
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas ziņojumu un pievienojas Palātas konstatējumiem un secinājumiem;
Welcomes the report of the Court of Auditors, and endorses the Court of Auditor's observations and conclusions;
atzinīgi vērtē labo iesākumu un pastāvīgos Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas uzlabojumus, jo īpaši pastāvīgo Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādņu atjaunināšanu un Ietekmes novērtēšanas komisijas (INK) lomas stiprināšanu;
Welcomes the good start and commends the on-going improvements of the Commission's Impact Assessment (IA) system, in particular, the constant updating of the Commission's IA guidelines and strengthening of the role of the Impact Assessment Board (IAB);
ar gandarījumu atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem ietekmes novērtēšanas procedūras ir kļuvušas par politikas izstrādes procesa neatņemamu daļu un sekmējušas Komisijas likumdošanas priekšlikumu uzlabošanu;
Notes with satisfaction that, according to the Court of Auditors’ findings, the IA procedures have become an integral part of the policy development process and have contributed towards improving the Commission's legislative proposals;
aicina Komisiju paredzēt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ietekmes novērtējumu plānošanas procesa pārredzamību; uzskata, ka Komisijai būtu ne tikai jāizskaidro iemesli, kuru dēļ jāveic ietekmes novērtējums, bet arī jāpublisko iemesli, kas ir pamatā lēmumiem neveikt ietekmes novērtējumu (jo īpaši gadījumos, kad Ietekmes novērtēšanas komisija ir konstatējusi nepieciešamību veikt ietekmes novērtējumu);
Encourages the Commission to establish measures aimed at enhancing the transparency of the IA planning process; believes that the Commission should not only explain the reasons why an IA is needed, but also make public the reasons behind any decisions not to carry out an IA (in particular in cases when its IAB has identified the need to carry out an IA);
kā minēts Parlamentārās reformas darba grupas 2008. gada 21. maija otrajā starpposma ziņojumā par likumdošanas darbībām un iestāžu savstarpējām attiecībām, uzskata, ka ietekmes novērtējumi ir jāveic attiecībā uz visām likumdošanas iniciatīvām, ieskaitot vienkāršošanu un komitoloģijas pasākumus; aicina visas iesaistītās personas nākamajās starpiestāžu sarunās no jauna definēt ietekmes novērtējumu darbības jomu, jo īpaši, ņemot vērā nesenās izmaiņas, kas ieviestas ar Lisabonas līgumu;
Is of the opinion, as stated in the second interim report on legislative activities and inter-institutional relations by the Working Party on Parliamentary Reform of 21 May 2008, that the IAs should cover all legislative initiatives, including simplification and comitology measures; invites all the parties involved to redefine the scope of the IAs during the next inter-institutional talks, in particular taking into account the recent changes introduced by the Treaty of Lisbon;
mudina Komisiju iesaistīt ieinteresētās personas ne tikai ietekmes novērtējumu sagatavošanas darbā, bet arī apspriest ar tām ietekmes novērtējumu ziņojumu projektus un atbilstīgi dažu ESAO valstu īstenotajai pieejai publiskot ietekmes novērtējumus;
Urges the Commission to involve stakeholders, not only in the preparatory work of the IAs, but also to consult the interested parties on draft IA reports, and, following the approach taken by some OECD countries, to make draft IAs public;
aicina Komisiju uzlabot ietekmes novērtējumu procesa plānošanu, lai nodrošinātu Ietekmes novērtēšanas komisijai pietiekamu laiku pārbaužu veikšanai;
Encourages the Commission to improve the planning of the IA process in order to provide sufficient time for IAB scrutiny;
uzskata, ka ietekmes novērtējumu iesniegšanai un apspriešanai vajadzētu būt Parlamenta likumdošanas darba neatņemamai daļai un mudina tā komitejas aicināt Komisijas pārstāvjus biežāk piedalīties šajā darbā;
Is of the opinion that presenting and discussing the IAs should be an integral part of Parliament's legislative work and encourages its committees to invite the Commission's representatives to participate in this more often;
vērš Komisijas uzmanību uz pausto kritiku par ietekmes novērtējumu garumu un tehnisko raksturu, kā arī par lietotās valodas sarežģītību; uzskata, ka uzlabojumi šajās jomās sekmētu ietekmes novērtējumu noderīgumu likumdevējiem, ieinteresētajām personām un sabiedrībai;
Draws the Commission's attention to the critical comments on the lengthy and technical nature of the IAs, as well as on the complexity of language used; believes that improvement in those areas would enhance the usefulness of the IAs for legislators, stakeholders and the public;
tomēr norāda, ka patlaban īstenoto ietekmes novērtējumu neatkarību iespējams apšaubīt, tādēļ ka Komisijas Ietekmes novērtēšanas komisija, kas ir atbildīga par Komisijas veiktajiem ietekmes novērtējumiem, ieceļ Komisijas priekšsēdētājs, un tā ir pakļauta viņa norādījumiem;
Notes, however, that the independence of IAs as they are currently carried out is questionable due to the fact that the members of the Commission's Impact Assessment Board (IAB), which is responsible for the Commission's IAs, are appointed by, and subject to the instructions of, the Commission President;
pauž pārliecību, ka Parlamenta vārdā veikti ietekmes novērtējumi un izvērtējumi plašai sabiedrībai sniegtu labāku ieskatu Eiropas Savienības politikā un zināšanas par to, un tiem būtu sava nozīme sabiedrības līdzdalības un sabiedriskas apspriešanas veidošanā;
Is convinced that IAs and evaluations carried out on behalf of Parliament would enhance the general public's insight into and knowledge of the value of the policies of the Union, and play a role in creating public participation and debate;
uzsver, ka Komisijas iniciatīvas tiesības ierobežo Parlamenta lomu, un ir stingri pārliecināts, ka neatkarīgi, brīvi un neierobežoti ietekmes novērtējumi un izvērtējumi pavērtu Eiropas Parlamenta deputātiem lielāku ietekmi uz Eiropas politikas turpmāko attīstību;
Underlines that the Commission's right of initiative limits Parliament's role and believes strongly that independent, free and unrestricted IAs and evaluations would give Members of the European Parliament a bigger say on future developments of European policies;
VI daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 4/2010 ’Vai Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plāna koncepcija un pārvaldība spēs nodrošināt reālus rezultātus?’
Part VI - Special Report No 4/2010 of the Court of Auditors entitled ’Is the design and management of the mobility scheme of the Leonardo da Vinci Programme likely to lead to effective results?’
pilnībā apzinoties to, cik sarežģīts uzdevums ir izstrādāt piemērotus rādītājus daudzajiem programmai izvirzītajiem mērķiem, un atzinīgi vērtējot šajā jomā nesen paveikto, pauž bažas par Revīzijas palātas konstatēto visaptverošas sistēmas neesamību programmas ietekmes novērtēšanai un Komisijas nespēju novērtēt, kā mērķi tiek sasniegti trīs gadus pēc programmas sākšanas, kas ir apmēram puse no tās darbības ilguma;
In spite of being fully aware of the complexity of the task of developing suitable indicators for the many objectives set for the programme, and recognising the recent progress in that respect, is concerned by the Court of Auditors’ finding of a lack of a comprehensive system for the measurement of the impact of the programme, and of the Commission's inability to assess how the objectives are being met three years into the programme, which period represents approximately half of its life span;
aicina Komisiju informēt Parlamentu par paveikto, izstrādājot jaunu, lietotājiem draudzīgu un efektīvu partneru meklēšanas instrumentu, kas palīdzētu pieteikumu iesniedzējiem pārvarēt grūtības atrast uzņemošos partnerus citās valstīs;
Calls on the Commission to inform Parliament of the progress in establishing a new user-friendly and effective partner-search tool which would address applicants’ difficulties in finding host partners in other countries;
aicina Komisiju nodrošināt iesniegto pieteikumu korektu novērtēšanu, turpinot izstrādāt vērtētājiem domātu novērtēšanas rokasgrāmatu un kvalitātes un ietekmes uzraudzības apmeklējumos dalībvalstīs iekļaujot pieteikumu novērtējuma pārbaudes, ja šādu pārbaužu pievienotās vērtības analīze izrādītos pozitīva;
Calls on the Commission to ensure correct assessment of applications by further developing the assessment handbook for evaluators and by integrating, into its quality and impact monitoring visits to participating countries assessment checks of applications, should the analysis of the added value of such checks prove positive;
aicina Komisiju risināt Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā konstatētās kontroles nepilnības;
Calls on the Commission to address the weaknesses of controls identified in the Court of Auditors’ special report;
VII daļa ‐ Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 ’Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā’
Part VII - Special Report No 5/2010 of the Court of Auditors entitled ’Implementation of the Leader approach for rural development’
pauž atbalstu Revīzijas palātas 3., 4., 5. un 6. ieteikumam;
Supports recommendations 3, 4, 5 and 6 of the Court of Auditors;