natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka transporta nozarei ir būtiska nozīme Eiropas iekšējā tirgus izveides pabeigšanā, kā arī personu pārvietošanās un preču kustības brīvības nodrošināšanā un ka tieši dzelzceļa satiksmes nozarē visās ES dalībvalstīs būtu jāpanāk tirgus regulēta atvēršana; uzskata, ka no šādas pilnīgas tirgus atvēršanas iegūs patērētāji un ka tā būtu jāpapildina ar pasākumiem, kas nodrošina sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un ilgtermiņa ieguldījumu plānu tehnisku savstarpēju izmantojamību ar mērķi uzlabot efektivitāti un drošību, kā arī papildu pasākumiem, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem gan viena transporta veida ietvaros, gan starp dažādiem transporta veidiem, cita starpā sociālajā, fiskālajā, drošības un vides jomā; ārējo sociālo un vides izmaksu internalizācija būtu jāīsteno pakāpeniski, sākot ar lielāku piesārņojumu izraisošiem autoceļu un gaisa transporta veidiem;
Considers that transport plays an essential role in completing the European single market and freedom of movement for persons and goods, and that regulated market opening should be achieved, primarily in the rail transport sector, in all EU Member States; takes the view that this complete market opening will benefit consumers and should be accompanied by measures safeguarding the quality of public services, as well as a long-term investment plan for infrastructure and technical interoperability in order to improve efficiency and safety and measures aimed at avoiding distortions of intra-modal and inter-modal competition, inter alia in the social, fiscal, safety and environmental fields; the internalisation of external social and environmental costs should be carried out gradually, starting with the more polluting road and air transport modes;
aicina Komisiju un dalībvalstu iestādes veicināt kabotāžas transporta liberalizācijas pabeigšanu, samazināt bez kravas nobraukto kilometru skaitu un nodrošināt noturīgāku ceļu un dzelzceļu tīklu, izveidojot vairāk kravas transporta mezglu;
Calls on the Commission and on Member State authorities to facilitate the completion of the liberalisation of cabotage transport, to reduce the prevalence of empty mileage and to provide for a more sustainable road and rail network in the form of more freight transport hubs;
uzskata ‐ lai panāktu efektīvu un ar citiem transporta veidiem savietojamu kuģošanu, ir būtiski svarīgi vēlreiz uzsākt liberalizācijas procesu, lai šis transporta veids būtu patiesi konkurētspējīgs;
Believes it essential, in order to achieve an efficient maritime transport system that complements other modes, to focus once again on a clear liberalisation process enabling it to be truly competitive;
uzsver, ka attiecībā uz ekonomiskajām vajadzībām, svarīga ir patiesa transporta infrastruktūru (dzelzceļa kravu un pasažieru transporta koridori, Eiropas vienotā gaisa telpa, ostas un to savienojumi ar transporta tīkliem, jūras telpa bez robežām, iekšējie ūdensceļi) Eiropas pārvaldība, lai likvidētu robežu ietekmi attiecībā uz visiem transporta veidiem un uzlabotu ES konkurētspēju un pievilcību;
Underlines, with regard to the economic requirements, the importance of genuinely European management of transport infrastructure (freight and passenger rail transport corridors, Single European Sky, ports and their connections with the transport network, maritime area without borders, inland waterways) with a view to eliminating the ’border effect’ in all transport modes and enhancing the EU's competitiveness and appeal;
aicina izveidot vienotu rezervēšanas sistēmu Eiropā, lai uzlabotu dažādu transporta veidu efektivitāti un atvieglotu un palielinātu to savstarpējo izmantojamību;
Calls for the establishment of a common European reservation system in order to enhance the effectiveness of the various modes of transport and to simplify and increase their interoperability;
uzsver, ka transports ietekmē politiku sociālajā, veselības un drošības jomā un ka saistībā ar vienotas transporta telpas veidošanu jāsaskaņo augstā līmenī un nepārtraukti jāuzlabo nodarbinātības nosacījumi un darba apstākļi, kā arī pamatapmācība un turpmākā apmācība, balstoties uz efektīvu sociālu dialogu Eiropas līmenī; uzsver, ka cita starpā Eiropas mācību centru un ES izcilības centru veidošana attiecīgās dalībvalstīs var sekmēt novērtējamas apmācības kvalitātes un transporta nozarē nodarbināto personu stāvokļa uzlabošanu, kā arī izglītības savstarpējas atzīšanas veicināšanu;
Underlines that transport has an impact on social, health and security policy and that, in the context of creating a single transport area, employment and working conditions and education and training must be harmonised at a high level and must be continually improved on the basis of an effective social dialogue at European level; stresses that the creation of, inter alia, European training centres and EU centres of excellence in the relevant Member States can contribute to promoting the measurable quality of training and the status of transport sector employees, as well as to the mutual recognition of training courses;
uzskata, ka tehniskā sadarbspēja un tās finansēšana, Eiropas līmeņa sertifikācija, standartizācija un savstarpēja atzīšana ir iekšējā tirgus pareizas darbības būtiski elementi un ka šo elementu īstenošanai jo īpaši vajadzētu būt iekļautai dažādo aģentūru pienākumu jomā; uzsver, ka visām aģentūrām vajadzētu censties ātri sasniegt vienādi augstu atbildības un kompetences līmeni, un to darbība būtu regulāri jānovērtē; īpaši atbalsta Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvērtīga potenciāla attīstību, tostarp aģentūrai pakāpeniski uzņemoties atbildību par visa jaunā ritošā sastāva un dzelzceļa infrastruktūras sertificēšanu, valsts drošības iestāžu vai līdzīgu struktūru dalībvalstīs regulārām pārbaudēm, kā noteikts 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/49/EK;
Is of the view that technical interoperability and its financing, European certification, standardisation and mutual recognition are essential elements of an effectively functioning single market, and that their enforcement should figure more prominently among the tasks of the various agencies; underlines that all the agencies should strive for, and swiftly attain, a similarly high level of responsibility and competence and should be evaluated regularly; encourages in particular the development of the full potential of the European Railway Agency, including the progressive assumption by the agency of responsibility for certifying all new rolling stock and railway infrastructure and for regular audits of national safety authorities or equivalent bodies in the Member States, as laid down in Directive 2004/49/EC of 29 April 2004;
norāda, ka iekšējo ūdensceļu transports vēl joprojām saskaras ar būtiski atšķirīgu institucionālo sistēmu un pieprasa pastāvīgu un strukturētu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, lai pilnībā izmantotu šā transporta veida potenciālu;
Points out that inland waterway transport is still confronted with a disparate institutional framework and requests the establishment of permanent and structured cooperation between the competent institutions in order to fully exploit the potential of this mode of transport;
aicina sagatavot pētniecības un tehnoloģijas programmu transporta nozarē un uzskata, ka šī programma jāizstrādā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, lai izprastu vajadzības nozarē un uzlabotu ES finansējuma piešķiršanu; uzskata, ka prioritāte būtu jāpiešķir projektiem, kuru mērķis ir transporta dekarbonizācija, piegādes ķēdes pārredzamības palielināšana un transporta drošums un drošība, uzlabota satiksmes pārvaldība un samazināts administratīvais slogs;
Calls for a research and technology agenda for the transport sector; considers that this agenda should be drawn up in cooperation with all relevant stakeholders in order to understand the needs of the sector and, accordingly, improve the allocation of EU funding; takes the view that priority should be given to projects to decarbonise transport, increase the transparency of the supply chain and transport safety and security, improve traffic management and reduce administrative burdens;
uzsver, ka saistībā ar klimata aizsardzību un ES neatkarību energoapgādes jomā, ikviena transporta nozarē jāsamazina CO2 emisijas un jāatbalsta ar pētniecību un izstrādi novatorisku, energoefektīvu un nepiesārņojošu tehnoloģiju jomā, kas cita starpā nodrošinās noturīgākus transportlīdzekļus visos transporta veidos; uzskata, ka tas vienlaicīgi nostiprinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju;
Underlines that within the framework of climate protection and EU energy independence, each transport mode should reduce its CO2 emissions and be supported by research and development in innovative, energy-efficient and clean technologies and renewable energies which leads to, among other things, more sustainable vehicles in all transport modes; considers that this would at the same time strengthen the competitiveness of European companies;
atkārtoti apstiprina nepieciešamību izveidot vienotu definīciju attiecīgiem jēdzieniem attiecībā uz ceļu satiksmes drošību un nelaimes gadījumu izpēti, lai nodrošinātu rezultātu un visu veikto pasākumu salīdzināmību;
Emphasises the need for a uniform definition of relevant terms relating to road safety and accident research, in order to ensure comparability of findings and of any measures that may be implemented;
uzsver, ka dokumentu, kā arī to daudzveidīgas un starptautiskas piemērošanas saskaņošanas rezultātā transporta nozarē atbilstoši komunikāciju jaunākajiem standartiem var panākt būtiskus uzlabojumus drošības un loģistikas jomā, kā arī ievērojami samazināt administratīvo slogu;
Stresses that harmonising transport documents in line with the latest communication standards, as well as their multimodal and international applicability, can result in a considerable improvement in safety and logistics and a drastic reduction in the administrative burden;
uzsver, ka efektīvas transporta politikas īstenošanai nepieciešama finanšu shēma, kas atbilst konkrētiem uzdevumiem un ka šajā sakarībā būtu jāpalielina pašreizējie transportam un mobilitātei paredzētie resursi; uzskata, ka nepieciešami šādi pasākumi:
Emphasises that an efficient transport policy requires a financial framework that is appropriate to the challenges arising and that, to that end, the current resources for transport and mobility should be increased; considers the following to be necessary:
budžetā paredzētas saistības attiecībā uz transporta politiku saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu;
a budget commitment for transport policy under the multiannual financial framework;
iespēja, ka saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un vidēja termiņa un ilgtermiņa noturīguma veicināšanas nolūkā, aprēķinot budžeta deficītu, tiek ņemts vērā ieguldījumu transportā ilgtermiņa raksturs, kas uzlabo ekonomikas konkurētspēju, kamēr Komisija to iepriekš apstiprina;
the possibility that, in the framework of the Stability and Growth Pact, and with a view to promoting sustainability in the medium and long term, the long-term nature of investments in transport infrastructure, which improves the competitiveness of the economy, is taken into account when calculating the public deficit, as long as the Commission has previously approved it;
fonda izmantošanas priekšnosacījums cita starpā ir līdzfinansējums no ieņēmumiem, kas rodas ārējo izmaksu internalizācijas rezultātā;
the use of the fund to require, among other things, cofinancing from revenue generated by the internalisation of external costs;
aicina izstrādāt saskaņotu un integrētu transporta politiku, kas cita starpā veicinātu dzelzceļa transportu un kuģu satiksmi, ostu politiku un sabiedrisko transportu ar finansiālu atbalstu, kas netiek piešķirts, balstoties uz konkurences kritērijiem, kas izriet no ES normām par valsts atbalstu;
Calls for a coherent and integrated transport policy promoting, inter alia, transport by rail and ship, port policy and public transport by means of financial support which is not measured by competitiveness criteria in line with EU rules on state aids;
uzskata, ka finanšu un ekonomisko krīzi vajag izmantot kā iespēju mērķtiecīgi atbalstīt transporta jomu un, piešķirot dotācijas, atbalstīt ieguldījumus galvenokārt videi nekaitīgā, drošā un tādējādi arī noturīgā transportā; uzskata, ka būtu jāapsver ES ieguldījumi transporta projektos saistība ar stratēģiju ’ES 2020’, jo transporta un mobilitātes sistēmas sniedz unikālas iespējas stabilu darbavietu radīšanai;
Considers that the financial and economic crisis must serve as an opportunity to give targeted support to the field of transport and to promote investment in, first and foremost, safe, environment-friendly and therefore sustainable transport through the provision of financial assistance; takes the view that EU investments in transport projects should be taken into consideration in the context of the EU 2020 strategy, since transport and mobility systems afford unique opportunities for creating stable jobs;
ir pārliecināts, ka Eiropas pamattīkla definīcija saistībā ar TEN kopējo tīklu, kas joprojām ir ES transporta politikas prioritāte, jāvērtē, izmantojot noturīgas attīstības kritērijus gan Eiropas, gan arī reģionālajā un vietējā līmenī un ka daudzveidīgas platformas sausas ostas arī turpmāk būs pieejamās infrastruktūras neatņemama daļa, jo tās nodrošina efektīvu savienošanu, kas jānodrošina starp dažādiem transporta veidiem;
Is convinced that the definition of a European core network within the overall TEN network, which remains a priority of EU transport policy, should be evaluated according to criteria relating to sustainable development at European and also regional and local levels, and that multimodal platforms and dry ports remain an essential element of infrastructure supply, since they enable effective interconnections to be made between different modes of transport;
uzskata, ka ES transporta politikā TEN–T projekti būtu jāsaglabā kā prioritāte un ka ir ļoti nepieciešams uzsākt risināt trūkumus infrastruktūrā un pārvarēt vēsturiskos un ģeogrāfiskos šķēršļus, kas saglabājas pierobežā; uzsver, ka TEN–T programma būtu jāintegrē plašajā starpsavienojumu tīklā ES teritorijā un ārpus tās robežām, un uzskata, ka šo procesu var paātrināt, palielinot finansējumu;
Is of the opinion that TEN-T projects should remain a priority of EU transport policy and that there is an urgent need to tackle the lack of infrastructure and to overcome the historical and geographical obstacles that remain at borders; underlines that TEN-T should be integrated into a pan-European network with links extending beyond the EU, and considers that this process can be accelerated by stepping up funding;
prasa, lai pastiprināta nozīme Eiropas transporta politikā būtu iekšējo ūdensceļu transporta infrastruktūrai, iekšējām ostām un ap rūpniecības un tirdzniecības centriem esošo teritoriju dažāda veida savienojumiem ar jūras ostām un dzelzceļa savienojumiem un lai tiktu sniegts lielāks atbalsts, kas palīdzētu samazināt ietekmi uz vidi un paaugstināt drošību ES transporta jomā; uzskata, ka iekšējo ūdensceļu kuģu veikumu vidē var radikāli uzlabot, ja tiktu uzstādīti jaunie motori, kas aprīkoti ar jaunāko emisijas kontroles tehnoloģiju;
Calls for inland waterway transport infrastructure, inland ports and the multimodal linking of sea ports with the hinterland and rail connections to be given a greater role in European transport policy, as well as greater support, in order to help reduce the environmental impact and increase the safety of EU transport; considers that the environmental performance of inland waterway vessels can be radically improved if new engines equipped with the latest emission control technology are installed;
uzsver, ka nepieciešams aplūkot tuvsatiksmes kuģošanas jūrā un jūras kuģu ceļu projektus plašākā kontekstā, ietverot valstis, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropas tiešā tuvumā; norāda, ka šajā nolūkā būs nepieciešams panākt labāku reģionālās politikas, attīstības politikas un transporta politikas sinerģiju;
Highlights the need to look at short-sea-shipping and sea-highway projects in a broader context embracing the countries in Europe's immediate geographical environment; points out that this will require a better synergy to be achieved between regional policy, development policy and transport policy;
atzīst, ka reģionālajām lidostām ir izšķiroša nozīme perifēro un attālāko reģionu attīstībā, palielinot to savienojumus ar transporta centriem; uzskata par īpaši lietderīgu kombinētā transporta risinājumu piemērošanu, kad tas ir iespējams; uzskata, ka (ātrgaitas) dzelzceļa savienojumi starp lidostām rada ideālu iespēju veidot noturīgus savienojumus starp dažādiem transporta veidiem.
Recognises that regional airports play a crucial role in the development of peripheral and outermost regions by increasing their connectivity with hubs; considers it particularly useful to apply intermodal solutions where possible; takes the view that (high-speed) rail links between airports offer an ideal opportunity to sustainably link different modes of transport.
uzsver, ka Eiropas transporta telpas izveidošana ir svarīga prioritāte visos transporta veidos un jo īpaši aviācijā un jūras satiksmē lielā mērā ir atkarīga no atzīšanas starptautiskā līmenī saistībā ar nolīgumiem, kas ir noslēgšanas sarunu stadijā; turklāt ES šajos attiecīgajos starptautiskajos forumos būtu jāpārņem noteicošā loma;
Stresses that the creation of a European transport area is an important priority which depends to a large extent on international acceptance under agreements which have yet to be negotiated for all transport modes, particularly in connection with air and sea transport, and that the EU should play an increasingly formative role in the relevant international bodies;
prasa ievērot skaidru un novērtējamu mērķu, kas jāsasniedz 2020. gadā ar norādi uz 2010. gadu un tālab ierosina:
Calls for compliance with clearer, more measurable targets to be achieved in 2020 with reference to 2010, and therefore proposes the following:
par 40 % samazināt aktīvo un pasīvo autotransporta izmantotāju nāves gadījumu un nopietnu traumu skaitu, paredzot šo mērķi gan gaidāmajā baltajā grāmatā par transportu, gan jaunajā ceļu satiksmes drošības rīcības programmā;
a 40 % reduction in the number of deaths of and serious injuries to active and passive road transport users, with this target being laid down in both the forthcoming White Paper on Transport and the new Road Safety Action Programme;
dubultot autobusu un tramvaju pasažieru (un vajadzības gadījumā kuģu pasažieru) skaitu un palielināt par 20 % finansējumu gājēju un velosipēdistu interesēm atbilstošas transporta koncepcijas, nodrošinot Kopienas tiesību aktos ietverto tiesību respektēšanu, jo īpaši to pasažieru tiesības, kuri ir invalīdi un ar ierobežotām pārvietošanās spējām;
a doubling of the number of bus, tram and rail passengers (and, if relevant, ship passengers) and a 20 % increase in funding for pedestrian- and cycle-friendly transport concepts, ensuring respect for the rights enshrined in Community legislation, notably the rights of passengers with disabilities and reduced mobility;
samazināt ceļu satiksmē par 20 % CO2 dūmgāzes emisiju, ko rada pasažieru un kravu pārvadājumi, ieviešot attiecīgus jauninājumus, pieprasot nepieciešamās alternatīvās enerģijas un optimizējot loģistiku pasažieru un kravu pārvadājumiem;
a 20 % reduction in CO2 exhaust emissions from road passenger and freight traffic to be achieved through suitable innovations, the promotion of alternative energies, and logistical optimisation of passenger and freight transport;
samazināt par 20 % enerģijas izmantošanu dzelzceļa transportlīdzekļiem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni, un par 40 % samazināt dīzeļdegvielas izmantošanu dzelzceļa nozarē, kas jāsasniedz, veicot mērķtiecīgus ieguldījumus dzelzceļa infrastruktūras elektrifikācijā;
a 20 % reduction in the energy used by rail vehicles compared with the 2010 level and capacity and a 40 % reduction in diesel use in the rail sector, to be achieved through targeted investments in rail infrastructure electrification;
samazināt par 30 % līdz 2020. gadam gaisa transporta radītās CO2 emisijas visā ES gaisa telpā; tālab gaisa transporta nozarei paplašinoties, nedrīkst pieļaut lielākas oglekļa emisijas;
a 30 % reduction in CO2 emissions from air transport throughout EU airspace by 2020; thereafter, any growth in air transport must be carbon-neutral;
finansiāli atbalstīt iekšējo ūdensceļu transporta, upju ostu un dzelzceļa satiksmes dažāda veida savienojumu (platformu) optimizāciju, attīstību un izveidošanu no jauna vajadzības gadījumā un palielināt šo savienojumu skaitu par 20 % līdz 2020. gadam;
financial support for the optimisation, development and, where necessary, creation of multimodal connections (platforms) for inland waterway transport, inland ports and rail transport and a 20 % increase in the number of such platforms;
vismaz 10% no TEN–T līdzekļiem paredzēt iekšējo ūdensceļu projektiem;
at least 10 % of TEN-T funding to be dedicated to inland waterway projects;
aicina Komisiju uzraudzīt progresu, lai sasniegtu šos mērķus, un ik gadu ziņot par to Parlamentam;
Calls on the Commission to monitor progress towards reaching these targets and to report annually to Parliament thereon;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2009. gadā ( 2009/2139(INI) )
European Parliament resolution of 6 July 2010 on the deliberations of the Committee on Petitions during the year 2009 ( 2009/2139(INI) )
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas darbību,
having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. un 227. pantu,
having regard to Articles 24 and 227 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,
having regard to Articles 10 and 11 of the Treaty on the European Union,
ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 202. panta 8. punktu,
having regard to Rules 48 and 202(8) of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A7-0186/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Petitions ( A7-0186/2010 ),
tā kā 2009. gadā Lūgumrakstu komitejas darbību noteica pāreja no Parlamenta sestā sasaukuma uz septīto un būtiski mainījās Lūgumrakstu komitejas sastāvs, turklāt divas trešdaļas locekļu pirmoreiz iesaistījās komitejas darbā;
whereas the activity of the Committee on Petitions in 2009 was marked by the transition from the sixth to the seventh parliamentary term, and membership of the Committee changed considerably, with two thirds of members sitting for the first time,
tā kā 2009. gadā beidzās Eiropas Ombuda pilnvaras un Lūgumrakstu komiteja tika tieši iesaistīta amata kandidātu uzklausīšanā;
whereas 2009 marked the end of the European Ombudsman's term of office and the Committee on Petitions was directly involved in the hearings of candidates for the position,
tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, radot vajadzīgos priekšnoteikumus, lai iedzīvotāji varētu ciešāk iesaistīties ES lēmumu pieņemšanā un centienos nostiprināt tās leģitimitāti un pārskatatbildību;
whereas the Treaty of Lisbon came into force on 1 December 2009, creating the necessary premises for increased participation by citizens in the EU decision-making process, in an effort to reinforce its legitimacy and accountability,
tā kā Parlaments tieši pārstāv ES iedzīvotājus un Līgumā paredzētās tiesības iesniegt lūgumrakstus ir līdzeklis, kā iedzīvotājiem vērsties pie saviem pārstāvjiem, ja iedzīvotāji uzskata, ka ir aizskartas viņu tiesības;
whereas citizens of the EU are directly represented by Parliament, and the right of petition as enshrined in the Treaty offers them the means to address their representatives whenever they consider that their rights have been infringed,