natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka MVU veido būtiski svarīgu Eiropas tirgus daļu, taču tie nav pietiekami iesaistīti standartizācijas sistēmā un tādēļ nevar pilnībā gūt labumu no standartizācijas; uzskata, ka ir būtiski svarīgi uzlabot to pārstāvību un līdzdalību standartizācijas sistēmā, īpaši valstu tehniskajās komitejās; aicina Eiropas Komisiju Eiropas standartizācijas sistēmas ietekmes novērtējumā apzināt labāko veidu šā mērķa sasniegšanai un novērtēt, cik liels finansējums vajadzīgs MVU atbalstam;
Stresses that SMEs, although they represent an essential part of the European market, are not adequately involved in the standardisation system and cannot, therefore, exploit entirely the benefits derived from standardisation; believes that it is essential to improve their representation and participation in the system, especially in the technical committees at national level; asks the Commission to identify, through its impact assessment in the context of the revision of the European standardisation system, the best way to reach this aim, evaluating the necessary funding to help SMEs;
norāda, ka, neraugoties uz to, ka standarti ir veicinājuši vērā ņemamo preču kvalitātes un drošuma uzlabošanos, to pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares ekonomiskajam nozīmīgumam un potenciālam; jo īpaši norāda uz to, ka pēdējos gados šajā nozarē dalībvalstīs pieņemto standartu skaits ievērojami pārsniedz Eiropas standartus;
Points out that, although standards have contributed to a considerable improvement in the quality and safety of goods, their availability in the area of services is far from commensurate with the economic importance and potential of this sector; notes in particular that the number of national standards for services developed in Europe in recent years exceeds by far the equivalent number of European standards developed in the sector;
atzīst, ka standarti pakalpojumu jomā bieži vien atbilst dalībvalstu specifikai un to izstrāde ir saistīta ar vajadzību pēc tiem attiecīgajā tirgū, patērētāju interesēm un sabiedrības interesēm; tomēr uzsver, ka Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu jomā un profesionālu organizāciju veidotās kvalitātes hartas vai zīmes Eiropas atbilstīgi Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū var palīdzēt turpināt pakalpojumu nozares saskaņošanu, kā arī palielināt Eiropas pakalpojumu pārredzamību, uzlabot to kvalitāti un veicināt konkurenci, inovāciju, tirdzniecības barjeru samazināšanu un patērētāju aizsardzību;
Recognises that service standards often respond to national specificities and that their development is related to the needs of the market, the interests of consumers and the public interest; stresses, that the development of European service standards, and the drawing-up by professional bodies of their own quality charters or labels at Union level, as provided for in Directive 2006/123/EC on services in the internal market, should benefit further harmonisation in the services sector, increase the transparency, quality and competitiveness of European services and promote competition, innovation, the reduction of trade barriers and consumer protection;
tādēļ atbalsta Komisijas nodomu iekļaut standartus pakalpojumu jomā Eiropas standartizācijas tiesiskajā regulējumā, jo tā būs ne vien iespējams nodrošināt informāciju par visiem dalībvalstu standartiem pakalpojumu jomā, kas varētu radīt tehniskas tirdzniecības barjeras, bet arī izveidot pienācīgu juridisko pamatu, balstoties uz kuru Komisija varēs pieprasīt Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot standartus precizēti definētās un rūpīgi novērtētās pakalpojumu nozares jomās; ierosina Komisijai mudināt pakalpojumu sniedzējus izstrādāt standartus Eiropas standartizācijas organizācijās, lai tiktāl, ciktāl tas iespējams, izvairītos no atšķirīgiem dalībvalstu standartiem, tajā pašā laikā nodrošinot, ka pakalpojumu standarti atbilst tirgus un patērētāju vajadzībām un sabiedrības interesēm; atbalsta tādus pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanas kvalitāti, kā hartas un zīmes, ko izveidojušas profesionālas asociācijas, un mudina visas ieinteresētās puses iesaistīties Eiropas standartizācijas procesā;
Supports, therefore, the Commission's intention to include service standards in the legal framework of European standardisation, as this will not only ensure the notification of all national service standards that could potentially constitute technical barriers to trade in the internal market, but also provide a proper legal basis on which the Commission can request the ESOs to develop standards in well-defined and carefully assessed areas in the services sector; suggests to the Commission that it encourage service providers to develop standards within the ESOs in order, insofar as possible, to avoid fragmentation among different national standards, while ensuring that service standards are related to the needs of the market and consumers and the public interest; supports actions taken to ensure the quality of service provision, such as quality charters or labels drawn up by professional bodies, and encourages all relevant actors to participate in the European standardisation process;
Pilnvaru piešķiršana Eiropas standartizācijas sistēmai
Empowering the European standardisation system
vispārēji jautājumi
General points
apstiprina, ka Eiropas standartizācija, ar kuru tiek atbalstīti “jaunās pieejas” tiesību akti, ir izrādījusies veiksmīgs un ļoti noderīgs instruments vienotā tirgus izveides pabeigšanai; norāda, ka pēdējos gados ir palielinājies standartizācijas mandātu skaits tiesību aktu jomās, uz kurām neattiecas “jaunā pieeja”, norādot uz to, ka šis modelis tiek pieņemts plašā ES politikas virzienu spektrā; uzskata, ka būtu vēlams paplašināt Eiropas standartu izmantošanu, attiecinot tos arī uz citām Savienības tiesību aktu jomām un politikas virzieniem, kas nav saistīti ar vienoto tirgu, ņemot vērā attiecīgo nozaru specifiku un rīkojoties saskaņā ar labākas regulācijas principiem;
Reaffirms that European standardisation in support of ‘New Approach’ legislation has proved to be a successful and essential tool for the completion of the single market; notes that the number of standardisation mandates supporting legislation in areas beyond those covered by the ‘New Approach’ has increased in recent years, indicating that this model has been adopted across a broad range of EU policies; believes that it is desirable to extend the use of standards in other areas of Union legislation and policies beyond the single market, taking into account the specificities of the areas concerned, in accordance with the principles of better regulation;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi novilkt skaidru robežu starp tiesību aktiem un standartizāciju, lai izvairītos no nepareizas likuma un vēlamā aizsardzības līmeņa interpretācijas; uzsver, ka Eiropas likumdevējam ir jābūt ļoti vērīgam un precīzam, definējot svarīgākās regulas prasības, un Komisijai ir skaidri un precīzi jāatspoguļo standartizācijas darba mērķi mandātos; uzsver, ka standartu izstrādātāju uzdevumam būtu jābūt tikai tādu tehnisku līdzekļu noteikšanai, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumdevēja mērķi, kā arī nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni;
Maintains that it is of the utmost importance to draw a clear line between legislation and standardisation in order to avoid any misinterpretation with regard to the objectives of the law and the desired level of protection; stresses that the European legislator must be highly vigilant and precise when defining the essential requirements in regulation, while the Commission must clearly and accurately define the objectives of the standardisation work in the mandates; stresses that the role of standardisers should be limited to defining the technical means of reaching the goals set by the legislator as well as ensuring a high level of protection;
atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi izstrādāt Eiropas standartus saprātīgā termiņā, īpaši tas attiecas uz jomām, kurās standarti ir vajadzīgi ātri, lai varētu izpildīt ar valsts politiku un strauji mainīgajiem tirgus apstākļiem saistītās prasības; tādēļ aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes turpināt uzlabot darba ražīgumu un efektivitāti, paturot prātā, ka standartizācijas procesa paātrināšana nedrīkst notikt uz tādu principu rēķina kā atklātība, kvalitāte, pārredzamība un visu ieinteresēto pušu vienprātība;
Reiterates that it is essential for European standards to be developed within a reasonable period of time, in particular in those areas where standards are needed quickly in order to meet the requirements of public policies and rapidly changing market conditions; invites, therefore, the European and national standards bodies to continue improving their efficiency and effectiveness, bearing in mind that the acceleration of the standardisation process must not take place to the detriment of the principles of openness, quality, transparency and consensus among all interested parties;
atzīst, ka ir būtiski vienkāršot standartu ieviešanas procedūru; aicina Komisiju sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm meklēt jaunus veidus, kā optimizēt efektīvu Eiropas standartu pieņemšanu;
Recognises the importance of simplifying the procedure for establishing standards; invites the Commission, in collaboration with stakeholders, to find new ways to optimise the effective adoption of European standards;
uzskata, ka standartizācijas procesu daļēji paātrinās labākas Komisijas apspriedes ar Eiropas standartizācijas organizācijām pirms mandāta piešķiršanas, kas ļaus tām ātrāk, vēlams divu mēnešu laikā, atbildēt, vai tās var uzņemties standartizācijas projekta īstenošanu;
Believes that the standardisation process will be partly accelerated through better consultation between the Commission and the ESOs prior to issuing a mandate, which will enable them to respond more quickly, preferably within a two-month period, about their possibility to undertake a standardisation project;
norāda uz to, cik svarīga ir Direktīvas 98/34/EK komitejas nozīme kā forumam, kurā Komisija un dalībvalstis apspriež ar tehnisko regulāciju un standartizāciju saistītos jautājumus; uzskata, ka uz šīs komitejas (vai iestādes, kas to nomainīs) sanāksmēm vajadzētu aicināt arī Eiropas Parlamenta pārstāvjus, būtu jābūt iespējai novērotāju statusā sanāksmēs piedalīties arī Eiropas un valstu standartizācijas organizācijām, kā arī attiecīgos gadījumos Eiropas līmeņa ieinteresēto pušu organizācijām, īpaši tad, kad tiek apspriesti standartizācijas mandāti;
Notes the importance of the Directive 98/34/EC Committee as a forum between the Commission and the Member States in the discussion of issues related to technical regulations and standardisation; considers that European Parliament representatives should be invited to the meetings of this Committee (or its successor body), which, while maintaining the observership of European and national standardisation bodies, should also, where appropriate, be open to the observership of European-level stakeholder organisations, especially during the discussion of standardisation mandates;
mudina Komisiju sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot un piemērot uzlabotu sistēmu standartizācijas politikas un darbību koordinācijai, kurai vajadzētu aptvert visus standartizācijas procesa aspektus, sākot ar mandātu sagatavošanu un īstenošanu un tehniskās komitejas darbības uzraudzību, nodrošinot, ka izstrādātie standarti atbilst ES politikai un attiecīgās jomas tiesību aktu pamatprasībām, un beidzot ar standartu pieņemšanu, publicēšanu un izmantošanu; uzsver, ka attiecīgās ieinteresēto pušu kategorijas varētu iesaistīties kā nozīmīga Komisijas padomdevēja grupa, izstrādājot vienotu Eiropas standartizācijas politikas platformu;
Urges the Commission to develop and implement, in cooperation with the ESOs, an improved and coherent system for coordinating standardisation policy and activities, which should cover all aspects of the standardisation process, from the preparation and delivery of mandates, through the monitoring of technical committee work, ensuring that the standards produced are consistent with EU policies and meet the essential requirements of the respective legislation, to the formal adoption, publication and use of the standards; emphasises the role that relevant stakeholder categories could play as an advisory group assisting the Commission in developing a harmonised European standardisation policy platform;
aicina dalībvalstis īstenot saskaņotu standartizācijas politiku un izveidot vienotu nostāju attiecībā uz standartu izmantošanu likumdošanas procesa atbalstam; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES politisko mērķu īstenošanu nepadraud nesaskaņoti standartizācijas pasākumi, konkurence, nevajadzīgi standarti vai pārāk liels skaits sertifikācijas sistēmu;
Calls on Member States to implement a coordinated policy on standardisation and adopt a coherent approach with regard to the use of standards in support of legislation; calls on the Commission to make sure that the achievement of EU policy goals is not put at risk through uncoordinated standardisation efforts, competing or unnecessary standards, or a superfluity of certification schemes;
aicina Komisiju pārskatīt un racionalizēt standartizācijas mandātu piešķiršanu ESO, lai iekļautu šajā procesā apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm un rūpīgu analīzi, kas pamato vajadzību pēc jaunas standartu izstrādes darbības, lai panāktu, ka standartu izstrāde ir aktuāla, un izvairītos no standartu un specifikāciju pārklāšanās un atšķirīgu standartu un specifikāciju izplatīšanas;
Calls on the Commission to revise and rationalise the process to deliver standardisation mandates to ESOs, so as to include a consultation phase with relevant stakeholders and a thorough analysis that justifies the need for new standard-setting activity, in order to ensure the relevance of standard-setting and avoid duplication and the proliferation of divergent standards and specifications;
aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kura mērķis ir integrētāka ES standartizācijas sistēma, efektīvāka un rezultatīvāka standartu noteikšana, labāka piekļuve standartizācijai, jo īpaši MVU, stingrāka ES ietekme standartu noteikšanā starptautiskā mērogā un ilgtspējīgāka standartu izstrādes finansēšanas sistēma;
Calls also on the Commission to present an action plan aiming at a more integrated EU standardisation system, more efficient and effective standard-setting, better access to standardisation, in particular for SMEs, a stronger EU role in standard-setting at international level and a more sustainable financing system for the development of standards;
uzsver to, ka “jaunās pieejas konsultantiem” ir ārkārtīgi svarīga loma, pārbaudot, vai saskaņotie standarti atbilst ES tiesību aktiem; vērš uzmanību uz to, ka šādus konsultantus pašlaik izraugās un nodarbina Eiropas standartizācijas organizācijas, kas palielina šo organizāciju administratīvo slogu un dažkārt rada šaubas ieinteresētajās pusēs par procesa objektivitāti un neatkarīgumu; tādēļ aicina Komisiju novērtēt nepieciešamību pārskatīt pastāvošās procedūras; turklāt uzskata, ka Komisijai vajadzētu noteikt procedūru, ar kuru tiek nodrošināts, ka standarti atbilst citām ES politikas jomām un tiesību aktiem, kas sniedzas tālāk par “jauno pieeju”; uzskata, ka tam jānotiek standartu izstrādes posmā, lai izvairītos no kavēšanās un nelietderīga darba, ja standarti pēc izstrādes tiek noraidīti;
Stresses the important role of the ‘New Approach consultants’ in verifying that harmonised standards comply with the corresponding EU legislation; draws attention to the fact that such consultants are currently selected by, and operate within, the ESOs, which places a significant administrative burden on these organisations and, at times, causes concern among stakeholders about the impartiality and independence of the process; calls on the Commission, therefore, to assess the need for a review of the existing procedures; believes, furthermore, that the Commission should identify a procedure for ensuring that mandated standards comply with other EU policies and legislation beyond the scope of the ‘New Approach’; considers that this should take place during the development of the standards in order to avoid delays and inefficiencies due to ex-post rejection;
aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgāk pārbaudīt izstrādātos standartus, lai pārliecinātos, ka tie atbilst mandāta prasībām, īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad standarti tiek izmantoti “jaunās pieejas” tiesību aktu vajadzībām, tajā pašā laikā nodrošinot, ka standartu apstiprināšanas procedūras rezultātā nerodas to apstiprināšana pārlieku neievelkas; pauž nodomu saistībā ar gaidāmo Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu izskatīt iespēju attiecināt arī uz Parlamentu tiesības, kas pašlaik ir tikai Komisijai un dalībvalstīm, apstrīdēt saskaņotu standartu, ja tas pilnībā neatbilst attiecīgās jomas tiesību aktu svarīgākajām prasībām;
Calls on the Commission and the Member States to check standards against delivery in a more thorough way in order to ensure that they meet the requirements of the mandate, in particular when the standards are used for the purposes of ‘New Approach’ legislation, while ensuring that no significant additional delays are built into the procedure for approving standards; intends to examine – in the context of the forthcoming review of the European standardisation system – the possibility of extending to Parliament the right, currently accorded to the Commission and Member States, to dispute a harmonised standard which does not appear to entirely satisfy the essential requirements of the corresponding legislation;
aicina Komisiju pārredzamības labad konsolidētā veidā publiskot lēmumus par oficiāliem iebildumiem pret standartiem un darīt pieejamu aktuālu tabulu, kurā apkopotas visas darbības saistībā ar oficiālajiem iebildumiem; aicina Komisiju iesniegt arī gada pārskatu par standartizācijas mandātiem un to izpildes gaitu;
Asks the Commission, for the sake of transparency, to make decisions on formal objections to standards public in a consolidated way, and make available an updated table of all actions in relation to formal objections; calls also on the Commission to present an annual report on the standardisation mandates and the progress on their fulfilment;
aicina ESO uzlabot pastāvošos pārsūdzības mehānismus, kas paredzēti gadījumiem, kad rodas domstarpības par standartu; norāda uz to, ka pašreizējie mehānismi ne vienmēr ir efektīvi, jo praksē to uzbūve ir tāda, ka tie atspoguļo standartu apstiprinātāju nostāju; tādēļ ierosina paplašināt mehānismu uzbūvi, lai tajā varētu iesaistīties ārēji neatkarīgie eksperti un/vai tādu Eiropas sabiedrību pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvji, kas pašlaik ir ESO asociētie locekļi vai sadarbības partneri;
Invites the ESOs to reinforce their existing appeal mechanisms which are meant to be used should a disagreement over a standard arise; notes that the current mechanisms may not always be effective as their composition reflects in practice the position of those that approved a standard; proposes, therefore, enlarging the composition to enable the participation of external independent experts and/or European societal stakeholders that are currently associate members or cooperating partners of the ESOs;
apzinās, ka pašreizējā ES finansējuma piešķiršana Eiropas standartizācijai nereti rada samulsumu, jo tiek mainīti noteikumi, ir lielas revīzijas izmaksas un maksājumu veikšana aizkavējas; uzsver, ka steidzami nepieciešams samazināt šīs izmaksas un lielo administratīvo slogu, kas bieži vien ir nesamērojams ar sniegto finansiālo atbalstu, tajā pašā laikā ievērojot ES noteikumus; aicina Komisiju un visas ieinteresētās puses nodrošināt sistēmas finansiālo ilgtspējību, tostarp veidojot publiskā un privātā sektora partnerības un veicot daudzgadu finanšu plānošanu, kas ir būtiski, lai nodrošinātu šīs sistēmas iedarbīgumu un rezultativitāti starptautiskās konkurences jomā; uzskata, ka Komisija un ESO varētu uzlabot savu sadarbību, lai nodrošinātu stabilu un lietotājiem draudzīgu sistēmu, ar ko tiek sniegts ES finansiālais atbalsts Eiropas standartizācijai, kas ievērojami palielinātu sistēmas efektivitāti;
Is aware that the current system of EU funding in support of European standardisation often leads to frustration in terms of rule changes, the high cost of auditing and delays in the authorisation of payments; stresses that there is an urgent need to reduce these costs and the high administrative burden that at times outweigh the benefits of the financial support provided, while respecting EU financial rules; calls on the Commission and all stakeholders to ensure the financial sustainability of the system, including through public-private partnerships and through multiannual financial planning, which is essential to ensure its effectiveness and efficiency in global competition; considers that the Commission and the ESOs could improve their cooperation in order to guarantee a stable and user-friendly framework for the EU financial contribution to European standardisation which will increase significantly the efficiency of the system;
šā iemesla dēļ mudina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes veicināt un atvieglot visu ieinteresēto pušu efektīvu līdzdalību standartizācijas procesā, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un tādu sabiedrības intereses pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvībai kā patērētāji (tostarp invalīdi un mazaizsargātie patērētāji), vides aizsardzības aktīvisti, darba ņēmēji un citas sabiedrības intereses pārstāvošas organizācijas;
Encourages European and national standardisation bodies, therefore, to promote and facilitate effective participation in the standardisation process by all interested parties, in particular representatives of small and medium-sized enterprises (SMEs) and all stakeholders representing the public interest such as consumers (including people with disabilities and vulnerable consumers), environmentalists, workers and bodies representing other societal interests;
uzsver jau kopš 1990. gadiem atzīto nepieciešamību nodrošināt tiešu sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos Eiropas līmeņa procesos, lai labāk atspoguļotu sabiedrības viedokli, jo viņu pārstāvība dalībvalstu tehniskajās komitejās vairumā dalībvalstu vēl aizvien ir vāja; apliecina, ka, ņemot vērā ļoti nelielos panākumus attiecībā uz sabiedrības ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstīs, vismaz līdz 2020. gadam jāsaglabā un jāpastiprina finansiālais un politiskais atbalsts Eiropas organizācijām, kas izveidotas, lai pārstāvētu šādu ieinteresēto pušu vajadzības; tādēļ aicina šīs organizācijas aktīvi iesaistīties dalībvalstu un dalībvalstu līmeņa ieinteresēto pušu konsultēšanā, lai nostiprinātu attiecīgo ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstu līmenī;
Stresses the need, which has been recognised since the 1990s, to ensure direct participation by societal stakeholders at European level in order to reflect their views more effectively, given that their representation on national technical committees in most Member States remains weak; affirms that, as very limited success has been achieved in increasing societal stakeholder participation at national level, financial and political support for the European organisations established to represent such stakeholders needs to be maintained and strengthened at least in the period to 2020; calls on those organisations to play a prominent role in providing advice to Member States and national stakeholder associations with a view to strengthening the participation of the respective stakeholders at national level;