natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr pauž bažas, ka, skatot tikai aizņemto līdzekļu bruto īpatsvara rādītāju vienu pašu, nepietiekami var tikt ņemts vērā risks un tas var būt neizdevīgs tām struktūrām, kas sniedz tradicionālus zema riska banku pakalpojumus (piemēram, uzņēmumu un nekustamā īpašuma finansēšana un banku maksājumu pakalpojumi) vai ekonomikai, kurā uzņēmējdarbības sektoru finansē galvenokārt ar aizdevumiem; tādēļ uzsver to valsts uzraudzības iestāžu uzraudzības svarīgumu, kuras kontrolē aizņemto līdzekļu īpatsvara izmaiņas un vispārējos līmeņus, jo nozīmīgas izmaiņas var norādīt uz papildu risku; pauž bažas arī par to, ka, ja tiek izmantots tikai aizņemto līdzekļu bruto (nediferencēta) īpatsvara rādītājs, tas var radīt nevēlamas tendences novirzīt aktīvus uz riskantākiem darījumiem;
Is concerned, however, that, taken alone, a crude LR would fail to take sufficient account of risk and would penalise entities providing traditional low-risk banking services (such as retail, corporate and real-estate financing and transaction banking services) or economies where the corporate sector is financed predominantly through lending; underlines, therefore, the importance of supervisory authorities monitoring leverage changes as well as overall leverage levels, since significant changes may be indicative of incremental risk; is also concerned that, taken alone, a ‘crude’ (undifferentiated) LR might create adverse incentives to shift financial assets into more risky exposures;
aicina Bāzeles komiteju un Komisiju ņemt vērā ES banku nozares īpatnības un rūpīgi izvērtēt aizņemto līdzekļu īpatsvara izvēles, ko piemērot pirmā un otrā līmeņa kapitālam, pienācīgi ņemot vērā ES banku nozares īpatnības;
Asks the Basel Committee and the Commission to assess properly the leverage ratio options applicable to Tier 1 and Tier 2, taking due account of the specificities of the EU banking industry;
turklāt aicina Bāzeles komiteju un Komisiju izpētīt aizņemto līdzekļu bruto īpatsvara proporcionalitāti, izmantojot regulējošās iejaukšanās sliekšņus;
Asks the Basel Committee and the Commission furthermore to explore proportionality within a crude LR through the use of threshold triggers for regulatory intervention;
pieņem zināšanai Bāzeles komitejas lēmumu paredzēt novērtēšanas periodu 2. pīlārā, lai pārietu uz 1. pīlāram atbilstošu režīmu; mudina Komisiju likumdošanas priekšlikumā par CRD 4 iekļaut pārskatīšanas klauzulu;
Notes the Basel Committee's decision to have a monitoring period in Pillar 2 with a view to migrating to a Pillar 1 treatment; urges the Commission to include a review clause in the CRD 4 legislative proposal;
atzīmē, ka aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītājs ir nepieciešams instruments, lai novērtētu banku kopējo riska darījumu apjomu, bet mudina Komisiju izstrādāt regulatīvos instrumentus, kuru mērķis ir efektīvi ierobežot aizņemto līdzekļu pārmērīgu izmantošanu (jo īpaši pārmērīgu paļaušanos uz īstermiņa un starpbanku finansējumu);
Notes that the leverage ratio is a necessary tool to measure banks' total exposure, but urges the Commission to devise regulatory tools aimed at limiting effectively excessive leverage (in particular, excessive reliance on short-term and wholesale funding);
aicina sīkāk izskatīt aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāju alternatīvus veidus 2. pīlārā; norāda, ka aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītājam varētu, piemēram, būt elastīga robeža, un uzraudzības iestādēm būtu tiesības rīkoties pēc šīs robežas pārkāpšanas;
Calls for further consideration to be given to alternative forms of leverage ratio in Pillar 2; points out that a leverage ratio could, for example, have a flexible margin and supervisory authorities would have the discretion to act upon the breach of the limit;
mudina Komisiju nodrošināt, ka aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja piemērošana neizraisa tādu neatbilstīgu pārvēršanu vērtspapīros, kādu atklāja finanšu krīze, vai aizvietotāju izmantošanu un kredītapjoma samazināšanu, jo īpaši aizdevumiem reālajai ekonomikai (šādā veidā bankas varētu censties samazināt savu aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāju);
Urges the Commission to ensure that a leverage ratio does not lead to inappropriate securitisation of the kind highlighted by the financial crisis, or to substitutes and less credit, especially for lending in the real economy (these being likely ways for banks to reduce their leverage ratio);
aicina noteikt stingrākus standartus attiecībā uz stresa testiem, kontroles testiem un korelācijas riska novēršanu, kā arī labāk novērtēt ilgtermiņa sociālos un vides riskus, ko rada tie uzņēmumi un projekti, kuri saņem banku aizdevumus;
Calls for enhanced standards as regards stress tests, back tests and addressing wrong-way risk, as well as assessments of long-term social and environmental risks arising from companies and projects receiving bank loans;
mudina Bāzeles komiteju un Komisiju izpētīt alternatīvas tam, kā labāk risināt kredīta vērtības korekcijas risku sakarā ar banku darījumu partneru kredītu kvalitātes pasliktināšanos;
Urges the Basel Committee and the Commission to explore alternatives that will better address the credit value adjustment risk arising from the deterioration of the credit quality of banks' counterparties;
prasa, lai darījumu partnera riska režīms būtu samērojams ar risku, un kapitāla prasības būtu lielākas darījumiem, kam nav veikts centralizēts mijieskaits, nekā darījumiem, kuros iesaistīts centrāls darījuma partneris, ja šāds centrāls darījuma partneris atbilst augsta līmeņa prasībām, kas jānosaka Eiropas tiesību aktos, vienlaikus ņemot vērā starptautiski apstiprinātos grāmatvedības standartus un izmaksas, kas uzņēmumiem varētu rasties, ja tie savas komercdarbības aizsardzībai pret risku izmanto atvasinātos instrumentus; aicina veicināt visaugstāko standartu ievērošanu divpusējā mijieskaita gadījumos;
Calls for counterparty credit risk treatment to be risk-proportionate and for capital charges to be higher for non-centrally cleared transactions than for transactions through a central counterparty (CCP), provided that such CCPs meet high-level requirements to be defined in European legislation while taking into account standards agreed at international level, with due regard for the potential costs for the corporate sector of using derivatives to hedge its commercial activities; calls for the highest standards to be incentivised in the case of bilateral clearing;
uzsver ‐ krīze ir parādījusi, ka finanšu iestāžu savstarpējā saistība ir lielāka nekā finanšu iestāžu un uzņēmumu saistība, un uzskata, ka kapitāla prasībām attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku jābūt stingrākām saistībā ar finanšu iestāžu riska darījumiem ar citām finanšu iestādēm, kā arī jāatspoguļo šāda veida riska dinamika laika gaitā; uzsver, ka savstarpējo saistību rūpīga uzraudzība ir nepieciešama, lai konstatētu darījumu koncentrēšanos starp lielajiem tirgus dalībniekiem un pieņemtu turpmākus reglamentējošus pasākumus attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku;
Underlines the fact that the crisis has shown that interconnectedness between financial institutions is greater than interconnectedness between financial institutions and corporates, and takes the view that capital requirements for CCR should be stricter for exposures of financial institutions to other financial institutions and should also reflect the dynamic nature of this risk over time; stresses that careful monitoring of interconnectedness is necessary in order to detect any concentration of transactions between large players and to take subsequent regulatory measures regarding CCR;
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eirogrupai un Eiropas Centrālajai bankai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Euro Group and the European Central Bank.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūcija par veselības aprūpes sistēmām Subsahāras Āfrikā un veselību pasaulē ( 2010/2070(INI) )
European Parliament resolution of 7 October 2010 on health care systems in sub-Saharan Africa and global health ( 2010/2070(INI) )
ņemot vērā visu cilvēku tiesības baudīt vislabāko viņiem iespējamo fiziskās un garīgās veselības stāvokli,
having regard to the right of every individual to enjoy the best possible state of physical or mental health he or she is capable of attaining,
ņemot vērā 1987. gada Bamako iniciatīvu un mērķi “veselību visiem 2000. gadā”,
having regard to the 1987 Bamako initiative and its objective of ‘Health for All by 2000’,
ņemot vērā 1978. gada Almati deklarāciju, kurā ir definēts primārās veselības aprūpes jēdziens,
having regard to the Alma-Ata Declaration of 1978 defining the notion of primary health care,
ņemot vērā 1986. gada Otavas hartu par veselības veicināšanu,
having regard to the Ottawa Charter for Health Promotion of 1986,
ņemot vērā Starptautiskā Bērnu aizsardzības fonda priekšlikumu, ko PVO pieņēma 1987. gadā un kura mērķis ir atjaunot primārās veselības aprūpes politiku un cīnīties pret zīdaiņu mirstību,
having regard to the proposal from the International Children's Emergency Fund, endorsed by the WHO in 1987, seeking to revive the policy of primary health care and combat child mortality,
ņemot vērā Abidžanas 1998. gada platformu par tēmu “Veselības savstarpējās apdrošināšanas atbalsta stratēģijas Āfrikā”,
having regard to the 1988 Abidjan Platform on ‘Strategies to support mutual health organisations in Africa’,
ņemot vērā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kas vērsti pamatā uz cilvēces attīstību (veselību un izglītību), ūdeni un enerģiju, lauku attīstību, lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku, un precīzāk 1., 4., 5., 6. un 8. mērķi,
having regard to the United Nations Millennium Development Goals (MDG) of 2000, concerning in particular human development (health and education), water and energy, rural development, agriculture and food security, and, more specifically, goals 1, 4, 5, 6 and 8,
ņemot vērā Kotonū 2000. gada 23. jūnija nolīgumus, kas pārskatīti 2005. gada 25. jūnijā,
having regard to the Cotonou Agreement of 23 June 2000, revised on 25 June 2005,
ņemot vērā 2005. gada decembrī Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās Eiropas Savienības prioritātes,
having regard to the European Union's priorities as defined in December 2005 in the ‘European Consensus on Development’,
ņemot vērā Vagadugu 2008. gada starptautisko konferenci par primāro veselības aprūpi un veselības aprūpes sistēmām Āfrikā, kā arī tajā piedalījušos valstu vadītāju apņemšanos palielināt veselības aizsardzībai piešķirtos resursus līdz vismaz 15 % no valsts budžeta,
having regard to the Ouagadougou international conference of 2008 on primary health care and health systems in Africa and the undertaking given by the Heads of State present to increase the resources allocated to health to a minimum level of 15 % of national budgets,
ņemot vērā Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārās savienības deklarācijas par iedzīvotājiem paredzētas vispārējas veselības apdrošināšanas sistēmas izveidi un 2009. gada 26. jūnija Regulu (Nr. 7/2009) par savstarpējās sociālās apdrošināšanas regulējumu Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārajā savienībā,
having regard to the declarations by the West African Economic and Monetary Union (WAEMU) seeking to introduce universal sickness insurance for the region's populations and its regulation (No 7/2009) of 26 June 2009 on social mutual schemes in the WAEMU region,
ņemot vērā Eiropas Attīstības 10. fondu 2008.–2013. gadam un Padomes 2005. gada decembra lēmumu,
having regard to the 10th European Development Fund for the period 2008-2013 and the Council decision of December 2005,
ņemot vērā Parīzes 2007. gada marta deklarāciju pēc konferences “Konsorcijs” (G8, Starptautiskais Nodarbinātības birojs, PVO, Pasaules Banka, SVF, ESAO) par veselības apdrošināšanu,
having regard to the Declaration of Paris of March 2007 following the ‘Consortium’ Conference (G8, ILO, WHO, WB, IMF, OECD) on health insurance cover,
ņemot vērā 2007. gada aprīlī noteiktās ES un Āfrikas ieguldījumu fonda prioritātes un precīzāk daļu, kura attiecas uz infrastruktūru tīklu attīstību Āfrikā,
having regard to the priorities of the EU-Africa Fiduciary Fund laid down in April 2007 and, in particular, those relating to the development of infrastructure networks in Africa,
ņemot vērā Eiropas Savienības jauno attīstības sadarbības finansēšanas instrumentu,
having regard to the European Union's new financing instrument for development cooperation (DCI),
ņemot vērā Eiropas Savienības Revīzijas palātas īpašo ziņojumu (10/2008) par Eiropas atbalstu Subsahāras Āfrikas veselības pakalpojumiem,
having regard to the special report of the Court of Auditors of the European Union (10/2008) on EC development assistance to health services in sub-Saharan Africa,
ņemot vērā Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības kopīgo stratēģiju veselības aizsardzības jomā, kas noteikta Lisabonā 2007. gada decembrī,
having regard to the African Union/European Union joint strategy on health, drawn up in Lisbon in December 2007,
ņemot vērā prezidentūras un Komisijas neoficiālo dokumentu, kas tika pieņemts neoficiālajā attīstības ministru sanāksmē 2008. gada septembrī Bordo, par veselības apdrošināšanu un veselības aprūpes sistēmu finansēšanu jaunattīstības valstīs,
having regard to the Presidency/Commission unofficial joint document adopted at the informal meeting of development ministers of September 2008 in Bordeaux on sickness insurance cover and the financing of health systems in the developing countries,
ņemot vērā Alžīras 2008. gada deklarāciju par pētniecību veselības aprūpes jomā,
having regard to the 2008 Algiers Declaration on health research,
ņemot vērā Ethekvini 2008. gada deklarāciju par higiēnu un atveseļošanu,
having regard to the 2008 Ethekwini Declaration on hygiene and sanitation,
ņemot vērā Librevillas 2008. gada augusta deklarāciju par veselību un vidi Āfrikā,
having regard to the Libreville Declaration of August 2008 on health and the environment in Africa,
ņemot vērā Bali 2008. gada deklarāciju par atkritumu apsaimniekošanas pārvaldību cilvēces veselības interesēs,
having regard to the 2008 Bali Declaration on waste management for human health,
ņemot vērā 2008. gada oktobrī Oslo notikušās konferences secinājumus par pamatprincipiem, kas izmantojami kā instrumenti, lai nodrošinātu iekšzemē pārvietoto personu, proti, tādu personu tiesību ievērošanu, kuras pārvietotas pret viņu gribu konfliktu, vajāšanas, dabas katastrofu vai attīstības projektu dēļ un neatkarīgi no tā, vai tās šķērsojušas valsts robežu,
having regard to the conclusions of the October 2008 Oslo conference on the Guiding Principles on Internal Displacement as a means of ensuring observance of the rights of internally displaced persons, i.e. persons displaced against their will as the result of conflict, persecution, natural disasters or development projects, irrespective of whether they have crossed a state border,
ņemot vērā pētījumu par paražu tiesībām, ko veica Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja, nosakot, ka veselības aprūpe ir starptautisko humanitāro paražu tiesību norma, kas jāievēro,
having regard to the study of customary law carried out by the International Committee of the Red Cross, identifying health as a customary right which must be respected under international humanitarian law,
ņemot vērā Starptautiskās Savstarpējās apdrošināšanas apvienības 2009. gada jūnija deklarāciju par savstarpējās apdrošināšanas lomu vispārējās veselības aprūpes sistēmās,
having regard to the declaration of the ‘Association internationale de la mutualité’ (June 2009) on the role of mutual provision in universal health care systems,
ņemot vērā, ka 2009. gada aprīlī visu ANO iestāžu Sekretariāta vadītāju padome ir pieņēmusi Vispasaules iniciatīvu par sociālās aizsardzības vispārēju pamatu, kas balstīts uz saskaņotiem un precīzi noteiktiem svarīgākajiem sociālajiem pabalstiem un sociālajiem pamatpakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes pakalpojumu kopumu, kuriem vajadzētu būt pieejamiem visiem iedzīvotājiem,
having regard to the adoption in April 2009 by the United Nations Chief Executives Board of the global initiative for a ‘social protection floor’, based on a coherent and structured set of essential social transfers and basic social services, including health, to which all citizens should have access,
ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 3. decembra dokumentu un īpaši rezolūciju par lauksaimniecības problēmām un klimata pārmaiņām, kas var tikai negatīvi ietekmēt sabiedrības veselību, un iniciatīvu “Klimats Āfrikas attīstībai”,
having regard to the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly of 3 December 2009 and in particular its resolution on agricultural problems and climate change which can only have an adverse effect on public health, and to the Climate For Development in Africa initiative,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu ( COM(2010)0128 ), kura mērķis ir stiprināt ES lomu veselības jomā pasaules mērogā,
having regard to the Commission communication of 31 March 2010 on the EU role in global health ( COM(2010)0128 ),
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0245/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0245/2010 ),
tā kā vertikālie fondi veselības jomā ir palīdzējuši mazināt ar tādām smagām slimībām kā tuberkuloze, malārija u. c. saistīto mirstību un tā kā šis iesāktais darbs ir jāturpina;
whereas vertical health funds have succeeded in reducing the mortality rates from major diseases such as tuberculosis, malaria, and others, and whereas these efforts must be continued,
tā kā starptautiskajai sabiedrībai, tostarp ES, ir jāatbalsta valstu darbs nacionālās politikas īstenošanā veselības aprūpes jomā, jo valsts finansētiem un visiem pieejamiem veselības aprūpes pakalpojumiem ir jābūt šo pasākumu galvenajam mērķim;
whereas the international community, including the EU, must support states in the implementation of national health policy, whereby publicly funded health services accessible to everyone must be placed at the centre of these efforts,
tā kā veselības aprūpes pamata sistēmām ir jānodrošina segums visu slimību gadījumos un tāpēc nepieciešama ir gan horizontālā, gan vertikālā pieeja, kas viena otru papildina;
whereas basic health systems must tackle all health problems and whereas, therefore, both the horizontal and vertical approaches are necessary and complementary,
tā kā labi strukturēta horizontālā pieeja dod iespēju iecerēt tādas apdrošināšanas sistēmas (savstarpējā veselības apdrošināšana, veselības mikroapdrošināšana u. c.), kuru izmantotāji kļūst paši par savas veselības veidotājiem;
whereas, under a properly structured horizontal approach, insurance systems can be developed (mutual health organisations, micro-health insurance, etc.) where beneficiaries become actors in their own health,
tā kā veselība nav prece nedz Āfrikā, nedz citur pasaulē un tā kā ir jāmeklē tādi veselības apdrošināšanas veidi, kuru mērķis nav ienākumu gūšana un kuri būtu balstīti uz solidaritātes un demokrātijas vērtībām;
whereas, in Africa as elsewhere, health is not a commodity and whereas non-profit making approaches to health insurance should be pursued based on the values of solidarity and democracy,
tā kā Āfrikā 90. gados radās dažādas veselības apdrošināšanas sistēmu izveides iniciatīvas un tā kā to iezīmētā sociālā dinamika ir jāatbalsta;
whereas many initiatives seeking to establish sickness insurance schemes emerged in Africa during the 1990s and the social dynamic they reflect must be supported,
tā kā terminā “savstarpējs” ir uzvērta sociālā kopība un vienas grupas locekļu kopēja darbība, savukārt termina “apdrošināšana” pamatā ir 1) iepriekšēja iemaksu veikšana, proti, pirms risku realizācijas, 2) kolektīva atbildība par risku un 3) garantijas jēdziens, un tā kā atbilstoši Abidžanas 1998. gada platformai savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību var definēt kā neatkarīgu bezpeļņas sabiedrību, kuras pamatā ir solidaritāte un demokrātiska līdzdalība un kuras galvenais mērķis, galvenokārt pateicoties tās locekļu iemaksām, ir uzlabot locekļu un viņu ģimeņu piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, garantējot sociālo nodrošinājumu un savstarpējo palīdzību;
whereas the term ‘mutual’ emphasises the social dynamic and joint initiative of a group of members, while the concept of ‘insurance’ implies (1) payment of contributions in advance, i.e. before risks materialise, (2) risk sharing and (3) a guarantee; and mutual organisations may be defined, in accordance with the 1998 Abidjan Platform, as independent, non-profit organisations based on solidarity and democratic participation, whose aim, mainly through their members' contributions, is to improve access to quality health care for members and their families in the form of providence and mutual aid,
tā kā, ņemot vērā sociālos un humanitāros apstākļus, kādos dzīvo daudzi iedzīvotāji, viņi ne vienmēr izprot nodrošinājuma nozīmi un sekojoši arī to, kāpēc būtu nepieciešams maksāt par apdrošināšanu pret slimību, kura tos var arī neskart, vēl jo vairāk tāpēc, ka dažādas nevalstiskās organizācijas var paralēli sniegt bezmaksas veselības aprūpi un zāles;
whereas people living in certain social and humanitarian circumstances do not always appreciate the concept of providence and do not therefore see the point of contributing to insurance against health risks that may not materialise – particularly so where a whole range of NGOs can offer parallel provision of health care and medicines free of charge,
tā kā Subsahāras afrikāņu diaspora daudzās uzņēmējās valstīs, kurās ir labi attīstītas savstarpējās apdrošināšanas sistēmas, apzinās šādas apdrošināšanas lietderīgumu un nozīmi un tā kā šāda diaspora bieži saglabā ciešu saikni ar to izcelsmes valstīm;
whereas members of the diaspora from sub-Saharan Africa have become aware, in various host countries where mutual health organisations are well developed, that such schemes are useful and beneficial; and whereas many members of the diaspora remain in close contact with their countries of origin,
tā kā Āfrikā nav iespējams izveidot monolītu veselības aprūpes sistēmu, kāda ir Eiropā, kur pastāv atšķirības starp vispārējām sociālās drošības sistēmām, no vienas puses, un obligātajām sociālās apdrošināšanas sistēmām, no otras puses,
whereas there is no ‘one size fits all’ health care system applicable to Africa, as is the case in Europe, where differences exist between universal social security systems on the one hand, and compulsory social insurance systems on the other,
atgādina, ka veselība atspoguļo valstu sociāli ekonomisko stāvokli, demokrātijas un pārvaldības kvalitāti;
Points out that health is a reflection of the socio-economic level, democracy and good governance of states;
atgādina, ka Subsahāras valstu ekonomiku spēcīgi ietekmē tādi ārēji ietekmes faktori kā starptautiskā tirgus noteikumi, sadarbības politika, finanšu krīze, klimata pārmaiņas un lielo farmācijas uzņēmumu politika, lielo starptautisko finanšu uzņēmumu politika;
Points to the influence on the economy of the sub-Saharan countries of external factors such as international market rules, cooperation policies, the financial crisis, climate change, and the policies pursued by major pharmaceutical companies and major international financial institutions;
uzsver, ka šie ārējie faktori var dramatiski samazināt to valstu rīcības iespējas, kuras vēlas nodrošināt labu pārvaldību un efektīvi ietekmēt savu iedzīvotāju veselību;
Stresses that these external factors can radically reduce the margin for manoeuvre of states wishing to provide good governance and can have a profound effect on the health of their populations;
uzsver, ka vispārējās tiesības uz veselību ir transversālas tiesības, kuras caurauž vairākas citas tiesību nozares, piemēram, sanitārās un sociālās tiesības, darba un civilās tiesības;
Points out that the universal right to health is a transversal right which cuts across various legal areas, such as health and welfare law, labour law and civil law;