natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties risināt problēmu, ko rada netaisnīga peļņas sadale pārtikas apgādes ķēdē, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimnieku pienācīgiem ienākumiem; atzīst, ka nolūkā stimulēt ilgtspējīgas un ētiskas ražošanas sistēmas, ir jākompensē lauksaimnieku ieguldījumi un saistības šajās jomās; uzsver, ka jāpārtrauc cīņa par ietekmi un jāveido uz sadarbību balstītas attiecības;
Calls on the Commission and Member states to urgently address the problem of unfair distribution of profits within the food chain, especially with regard to adequate incomes for farmers; recognises that to stimulate sustainable and ethical production systems farmers need to be compensated for their investments and commitments in these areas; emphasises that power struggles must give way to cooperative relationships;
3 norāda, ka visi Romas līgumā minētie lauksaimniecības jomas mērķi (palielināta produktivitāte, pienācīga pārtikas apgāde, samērīgas patēriņa cenas, tirgus stabilizācija) ir sasniegti, izņemot vienu mērķi, proti, nodrošināt taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem; tādēļ aicina Komisiju to pienācīgi ņemt vērā visos budžeta priekšlikumos; 4.
3 Notes that all the agriculture-related objectives referred to in the Treaties of Rome (increased productivity, adequate food supply, reasonable consumer prices, market stabilisation) have been attained, with the exception of the objective of fair income in agriculture; calls on the Commission therefore to take proper account of this in all budgetary proposals; 4.
atzīst, ka ir jāizveido stabila, droša un rentabla ražošanas nozare, kas būtu pārtikas apgādes ķēdes izšķirošais faktors; tomēr norāda arī, ka pārtikas apgādes ķēde sastāv no vairākiem dalībniekiem ‐ no lauksaimniekiem, pārstrādātājiem, ražotājiem, piegādātājiem un mazumtirgotājiem ‐, kas visi kopā rada pievienoto vērtību, un katram no viņiem ir vajadzīga atbilstīga drošība;
Recognises the need for a stable, secure and profitable production sector as a decisive factor in the food chain; notes also, however, that the food chain is made up of several actors – farmers, processors, manufacturers, suppliers and retailers – who all contribute added value and who equally need a certain amount of security;
aicina Komisiju uzlabot Eiropas cenu uzraudzības mehānismu, lai padarītu to lietotājdraudzīgāku, iekļaujot daudzvalodu saskarni, kas ietver lielāku pārtikas produktu skaitu un nodrošina labāku pārtikas pamatproduktu cenu salīdzināmību ikvienā pārtikas apgādes ķēdes posmā gan attiecīgajā dalībvalstī, gan starp dažādām dalībvalstīm, lai apmierinātu patērētāju un lauksaimnieku vajadzības labāk pārredzēt pārtikas cenu veidošanu;
Calls on the Commission to improve the European food price monitoring tool with the aim of making it more user-friendly, by including a multilingual interface covering a greater number of food products and achieving better price comparability on each grade of the food supply chain within and among Member States, so as to meet consumers' and farmers' need for more transparency on food price building;
pauž nožēlu par Komisijas vilcināšanos veikt pētījumu par peļņas daļas sadali visā apgādes ķēdē, lai gan šāda pētījuma veikšana bija apstiprināta 2009. gada budžeta procedūrā;
Deplores the reluctance of the European Commission to carry out a study of the distribution of profit margins throughout the supply chains as agreed with regard to the 2009 budget procedure;
norāda, ka nelīdzsvarotā darījumu pārredzamība starp lauksaimniecības uzņēmumiem un pārtikas apgādes ķēdes iepriekšējo un nākamo posmu dalībniekiem ir vājinājusi lauksaimnieku un ražotāju grupu sarunu vešanas pozīcijas;
Points out that an imbalance in business transparency between agricultural undertakings and up- and downstream actors in the food chain may have negative consequences for the negotiating position of farmers and producer groups;
mudina Komisiju saglabāt pārtikas apgādes ķēdes augsta līmeņa grupu kā pastāvīgu diskusiju forumu, jo ir pierādījies, ka tas ir nozīmīgs instruments, lai apzinātu problēmas, ierosinātu ieteikumus un pieņemtu stratēģijas nolūkā izlīdzināt pašreizējo nelīdzsvaroto situāciju;
Urges the Commission to maintain the high-level group on the food distribution chain as a permanent forum for discussion, as it has proved a significant instrument for identifying problems, making recommendations and adopting strategies with a view to remedying the current situation of imbalance;
aicina Komisiju ierosināt, lai Eiropas lielākajiem ražotājiem, pārstrādātājiem, vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem izvirza obligātu prasību ik gadu iesniegt ziņojumu par viņu tirgus daļu (iesniedzot datus par tirgotāju izveidotiem zīmoliem) attiecībā uz pārtikas pamatprecēm un ikmēneša pārdošanas apjomiem, lai visi tirgus dalībnieki varētu izvērtēt pieprasījuma, piegādes un cenu izmaiņu tendences pārtikas apgādes ķēdē;
Calls on the Commission to propose mandatory annual reporting by the top European traders, processors, wholesalers and retailers on their market shares (with data on private labels) for key food items and on their monthly sales volumes so as to allow all market partners to estimate trends in demand, supply and price developments in the food chain;
norāda, ka dažās valstīs pārtikas pārstrādes nozare gūst lielāko peļņas normu pārtikas apgādes ķēdē, un šo faktu apstiprinājusi arī Komisija; tādēļ aicina jo īpaši uzraudzīt un apsekot pārstrādes nozari, lai garantētu cenu pārredzamību;
Notes that in some countries the food processing industry has the largest margin in the food chain, as has also been confirmed by the Commission; calls for the processing industry in particular therefore to be monitored and investigated in order to guarantee price transparency;
uzskata, ka ir jāpalielina tirgus pārredzamība un patērētājiem sniegtās informācijas apjoms, kas ir priekšnoteikums, lai noteiktu produktu identitāti un garantētu pārtikas, lauksaimniecības un agropārtikas produktu daudzveidību, kas ir daudzu valstu un reģionu vēstures un kultūras pašizpausme un atspoguļo katras dalībvalsts lauksaimniecības atšķirīgo raksturu;
Considers it necessary to increase market transparency and the information supplied to consumers as a prerequisite for highlighting the identity of products and guaranteeing variety in foods and in agricultural and agri-food products, which are an expression of the history and cultures of numerous countries and regions and reflect the ‘distinctive’ nature of agriculture in each Member State;
aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par priekšrocībām, ko sniedz individuāli izveidotā kvalitātes marķējuma un izplatītāju zīmolu labāks tiesiskais regulējums, lai nepieļautu to skaita pieaugumu un sniegtu patērētājiem labāku pārredzamību un ražotājiem piekļuvi tirgum;
Calls on the Commission to carry out an impact assessment on the benefits of an improved legal framework covering private quality and distributor labels, with a view to avoiding their multiplication, in order to provide consumers with greater transparency and market access for producers;
uzsver, ka ir jāpalielina Eiropas lauksaimniecības pārtikas ražošanas pievienotā vērtība un jāsāk patērētāju informēšanas kampaņa par lauksaimnieku un nozares centieniem saistībā ar vidi, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku labturību;
Highlights the need to promote an increase in the added value of European agri-food production and launch information campaigns for consumers on the efforts made by farmers and the industry in relation to the environment, food safety and animal welfare;
aicina valstu un Eiropas konkurences uzraudzības iestādes un citas ražošanā un tirdzniecībā iesaistītās regulatīvās iestādes izskaust pārtikas apgādes ķēdē iesaistīto lauksaimniecības nozares ražotāju, izejvielu piegādes uzņēmumu, pārstrādātāju un mazumtirgotāju dominējošo stāvokli un samazināt viņu pārstāvēto ievērojamo tirgus daļu; mudina šīs iestādes vērsties pret visiem tirgus dalībniekiem, kuri piekopj ļaunprātīgu iepirkšanas praksi un kuri lauksaimniekus nostāda krasi nevienlīdzīgā darījumu slēgšanas situācijā;
Calls on national and European competition authorities, and other regulating authorities involved in production and commerce, to robustly address the dominant position and significant market share of agribusiness traders, input companies, processors and retailers operating in the food supply chain; urges these authorities to take action against abusive buyer practices of all actors which put farmers in a very unequal bargaining position;
aicina Komisiju izveidot jaunas attiecības starp konkurences noteikumiem un KLP, lai lauksaimniekiem un viņu starpnozaru organizācijām nodrošinātu instrumentu, ar kura palīdzību varēs uzlabot viņu sarunu vešanas pozīcijas;
Calls on the Commission to establish a new relationship between competition rules and the CAP, with the aim of providing farmers and their interbranch organisations with tools that will make it possible to improve their negotiating position;
mudina Komisiju analizēt sekas, kādas attiecīgajā dalībvalstī ir tam, ka tirgū būtiski izplešas viens mazumtirgotājs vai nedaudzi mazumtirgotāji; mudina Komisiju apsvērt iespēju ieviest ražotājiem un patērētājiem labvēlīgus koriģējošus pasākumus, ja tiek konstatēts, ka mazumtirgotāja praksei vai tirgus daļai ir pret konkurenci vērsta ietekme;
Urges the Commission to examine the consequences of significant market penetration by a single retailer or a small number of retailers in a given Member State; urges the Commission to consider the possibility of introducing corrective measures - for the benefit of producers and consumers - where retailer practice or market share is found to have an anti-competitive effect;
aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām iesniegt Parlamentam ziņojumu, iekļaujot datus par pircēja varas ļaunprātīgu izmantošanu ES, konkurences noteikumiem neatbilstošu rīcību un negodīgu līgumisko praksi visā pārtikas apgādes ķēdē no izejvielu nozares līdz pat patērētājam, kā arī ierosinot piemērotus risinājumus;
Calls on the Commission to submit a report to Parliament by the end of 2010 providing data on buyer power abuse in the EU, anticompetitive behaviour and unfair contractual practices throughout the food chain from the input sector through to the consumer, and proposing suitable responses;
aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā piešķirt plašāku rīcības brīvību valsts konkurences uzraudzības iestādēm, ieviešot nepastarpinātus pierādījumu vākšanas mehānismus attiecībā uz konkurences noteikumu pārkāpumiem, ko rada negodīga līgumiskā prakse;
Calls on the Member States, where appropriate, to give their national competition authorities greater scope for action by establishing straightforward evidence-gathering mechanisms with regard to distortions of competition through unfair contractual practices;
uzskata, ka lauksaimniecības produktu pārdošana zem iepirkuma cenas ir jāaizliedz Savienības mērogā;
Considers there is a need to prohibit selling below purchase price of agricultural produce at Union level;
mudina Komisiju sākt pilnīgu nozares apsekošanu visā pārtikas apgādes ķēdē, lai apzinātu pircēja varas ļaunprātīgas izmantošanas apmēru nozarē; norāda uz veiksmīgo konkurences apsekojumu farmācijas nozarē 2009. gadā;
Urges the Commission to initiate a full sector inquiry along the food supply chain to determine the level of buyer power abuses in the sector; points to the success of the competition inquiry within the pharmaceutical sector in 2009;
mudina Komisiju pārskatīt kritērijus, kādus pašlaik izmanto, lai novērtētu pret konkurenci vērstu rīcību (Herfindāla indekss); šis indekss, kas ir noderīgs monopolstāvokļa riska novērtēšanai, neuzrāda faktisko pret konkurenci vērstas slēptas vai oligopolistiskas rīcības apmēru, kas acīmredzot vismaz daļēji pastāv lielapjoma mazumtirdzniecībā;
Urges the Commission to revise the criteria currently used to assess anticompetitive behaviour (Herfindahl Index); this index, which is useful for assessing the risks of monopoly, is unable to get the true measure of anticompetitive practices of a collusive or oligopolistic nature, as is apparently occurring, at least in part, in large-scale retailing;
aicina Komisiju nodrošināt mērķtiecīgāku konkurences noteikumu piemērošanu pārtikas apgādes ķēdē un šajā ziņā apsvērt likumdošanas priekšlikumu iesniegšanu Parlamentam un Padomei, lai efektīvi ierobežotu dominējoša tirgus stāvokļa veidošanos izejvielu sektoros, pārtikas pārstrādes nozarē un mazumtirdzniecības sektorā, kā arī nostiprinātu lauksaimnieku sarunu vešanas pozīcijas, ļaujot viņiem ar ietekmīgu ražotājorganizāciju, nozaru organizāciju un MVU starpniecību koordinēti vērsties pret dominējošiem tirgus dalībniekiem;
Calls on the Commission to ensure a more targeted application of competition rules in the food chain and to consider legislative proposals to Parliament and Council in this regard, so as to effectively limit the development of dominant market positions within the input sectors, the food processing industry and the retail sector and to strengthen farmers' bargaining power, enabling them to take coordinated action against dominant actors through efficient producer organisations, sectoral organisations and SMEs;
uzskata, ka nekavējoties ir jāpārskata Regulas (EK) Nr. 1234/2007 par tirgus kopīgo organizāciju (TKO) regulējums, lai nostiprinātu šādas organizācijas, un ka minētās regulas darbības joma ir jāpaplašina, lai kā nosacījumu LESD 101. pantā minētā atbrīvojuma piešķiršanai iekļautu ilgtspējīgu ražošanas praksi;
Takes the view that Regulation (EC) No.1234/2007 on the Common Market Organisation (CMO) regulation must be revised as a matter of urgency in order to strengthen such organisations, and that the scope of this regulation should be widened in order to include sustainable production practices as a condition for exemption to Article 101 TFEU;
uzskata, ka atsevišķu pret negodīgu komercpraksi vērstu valsts koordinēšanas un saskaņošanas pasākumu ieviešana būs vajadzīga ES mērogā;
Considers that a certain degree of coordination and harmonisation of national measures against unfair commercial practices will be needed at EU level;
mudina Komisiju nodrošināt normatīvo aktu dažādošanu attiecībā uz izteikti reģionāliem produktiem, kam salīdzinājumā ar tradicionālajiem produktiem piemīt īpašas, atšķirīgas, vietējas vai reģionālas iezīmes;
Urges the Commission to provide for legislative diversification for products with a strong territorial basis, which are marked by their specific, distinctive, local or regional nature, in comparison with standardised products;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus pasākumiem, lai saglabātu dažādas ar uzturu, vidi un veselību saistītas īpatnības un lai nodrošinātu šādai daudzveidībai atbilstīgas cenas; katrā ziņā ir jāattīsta konkurence, arī pamatojoties uz dažādiem kvalitātes raksturlielumiem, kam jābūt pienācīgi izmērāmiem;
Calls on the Commission to submit measures to ensure the survival of various nutritional, environmental and health-related characteristics and to ensure that such diversity is matched by suitable prices; essentially, competition should be developed also on the basis of various quality characteristics which should be duly measurable;
aicina Komisiju nodrošināt, lai ES konkurences tiesības nepieļautu pircēja varas ļaunprātīgu izmantošanu (izkropļošanu) pārtikas apgādes ķēdē, kas bieži izpaužas kā maksājumu kavēšana lauksaimniekiem vai mazajiem pārstrādātājiem, vēlākas līguma noteikumu izmaiņas, piespiedu atlaides, tālākpārdošana ar zaudējumiem, lielapjoma prasības un nepamatotas maksas par iekļaušanu piegādātāju sarakstā, kā arī aicina vajadzības gadījumā iesniegt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus;
Calls on the Commission to ensure that EU competition law is not by-passed by buyer power abuse (no distortion) in the food chain, which often occurs in the form of late payments to farmers or small processors, subsequent alterations to contract terms, forced discounts, resale at loss, excessively high volume requirements and unjustified listing fees, and to make adequate legislative proposals if necessary;
jo īpaši prasa, lai saistībā ar pašreiz pārskatāmo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/35/EK par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos visā pārtikas apgādes ķēdē attiecībā uz visiem pārtikas produktiem saīsina maksājumu termiņus, nepārsniedzot 30 dienas (izņēmumi pieļaujami attiecībā uz ražotāju organizācijām un kooperatīviem);
Asks in particular that payment periods along the food supply chain should be shortened to a maximum of 30 days for all foodstuffs and less for highly perishable agricultural products, as part of the ongoing revision of Directive 2000/35/EC of the European Parliament and of the Council on combating late payment in commercial transactions (exceptions should be considered in the case of producer organisations and cooperatives);
mudina Komisiju ierosināt Eiropas konkurences tiesību darbības jomas paplašināšanu, kas pašlaik ir visai šaura un ietver tikai patērētāju labklājību un ieinteresētību saglabāt zemas pārtikas cenas;
Urges the Commission to propose an expansion of European competition law beyond its current narrow focus on consumer welfare and concerns for low food prices;
aicina Komisiju analizēt, vai saistībā ar dārzeņu un augļu audzēšanas praksi un pesticīdu atliekām atsevišķu izplatīšanas ķēžu noteiktās prasības, kas pārsniedz likumos ietvertās, ir tādas, kas apgrūtina brīvo tirdzniecību un ir netaisnīgas, lai nostiprinātu izplatītāju pozīcijas pārtikas apgādes ķēdē;
Calls on the Commission to examine whether requirements imposed by individual distribution chains, over and above statutory stipulations, in relation to vegetable-growing and fruit-growing practices and pesticide residues are liable to impede free trade and unfairly to strengthen the position of distributors in the food supply chain;
aicina apkopot informāciju par ļaunprātīgu komercpraksi, tādu kā pārdošana ar zaudējumiem vai komisijas maksa par pārdošanu, un noteikt šādas prakses nepārprotamu aizliegumu Eiropas Savienībā; aicina izveidot publisku sarakstu, kurā uzskaitīti uzņēmumi, kas pārkāpj noteikumus, un aicina ieviest sodu sistēmu;
Calls for a list to be drawn up of abusive market practices, such as loss leader pricing and sales commissions, and for such practices to be explicitly outlawed by the EU; calls for companies failing to comply to be ‘named and shamed’ and for penalties to be introduced;
aicina Komisiju izpētīt, vai un kādā mērā veikalu izveidoto zīmolu (zīmoloto produktu) ļaunprātīgā izmantošana un lielveikalu ķēžu pirkšanas apvienību piekoptā prakse rada negodīgu konkurenci, spiedienu uz lauksaimniekiem un ražotāju cenu sistemātisku pazemināšanu; uzsver, ka veikalu izveidoto zīmolu ļaunprātīga izmantošana nelabvēlīgi ietekmē ražotāju (jo īpaši mazo ražotāju) inovācijas spēju; mudina Komisiju īstenot pasākumus šajā jomā, lai cenu veidošanas procesā taisnīgi izturētos pret lauksaimniekiem un ražotāju grupām;
Calls on the Commission to examine whether and to what extent the misuse of private labels (own brand products) and the practices of buying alliances by supermarket chains, lead to unfair competition and pressure on farmers and the systematic reduction of producer prices; stresses that the misuse of private labels has an adverse impact on producers' capacity to innovate (especially small producers); urges the Commission to take action in this regard so that farmers and producer groups are treated fairly in the process of price building;
uzskata, ka Komisijas ieteikumi sekmēt pārtikas nozares vertikālo integrāciju ne vienmēr atspoguļo vajadzību atgūt sarunu vešanas pozīciju līdzsvaru starp lauksaimniekiem, izplatītājiem un pārtikas nozari un ka līdz ar to papildus šīm stratēģijām ir jāīsteno pasākumi ļaunprātīgas prakses izskaušanai;
Takes the view that the Commission's recommendations to enhance vertical integration of the food industry do not always reflect the need to rebalance bargaining power between farmers, distributors and the food industry, and that those strategies should therefore be accompanied by measures to discourage abusive practices;
brīdina, ka pircēju uzspiestā līgumsaimniekošana, vertikālā integrācija un standartizēti nākotnes līgumi, kas ieņem aizvien nozīmīgāku vietu, var vājināt konkurenci un lauksaimnieku sarunu vešanas pozīcijas; tādēļ aicina Komisiju analizēt sekas, ko rada šāda veida līgumslēgšanas kārtība, un īstenot vajadzīgos pasākumus;
Warns that contract farming imposed by buyers, vertical integration and futures, which are playing an increasingly important role, could weaken competition and farmers' bargaining positions; calls therefore on the Commission to examine the effects of contractual arrangements of this type and to take appropriate action if needed;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt godīgu līgumslēgšanu starp visiem pārtikas apgādes ķēdes dalībniekiem, pamatojoties uz lauksaimnieku un ražotāju organizāciju, tostarp nozaru un starpnozaru organizāciju apstiprinātiem noteikumiem, lai sekmētu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un nodrošinātu produktu izcilu kvalitāti, samazinātu izejvielu iepirkuma cenas un garantētu taisnīgas cenas, kā arī ieviestu viegli pieejamu sistēmu, kas uzpircējiem liedz pārkāpt līgumu noteikumus; uzskata, ka tipveida līgumi var būt noderīgi instrumenti, kuru īstenošana atsevišķās nozarēs jānosaka par obligātu; atbalsta dalībvalstu apmaiņu ar labāko praksi par līgumiskās prakses paziņošanas kārtību, tostarp informācijas sniegšanu Komisijai;
Calls on the Commission and Member states to promote fair contracting between all the actors of the food supply chain based on terms negotiated with farmers' and producers' organisations, including sectoral and interbranch organisations, so as to enhance sustainable farming practices and ensure best product quality, to reduce purchase prices for inputs and to guarantee fair prices, and to provide for an easily accessible system to guard against breach of contract by buyers; takes the view that standard contracts could be useful tools, the implementation of which should be made compulsory in some sectors; supports the exchange of best practices on notification of contractual practices between Member States, including the provision of information to the Commission;
atzinīgi vērtē pārtikas mazumtirdzniecības nozarē izveidoto ombuda biroju un citus strīdu izšķiršanas mehānismus, kuru mērķis ir garantēt līguma noteikumu ievērošanu, un mudina turpināt šādu praksi; aicina Komisiju analizēt pieredzi šajā jomā, lai pārtikas mazumtirdzniecības nozarē izveidotu ES mēroga ombuda biroju, kura uzdevumi būtu nodrošināt rīcības kodeksu, labākās prakses un līgumu izpildi darījumos starp dažādu dalībvalstu uzņēmējiem;
Welcomes and encourages the establishment of ombudsmen for the food retail sector and other arbitration mechanisms aimed at guaranteeing compliance with contractual agreements; calls on the Commission to examine experiences in this regard with a view to the establishment of an EU-wide food retail ombudsman whose tasks would be to ensure enforcement of codes of conduct, best practices and contracts in transactions among operators from different Member States;
aicina Komisiju apzināt negodīgu praksi saistībā ar maksām par iekļaušanu piegādātāju sarakstā un citām tirgū iekļūšanas maksām un izanalizēt to atbilstību konkurences tiesībām; aicina Komisiju ierosināt vienotus noteikumus par piegādātāju sarakstā iekļaušanas un tirgū iekļūšanas maksu izmantošanu un jo īpaši aicina vērsties pret izplatītāju pieprasītajām pārmērīgajām maksām;
Calls on the Commission to uncover unfair practices in relation to listing fees and other market entry fees and to examine them under competition law; calls on the Commission to propose uniform rules on the use of listing fees and market entry fees and, in particular, to take action against excessive fees demanded by distributors;