natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaut arī ir jau veikti nozīmīgi pasākumi krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, tostarp grozījumi tiesību aktos, finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem ir jūtama plašā apmērā.
Whilst important actions to counterbalance the negative effects of the crisis have already been taken, including amendments to the legislative framework, the impact of the financial crisis on the real economy, the labour market and citizens is being widely felt.
Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un
Pressure on national financial resources is increasing and further steps should be taken
būtu jāveic turpmāki pasākumi minētā spiediena mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējumu.
to alleviate that pressure through the maximal and optimal use of funding from the Structural Funds and the Cohesion Fund.
, tika izveidots šāds mehānisms ar mērķi saglabāt Savienības finanšu stabilitāti.
established such a mechanism with a view to preserving the financial stability of the Union.
Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES (2010. gada 7. decembris) OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.
By Council Implementing Decisions 2011/77/EU of 7 December 2010 OJ L 30, 4.2.2011, p.
šāda finanšu palīdzība tika piešķirta attiecīgi Īrijai un Portugālei.
Ireland and Portugal respectively were granted such financial assistance.
Grieķija saskārās ar nopietnām grūtībām saistībā ar tās finanšu stabilitāti jau pirms Regulas (ES) Nr. 407/2010 stāšanās spēkā.
Greece was already experiencing serious difficulties with respect to its financial stability before the entry into force of Regulation (EU) No 407/2010.
Tāpēc finanšu palīdzību Grieķijai nevarēja pamatot uz minēto regulu.
Financial assistance to Greece could not, therefore, be based on that Regulation.
Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums attiecībā uz Grieķiju tika noslēgti
The Intercreditor Agreement and the Loan Facility Agreement concluded for Greece on
gada 8. maijā un stājās spēkā 2010. gada 11. maijā.
entered into force on 11 May 2010.
Ir noteikts, ka Kreditoru nolīgumam jāpaliek spēkā pilnā apmērā trīs gadu programmas laikposmā, kamēr nav samaksātas visas summas saskaņā ar Aizdevumu mehānisma nolīgumu.
Provision is made for the Intercreditor Agreement to remain in full force and effect for a three-year programme period as long as there are any amounts outstanding under the Loan Facility Agreement.
, paredzēts, ka Padome piešķir vidēja termiņa finanšu palīdzību gadījumā, kad dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci.
provides that the Council is to grant medium-term financial assistance where a Member State, which has not adopted the euro, is in difficulties or is seriously threatened with difficulties as regards its balance of payments.
Ar Padomes Lēmumu 2009/102/EK (2008. gada 4. novembris) OV L 37, 6.2.2009., 5. lpp.
By Council Decisions 2009/102/EC of 4 November 2008 OJ L 37, 6.2.2009, p.
Ungārijai, Latvijai un Rumānijai tika attiecīgi piešķirta šāda finanšu palīdzība.
Hungary, Latvia and Romania, respectively, were granted such financial assistance.
Laikposms, kurā finanšu palīdzība ir pieejama Īrijai, Ungārijai, Latvijai, Portugālei un Rumānijai, ir noteikts attiecīgajos Padomes lēmumos.
The period during which financial assistance is available to Ireland, Hungary, Latvia, Portugal and Romania is set out in the relevant Council Decisions.
Laikposms, kurā finanšu palīdzība
The period during which financial assistance was
pieejama Ungārijai, beidzās 2010. gada 4. novembrī.
available to Hungary expired on 4 November 2010.
Laikposms, kurā palīdzība saskaņā ar Kreditoru nolīgumu un Aizdevumu mehānisma nolīgumu ir pieejama Grieķijai, ir atšķirīgs, ciktāl tas attiecas uz katru minētajos instrumentos iesaistīto dalībvalsti.
The period during which financial assistance under the Intercreditor Agreement and the Loan Facility Agreement is available to Greece is different as far as each Member State participating in those instruments is concerned.
Septiņpadsmit euro zonas dalībvalstu finanšu ministri 2011. gada 11. jūlijā parakstīja Līgumu par Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) izveidošanu.
On 11 July 2011, finance ministers of the 17 euro area Member States signed the Treaty establishing the European Stability Mechanism (ESM).
Minētajā līgumā, kas parakstīts pēc Eiropadomes 2011. gada 25. marta lēmuma, paredzēts, ka līdz 2013. gadam ESM pārņems tos uzdevumus, kurus pašreiz pilda Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI) un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM).
Under that Treaty, which follows the European Council Decision of 25 March 2011,the ESM will assume the tasks currently fulfilled by the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) by 2013.
Tāpēc šajā regulā jau būtu jāņem vērā ESM.
The ESM should therefore already be taken into account by this Regulation.
Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas ieceri uzlabot sinerģiju starp aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem un atbalstīja centienus palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un nodarbinātības radīšanu.
In its conclusions of 23 and 24 June 2011 the European Council welcomed the Commission's intention to enhance the synergies between the loan programme for Greece and Union funds, and supported efforts to increase Greece's capacity to absorb Union funds in order to stimulate growth and employment by refocusing on improving competitiveness and employment creation.
Turklāt tā atzinīgi novērtēja un atbalstīja to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai.
Moreover, it welcomed and supported the preparation by the Commission, together with the Member States, of a comprehensive programme of technical assistance to Greece.
, veicina šādas sinerģijas centienus.
contributes to such synergy efforts.
jāļauj pamatotos gadījumos, pagaidu kārtā un neskarot 2014.–2020. gada plānošanas periodu
, in justified cases, temporarily and without prejudice to the 2014 to 2020 programming period,
, palielināt starpposma maksājumus un noslēguma maksājumus no struktūrfondiem, kā arī no Kohēzijas fonda, par summu, kura atbilst desmit procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama katram prioritārajam virzienam dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finanšu stabilitātes jomā un kuras ir lūgušas iespēju izmantot šo pasākumu.
an increase of interim payments and payments of the final balance from the Structural Funds as well as from the Cohesion Fund by an amount corresponding to ten percentage points above the co-financing rate applicable for each priority axis, for Member States which are facing serious difficulties with respect to their financial stability, and have requested to benefit from this measure.
Tā rezultātā tiks attiecīgi samazināts nepieciešamais valsts finansējums.
As a result, the required national counterpart will be reduced accordingly.
Tā kā minētajam palielinājumam ir pagaidu raksturs un lai sākotnējās līdzfinansējuma likmes saglabātu kā atsauces punktu aprēķinot uz laiku palielinātās summas, izmaiņas, kas izriet no mehānisma piemērošanas, nebūtu jāatspoguļo finanšu plānā, kas iekļauts darbības programmā.
Due to the temporary nature of that increase and in order to maintain the original co-financing rates as the reference point for calculation of the temporarily increased amounts, the changes resulting from application of the mechanism should not be reflected in the financial plan included in the operational programme.
Attiecīgajai dalībvalstij savā Komisijai adresētajā lūgumā būtu jāsniedz visa informācija, kas vajadzīga, lai, izmantojot datus par tās makroekonomikas un fiskālo situāciju, konstatētu, ka līdzekļi valsts finansējumam nav pieejami.
n its request, the Member State concerned, should submit all the information necessary to establish, by means of data on its macroeconomic and fiscal situation, that resources for the national counterpart are unavailable.
Tai arī būtu jāpierāda, ka ar atkāpi paredzētais maksājumu palielinājums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu darbības programmu īstenošanas nepārtrauktību, un ka absorbcijas kapacitātes problēmas pastāv pat tad, ja tiek izmantoti maksimālie apjomi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1083/2006 III pielikumā noteiktajām līdzfinansējuma likmēm.
It should also show that an increase of payments from the derogation is necessary to safeguard the continued implementation of operational programmes and that the absorption capacity problems persist even if the maximum ceilings applicable to co-financing rates set out in Annex III to Regulation (EC) No 1083/2006 are used.
Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāsniedz atsauce uz attiecīgo Padomes lēmumu vai citu tiesību aktu, kas nosaka, ka dalībvalsts ir tiesīga izmantot atkāpi.
The Member State concerned should also provide the reference to the relevant Council Decision or other legal act making it eligible to benefit from the derogation.
Tomēr būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras, izmantojot īstenošanas aktus, pieņemt lēmumu par jebkuru iebildumu dalībvalsts lūgumam, un tādā gadījumā Komisijai būtu jāsniedz savu iebildumu iemesli.
However, the Commission should be empowered to adopt, by way of an implementing act, a decision on any objection to the Member State's request, in which case, the Commission should give its reasons.
Noteikumi starpposma maksājumu aprēķināšanai un noslēguma maksājumu samaksai par darbības programmām laikposmā, kurā dalībvalstis saņem finanšu palīdzību nopietnu grūtību risināšanai šo valstu finanšu stabilitātes jomā, būtu attiecīgi jāpārskata.
The rules on calculation of interim payments and payments of the final balance for operational programmes during the period in which the Member States receive financial assistance for addressing serious difficulties with respect to their financial stability should be revised accordingly.
Ir jānodrošina, ka tiek sniegti pienācīgi ziņojumi par to, kā tiek izmantotas palielinātās summas, kas darītas pieejamas tām dalībvalstīm, kuras izmanto starpposma maksājumu un noslēguma maksājumu pagaidu palielinājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
It is necessary to ensure that there is appropriate reporting on the use of the increased amounts made available to the Member States benefiting from a temporary increase of interim payments and of payments of the final balance under Regulation (EC) No 1083/2006.
Šādu novērtējumu rezultātā, iespējams, var būt nepieciešama darbības programmas pārskatīšana.
Such evaluations might lead to the revision of the operational programme.
Tā kā uz nepieredzēto krīzi, kas ietekmē starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīdi, kas ir būtiski kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei, ir ātri jāreaģē, lai mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk.
As the unprecedented crisis affecting international financial markets, and the economic downturn, which have seriously damaged the financial stability of several Member States, necessitate a rapid response in order to counter the effects on the economy as a whole, this Regulation should enter into force as soon as possible.
Ja starpposma maksājumu vai noslēguma maksājumu pagaidu palielinājums paredzēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 77. panta 2. punktā paredzēto atkāpi, tas būtu jāņem vērā arī saistībā ar budžeta ierobežojumiem, kas skar visas dalībvalstis un kam vajadzētu būt pienācīgi atspoguļotiem Eiropas Savienības vispārējā budžetā.
Where a temporary increase of interim payments or of payments of the final balance is envisaged in accordance with the derogation under Article 77(2) of Regulation (EC) No 1083/2006, it should also be considered in the context of the budgetary restraints facing all Member States, which should be reflected appropriately in the general budget of the European Union.
Tādēļ mehānismu būtu jāsāk piemērot 2010. gada 1. janvārī un tā ilgums būtu jāierobežo līdz 2013. gada 31. decembrim.
Therefore application of the mechanism should start on 1 January 2010 and its duration should be limited until the end of 31 December 2013.
Regulas (EK) Nr. 1083/2006 77. pantu aizstāj ar šādu:
Article 77 of Regulation (EC) No 1083/2006 shall be replaced by the following:
maksājumus palielina
of the final balance
finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas stabilitātes mehānisma izveidošanu
financial assistance is made available to it in accordance with the Treaty establishing the European Stability Mechanism
pēc tā stāšanās spēkā
following its entry into force
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot atkāpi saskaņā ar 2. punktu, līdz …
A Member State seeking to benefit from a derogation under paragraph 2, shall submit a written request to the Commission by …
+ OV:, lūgums ievietot datumu -
+ OJ: Please insert the date -
divi mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās.
two months after the entry into force of this Regulation.
vai divos mēnešos no dienas, kad dalībvalsts izpilda vienu no 2. punktā minētajiem nosacījumiem, iesniedz Komisijai rakstisku lūgumu.
or within two months from the date on which the Member State meets one of the conditions referred to in paragraph 2.
izmantojot datus par šīs valsts makroekonomikas un fiskālo situāciju - ka nav pieejami līdzekļi valsts finansējumam;
by means of data on its macroeconomic and fiscal situation, that no resources for the national counterpart are available ;
ka ir vajadzīgs 2. punktā minētais maksājumu palielinājums, lai nodrošinātu darbības programmu īstenošanas nepārtrauktību;
b that an increase of payments, as referred to in paragraph 2, is necessary to safeguard the continued implementation of operational programmes;
ka problēmas pastāv pat tad, ja tiek izmantoti maksimālie apjomi, kas piemērojami III pielikumā izklāstītajām līdzfinansējuma likmēm;
that problems persist even if the maximum ceilings applicable to co-financing rates set out in Annex III are used;
ka tā atbilst kādam no 2. panta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai sniedzot atsauci uz Padomes lēmumu vai citu tiesību aktu, kā arī konkrētu dienu, no kuras finanšu palīdzība tika darīta pieejama dalībvalstij.
that it meets one of the conditions referred to in paragraph 2(a), (b) or (c) by providing a reference to a Council Decision or other legal act, as well as the concrete date from which the financial assistance was made available to the Member State.
Komisija pārbauda, vai iesniegtā informācija pamato 2. punktā noteiktās atkāpes piešķiršanu.
The Commission shall verify whether the information submitted justifies granting a derogation under paragraph 2.
Komisija 30 dienās no lūguma iesniegšanas dienas var paust iebildumus par to, vai iesniegtā informācija ir pareiza.
The Commission shall have 30 days of the date of submission of the request to raise an objection as to the correctness of the submitted information .
Ja Komisija nolemj paust iebildumus pret dalībvalsts lūgumu, Komisija par to pieņem lēmumu, izmantojot īstenošanas aktu, un sniedz sava lēmuma iemeslus.
If the Commission decides to object to the Member State's request, the Commission shall adopt a decision, by means of an implementing act, stating its reasons.
Ja Komisija nepauž nekādus iebildumus pret dalībvalsts lūgumu saskaņā ar 3. punktu, lūgums tiek uzskatīts par pamatotu.
If the Commission does not raise an objection to the Member State's request under paragraph 3, the request shall be considered to be justified.
Dalībvalsts lūgumā izklāsta arī to, kā 2. punktā noteikto atkāpi ir paredzēts izmantot, un sniedz informāciju par papildu pasākumiem, kas paredzēti, lai fondus vērstu uz konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot darbības programmu izmaiņu.
The Member State's request shall also detail the intended use of the derogation provided for in paragraph 2, and give information about complementary measures foreseen in order to concentrate the Funds on competitiveness, growth and employment, including, where appropriate, a modification of operational programmes.
Lai aprēķinātu starpposma maksājumus un noslēguma maksājumus pēc tam, kad dalībvalstis vairs neizmanto 2. punktā minēto finanšu palīdzību, Komisija neņem vērā palielinātās summas, kas izmaksātas saskaņā ar minēto punktu.
For the purpose of calculating interim payments and payments of the final balance after a Member State ceases to benefit from the financial assistance referred to in paragraph 2, the Commission shall not take into account the increased amounts paid in accordance with that paragraph.
Tomēr minētās summas ņem vērā saistībā ar 79. panta 1. punkta mērķi.
However, those amounts shall be taken into account for the purpose of Article 79(1).
Komisija minēto informāciju ņem vērā, izstrādājot stratēģisko ziņojumu, kas minēts 30. panta 1. punktā.
That information shall be taken into account by the Commission in the preparation of the strategic report referred to in Article 30(1).
Neskarot 2. punktu, Savienības ieguldījums ar starpposma maksājumiem un noslēguma maksājumiem nepārsniedz valsts ieguldījumu un fondu atbalsta maksimālo apjomu katram prioritārajam virzienam, kā noteikts Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina darbības programmu.
Notwithstanding paragraph 2, the Union contribution through interim payments and payments of the final balance shall not be higher than the public contribution and the maximum amount of assistance from the Funds for each priority axis as laid down in the decision of the Commission approving the operational programme.
Šā panta 2. līdz 9. punktu nepiemēro Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa darbības programmām.
Paragraphs 2 to 9 shall not apply to operational programmes under the European territorial cooperation objective.
Tomēr to ar atpakaļejošu spēku piemēro šādām dalībvalstīm
However, it shall apply retroactively to the following Member States
: Īrijai, Grieķijai un Portugālei –
: in the case of Ireland, Greece and Portugal,
tika darīta pieejama finanšu palīdzība
financial assistance was made available to
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 77. panta 2. punktu, un Ungārijai,
those Member States as mentioned in Article 77(2) of Regulation (EC) No 1083/2006, and in the case of Hungary,
Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas laiku ( COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 1 December 2011 on the proposal for a Council decision amending Decision 2002/546/EC as regards its period of application ( COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2011)0443 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0443 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu( C7-0233/2011 ),
having regard to Article 349 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0233/2011 ),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0381/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0381/2011 ),
Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi ( COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 1 December 2011 on the proposal for a Council decision amending Decision 2007/659/EC as regards its period of application and the annual quota benefiting from a reduced rate of excise duty ( COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2011)0577 ),
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0577 ),
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C7-0311/2011 ),
having regard to Article 349 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0311/2011 ),
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0382/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0382/2011 ),
Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ECB 2010. gada pārskatu ( 2011/2156(INI) )
European Parliament resolution of 1 December 2011 on the ECB Annual Report for 2010 ( 2011/2156(INI) )
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2010. gada pārskatu,
having regard to the ECB Annual Report for 2010,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 284. pantu,
having regard to Article 284 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
ņemot vērā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 15. pantu,
having regard to Article 15 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank,
ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par ECB 2009. gada pārskatu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0418 .
having regard to its resolution of 23 November 2010 on the ECB Annual Report for 2009 Texts adopted, P7_TA(2010)0418 .
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0361/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0361/2011 ),
tā kā pēc IKP straujās samazināšanās 2009. gadā uz –4,2 % 2010. gadā euro zonas valstis atlaba, uzrādot IKP pieaugumu 1,7 % apmērā, un ir sagaidāms, ka 2011. gadā tas būs 1,6 %, lai gan dažas starptautiskās iestādes ir izteikušas brīdinājumu par iespējamu pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanos;
whereas in 2010 the euro area recovered, with GDP growth of 1.7%, and is expected to grow at 1.6% in 2011, after the slump in 2009 involving -4.2% growth, although some international bodies have warned of a possible world economic slowdown;
tā kā 2010. gadā vidējais vispārējais valsts budžeta deficīts euro zonā pieauga līdz 6,0 % no IKP un vidējais parāda slogs bija 85,1 % no IKP salīdzinājumā ar attiecīgi 0,7 % un 66,2 % 2007. gadā un salīdzinājumā ar parāda slogu 101,1 % no IKP apmērā ASV un 212,71 % Japānā;
whereas the average general government deficit in the euro area increased to 6.0% of GDP in 2010 and the average debt burden stood at 85.1% of GDP, up from 0.7% and 66.2% respectively in 2007, and as compared to a debt burden of 101.1% of GDP for the USA and 212.71% for Japan;
tā kā 2010. gadā euro zonā gada vidējais SPCI inflācijas līmenis bija 1,6 % un M3 pieaugums joprojām saglabājās zems ‐ vidēji 0,6 %;
whereas the average annual HICP inflation rate in the euro area was 1.6% in 2010 and M3 growth has remained low at an average rate of 0.6% in 2010;
tā kā 2010. gada 10. maijā ECB paziņoja, ka Eirosistēma veiks īslaicīgu intervenci euro zonas valsts parāda otrreizējos tirgos, īstenojot vērtspapīru tirgu programmu, saistībā ar kuru to pirkumu uzskaites vērtība, par kuriem veikti norēķini, 2011. gada septembrī sasniedza EUR 129 miljardus; tā kā šie vērtspapīri tika iegādāti ar atlaidi;
whereas on 10 May 2010 the ECB announced that the Eurosystem would intervene temporarily in secondary markets for euro area public debt through the Securities Markets Programme, the book value of settled purchases of which amounted to EUR 129 billion at the beginning of September 2011; whereas these securities have been bought at a discount;
tā kā ECB nolēma 2009. gada 4. jūnijā sākt nodrošināto obligāciju pirkšanas programmu sākotnējos un otrreizējos tirgos EUR 60 miljardu apmērā un bija paredzēts, ka šī programma pilnībā tiks īstenota līdz 2010. gada jūnija beigām;
whereas on 4 June 2009 the ECB decided to launch a programme of purchases of covered bonds in primary and secondary markets to a value of EUR 60 billion which was expected to be fully implemented by the end of June 2010;