natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž nožēlu, ka ieguldījumu apjoms jaunattīstības valstu lauksaimniecībā kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ir pastāvīgi samazinājies, un prasa Komisijai nodrošinātību ar pārtiku noteikt par Eiropas Savienības prioritāti attīstības politikas jomā un tādēļ palielināt atbalstu lauksaimniecībai, it īpaši pārtikas produktu ražošanai, un lauku attīstībai;
Deplores the downward trend in investment in agriculture in developing countries since the 1980s and urges the Commission to make food security a priority in the Union's development policies and therefore to increase support for agriculture, particularly food production, and rural development;
uzskata, ka viens no galvenajiem šķēršļiem ekonomikas attīstībai jaunattīstības valstīs ir ierobežota aizdevumu un mikrokredīta pieejamība potenciālajiem uzņēmējiem; turklāt uzsver, ka vairākumā gadījumu nav pieejamas kredītgarantijas; tādēļ aicina Komisiju un EIB ļoti lielā mērā paplašināt kredīta un mikrokredīta pieejamības programmas;
Considers that one of the major obstacles to economic development in developing countries lies in the limited access which potential entrepreneurs enjoy to credit and microcredit; stresses moreover that, in most cases, credit guarantees are not available; calls on the Commission and the EIB, therefore, hugely to increase credit and microcredit access programmes;
lūdz Komisijai un dalībvalstīm atbalstīt pasākumus, ar kuriem atvieglo jaunattīstības valstu piekļuvi kredītiem, tostarp īstenojot būtisku daudzpusējo attīstības banku kapitalizāciju, un ar kuriem izveido pamatsistēmu dažādu finanšu pakalpojumu sniedzēju licencēšanai, lai apmierinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības;
Asks the Commission and the Member States to support measures to ease developing countries‘ access to credit, including the substantial capitalisation of multilateral development banks and the creation of a framework to allow the licensing of a diversity of financial services providers to meet local citizens’ needs;
aicina Komisiju pilnībā apsvērt šajā ziņojumā paustos ierosinājumus, kad tā vidusposma pārskatīšanas noslēgumā izstrādās priekšlikumu lēmumam par EIB pilnvarām attiecībā uz ārējo aizdevumu izsniegšanu;
Invites the Commission to give full consideration to the recommendations expressed in this report while drafting the proposal for a decision on the EIB's external lending mandate following the mid-term review;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO organizācijām, SVF un Pasaules Bankai, ES dalībvalstu pilnvarotajiem SVF un Pasaules Bankā, kā arī G20 grupas valstīm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Member States, the UN organisations, the IMF and the World Bank and the IMF and World Bank Governors from the EU Member States, as well as the G20 countries.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ECB 2008. gada pārskatu ( 2009/2090(INI) )
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the ECB Annual Report 2008 ( 2009/2090(INI) )
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2008. gada pārskatu,
having regard to the Annual Report 2008 of the European Central Bank (ECB),
ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar ko groza ES līgumu un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
having regard to the Treaty of Lisbon, amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. oktobra paziņojumu “Gada pārskats par euro zonu ‐2009. gads” ( COM(2009)0527 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2009)1313 /2),
having regard to the Commission communication of 7 October 2009, ‘Annual Statement on the Euro Area 2009’ ( COM(2009)0527 ), and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada septembra ekonomikas starpposma prognozi,
having regard to the Commission's September 2009 interim economic forecast,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanu ( COM(2009)0499 ),
having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai uztic konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku komitejas darbību ( COM(2009)0500 ),
having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0010/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0010/2010 ),
tā kā finanšu un ekonomikas krīzes laikā ir piedzīvots kopš pagājušā gadsimta 30. gadiem lielākais globālās ekonomikas kritums, kura sekas turpmākos gadus turpinās būtiski ietekmēt valstu ekonomiku un sociālo struktūru;
whereas the financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s, whose repercussions will continue to have a major impact on countries‘ economic and social fabric for years to come,
tā kā 2008. gadā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ euro zonas valstu IKP pieauga tikai par 0,7 % un ir sagaidāms, ka 2009. gadā ir bijis ievērojams IKP samazinājums;
whereas in 2008 the real GDP of the euro area grew by only 0.7% owing to the financial and economic crisis, and GDP is expected to have decreased considerably in 2009,
tā kā vidējā inflācija 2008. gadā bija 3,3 %, vasarā sasniedzot pat 4,0 %, kas bija augstākais līmenis kopš euro ieviešanas, un tā kā inflācija pēc tam samazinājās līdz negatīvam līmenim 2009. gada vasarā;
whereas in 2008 the average annual inflation rate was 3.3%, peaking at 4.0% in summer 2008, the highest rate recorded since the introduction of the euro, and whereas inflation subsequently fell to negative rates in summer 2009,
tā kā vidējais euro zonas valstu budžeta deficīts ir pieaudzis no 0,6 % no IKP 2007. gadā līdz 1,9 % 2008. gadā, un līdz 2009. gada oktobra vidum jau 20 dalībvalstīm tika piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra;
whereas the average general government deficit in the euro area increased from 0.6% of GDP in 2007 to 1.9% in 2008, and, by mid-October 2009, twenty Member States were subject to an excessive deficit procedure,
tā kā vidējais valsts parāds euro zonā ir palielinājies no 66,2 % no IKP 2007. gada beigās līdz 69,6 % 2008. gada beigās un ir sagaidāms, ka tuvākajos gados tas turpinās palielināties;
whereas the average government debt ratio in the euro area increased from 66.2% of GDP at the end of 2007 to 69.6% at the end of 2008, and whereas that ratio is expected to increase further in the coming years,
tā kā 2008. gadā EUR kurss pret USD strauji svārstījās, jūlijā sasniedzot USD 1,60 par EUR 1 un oktobrī nokrītot līdz USD 1,25, bet pēc tam 2009. gada oktobrī atkal paceļoties līdz USD 1,50;
whereas in 2008 the exchange rate of the euro against the US dollar fluctuated sharply, peaking at USD 1.60 in July and reaching USD 1.25 in October, but subsequently rose to USD 1.50 in October 2009,
tā kā ECB 2008. gada pirmajā pusgadā procentu likmes turēja nemainīgas un paaugstināja 2008. gada jūlijā par 25 bāzes punktiem līdz 4,25 %, bet 2008. gada pēdējā ceturksnī tās strauji samazināja līdz 2,5 % un 2009. gadā jau līdz 1 %;
whereas the ECB kept interest rates unchanged in the first half of 2008, before raising them in July 2008 by 25 basis points to 4.25%, and lowering them incrementally during the last quarter of 2008 to 2.5%, and then 1% in 2009,
tā kā finanšu krīzes iespaidā ECB būtiski palielināja euro zonas bankām nodrošināto likviditāti un veica vairākus ārkārtējus pasākumus, lai uzlabotu valūtas tirgu darbību; tā kā līdzīgas likviditāti uzlabojošas iespējas tika radītas tikai dažām dalībvalstīm, kuras nav euro zonā;
whereas, in response to the financial crisis, the ECB significantly enlarged liquidity provisions to banks in the euro area and took a number of non-standard measures to improve the impaired functioning of money markets; whereas similar liquidity-enhancing facilities were provided only to a certain number of Member States not in the euro area,
apsveic Slovākiju ar veiksmīgo pievienošanos euro zonai;
Welcomes Slovakia to the euro area and takes note of its successful entry;
norāda, ka pievienošanās Eiropas Savienībai ir priekšnoteikums euro ieviešanai;
Points out that membership of the European Union is a precondition for euro membership;
atzinīgi vērtē to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ECB kļūst par ES iestādi; uzskata, ka tas palielina Parlamenta atbildību, jo Parlaments ir galvenā iestāde, ar kuras starpniecību tiek īstenota ECB atbildība Eiropas pilsoņu priekšā;
Welcomes the fact that the Treaty of Lisbon gives the ECB the status of an EU institution; believes that this increases the responsibility of Parliament, as the primary institution through which the ECB is accountable to European citizens;
norāda, ka 2008. gads bija tāds, kurā, reaģējot uz postošo ekonomikas un finanšu krīzi un tās tālejošajām sekām, ECB bija jāpieņem vieni no vissmagākajiem lēmumiem kopš bankas izveides;
Notes that 2008 was the year in which, in response to the disastrous economic and financial crisis and its far-reaching repercussions, the ECB had to take some of the toughest decisions it has faced since its inception;
norāda, ka ECB tāpat kā SVF un citām starptautiskām institūcijām savās prognozēs neizdevās paredzēt to, cik smags būs ekonomikas kritums 2008. gadā;
Notes that the ECB's economic projections, like those of the IMF and other international institutions, failed to forecast the severity of the downturn in 2008;
norāda, ka ECB turpināja reaģēt uz finanšu krīzi, palīdzot dalībvalstīm saglabāt un stiprināt kredītiestāžu likviditāti; iesaka ECB likviditāti uzlabojošas iespējas nodrošināt arī ārpus euro zonas, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kas visvairāk cietušas no finanšu krīzes;
Notes that the ECB continued to respond to the financial crisis by assisting Member States by maintaining and extending its liquidity provisions to credit institutions; recommends that the ECB extend such liquidity outside the euro area to assist those Member States which have been worst hit by the financial crisis;
pauž vilšanos, ka dažas komercbankas nesamazināja procentu likmes saviem klientiem un ka šāda pieeja bija īpaši izteikta laikā, kad ECB procentu likmes bija sasniegušas zemāko līmeni;
Expresses disappointment that some commercial banks did not pass on interest rate cuts to their customers, and that this approach was particularly prevalent when the ECB's interest rates reached their lowest levels;
atzinīgi vērtē to, ka ECB ir paplašinājusi savu parasto pieeju monetārajai politikai un ir veikusi vairākus īpašus pasākumus, piemēram, pielāgojusi likviditātes nodrošinājumu atbilstoši reālajam pieprasījumam un pagarinājusi tā ilgumu;
Welcomes the fact that the ECB has broadened its normal approach to monetary policy and taken a number of special measures, such as gearing the provision of liquidity to actual demand and making liquidity available for longer periods;
norāda, ka ECB procentu likmju samazinājums bija mazāks nekā tas, ko veica citas centrālās bankas, tostarp ASV Federālo rezervju sistēma un Apvienotās Karalistes Anglijas Banka, kā arī salīdzinājumā ar to, ko daudzi ekonomikas analītiķi tolaik sagaidīja;
Notes that the ECB's interest rate cuts were less radical than those made by other central banks, including the US Federal Reserve and the Bank of England in the UK, and compared with what many economic observers expected at the time;
pauž vilšanos, ka ECB nodrošinātā papildu likviditāte nepietiekami novērsa kredītresursu trūkumu, ar ko saskārās ekonomika, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, bet to izmantoja dažas bankas, lai uzlabotu peļņas rādītājus un segtu zaudējumus;
Expresses disappointment that the extra liquidity injected by the ECB did not sufficiently ease the credit crunch faced by industry, particularly small and medium-sized businesses, and was instead used by some banks to improve their margins and cover losses;
pauž nožēlu, ka dalībvalstis nesekoja ECB ieteikumam banku atbalsta programmām piemērot kopīgi Eiropas līmenī izstrādātus nosacījumus par dividenžu un prēmiju maksājumiem, atbalstu saimnieciskajai darbībai, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un darījumiem nodokļu oāzēs;
Regrets that the Member States have not followed the ECB's advice to make bank support programmes subject to conditions jointly established at European level concerning dividend and bonus payments, support for economic activity, especially SMEs, and transactions effected in tax havens;
piekrīt ECB, ka finanšu instrumentu pieaugošā sarežģītība kopā ar finanšu iestāžu pārredzamības trūkumu, regulatoru neveiksmīgo uzraudzību un finanšu tirgus regulācijas nepilnībām ir veicinājuši lielāku sistēmisko risku; piebilst, ka tā ir veicinājusi arvien lielāku sabiedrības neuzticību finanšu iestādēm;
Agrees with the ECB that the increasing complexity of financial instruments, alongside a certain lack of transparency of financial institutions, supervisory failure by regulators and gaps in financial market regulation, has contributed to heightened systemic risk; adds that this has contributed to an increasing lack of public confidence in financial institutions;
vērš ECB uzmanību uz jaunu spekulācijas “burbuļu” veidošanās risku, it īpaši preču tirgū; mudina ECB nekavējoties brīdināt valdības;
Draws the attention of the ECB to the risk that fresh speculative bubbles may be triggered, particularly on the commodities market; urges it to warn governments without delay;
piekrīt ECB jautājumā par nepieciešamību izmantot krīzes laikā gūtās atziņas, it īpaši par to, ka, lai neatkārtotos līdzīga krīze, ir jāuzlabo finanšu sistēmas riska pārvaldība un likviditāte, kā arī finanšu tirgu un iestāžu pārredzamība; atgādina, ka, lai nākotnē izvairītos no finanšu krīzēm, ir jācenšas novērst globālo nelīdzsvarotību, kas saistīta ar maiņas kursa svārstībām starp euro un trešo valstu valūtām, piemēram, ASV dolāru un renminbi juaņu;
Concurs with the ECB about the need to learn lessons from the crisis, in particular that management of risk and liquidity in the financial system, and the transparency of financial markets and institutions must be improved if a similar crisis is not to be repeated; recalls that global imbalances related to exchange rate fluctuations between the euro and third-country currencies, such as the US dollar and the renminbi-yuan, must also be addressed to avoid financial crises in the future;
atzinīgi vērtē ECB paveikto darbu, lai ierosinātu detalizētu “izejas stratēģiju” par monetāro atvieglojumu atcelšanu, kas būtu jāīsteno atbilstoši situācijai un kad nepieciešams; uzstāj, ka šajā sakarībā ļoti svarīgi ir termiņi un dalībvalstu politikas koordinācija; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka vairums šo pasākumu automātiski beigsies, ja ekonomiskā situācija pakāpeniski uzlabosies;
Welcomes the steps taken by the ECB to propose a detailed ‘exit strategy’ from its monetary easing, to be implemented as and when necessary; insists that timing and policy coordination between Member States are essential in this regard; in that connection, welcomes the fact that most of these measures will automatically cease to apply if the economic situation steadily improves;
iesaka, ka jebkādas darbības ar mērķi palielināt procentu likmes jāveic ļoti uzmanīgi, lai neapdraudētu turpmāko ekonomikas izaugsmi;
Recommends that any moves to increase interest rates should be made with the utmost caution so as not to endanger future economic growth;
uzskata, ka dalībvalstīm jāsaglabā pašreizējie fiskālās stimulēšanas pasākumi, lai saglabātu darbavietas, veicinātu investīcijas un ekonomikas izaugsmi, un ka tie jāatceļ, tiklīdz notiek ilgtspējīga atgriešanās uz izaugsmes ceļa, kad savukārt jāpievēršas pārmērīgajam budžeta deficītam;
Considers that Member States should maintain their fiscal stimulus measures to protect jobs, encourage investment and stimulate growth and that they should revoke those measures once there is a sustainable return to growth, at which time they should address excessive public deficits;
Ekonomikas un monetārā stabilitāte
Economic and monetary stability
piekrīt ECB bažām par atšķirībām starp euro zonas valstīm un to, kā krīze ir ietekmējusi dažādas valstis, it īpaši tās, kurās jau bija strukturāli trūkumi, augstas darbaspēka izmaksas uz vienu vienību, tekošā konta deficīts un parāds;
Shares the ECB's concerns about divergences between economies in the euro area and the way in which the crisis has affected different countries, particularly those with pre-existing structural inefficiencies, high unit labour costs, current account deficits and debt;
aicina visas euro zonas dalībvalstis ņemt vērā, ka, lai pastāvētu patiesa ekonomikas un monetārā savienība, dalību euro zonā nevar uzskatīt par pašmērķi, un uzsver nepieciešamību veikt strukturālas reformas; piebilst, ka bez šādu reformu veikšanas tiktu apdraudēta paļāvība uz Stabilitātes un izaugsmes paktu un pakta ilgtspējību;
Calls on all Member States in the euro area to take note that, for genuine economic and monetary union to exist, participation in the euro area cannot be regarded as an end in itself, and stresses the need for structural reforms; adds that failure to undertake such reforms would jeopardise the credibility and sustainability of the Stability and Growth Pact;
norāda, ka maiņas kursa augsta svārstīguma laikā euro ir kļuvis vērtīgāks, it īpaši pret ASV dolāru un renminbi juaņu, un pauž bažas, ka tas var negatīvi ietekmēt euro zonas konkurētspēju;
Points out that, during a period marked by a high degree of exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi-yuan, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
iesaka ECB uzlabot darba pārredzamību, lai palielinātu tās leģitimitāti un prognozējamību, un it īpaši publicēt Bankas padomes sanāksmju protokolus līdzīgi tam, kā to dara ASV Federālo rezervju sistēma, Anglijas Banka un Japānas Banka; uzskata, ka šāda pārredzamība ir vajadzīga arī attiecībā uz iekšējiem modeļiem, ko izmanto nelikvīdu nodrošinājumu novērtēšanai, un attiecībā uz tādu konkrētu vērtspapīru vērtēšanu, kurus piedāvā kā nodrošinājumu;
Recommends that the ECB enhance the transparency of its work in order to increase its legitimacy and predictability, in particular by publishing the minutes of the meetings of the Governing Council, in accordance with the practices of the US Federal Reserve System, the Bank of England and the Bank of Japan; takes the view that such transparency is also needed as regards the internal models used to value illiquid collateral and as regards the valuations assigned to specific securities offered as collateral;
vēlreiz apliecina atbalstu Parlamenta un ECB ik ceturkšņa dialogam par monetārajiem jautājumiem; piebilst, ka dialogs ir svarīgs mehānisms, kā pārraudzīt ECB darbu un nodrošināt atbildību sabiedrības priekšā un pārredzamību;
Reaffirms its support for the quarterly monetary dialogue between Parliament and the ECB; adds that the dialogue is an important mechanism for scrutinising the workings of the ECB and contributing to its public accountability and transparency;
uzsver ECB neatkarību, ko palielina valdes locekļu iecelšanas procedūra; uzskata, ka to var uzlabot, izmantojot jauno juridisko statusu, ko ECB ieguvusi saskaņā ar Lisabonas līgumu, kā arī pašreizējos ECB Statūtus, lai par Padomes ieteiktajiem kandidātiem būtu jābalso Eiropas Parlamentam;
Highlights the independence of the ECB, to which the procedure for appointing its Executive Board contributes; considers that this could be enhanced by use of the new legal status conferred on the ECB under the Lisbon Treaty and the existing ECB Statute to make candidates proposed by the Council subject to a vote by the European Parliament;
apņemas izveidot ārējo ekspertu atlases komisiju, kura sniegtu iespēju 2010. gadā atlasīt vairākus kandidātus valdes locekļu amatiem; norāda, ka izvēlētie kandidāti tiktu uzaicināti Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārajā komitejā uz uzklausīšanu, kas formalizētu Eiropas Parlamenta konsultatīvo lomu kandidātu novērtēšanā; šā procesa beigās Eiropas Parlaments plenārsēdē pieņemtu rezolūciju, ko nosūtītu Padomei, pirms tā sniedz ieteikumu dalībvalstu valdībām;
Undertakes to set up a selection board made up of outside experts which would make it possible in 2010 to select a number of candidates for the post of Executive Board member; points out that those selected would then be summoned to a hearing by the European Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs, which would formalise the European Parliament's consultative role in the evaluation of the candidates; this would lead to the adoption by the European Parliament in plenary sitting of a resolution to be forwarded to the Council before it issues its recommendation to the Member State governments;
uzskata, ka krīze ir parādījusi, ka tirgiem ir nosliece uz sistēmiskiem riskiem; atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), kas būs atbildīga par agrīnajiem brīdinājumiem saistībā ar iespējamiem finanšu tirgu riskiem un nelīdzsvarotību; norāda, ka ESRK uz sistēmisku risku jāreaģē nekavējoties un efektīvi; norāda, ka jāizstrādā kvalitatīva “sistēmiska riska” definīcija, lai ESRK varētu efektīvi strādāt; tādējādi aicina ECB izstrādāt skaidrus modeļus un definīcijas un plašākā mērogā pilnībā atbalstīt ESRK efektīvu darbu; piebilst, ka jebkādu jaunu ECB pienākumu noteikšana attiecībā uz ESRK nekādā ziņā nedrīkst apdraudēt ECB neatkarību;
Considers that the crisis has demonstrated that markets are prone to systemic risks; welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will provide early warnings about future risks and imbalances in financial markets; notes that the ESRB must react promptly and effectively to an incipient systemic risk; notes that a qualitative definition of ‘systemic risk’ must exist to allow the effective functioning of the ESRB; therefore calls on the ECB to establish clear models and definitions and, more generally, to give full support to the effective functioning of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way;
norāda uz Euro grupas lomu ekonomikas politiku ciešākas koordinācijas nodrošināšanā euro zonā; līdz ar to atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums Euro grupai piešķir juridiskas personas statusu; iesaka ECB turpināt pilnībā piedalīties Euro grupas locekļu neformālajās sanāksmēs;
Notes the role played by the Eurogroup in developing closer coordination of economic policies within the euro area; consequently, welcomes the conferral by the Lisbon Treaty of legal personality on the Eurogroup; further recommends that the ECB continue to participate fully in the informal meetings between Eurogroup members;
atzinīgi vērtē to, ka euro ir veicinājis plašāku finanšu pakalpojumu pārrobežu sniegšanu euro zonā un līdz ar to cieši integrēta valūtas tirgus izveidi;
Welcomes the fact that the euro has contributed to an increase in cross-border provision of financial services in the euro area, and therefore contributed to a highly integrated money market;
norāda, ka euro kā starptautiskas valūtas statuss turpina pieaugt, ko pierāda tas, ka 2008. gada beigās 26,5 % valūtas rezervju visā pasaulē tika glabātas euro;
Notes that the status of the euro as an international currency continues to rise, with 26.5% of global currency reserves held in euro at the end of 2008;