natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina profesionālās struktūras, juridisko profesiju organizācijas un apvienības izveidot Eiropas līmeņa rīcības kodeksus, tostarp noteikumus attiecībā uz organizāciju, kvalifikāciju sastāvu, profesionālo ētiku, pārraudzību, atbildību un saistībām, lai sniegtu juridisko pakalpojumu galapatērētājiem nepieciešamās garantijas attiecībā uz godprātību un pieredzi un nodrošinātu tiesu rūpīgu pārvaldību;
Encourages professional bodies, organisations and associations of legal professions to establish codes of conduct at European level, including rules relating to organisational matters, qualifications, professional ethics, supervision, liability and communications, in order to ensure that the ultimate consumers of legal services are provided with the necessary guarantees in relation to integrity and experience, and to ensure the sound administration of justice;
aicina Komisiju ņemt vērā juridisko profesiju specifisko lomu sabiedrībā, kur valda tiesiskums, un rūpīgi izanalizēt, kā juridisko pakalpojumu tirgi darbojas, kad Komisija veicina "jo mazāk noteikumu, jo labāk" principu;
Invites the Commission to take account of the specific role of the legal professions in a society governed by the rule of law, and to carry out a thorough analysis of how markets in legal services operate when the Commission promotes a "less regulation, better regulation" principle;
aicina Komisiju konkurences noteikumus piemērot, ja vien tas iespējams, saskaņā ar Eiropas Kopienas Tiesas precedentu tiesībām;
Invites the Commission to apply the competition rules, where applicable, in compliance with the case-law of the Court of Justice;
uzskata, ka situācija, kad sabiedrības intereses ir svarīgākas par ES konkurences principiem, ir novērojama to dalībvalstu tiesību sistēmās, kur regula ir pieņemta un tās darbībai ir rezultāti, tomēr ES sabiedrības interešu kritēriji nav noteikti;
Considers that the public interests overriding EU competition principles are to be found in the legal system of the Member State in which the relevant rules are adopted or produce their effects, and that there is no such thing as an EU public-interest test, however defined;
aicina Komisiju nepiemērot konkurenci reglamentējošus ES tiesību aktus jomās, kas saskaņā ar ES konstitucionālo sistēmu ietilpst dalībvalstu jurisdikcijā, piemēram, attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar maksu par pakalpojumiem, ko ievieš tiesas, lai segtu advokātu honorārus;
Invites the Commission not to apply EU competition law to matters which, under the EU constitutional framework, are left to the jurisdiction of the Member States, such as access to justice, which includes issues such as the fee schedules to be applied by courts to liquidate lawyers" fees;
uzsver, ka direktīvas Nr. 77/249/EEK, 98/5/EK un 2005/36/EK teorētiski veiksmīgi likvidēja šķēršļus, kas iepriekš pastāvēja attiecībā uz dibinājumbrīvību un brīvību sniegt juridisko speciālistu pakalpojumus; tomēr piebilst, ka pēc diviem gadiem notiks pārskatīšana un ar interesi gaida padziļinātu vērtējumu;
Stresses that previous obstacles to freedom of establishment and the freedom of legal professionals to provide services have, in theory, been effectively removed by Directives 77/249/EEC, 98/5/EC and 2005/36/EC; notes, however, that the review will take place in two years" time and awaits with interest this thorough assessment;
uzskata, ka atalgojuma skala vai citi obligātie maksājumi juristiem un citu juridisko profesiju speciālistiem pat par pakalpojumiem, kas sniegti ārpus tiesas, nav pretrunā ar līguma 10. un 81. pantu, ja vien to pieņemšanu attaisno sabiedrības interešu ievērošana un ja vien dalībvalstis aktīvi uzrauga privāto organizāciju iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesā;
Considers that fee scales or other compulsory tariffs for lawyers and legal professionals, even for out-of-court services, do not violate Articles 10 and 81 of the Treaty, provided that their adoption is justified by the pursuit of a legitimate public interest and that Member States actively supervise the involvement of private operators in the decision-making process;
uzskata, ka Līguma 49. pants un Direktīva 2005/36/EK un Direktīva 77/249/EEK ļauj piemērot galamērķa valsts principu attiecībā uz cenrādī norādītajiem honorāriem un obligātajām advokātu un citu juridisko profesiju pārstāvju pakalpojumu cenām;
Considers that Article 49 of the Treaty and Directives 2005/36/EC and 77/249/EEC make provision for the principle of the country of destination to apply to scale fees and compulsory tariffs for lawyers and other legal professionals;
uzskata, ka Līguma 45. pants pilnībā jāpiemēro attiecībā uz civiltiesību notāra profesiju kā tādu;
Considers that Article 45 of the Treaty must be fully applied to the profession of civil-law notary as such;
aicina Komisiju, analizējot noteikumus, kas nosaka juridisko profesiju īstenošanu dalībvalstīs, izskatīt principus un bažas, kas izklāstītas šajā rezolūcijā;
Calls on the Commission to consider carefully the principles and concerns expressed in this resolution when analysing the rules governing the exercise of the legal professions in the Member States;
mudina arodorganizācijas turpināt savu darbību attīstīšanu juridiskās palīdzības jomā, lai nodrošinātu katra cilvēka tiesības saņemt juridiskas konsultācijas un pārstāvību;
Encourages professional organisations to continue developing their activities in the field of legal aid, in order to ensure that everyone has the right to receive legal advice and representation;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission.
ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A6-0055/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0055/2006 ),
tā kā, lai arī Eiropas līgumtiesību iniciatīva, kas izklāstīta Komisijas 2004. gada 11. oktobra paziņojumā ( KOM(2004)0651 ) un par ko ziņots Komisijas pirmajā gada progresa ziņojumā ( KOM(2005)0456 ), galvenokārt jāuzskata kā tiesību aktu labākas izstrādes iecere ES mērogā, nav nekādas skaidrības par tās praktisko rezultātu vai juridisko pamatu, uz kāda tiks pieņemts attiecīgais saistošais tiesību akts vai akti;
whereas, whilst it seems that the European contract law initiative as described in the Commission communication of 11 October 2004 ( COM(2004)0651 ) and reported on in the Commission's First Annual Progress Report ( COM(2005)0456 ) should be seen primarily as an exercise in better law-making at EU level, it is by no means clear what it will lead to in terms of practical outcomes or on what legal basis any binding instrument or instruments will be adopted,
tā kā, lai gan Komisija to neatzīst par savu mērķi, daudzi speciālisti un šajā projektā ieinteresētie ir pārliecināti, ka ilgtermiņā gala rezultāts būs Eiropas saistību kodekss vai pat izstrādāts pilnīgs Eiropas Civilkodekss un ka jebkurā gadījumā šis projekts ir īpaši nozīmīga iniciatīva, kas tiek izstrādāta civiltiesību jomā;
whereas, even though the Commission denies that this is its objective, it is clear that many of the researchers and stakeholders working on the project believe that the ultimate long-term outcome will be a European code of obligations or even a full-blown European Civil Code, and that in any event the project is by far the most important initiative under way in the civil law field,
tā kā šāda kodeksa ieceres un izstrādāšanas lēmums jāpieņem politiskām iestādēm, jo pats lēmums par šāda kodeksa nepieciešamību ir politisks, un tā teksts, lai gan ir juridiska rakstura, ietver sociālus un politiskus mērķus; tā kā nākotnē varētu būt pietiekama politiskā griba šādu kodeksu pieņemt, ir būtiski pašreizējo darbu veikt labi un ar pienācīgu politisko atdevi;
whereas the decision to work towards and on such a Code must be taken by the political authorities, since the very decision to opt for a Code is political and its content, albeit legal, is predicated on social and political objectives; whereas, given that in the future the political will may well exist to adopt such a Code, it is essential that the present work be done well and with the appropriate political input,
tā kā EK likumdevējai iestādei jābūt tiesīgai izdarīt grozījumus iniciatīvas galīgajā variantā un šai likumdevējai iestādei šis dokuments oficiāli jāpieņem;
whereas the final product of the initiative should be open to amendment by the EC legislature and should be formally adopted by it,
atkārtoti pauž pārliecību, kas izteikta Parlamenta 1989. gada 26. maija OV C 158, 26.6.1989., 400. lpp.
Reiterates its conviction, expressed in its resolutions of 26 May 1989 OJ C 158, 26.6.1989, p.
rezolūcijās, ka vienots iekšējais tirgus nevar pilnvērtīgi darboties bez turpmākas civiltiesību saskaņošanas;
, that a uniform internal market cannot be fully functional without further steps towards the harmonisation of civil law;
Aicina Komisiju nekavējoties izmantot Eiropas līgumtiesību projekta izpētes grupas un kopējā modeļa (KM) tīkla Tīkls, kurā apvienojušies patērētājorganizāciju, rūpniecības, uzņēmējdarbības un advokatūras pārstāvji (KM tīkls).
Calls on the Commission to exploit straightaway the ongoing work by the research groups on the drafting of European contract law, and by the Network for a common frame of reference (CFR-Net Network of those representing the interests of consumer organisations, industry, business and the legal profession (CFR-Net).
Materiālo tiesību jautājumi
Substantive law issues
stingri iesaka, lai plānoto kopējo modeli un paredzētās līgumtiesības neizstrādā tā, ka tiek vienpusēji atbalstīti kādas noteiktas ieinteresētās puses juridiskie darījumi;
Strongly recommends that the proposed common frame of reference and the envisaged contract law should not be designed in such a way as to unilaterally favour one restricted group of participants in legal transactions;
atgādina Komisijai, ka termins "uzņēmums" ietver ne tikai lielas sabiedrības, bet arī mazus, tostarp vienas personas uzņēmumus, kam bieži ir nepieciešami to vajadzībām īpaši pielāgoti līgumi, kuros ņemta vērā to relatīvā neaizsargātība, slēdzot līgumus ar lielām sabiedrībām;
Reminds the Commission that the term "business" covers more than just large corporations and includes small - even one-person - undertakings which will often require contracts that are specially tailored to their needs and that take account of their relative vulnerability when contracting with large corporations;
atzīmē, ka topošajam tiesību aktam jābūt piemērojamam ne tikai attiecībā uz sektora "uzņēmums–uzņēmums", bet arī sektora "uzņēmums–patērētājs" juridiskajiem darījumiem;
Notes that the law to be developed must be applicable not only to business-to-business legal transactions but also to business-to-consumer legal transactions;
aicina Komisiju vajadzības gadījumā nošķirt, kuras tiesību normas piemērojamas sektorā "uzņēmums–uzņēmums" un kuras - sektorā "uzņēmums–patērētājs", un šo nošķiršanu veikt sistemātiski;
Calls on the Commission to distinguish, where necessary, between legal provisions applicable to the business-to-business sector and those applicable to the business-to-consumer sector, and to separate the two systematically;
uzsver, ka jāievēro līgumslēgšanas brīvības pamatprincips, jo īpaši sektorā "uzņēmums–uzņēmums";
Highlights the importance of taking into account the fundamental principle of freedom to conclude a contract, particularly in the business-to-business sector;
uzsver, ka līgumtiesību saskaņošanas procesā jāievēro Eiropas sociālais modelis;
Highlights the importance of taking into account the European social model when harmonising contract law;
aicina ievērot tiesību tradīciju un sistēmu atšķirības;
Calls for differing legal traditions and systems to be respected;
atzīmē, ka pārāk sīki izstrādātas tiesību normas attiecībā uz atsevišķiem līgumtiesību aspektiem apdraud elastīgas rīcības iespējas, reaģējot uz juridisko apstākļu pārmaiņām, un līdz ar to atbalsta vispārēju noteikumu pieņemšanu, ietverot juridiskus jēdzienus, kas nav precīzi definēti, tādējādi tiesas iestādēm nodrošinot nepieciešamo lemšanas brīvību;
Notes that with over-detailed legal provisions on individual aspects of contract law there is a danger of being unable to react flexibly to altered legal circumstances, and therefore favours the adoption of general regulations including legal concepts which are not precisely defined, thus giving the courts the necessary margin of discretion in arriving at their judgments;
prasa Komisijai veikt rūpīgu juridiskās un ekonomiskās ietekmes novērtējumu attiecībā uz visiem civiltiesību jomas normatīvajiem aktiem;
Asks the Commission to conduct a thorough legal and economic impact assessment for all legislative measures concerning civil law;
aicina Komisiju nekavējoties iesniegt skaidru likumdošanas plānu, norādot turpmākos juridiskos instrumentus, ar kuriem tā paredz īstenot izpētes grupu un KM tīkla darba rezultātus juridisku darījumu veikšanai;
Calls on the Commission to submit without delay a clear legislative plan setting out the future legal instruments by which it aims to bring the results of the work of the research groups and the CFR-Net into use in legal transactions;
aicina Komisiju iesniegt Parlamentam oficiālu plānu par darba gaitā aizvien biežāku apspriežu organizēšanu ar Parlamentu un par izpētes grupu un KM tīkla darbības rezultātu pilnīgu īstenošanu;
Calls on the Commission to submit to Parliament a formal plan for the incremental consultation of Parliament as the work progresses, and for the ultimate implementation of the results of the work of the researchers and the CFR-Net;
aicina Komisiju nodrošināt, ka tīkla darbības rezultāti tiek pienācīgi ievēroti izpētes grupu darbā;
Calls on the Commission to ensure that the results obtained by the Network are adequately taken into account in the work of the research groups;
atbalsta Komisijas centienus panākt tiesību aktu labāku izstrādi, bet uzsver, ka izpētes darbam KM izstrādē jānotiek saskaņā ar EK likumdevējas iestādes skaidri noteiktām pamatnostādnēm;
Supports the Commission in its efforts at better law-making, but emphasises that the work done by researchers in developing the CFR must follow clear guidelines laid down by the EC legislature;
aicina Komisiju piedalīties izpētes un ieinteresēto pušu darbību izskaidrošanas darbā, izstrādājot organigrammu un/vai plūsmkarti, kurā skaidri norādītas visas iesaistītās dažādās grupas, darba grupas, puses utt., tādējādi norādot to nozīmi un stāvokli darba gaitā;
Asks the Commission to assist clarification of the research and stakeholder processes by the production of an organisational diagram and/or flow chart which clearly identifies all the different groups, working groups, parties and so on which are involved, thereby indicating their role and position in the processes;
uzskata par vēlamu, ka, pamatojoties uz izpētes grupu galīgo ziņojumu, Komisija izvērtēšanai Eiropas Parlamentā iesniedz vairākus tiesiskā regulējuma variantus un atgādina, ka KM galīgā variantā varēs pieņemt tikai pēc Parlamenta un Padomes politiskā apstiprinājuma saņemšanas;
Considers it desirable for the Commission, on the basis of the researchers" final report, to submit the various possible legal options to the Parliament, and recalls that the CFR can only finally be adopted following political approval by the Parliament and the Council;
aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par izpētes grupu un tīkla darbības rezultātiem un darba gaitu, iesniedzot ziņojumus vismaz reizi ceturksnī;
Calls on the Commission to keep Parliament continually informed, at least in quarterly reports, of the results obtained and progress of the work of the research groups and of the Network;
prasa ceturkšņa ziņojumos iekļaut vismaz šādu trīs veidu informāciju:
Requires at least the following three kinds of information to appear in the quarterly reports:
līdz šim notikušo semināru svarīgāko rezultātu kopsavilkums,
a summary of the most important results of the workshops held so far,
izpētes grupu atsauksmes un
reactions of the research groups, and
Komisijas paziņojums, kurā iekļauti priekšlikumi iegūto rezultātu ievērošanai turpmākajā darbā;
a statement by the Commission on the way in which it proposes to take account of these results in its subsequent work;
aicina Komisiju pēc iespējas ciešāk sadarboties ar Parlamentu ikvienā KM izstrādes posmā; pauž viedokli, ka oficiāli jāapspriežas ar Parlamentu vispirms par KM struktūras projektu un pabeigšanas posmā attiecīgi par katru sadaļu vai nodaļu (atkarībā no struktūras galīgā varianta), pirms ar Parlamentu apspriežas par dokumenta galīgo variantu;
Calls on the Commission to act in the closest possible cooperation with the Parliament in every step taken towards developing a CFR; is of the opinion that Parliament should be formally consulted first on the draft structure and subsequently on each title or section of the CFR (depending on its final structure) as it is finalised, before it is ultimately consulted on the final instrument;
aicina Komisiju apspriesties ar Parlamentu pirms jebkādu turpmāko plānošanas pasākumu veikšanas;
Calls on the Commission to consult Parliament before taking any further planning measures;
aicina Komisiju praktisko interešu grupu pārstāvjiem ļaut ilgāk sagatavot un apspriest KM tīkla darba grupās izskatītos sarežģītos jautājumus;
Calls on the Commission to allow the representatives of practice-based interests more time to prepare and discuss the complex substance of the work of the CFR-Net working groups;
mudina organizācijas, kas interešu grupu vārdā darbojas KM tīklā, patstāvīgi izlemt, kuri pārstāvji piedalās sanāksmēs;
Urges that the organisations which appear on behalf of the interest groups in the CFR-Net be able to decide for themselves which representatives take part in the meetings;
uzdod Juridiskajai komitejai un komitejām, kurām lūgts sniegt atzinumus par Eiropas līgumtiesībām, pastāvīgi sekot Komisijas, izpētes grupu un tīkla darbam un vajadzības gadījumā sniegt atzinumus par Komisijas regulāri sniegtajiem rezultātiem;
Instructs its Committee on Legal Affairs and its committees asked for their opinions on European contract law to continually follow the work of the Commission, the research groups and the Network and, where appropriate, to issue opinions on the results regularly issued by the Commission;
aicina katru Padomes prezidentūru sadarbībā ar Komisiju un Eiropas Parlamentu rīkot forumu, kurā iepazīstinātu ar procedūras izstrādi un rezultātiem, kā arī diskutētu par tiem;
Urges each Council Presidency to organise a forum in cooperation with the Commission and the Parliament in which the progress and results of the procedure may be presented and discussed;
lai šim vērienīgajam ilgtermiņa projektam nodrošinātu pienācīgu redzamību un uzmanību, apņemas vispusīgi atspoguļot tā izstrādes gaitu pašā Parlamentā un attiecīgi iesaka izveidot parlamentāro projekta grupu, kurai jāpiešķir pietiekami resursi, lai šo ilgtermiņa projektu varētu realizēt šā Parlamenta pilnvaru laikā, un kurai jāatspoguļo komiteju ciešākas sadarbības procedūra;
In order to give this ambitious and long-term project the visibility and attention which it warrants, undertakes to reflect carefully on how it should best be dealt with in Parliament itself, and accordingly suggests the setting-up of a parliamentary project team which should be properly resourced in order to deal with this long-term project over the period of the current parliamentary term and which should reflect the enhanced cooperation procedure between committees;
B6-0189 , 0192 , 0198 un 0202/2006
B6-0189 , 0192 , 0198 and 0202/2006
tā kā Komisija ir pieņēmusi Zaļo grāmatu par ilgtspējīgiem, konkurētspējīgiem un drošiem enerģijas avotiem ( KOM(2006)0105 ),
whereas the Commission has adopted a Green Paper on a European strategy for sustainable, competitive and secure energy ( COM(2006)0105 ),
tā kā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības enerģijas atkarības līmenis ir 48 % (2002) un ir paredzēts, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 71 %, ja netiks veikti papildu pasākumi, un tā kā energoapgādes noteiktība ir svarīgākais energoapgādes drošības nosacījums,
whereas the EU-25's import dependency for energy is 48% (2002) and is projected to rise to 71% by 2030 if no additional measures are taken, and whereas certainty of supply is one of the most important conditions for energy security,
tā kā imports sedz 76,6 % no ES naftas pieprasījuma, 53 % no tās gāzes pieprasījuma, 35,4 % no tās akmeņogļu pieprasījuma un gandrīz 100 % no tās urāna produktu pieprasījuma,
whereas 76.6% of the EU's demand for oil, 53% of its demand for gas, 35.4% of its demand for coal and almost 100% of its demand for uranium and uranium products is met from imports,
tā kā primārās enerģijas patēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā 2005. gadā bija 1 700 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (mtne), no kurām 38 % bija nafta, 23 % gāze, 18 % akmeņogļu/cietais kurināmais, 15 % kodolenerģija un 6 % atjaunīgie enerģijas avoti (AEA),
whereas primary energy consumption in the EU-25 was 1700 million tonnes of oil equivalent (Mtoe) in 2005, of which 38% was oil, 23% gas, 18% coal/solid fuels, 15% nuclear energy and 6% from renewable energy sources (RES),
tā kā 2004. gadā enerģijas galapatēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā bija 28 % rūpniecības nozarē, 31 % transporta nozarē un 41 % celtniecībā,
whereas, in 2004, the industrial sector accounted for 28% of the final energy use in the EU-25, transport for 31% and buildings for 41%,
tā kā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības bruto elektroenerģijas ražošana sastāv no 31 % kodolenerģijas, 25 % cietā kurināmā (pamatā akmeņoglēm), 18 % gāzes, 14 % atjaunīgajiem enerģijas avotiem un 5 % naftas,
whereas, in the EU-25, 31% of the gross electricity generation is nuclear, 25% is from solid fuel (predominantly coal), 18% is from gas, 14% from RES and 5% from oil,
tā kā enerģijas galapatēriņa intensitāte 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā ir pakāpeniski samazinājusies tā, ka 2004. gadā bija vajadzīga tikai aptuveni 70 % no enerģijas, kuru 1980. gadā izmantoja vienai ražošanas vienībai, tā kā vispārējais primārās enerģijas patēriņš 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā pieaug aptuveni par 0,8 % gadā, kas ir līdzvērtīgs 0,5 % uz vienu iedzīvotāju tai pašā laika posmā,
whereas final energy intensity in the EU-25 has consistently decreased, so that in 2004 only about 70% of the energy used in 1980 was required for a unit of economic output; whereas overall primary energy consumption in the EU-25 has increased at an average rate of 0.8% per year, equivalent to 0.5% per capita per year over the same period,
tā kā 59 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā patērētās naftas 2004. gadā tikuši izlietoti transporta nozarē, 17 % celtniecībā, 16 % mērķiem, kas netika saistīti ar enerģijas izmantošanu, un 8 % rūpniecībā, tā kā Komisija paredz, ka enerģijas pieprasījums transporta nozarē līdz 2030. gadam pieaugs par vismaz 30 % un gaisa transporta nozarē šis pieaugums būs līdz 5 % gadā,
whereas 59% of the oil consumed in the EU-25 in 2004 was used by the transport sector, 17% was used in buildings, 16% was used for non-energy purposes and 8% was used in industry; whereas the Commission expects energy demand in the transport sector to grow by at least 30% by 2030, with an increase of up to 5% per year for air transport,
tā kā 29 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā patērētās naftas 2004. gadā tikuši izlietoti elektrības ražošanai un atlikušie 71 % mērķiem, kas nav saistīti ar enerģijas ražošanu (rūpniecība, sadzīve, u.c.),
whereas 29% of the gas consumed in the EU-25 in 2004 was used for the production of electricity, with the remaining 71% used for other purposes (industry, housing, etc.),
tā kā pieprasījums pēc akmeņoglēm ES ir mazinājies daudzu gadu garumā, atkarība no importa jau ir sasniegusi 35,4 % un aug attiecībā pret akmeņogļu patēriņu,
whereas demand for coal in the EU has been decreasing for many years, and import dependency is already 35.4% and rising as a proportion of consumption of coal,