natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka Eiropas sabiedrība nedrīkst palaist garām iespēju izmantot "vecāko pilsoņu" paaudzes zināšanas un prasmes; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt "darbīgas vecākās paaudzes stratēģiju", tai skaitā pasākumus, kas sekmētu šo cilvēku integrāciju, piemēram, veicinot strādājošo pakāpeniskāku aiziešanu pensijā; pieprasa, lai Komisija popularizē dalībvalstu paraugpraksi, kas saistīta ar gatavošanos aiziešanai pensijā un pāreju uz brīvi izvēlētām jaunas darbības jomām;
Takes the view that European society must seize the opportunity to utilise the expertise and skills of a generation of "senior citizens"; calls on the Commission and the Member States to develop "active ageing strategies", including measures to facilitate their integration, such as incentives to introduce a more gradual shift from work to retirement; requests the Commission to disseminate the best practices of Member States regarding preparing for retirement and moving into new, freely chosen areas of activity;
aicina dalībvalstis enerģiski rīkoties, lai noskaidrotu visus šķēršļus dzimstības pieaugumam, ieskaitot šķēršļus, kas nav saistīti ar darbavietām, piemēram, nodokļu politika, piekļuve mājokļu tirgum, kā arī bērnu aprūpe un veikalu darbalaiks; uzsver, ka jāveicina elastīga darba laika izmantošana, lai varētu apvienot darba un ģimenes dzīvi, ko nedrīkstētu uzskatīt par atteikšanos no karjeras, bet kas būtu brīva izvēle; uzsver, ka veselīga vide un veselības veicināšana parasti ir galvenās ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes un sociālās labklājības sastāvdaļas;
Calls on Member States to act vigorously to identify all obstacles to birth rate growth, including obstacles outside the work place, such as tax policies, access to the housing market, childcare, and shopping hours; stresses the need to promote flexible working hours, enabling the combination of work and family life, which should not be the corollary of abandoning one's career, but should result from free choice; underlines that a healthy environment and the promotion of health in general are key elements for long-term economic growth and social welfare;
uzsver, ka neatkarīgi no sabiedrības novecošanās problēmas pastāv arī nopietna paaudžu solidaritātes problēma visās tajās dalībvalstīs, kas pašreizējo valsts izdevumu segšanai izmanto aizņēmumus; uzstāj, ka ilgtspējīgas attīstības jēdziens nozīmē arī to, ka netiek nepieļauta situāciju, kurā nākamajām paaudzēm ir uzlikts nepanesamu parādu slogs; uzsver nepieciešamību izstrādāt ilgtermiņa plānu, kas palīdzētu mums izvairīties no turpmākas jaunās un nākamo paaudžu noslogošanas ar pārmērīgiem finanšu parādiem;
Stresses that, apart from the issue of the ageing population, a fundamental problem of solidarity between generations exists in all those Member States that finance current public expenditure by borrowing; insists that the concept of sustainable development must be understood as precluding the imposition on future generations of an unaffordable debt burden; underlines the need for a long-term perspective, in which we ought to avoid further burdening the young and future generations with excessive financial debt;
uzskata, ka ar demogrāfiskajām izmaiņām saistītie veselības aprūpes jautājumi ir ārkārtīgi svarīgi un ka to risināšanā jāņem vērā gan cilvēciskais, gan finanšu aspekts; uzsver, ka sakarā ar sabiedrības novecošanos, pieaug pieprasījums pēc veselības un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem; ir pārliecināts, ka ļoti svarīgi ir veikt ieguldījumus ilgtermiņa slimību novēršanai veltītos pasākumos; atgādina, ka, jo ilgāk cilvēkiem ir laba veselība, jo ilgāk tie var būt aktīvi un strādāt;
Considers that the healthcare aspects of demographic change are of extreme importance and need to be addressed from both a human and a financial perspective; emphasises that, because of ageing populations, the demand for health and long-term care services is increasing; is convinced that investment in measures for preventing long-term illness is important; recalls that the longer people enjoy good health, the longer they can remain active and work;
uzskata, ka imigrācijas politikai jāveicina veiksmīga imigrantu ekonomiskā, sociālā un juridiskā integrācija ar mērķi mazināt Eiropas demogrāfiskās problēmas, tomēr atzīst, ka tas vien neatrisinās visus ar demogrāfijas izmaiņām saistītos jautājumus; uzskata, ka veiksmīga likumīgas imigrācijas politika ir atkarīga arī no tā, kā tiek īstenota vispusīga un visaptveroša pilnīgas integrācijas stratēģija, kurā ir iekļauti daudzi sociāli, ekonomiski un pilsoniski pasākumi, ievadprogrammas un valodas apmācība;
Considers that immigration policies should promote the successful economic, social and legal integration of migrants, with a view to alleviating Europe's demographic challenge, but recognises that this in itself will not resolve all the questions related to demographic change; considers that a successful policy of legal immigration also depends on the implementation of a comprehensive and pro-active strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures, induction programmes and language training;
norāda, ka imigrācijas politika, kas dod priekšroku kvalificētam darbaspēkam, arī pavājina to valstu ekonomiku, no kurienes nāk šie kvalificētie imigranti, un šāda darbaspēka kustība demogrāfisko izmaiņu radītajām problēmām var dot tikai īslaicīgu risinājumu; tomēr norāda, ka detalizēti jānovērtē tas, kā imigrācijas politika, kas dod priekšroku kvalificētam darbaspēkam, ietekmē šo imigrantu izcelsmes valstu ekonomiku;
Points out that immigration policies that give priority to skilled workers also weaken the economies of the countries of origin of those immigrants, and such labour movements are only capable of solving the challenges of demographic change in the short term; points out, nevertheless, that there should be a detailed assessment of the impact of immigration policies that prioritise skilled workers on the economies of their countries of origin;
Jauninājumi un pētniecība, intelektuāla īpašuma (IĪT) aizsardzība, mūžizglītība
Innovation and research, intellectual property rights (IPRs), and life-long learning
uzskata, ka jauninājumi ir viens no galvenajiem stūrakmeņiem pārpilnības, izaugsmes un darba vietu radīšanai, tie stiprina Eiropas konkurētspēju un dod ieguldījumu vispārējā ilgtspējīgas attīstības politikā;
Believes that innovation is one of the main cornerstones of wealth creation, growth and jobs, that it strengthens the EU's competitiveness and that it contributes to achieving the overall policy of sustainable development;
uzskata, ka ES un dalībvalstu budžetos jāparedz līdzekļi Lisabonas stratēģijas prioritāšu pilnīgai īstenošanai, ievērojami pastiprinot Eiropas jauninājumu un pētniecības spējas un paplašinot mūžizglītību, kā arī iekļaujot jaunu finanšu instrumentu izmantošanu; tomēr pieprasa, lai šādas politikas koncentrētu uz vispārējām interesēm;
Believes that the EU and Member State budgets should give effect and fully translate to the Lisbon Strategy priorities by significantly reinforcing the EU's innovation and research capacity and by expanding life-long learning, including the use of new financial instruments; insists, however, on focusing such policies on areas of general interest;
mudina Komisiju uzsākt izmēģinājuma projektus pētniecības un attīstības jomā, kas ļautu izveidot Eiropas perspektīvu un attīstīt eiropeisku domāšanu šajā jomā;
Encourages the Commission to propose pilot projects in the field of R&D that would allow the creation of an EU perspective and develop European thinking in this field;
atzīmē, ka valsts sektors atpaliek no Lisabonas pētniecībai un attīstībai paredzēto mērķu īstenošanas un ka arī privātais sektors vēl ir tālu no tā, lai sasniegtu izvirzīto mērķi pētniecībā un attīstībā investēt 2% no IKP; tādēļ aicina privāto sektoru palielināt centienus, lai sasniegtu savu daļu no 3% mērķa;
Notes that the public sector is lagging behind the Lisbon Strategy objectives for R&D, and that, in general, the private sector is also a long way from meeting the target of investing 2% of GDP in R&D; calls, therefore, on the private sector to step up its efforts to meet its part of the 3% objective;
atzīmē, ka jo īpaši vidējie uzņēmumi neveic pietiekami lielus ieguldījumus pētniecībā; aicina dalībvalstis divkāršot centienus, lai veicinātu jauninājumus vidējos uzņēmumos un arī 20 miljonos Eiropas mazo uzņēmumu, kas Eiropā ir galvenais ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas virzitājspēks; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot MVU piekļuvi pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumiem (RTD) veltītajai 7. pamatprogrammai (2007-2013) (7PP), lai stiprinātu MVU spējas radīt darba vietas;
Notes that medium-sized companies in particular are not investing enough in research; calls on the Member States to maximise their efforts to encourage innovation by medium-sized enterprises, but also by the EU's 20 million small businesses, which are spearheading economic growth and job creation in Europe; considers improved access for SMEs to the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (FP7) as crucial to the strengthening of SMEs" capacity to create jobs;
atzīmē, ka Eiropas atpalicību no Japānas un ASV pētniecības un attīstības jomā atspoguļo arī atšķirīgais privātajā sektorā nodarbināto pētnieku daudzums (ASV 80 %, Eiropā 50 %). aicina veikt pasākumus pētnieku mobilitātes palielināšanai un labākas infrastruktūras nodrošināšanai, lai vairāk studentu izvēlētos zinātnieka karjeru; uzsver, ka universitātēm jāspēj ieguldīt savu zinātību jaundibinātos uzņēmumos "start-ups" un jāpiesaista papildu resursi, izsniedzot patentus un licences (capital-building licensing);
Notes that the fact that Europe is lagging behind Japan and the USA in research and development is reflected in the imbalance in the proportion of researchers working in the private sector (80% in the USA as opposed to 50% in Europe); calls for measures to improve the mobility of researchers and provide better infrastructure in order to attract more students to scientific careers; insists that universities must be able to invest their know-how in new companies (start-ups) and acquire additional resources from patents and licences ('capital building licensing');
uzskata, ka interneta lietotāju skaits pastāvīgi pieaug; uzskata, ka visiem Eiropas jauniešiem jābūt iespējai apgūt šos elektroniskos līdzekļus; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai līdz 2010.gadam katram Eiropas Savienības skolēnam ir pieejams dators, ka informātika ir pilnībā integrēta skolu mācību programmās un ka visās skolās tā tiek uzsākta un efektīvi pielietota;
Considers that the number of Internet users is constantly increasing; takes the view that all young Europeans must have the possibility of mastering electronic tools; calls on the Member States to ensure that, by 2010 at the latest, a computer is available to every pupil in the EU, information technology is fully integrated in school programmes and the take-up and effective use of such programmes are universal in schools:
Enerģētikas politika
Energy policies
uzskata, ka saskaņota un efektīva enerģētikas politika ir būtiski svarīga ekonomiskajai izaugsmei Eiropā un Eiropas pilsoņu ilgstošai pārticībai; jo īpaši atzīmē, ka enerģētikas drošība ir stratēģiska atbildība, ņemot vērā Eiropas atkarību no energoresursu importa no trešām valstīm; un uzstāj, ka jāveic pasākumi, lai nodrošinātu drošu ilgtermiņa līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu;
Considers that a coherent and efficient energy policy is essential for economic growth in the EU and for the durable prosperity of EU citizens; notes, in particular, that energy security constitutes a strategic responsibility in view of the EU's dependence on third-country imports; and insists that measures be taken to ensure a secure long-term balance between supply and demand;
aicina Komisiju, ņemot vērā Hemptonkortas augstākā līmeņa sanāksmes lēmumu prasīt, lai Komisija izstrādā uzlabotu Kopienas politiku enerģētikas jomā, paātrināt tās priekšlikumu projektu iesniegšanu par šo jautājumu; aicina Komisiju veikt mērķtiecīgākus pasākumus, lai nodrošinātu konkurētspējīgus, lētus un CO2 neemitējošus enerģijas avotus un videi nekaitīgu enerģijas apgādi, ieviešot pietiekamu dažādību, lai nepieļautu pārlieku atkarību no viena enerģijas veida;
Calls on the Commission, in view of the Hampton Court conclusions, to ask it to develop a revitalised Community energy policy and to expedite its drafting of proposals on the subject; calls on the Commission to take much more determined action to ensure competitive, low and non-CO2-emitting energy sources and environmentally friendly supplies of energy, sufficiently diversified to avoid over-dependence on a single form of energy;
aicina Komisiju konstruktīvi reaģēt uz dominanci tirgū un tirgus traucējumiem, kas minēti Konkurences ģenerāldirektorāta 2006. gada 16. februārī iesniegtajā "nozares izpētē", un iesniegt jaunus priekšlikumus, kā novērst dominanci tirgū un tirgus traucējumus, norādot konkrētas darbības un instrumentus,
Calls on the Commission to react strongly to the market dominance and market imperfections described in DG Competition's findings of its Energy Sector enquiry, published on 16 February 2006, and to come forward with new proposals on how to combat market dominance and market imperfections with a concrete set of actions and instruments;
tādēļ gaida 2006.gada pavasara Eiropadomes apspriešanos enerģētikas jautājumos, kurai jo īpaši jānodrošina konkrētas darbības enerģijas uzkrāšanas, enerģijas avotu efektivitātes un jomā un atjaunīgo enerģijas veidu turpmākas veicināšanas jomā, tādējādi veicinot siltumnīcas efektu radošo gāzu emisijas samazināšanas uzdevuma risināšanu, kas ir paredzēta Kioto Protokolā un pēc tā pieņemtajos dokumentos;
Looks forward, therefore, to the Spring 2006 European Council discussions on energy issues, which should lead, in particular, to concrete actions in the field of energy saving, resource efficiency, and further promotion of renewable energy, thereby also contributing to the greenhouse gas emission reduction targets of the Kyoto Protocol and beyond;
uzskata, ka cīņa pret klimata pārmaiņām rada ekonomiskas un sociālas iespējas, kas var palīdzēt trešā Lisabonas pīlāra – ilgtspējīgas attīstības – stratēģijas atbalstam; uzskata, ka Kioto pamatprogrammas attīstībai pēc 2012. gada pašreiz ir vajadzīgs aktīvs risinājums, lai ļautu tirgus dalībniekiem ņemt vērā oglekļa cenas galvenajās investīciju programmās;
Considers that the fight against climate change is creating economic and social opportunities which can help to bolster the sustainable development strategy – the third pillar of the Lisbon Strategy; considers that the evolution of the Kyoto framework after 2012 requires active consideration now to allow the markets to take into account the cost of carbon in major investment programmes;
uzstāj, ka pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem enerģētikas jomā arī turpmāk jāpaliek par prioritāti; prasa, lai dalībvalstīm noteiktu ilgtermiņa saistības palielināt finansējumu pētniecībai un attīstībai un izveidot ES enerģētikas izpētes nozari; atzīst, ka, izmainot pieeju enerģijas izmantošanai, pašreizējam ES enerģijas patēriņam jāsamazinās par kādiem 20 %, protams, neizslēdzot nevienu metodi;
Insists that R&D and innovation in the energy field should remain a priority; calls for a long-term commitment by Member States to increased funding for R&D and to the creation of a European Energy Research Area; recognises that a change in approach to energy use should lead to a reduction by some 20% of energy consumption in the EU, with no approach being ruled out as a matter of course;
tā kā Eiropas Savienībai piemīt augsts vēja enerģijas potenciāls, īpaši piekrastēs, kas pakļautas jūras vējiem, aicina Komisiju izvērtēt šo potenciālu
Calls on the Commission, in view of the EU's very substantial wind energy potential, especially along the coasts most exposed to sea winds, to have an assessment made of this potential;
aicina palielināt centienus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis esošos likumu aktus īsteno iekšējā enerģētikas tirgū un ka atjaunīgiem resursiem, elektrībai, ko iegūst no atjaunīgiem resursiem, biodegvielai un enerģijas efektivitātei noteiktie mērķi ir pilnībā sasniegti; atzinīgi vērtē iesniegto direktīvas projektu par energoefektivitāti un enerģētikas pakalpojumiem ( KOM(2003)0739 ), un aicina to ātri īstenot visā ES;
Calls for increased efforts to ensure that Member States implement existing legislation on the internal energy market and that the established targets for renewable energy, biofuels and energy efficiency are met fully; welcomes the proposed directive on energy end-use efficiency and energy services ( COM(2003)0739 ) and calls for its speedy and consistent implementation throughout the EU;
aicina Komisiju un Padomi piedāvāt plaša spektra sadarbību enerģētikas politikas jomā visām valstīm, kas patērē lielus naftas un dabasgāzes apjomus, sākot ar ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju; uzskata, ka šāda sadarbība varētu atvieglināt saspringumu attiecībā uz naftas un dabasgāzes cenām, it īpaši, ja labs rīcības kodekss ir paredzēts, ne tikai lai samazinātu sāncensību galvenajos rūpniecības reģionos, bet vienlaikus arī lai notiktu apmaiņa ar labākajām tehnoloģijām attiecībā uz taupīšanu, enerģiju un energoefektivitāti;
Calls on the Commission and the Council to offer wide-ranging cooperation on energy policy to all countries consuming high volumes of oil and natural gas, starting with the US, Japan, China and India; takes the view that such cooperation could ease tensions concerning oil and natural gas pricing, in particular if a code of conduct would not only eliminate rivalries in the major production regions, but would also, simultaneously, lead to an exchange of best technologies with regard to energy savings, energy efficiency and environmentally friendly energy sources;
atzīst kodolenerģētikas kā nozīmīgas enerģiju kopuma sastāvdaļas lomu elektroapgādes drošības saglabāšanā, kā arī lai izvairītos no aprēķinātajiem 312 miljoniem tonnu CO2 emisiju gadā (7% no siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām ES); saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem ES līdz 2020. gadam par 12% pieaugs CO2 emisijas, kas stipri atpaliek no Kioto 8% samazinājuma mērķa;
Recognises the role that nuclear energy currently plays in maintaining security of electricity supply, constituting a significant part of the energy mix and avoiding an estimated 312 million tonnes of CO2 emissions per year, that is, 7% of total greenhouse gas emissions in the EU; points out that current estimates project a 12% increase in EU CO2 emissions by 2020, which is well short of the Kyoto target 8% reduction;
izsaka pārliecību, ka ilgtermiņa enerģijas drošība nav iespējama bez ekonomiski un ekoloģiski pamatotas atjaunīgās enerģijas attīstības; aicina Komisiju izveidot tirgus darbībā pamatotus stimulus, lai atjaunīgās enerģijas veidi pēc iespējas drīz kļūtu rentabli; aicina Komisiju sekmēt arvien plašāku ūdeņraža lietošanu, jo tas ir videi nekaitīgs un ilgtspējīgs enerģijas avots, un tādējādi ilgtermiņā samazināt atkarību no politiski nestabilām eksporta valstīm; konstatē, ka atjaunīgās enerģijas avoti tehniski var nodrošināt ierobežotu daļu no energoapgādes;
Is aware that long-term energy security is not possible without the economically and ecologically meaningful development of renewable energies; calls on the Commission to establish market-based incentives in order to make renewable energies economic as rapidly as possible; calls on the Commission to help expand the use of hydrogen as an environmentally friendly and sustainable energy source; and on a long-term basis thereby to reduce dependence on politically unstable exporting countries; realises that renewable energy systems can technically provide a limited percentage of energy supply;
mudina Komisiju, vērtējot enerģētikas jautājumu, apsvērt to no dažādām perspektīvām, tādām kā dažādu enerģijas avotu vienlaicīga izmantošana, tirgus evolūcija, ieguldījumi, pētniecībai paredzētie līdzekļi, kā arī iespējas radīt un attīstīt sistēmu, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm;
Encourages the Commission, when evaluating the energy question, to consider it from different perspectives, such as the energy mix, market evolution, investment, research funds, as well as to consider the possibility of creating and developing a system providing an exchange of information between Member States;
atzinīgi vērtē augstākā līmeņa grupas CARS21 integrēto pieeju jautājumam, kā arī tās izdarītos secinājumus un gaida, ka Komisija vadīsies pēc ceļu kartes, ko pieņēma, lai iesniegtu priekšlikumus tieši piesārņojošo emisiju, kas rodas no viegliem un lieljaudas transportlīdzekļiem, samazināšanai, it īpaši veicot ieguldījumus transportlīdzekļu tehnoloģijās, piemēram, hibrīdtransportlīdzekļu attīstībā, otrās paaudzes biodegvielu izmantošanā (ko iegūst no dažāda veida jēlmateriāliem); aicina dalībvalstis vadīties no Zviedrijas iniciatīvas un noteikt, ka visām uzpildes stacijām obligāti jāpārdod biodegviela;
Welcomes with interest the integrated approach followed by High-Level Group CARS21 as well as its conclusions, and expects the Commission to be guided by the road map adopted by CARS21 with a view to submitting proposals promptly to reduce pollutant emissions from light-duty and heavy-duty vehicles, in particular through improvements to vehicle technology, such as the development of hybrid vehicles, and the use of second-generation biofuels, derivable from a wide variety of raw materials; calls on the Member States to be guided by Sweden's initiative to make it compulsory for all service stations to sell biofuels;
uzskata, ka ES lauksaimniecība varētu atrast jaunus tirgus, pateicoties kultūraugu veicināšanai, ko izmanto biokarburantu ražošanai, kas var dot netiešu ieguldījumu pārtikas nekaitīguma saglabāšanai Eiropā;
Believes that EU agriculture could find new markets thanks to the promotion of the crops being used to produce biofuel, which will contribute indirectly to the maintenance of food safety in Europe;
vērš vienlīdz lielu uzmanību gan uz ES jau esošajiem piemēriem biomasas izmantošanā apkurei un elektroapgādei, kas uzsver alternatīvas iespējas un savstarpējo saistību starp enerģētiku, vidi un lauksaimniecību, maksimāli dodot labumu pilsoņiem un uzlabojot viņu dzīves kvalitāti, gan arī uz ekonomikas nozarēm, kas ir iekļautas ilgtspējīgas attīstības pamatprogrammā;
69 Draws attention also to existing examples in the EU of the use of biomass for heating and electrical supply, which highlight capacity of alternative energies and the inter-relation among energy, environment and agriculture, for the ultimate benefit of citizens and their quality of life as well as the economic sectors involved, in the framework of sustainable development;
uzsver, cik svarīgi ir pilnībā pabeigt tāda iekšējā tirgus izveidi, kurā pastāv labi funkcionējoša un nediskriminējoša konkurence, un panākt enerģijas tirgus liberalizāciju līdz 2007. gadam, kā par to ir vienojušās dalībvalstis;
Stresses the importance of fully accomplishing the internal market with well-functioning and non-discriminatory competition and pursuing the liberalisation of energy markets by 2007, as agreed by Member States;
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomā no 2007. līdz 2013. gadam – veselības aizsardzības aspekti ( KOM(2005)0115 – C6-0097/2005 – 2005/0042A(COD) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a Programme of Community action in the field of Health and Consumer protection (2007-2013) - Health aspects ( COM(2005)0115 – C6-0097/2005 – 2005/0042A(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005) 0115) Vēl nav publicēts OV.
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0115 ) Not yet published in OJ.