natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka vārda brīvība, tostarp plašsaziņas līdzekļu plurālisms, ir noteikta Horvātijas valsts likumos un valstī kopumā tiek ievērota; tomēr aicina Horvātijas iestādes turpināt veikt pasākumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu neatkarību un radītu apstākļus to profesionālai darbībai, un joprojām demonstrēt apņemšanos nodrošināt, ka plašsaziņas līdzekļi darbojas bez politiskās iejaukšanās un tiek garantēta regulatīvo iestāžu neatkarība; tomēr mudina Horvātijas iestādes arī turpmāk rūpīgi izmeklēt iebiedēšanas lietas un lietas, kurās tiek izdarīts politisks vai komerciāls spiediens un pastiprināt izmeklēšanu saistībā ar tiem žurnālistiem izteiktajiem draudiem, kuri strādā pie korupcijas, organizētās noziedzības un citu nelikumīgu darbību lietām; tādēļ atzinīgi vērtē Zagrebas apgabaltiesas nolēmumu iknedēļas laikraksta redaktora slepkavības lietā;
Notes that freedom of expression, including freedom and pluralism of the media, is provided for in Croatian law and generally respected in the country; calls on the Croatian authorities, however, to take further steps to ensure the independence of media outlets and create conditions for their professionalism as well as to continue to demonstrate their commitment to ensuring that the media sector operates without political interference and that the independence of regulatory bodies is guaranteed; encourages the Croatian authorities further to vigorously investigate cases of intimidation and political pressure on journalists as well as commercial influence, and to improve the investigation of threats against journalists working on cases of corruption, organised crime and other unlawful activities; in this respect, welcomes the ruling of the Zagreb District Court in the case of the murder of an editor of a weekly newspaper;
turklāt atzīmē, ka valsts apraides Horvātijas radio un televīzijas sabiedriskajā raidorganizācijā (HRT) joprojām pastāv nopietnas pārvaldes problēmas, kas sākās pēc tam, kad HRT programmu padome vairākkārt neveiksmīgi mēģināja ievēlēt jaunu HRT direktoru, un tas traucē HRT darbībai; atzinīgi vērtē to, ka spēkā ir stājies jauns tiesību akts par radio un televīziju, un pauž cerību, ka HRT pārvaldes struktūra tiks depolitizēta un tiks nodrošināta redakcionālā neatkarība;
Notes furthermore that the public broadcasting organisation Croatian Radio and Television (HRT) continues to face serious managerial difficulties following several unsuccessful attempts by the HRT Programme Council to elect a new director of HRT, which is affecting HRT's functioning; welcomes the entry into force of the new law on radio and television and expects the HRT managerial structure to be depoliticised and editorial independence to be ensured;
atzinīgi vērtē relatīvo progresu, kas panākts sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā; atzīmē, ka aptuveni 25 % parlamenta deputātu vietu, kā arī gandrīz pusi no valsts sektora administratīvo amatu vietām ieņem sievietes un tas liecina par panākumiem dzimumu līdztiesības jomā; lai arī dzimumu nodarbinātības koeficients ir pozitīvs Horvātijas ekonomikas aspekts, tomēr uzsver, ka joprojām ir ļoti maz sieviešu, kuras ieņem amatu uzņēmuma vadībā, un ka pastāv algu atšķirības starp dzimumiem; tādēļ aicina turpmāk aktīvi sekmēt sieviešu iesaistīšanos ekonomikas un politisko iestāžu lēmumu pieņemšanā un bez kavēšanās ieviest dzimumu līdztiesības likumu, tostarp vienāda atalgojuma principu; uzskata, ka sieviešu sociālā aizsardzība Horvātijā pašlaik ir augstākā līmenī nekā tās kaimiņvalstīs; aicina Horvātijas iestādes lielāku uzmanību veltīt tam, lai novērstu vardarbību ģimenē;
Welcomes the relative progress made in the area of women's rights and gender equality; notes that some twenty-five percent of parliamentary seats, as well as almost half of administrative positions in the public sector, are held by women, demonstrating the progress towards gender equality; while the gender employment ratio is a positive aspect of Croatia's economy, highlights, however, that the percentage of women occupying positions of enterprise leadership remains low and that gender wage differences persist; requests therefore further active promotion of the participation of women in economic and political decision-making bodies and swift implementation of the Gender Equality Law, including the principle of equal pay; considers that women's social protection is currently advanced in comparison to the situation in Croatia's neighbours; calls on the Croatian authorities to pay more attention to the fight against domestic violence;
atzinīgi vērtē to, ka Horvātija bija viena no pirmajām valstīm, kura piekrita pievienoties starptautiskajai konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām; aicina Horvātijas iestādes turpināt ieviest pašreizējos pasākumus un pieņemt konkrētus un pārredzamus papildu plānus, lai reformētu iestāžu sistēmu un tiesisko veiktspēju, un risinātu jautājumu par to personu ar garīgo spēju traucējumiem pieaugošo skaitu, kuras tiek izmitinātas pārblīvētās iestādēs, tā vietā, lai dzīvotu kopienās, kas nodrošinātu personu ar invaliditāti juridiskās tiesības un cilvēktiesības; tā kā konstitūcijā konkrētai noteiktas garīgi slimu cilvēku pamattiesības dzīvot sabiedrībā, iesaka Horvātijas iestādēm veikt reformas saskaņā ar šo prasību, nodrošinot alternatīvas aprūpes iespējas; mudina Horvātiju turpināt ieviest attiecīgos juridiskos noteikumus par personu ar invaliditāti iespējām piekļūt ēkām;
Welcomes the fact that Croatia was among the first countries to agree to be bound by the International Convention on the Rights of Persons with Disabilities; encourages the Croatian authorities to implement the existing measures and to adopt additional, concrete and transparent plans to reform institutionalisation and legal capacity as well as to address the issue of the growing number of mentally disabled persons living in overcrowded institutions rather than communities in order to fully ensure the legal and human rights of people with disabilities; since the Convention explicitly recognises the basic right of mentally disabled persons to live in a community, recommends the Croatian authorities to make reforms consistent with this provision by providing alternative care options; encourages Croatia further to enforce the relevant legal provisions on access to public buildings for persons with disabilities;
atzīmē pozitīvo attīstību minoritāšu tiesību ievērošanas un aizsardzības jomā, lielāku vērību pievēršot minoritāšu jautājumiem saistībā ar uzlabotām attiecībām reģionā; atzinīgi vērtē konstitucionālo noteikumu stiprināšanu minoritāšu jomā un to, ka minoritāšu organizācijām pieejamais finansējuma līmenis ir tikai nedaudz samazinājies, lai gan ir ieviesti finanšu taupības pasākumi; tomēr uzsver nepieciešamību veikt pienācīgus pasākumus, lai aizsargātu romu minoritātes iedzīvotājus;
Notes good progress with regard to respect for and protection of minorities, with a greater focus on minority issues in a context of improved relations in the region; welcomes the strengthening of the constitutional provisions on minorities and the fact that, despite the financial austerity measures, the level of funding available for minority organisations has only been marginally reduced; however, stresses the need to take the appropriate measures to protect the Roma minority;
uzsver, cik svarīgs ir dialogs ar pilsonisko sabiedrību, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu politikas prioritāšu noteikšanā; atzīst, ka Horvātijas valdības centienus apspriesties ar pilsonisko sabiedrību; aicina valsts iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai legalizētu un palielinātu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju dalību politikas veidošanas procesā un iestāžu darbības uzraudzībā; uzsver pilsoniskās sabiedrības būtisko nozīmi plašākā reģionālajā sadarbībā sociālajos un politiskajos jautājumos;
Emphasises the importance of dialogue with civil society and underlines the important role played by civil-society organisations in defining policy priorities; acknowledges the Croatian Government's efforts to consult civil society; calls on the authorities to take further steps to formalise and increase participation by civil-society actors in the policy-making process and in the monitoring of activities of the authorities; stresses the crucial role of civil society in contributing to enhanced regional cooperation on social and political aspects;
atzinīgi vērtē saistībā ar cietumu sistēmu panākto progresu, jo īpaši saistībā ar jaunu cietumu būvniecības sākšanu, kā arī jaunas probācijas sistēmas ieviešanu; tomēr atzīmē, ka ieslodzīto vajadzības saistībā ar veselības aprūpi, higiēnas prasībām, telpām un svaiga gaisa pieejamību, kā arī darba iespējām cietumu pārblīvētības dēļ vēl joprojām netiek pilnībā ņemtas vērā;
Welcomes the progress made with regard to the prison system, in particular the beginning of construction of new prison facilities as well as the implementation of a new system of probation; notes, however, that, due to the problem of overcrowding, prisoners' needs for healthcare, hygiene, space and fresh air, and access to work opportunities have yet to be fully met;
atzinīgi vērtē uzlabojumus attiecīgo iestāžu darbā saistībā ar kriminālvajāšanu tā sauktajos naida noziegumos; mudina iestādes padziļināt darbu, izstrādājot pienācīgu naida noziegumu klasifikāciju un definīciju, jo īpaši attiecībā uz noziegumiem upura seksuālās orientācijas, kultūras vai etniskās piederības dēļ;
Welcomes improvements regarding prosecutions for so-called hate crimes by the relevant authorities; urges the authorities to go one step further by establishing an adequate classification and definition of hate crimes, especially with regard to crimes based on the victim's sexual orientation, cultural background or ethnicity;
atzinīgi vērtē progresu, kas panākts naida noziegumu tiesību aktu ieviešanā; tomēr norāda, ka iestādēm apņēmīgāk jārisina lietas par draudiem rasu piederības dēļ un par neiecietību pret seksuālajām minoritātēm;
Welcomes the progress in the implementation of hate-crime legislation; notes however that the authorities have to address more resolutely cases of racial threats and intolerance against sexual minorities;
norāda ‐ lai gan ekonomikas lejupslīde ir palēninājusies, Horvātijas ekonomika turpina sarukt, samazinoties arī reālajam IKP; atzinīgi vērtē ekonomikas atveseļošanas plānus un vienlaicīgi aicina valdību šos ieteikumus iestrādāt stingros politikas pasākumos;
Notes that, although the economic decline has slowed down, the Croatian economy has continued to contract, with a decline in real GDP; while it welcomes the economic recovery plans, calls on the Government to translate its recommendations into vigorous policies;
aicina Horvātijas valdību novērst ekonomikas strukturālos trūkumus un samazināt tās nozīmi resursu pārdalīšanā, veicot strukturālu reformu konkurētspējas uzlabošanai; uzsver, ka nepieciešama valsts sektora optimizēšana, kā arī turpmāka fiskālā konsolidēšana un reformas, kuru mērķis ir valsts izdevumu samazināšana; turklāt norāda, ka nepieciešami nopietni centieni, lai veiktu reformas Horvātijas veselības aprūpes nozarē, sociālajās sistēmās un valsts palīdzības politikā, tā panākot rentabilitāti un noturīgu valsts izdevumu līmeni saskaņā ar stabilu fiskālās politikas struktūru;
Calls on the Croatian Government to address the structural weaknesses of the economy and reduce its redistributive role through structural reform to boost competitiveness; underlines that a rationalisation of the public sector is required, together with further fiscal consolidation/reforms aimed at reducing public expenditure; notes further that serious efforts are needed to reform Croatia's health sector, social systems and state aid policies to achieve cost-effectiveness and a steady level of public spending under a sound fiscal policy framework;
aicina Horvātijas valdību novērst ļoti zemo nodarbinātības līmeni, veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu nodarbinātību, izskatot neelastīgos darba tirgus noteikumus un novēršot demotivējošos faktorus darba ņēmēju dalībai darba tirgū un šajā nolūkā nodrošinot profesionālo izglītību, apmācību un mūžizglītību;
Calls on the Croatian Government to address the very low employment rates and pursue further efforts to increase employment by addressing inflexible labour market regulations and the disincentives for workers' participation in the labour market, by vocational education, training and life-long learning;
ar prieku konstatē, ka Horvātijas spēja uzņemties ES dalībvalsts pienākumus turpina uzlaboties ‐ augsta līmeņa atbilstība Kopienas tiesību aktiem panākta lielākajā daļā jomu; tomēr mudina Horvātijas iestādes īpašu uzmanību pievērst administratīvajai veiktspējai, kas nepieciešama pienācīgas īstenošanas nodrošināšanai, lai valsts pēc pievienošanās varētu palielināt savu guvumu no dalības ES;
Is pleased to note that Croatia has continued to improve its ability to take on the obligations of EU membership, with a good degree of alignment with the acquis communautaire in most sectors; encourages the Croatian authorities, however, to devote particular attention to administrative capacities ensuring proper implementation so that the country may maximise the benefits of EU membership after accession;
atzīmē grūtībās nonākušo kuģu būvētavu izsoles 2010. gada maijā; aicina Horvātijas valdību pēc iespējas ātri pabeigt pārstrukturēšanu šajā jomā, lai panāktu atbilstību svarīgam kritērijam pievienošanās sarunās, kas nepieciešams konkurences sadaļas pagaidu slēgšanai;
Takes note of the tendering procedure for the shipyards in difficulty in May 2010; calls on the Croatian Government to conclude as soon as possible the process of restructuring in this regard in order to attain an important benchmark of the accession negotiations necessary for the provisional closure of the competition chapter;
atzinīgi vērtē vērā ņemamās pūles administratīvās un iestāžu veiktspējas uzlabošanā, kā arī pirmspievienošanās palīdzības vispārējās pārvaldes sistēmas stiprināšanā, lai pienācīgi sagatavotos kohēzijas un lauku politikas ieviešanai pēc Horvātijas iestāšanās Eiropas Savienībā;
Welcomes the substantial efforts to reinforce administrative and institutional capacity as well as to strengthen the overall system of management of pre-accession assistance with a view to adequately preparing for the implementation of cohesion and rural policies upon Croatia's accession to the EU;
mudina Horvātijas valdību uzlabot koordinēšanu starp valsts centrālās pārvaldes iestādēm, kas atbild par vides pārvaldību, jo īpaši par teritoriālo plānošanu un atkritumu, ūdens un gaisa kvalitātes pārvaldību, lai varētu pienācīgi saglabāt vienreizējo vidi un uzturēt augsta līmeņa bioloģisko daudzveidību; jo īpaši aicina valdību kā prioritāru un neatliekamu uzdevumu veikt padziļinātu pētījumu par pašreizējo administratīvo struktūru vides politikas veidošanas un pārvaldības jomā;
Urges the Croatian Government to improve the coordination of central government institutions responsible for environmental management, in particular those for spatial planning, waste and water management and air, in order to be able to sufficiently preserve the unique environment and maintain a high level of biodiversity; calls on the Government in particular to carry out, as a first step and matter of urgency, a thorough assessment of its current administrative architecture in the fields of environmental policy-making and management;
ar gandarījumu atzīmē, ka Horvātijas ģeogrāfiskais novietojums un trīs Eiropas transporta koridori, kas šķērso valsti, kravām, kas dodas uz vai pienāk no Austrumiem un Tālajiem austrumiem, nodrošina rentablu piekļuvi Centrālās Eiropas tirgiem, un uzsver, ka nepieciešama ostu, dzelzceļa un autoceļu integrēta attīstība, nodrošinot savienojumus ar Eiropas koridoriem, lai saglabātu transporta pakalpojumiem pievilcīgo stāvokli;
Notes with satisfaction that Croatia's location and the three European Transport Corridors that cross the country offer cost-efficient access to Central European markets for cargos bound for or originating in the East and Far East and stresses the need for integrated development of ports and rail and road connections to European corridors required to sustain an attractive location for transportation services;
atzīmē, ka Horvātija ir panākusi ievērojamu progresu, saskaņojot valsts politiku, tiesību aktus un regulējumu ar ES tiesību aktiem elektronisko sakaru un informācijas tehnoloģiju jomā un mudina Horvātijas iestādes veicināt pēc iespējas plašāku piekļuvi internetam; atzinīgi vērtē to, ka sekmīgi veikta pāreja uz digitālās televīzijas apraidi; tomēr pauž nožēlu par to, ka konkurence fiksēto platjoslas pakalpojumu tirgū joprojām ir ierobežota, lai gan ir ieviesti attiecīgi noteikumi;
Notes that Croatia has made significant progress with aligning its policy, legislation and regulations with the acquis on electronic communications and information technologies and encourages the Croatian authorities to promote internet access as widely as possible; welcomes the fact that the switchover to digital television broadcasting has been handled successfully; however, regrets that in spite of the regulations in place, competition on the fixed broadband market still remains limited;
atzīmē, ka strukturālās problēmas joprojām pastāv lauksaimniecībā un ka privātās saimniecības joprojām darbojas uz mazas, sadalītas zemes platības ar ierobežotu jaudu apjomradītu ietaupījumu panākšanai;
Notes that the structural challenges have remained in agriculture and that private farms are still operating on small, fragmented lands with limited capacity to achieve economies of scale;
mudina Horvātiju turpināt centienus saglabāt un turpmāk attīstīt labas kaimiņattiecības un turpināt spēcīgi un aktīvi visos līmeņos sekmēt reģionālo sadarbību; pauž atzinību Horvātijas prezidentam par dziļas cieņas paušanu kara noziegumos cietušajiem Bosnijas pilsoņiem oficiālās vizītes laikā Sarajevā 2010. gada aprīlī; uzskata šādu iniciatīvu un žestu par Horvātijas apņemšanos taisnīgi, patiesi un ar cieņu risināt vēstures jautājumus ar kaimiņvalstīm; atzinīgi vērtē arī Horvātijas prezidenta un ministru prezidenta kopējo paziņojumu par atbalstu Bosnijas un Hercegovinas teritoriālajai integritātei un suverenitātei un tās dalībai ES un NATO; norāda, ka progress reģionālās sadarbības jomā nav bijis noturīgs, un tādēļ mudina Horvātijas valdību un tās kaimiņvalstu valdības pastiprināt dialogu, kura mērķis ir reģiona pilsoņu samierināšana un noteiktu un savstarpēji pieņemamu risinājumu panākšana visos divpusēji risināmajos jautājumos, jo īpaši attiecībā uz galīgajiem nolīgumiem par valsts robežām, pazudušajām personām, īpašuma atdošanu un bēgļu atgriešanos, kā arī pilsoņu izdošanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci;
Encourages Croatia to continue its efforts to maintain and further develop good-neighbourly relations and to remain an important and proactive promoter of regional cooperation on all levels; commends the Croatian President for paying deep respect to Bosnian victims of war crimes on his official visit to Sarajevo in April 2010; sees this initiative and gesture as a commitment on the part of Croatia to solve historical issues with its neighbours in a fair, sincere and dignified manner; welcomes also the joint statement by the President and Prime Minister of Croatia on support for the territorial integrity and sovereignty of Bosnia and Herzegovina and its accession to the EU and NATO; notes that progress in regional cooperation has been uneven and therefore urges the Croatian Government and the governments of the neighbouring countries to intensify their dialogue aimed at reconciliation among the citizens of the region and at reaching definite and mutually acceptable solutions to all outstanding bilateral issues, in particular as regards final agreements on state borders, missing persons, property restitution and refugee return as well as the extradition of citizens in cases of war crimes and crimes against humanity;
atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada 29. novembrī ir stājies spēkā nolīgums starp Slovēniju un Horvātiju par robežu strīda izskatīšanu šķīrējtiesā; uzskata, ka ieilgušā robežstrīda izbeigšana starp kaimiņvalstīm ir svarīgs signāls visām šā reģiona valstīm, lai veicinātu dialoga veidošanas un kompromisa panākšanas kultūru; atgādina nolīguma par strīda izskatīšanu šķīrējtiesā 10. panta noteikumus, saskaņā ar kuru abām pusēm jāatturas no jebkādām darbībām vai paziņojumiem, kas varētu padziļināt strīdu vai apdraudēt šķīrējtiesas darbu;
Welcomes the entry into force of the arbitration agreement between Croatia and Slovenia on the border issue on 29 November 2010; considers that solving the long-lasting border dispute between the neighbouring countries is an important signal for the entire region to foster the culture of dialogue and compromise; recalls the provisions of Article 10 of the arbitration agreement according to which both parties should refrain from any action or statement which might intensify the dispute or jeopardise the work of the arbitral tribunal;
aicina panākt progresu divpusējo strīdu izbeigšanā ar kaimiņvalstīm, piemēram, robežjautājumos ar Serbiju, Melnkalni un Bosniju un Herecgovinu, lai šie strīdi pēc Horvātijas iestāšanās ES nekļūtu par šķērsli turpmākai Savienības paplašināšanai;
Calls for progress in the resolution of bilateral disputes with neighbouring countries, such as the border issues with Serbia, Montenegro and Bosnia and Herzegovina, so as to prevent these disputes from becoming an obstacle to further enlargement of the EU once Croatia has joined;
uzskata, ka reģiona ekonomisko attīstību var paātrināt, Horvātijai un Serbijai cieši sadarbojoties Donavas stratēģijas īstenošanā, jo tas ļautu šīs valstis vēl vairāk savienot ar Eiropas Savienību, izmantojot dažāda veida sadarbību transporta, vides un ekonomiskās attīstības jomā saistībā ar Donavas makroreģionu;
Takes the view that the region's economic development could be accelerated through close cooperation by Croatia and Serbia in the framework of the Danube Strategy, as this would provide an opportunity to further connect these countries to the EU through various forms of cooperation in the area of transport, the environment and economic development within the framework of the Danube macro-region;
uzsver, ka ir nepieciešams spēkstaciju būvi Donavas krastos un ar to saistītos regulējošos pasākumus īstenot ar vislielāko rūpību un saskaņā ar mūsdienīgām vides prasībām; šajā sakarībā pieprasa rēķināties ar Eiropā vienreizējo dabas ainavu un jau no paša sākuma piemērot ES spēkā esošos noteikumus attiecībā uz atļauju piešķiršanu; uzskata, ka šie principi jāattiecina arī uz atbilstošu citu upju baseinu pārveidošanu celtniecības darbu rezultātā;
Stresses the need to exercise the greatest care and to have recourse to the latest environmental technology in relation to power plant construction along the Danube and the relevant regulatory measures; demands, in this regard, that the landscape context, which is unique in Europe, be respected and that the EU rules on development authorisation be applied from the outset; considers that these principles must also hold good in respect of structural alterations to the course of other rivers;
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Horvātijas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Government and Parliament of Croatia.
ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2011. gada 15. februāra vēstuli,
having regard to the letter of 15 February 2011 from the chair of the Committee on Constitutional Affairs,
nolemj piemērot šādu 50. panta interpretāciju:
Decides to append the following interpretation to Rule 50:
Tiesības, kas izriet no “kompetentās komitejas” statusa, īsteno vadošā atbildīgā komiteja.
The rights attaching to the status of “committee responsible” are exercised by the lead committee.