natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka KSA debates nedrīkst atdalīt no jautājumiem par korporatīvo atbildību un ka jautājumi par uzņēmējdarbības ietekmi sociālajā un vides jomā, attiecībām ar ieinteresētajām pusēm, mazākumdalībnieku tiesību aizsardzību un uzņēmumu direktoru pienākumiem šajā sakarā ir pilnībā jāintegrē Komisijas Korporatīvās pārvaldības rīcības plānā; norāda, ka šie jautājumi jāiekļauj debatēs par KSA; aicina Komisiju ņemt vērā šos jautājumus un izvirzīt konkrētus priekšlikumus to risināšanai;
Believes that the CSR debate must not be separated from questions of corporate accountability, and that issues of the social and environmental impact of business, relations with stakeholders, the protection of minority shareholders' rights and the duties of company directors in this regard should be fully integrated into the Commission's Corporate Governance Action Plan; points out that these issues should form part of the debate on CSR; asks the Commission to take these particular points into consideration and to advance firm proposals to address them;
mudina ES un dalībvalstu līmenī īstenot iniciatīvas, lai Eiropas uzņēmējdarbības skolās uzlabotu atbildīgas pārvaldības un ražošanas mācīšanu;
Encourages initiatives at EU and Member State level to improve the teaching of responsible management and production in Europe's business schools;
norāda, ka sociālā un vides atbildība vienādā mērā attiecas gan uz valsts un nevalstiskajām organizācijām, gan uzņēmējdarbību, un aicina Komisiju izpildīt tās apņemšanos publicēt ikgadēju ziņojumu par savas tiešās darbības sociālo un vides ietekmi, kā arī attīstīt politikas, kas mudinātu ES iestāžu darbiniekus uzņemties brīvprātīgi iesaistīt sabiedrību;
Points out that social and environmental responsibility applies to governmental and non-governmental organisations as much as it does to business, and calls on the Commission to fulfil its commitment to publish an annual report on the social and environmental impact of its own direct activities, as well as developing policies to encourage the staff of EU institutions to undertake voluntary community engagement;
uzskata, ka KSA ietvaros uzņēmumi varētu sponsorēt kultūras un izglītības pasākumus, kas sniedz pievienoto vērtību Eiropas politikai kultūras un mūžizglītības jomā;
Considers that, as part of CSR, companies could sponsor cultural and educational activities that offer added value to European policies in the field of culture and lifelong learning;
aicina Komisiju labāk integrēt KSA savā tirdzniecības politikā, vienlaikus ievērojot PTO noteikumus un neradot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, censties iekļaut visos divpusējos, reģionālos un daudzpusējos nolīgumos saistošus pantus saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem KSA standartiem, piemēram, ESAO vadlīnijām starptautiskiem uzņēmumiem, SDO Trīspusējo deklarāciju un Riodežaneiro principiem, kā arī izmantot reglamentējošās pilnvaras jautājumos saistībā ar cilvēktiesībām un sociālo un vides atbildību; atzinīgi vērtē atbalstu, kas šiem mērķiem pausts Paziņojumā par pienācīgu darbu; atkārto aicinājumu Komisijas delegācijām trešās valstīs, rīkojoties saskaņā ar Komisijas pilnvarām, būt par kontaktpunktiem saistībā ar ESAO vadlīnijām un atbalstīt tās; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot nacionālo kontaktpunktu (NKP) darbību, it īpaši saistībā ar specifiskiem gadījumiem, kad radušās aizdomas par iespējamiem pārkāpumiem Eiropas uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs visā pasaulē;
Calls on the Commission better to integrate CSR in its trade policies, whilst respecting WTO rules and not creating unjustified trade barriers by seeking to introduce provisions in all bilateral, regional or multilateral agreements binding articles in compliance with internationally agreed CSR standards such as the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the ILO's Tripartite Declaration and Rio Principles, as well as reservation of regulatory powers on issues of human rights, social and environmental responsibility; welcomes the support given to these objectives in the Commission communication on decent work; repeats its call for Commission delegations in third countries, acting within their competence, to promote and act as contact points in relation to the OECD Guidelines; calls on the Commission and Member States to improve the functioning of national contact points (NCPs) in particular in dealing with specific instances raised concerning alleged violations throughout operations and supply chains of European companies worldwide;
atzīmē starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības ieguldījumu atbildīgas uzņēmējdarbības prakses izstrādē jau sešdesmit gadus un šādas prakses dzīvotspējas un ilgtspējas nodrošināšanā visā piegādes ķēdē; aicina Komisiju ņemt vērā godīgas tirdzniecības kustības pieredzi un sistemātiski izpētīt, kā šo pieredzi varētu izmantot saistībā ar KSA;
Notes the contribution made by the international fair trade movement in pioneering responsible business practices for sixty years and proving that such practices are viable and sustainable throughout the supply chain; calls on the Commission to take the experience of the fair trade movement into account and to explore systematically how that experience could be used in the context of CSR;
aicina Komisiju nodrošināt, ka ES transnacionālie uzņēmumi, kuru ražošanas iekārtas atrodas trešās valstīs, it īpaši tajās, kuras piedalās VPS+ shēmā, ievēro SDO pamatstandartus, sociālos un vides paktus un starptautiskos nolīgumus, lai panāktu globālu līdzsvaru starp ekonomisko izaugsmi un augstākiem sociālajiem un vides standartiem;
Asks the Commission to make sure that EU-based transnational companies with production facilities in third countries, in particular those participating in the GSP+ scheme, abide by core ILO standards, social and environmental covenants and international agreements to achieve a worldwide balance between economic growth and higher social and environmental standards;
atzinīgi vērtē Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās saistības atbalstīt KSA kā prioritāru darbību; aicina veikt praktiskus pasākumus, lai Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāts aktīvi iesaistītos debatēs, izpētītu darba apstākļus un dabas resursu izmantošanas apstākļus jaunattīstības valstīs, sadarbotos ar vietējiem uzņēmumiem, kā arī ar ārvalstīs strādājošiem ES uzņēmumiem, uzņēmumiem, kuri izmanto apakšuzņēmējus, un to ieinteresētajām pusēm, lai novērstu pārkāpumus un nelikumīgas darbības piegādes ķēdēs, novērstu nabadzību un nodrošinātu taisnīgu izaugsmi;
Welcomes the commitment of the European Consensus on Development to support CSR as a priority action; calls for practical action for the Commission's Directorate-General for Development to play an active role in the debate, to examine working conditions and conditions in using natural resources in the developing world, to work with domestic enterprises as well as the overseas operations of EU companies, sub-contracting enterprises and their stakeholders, to tackle abuse and malpractice in supply chains, to combat poverty and to create equitable growth;
iesaka Komisijai veicināt MVU līdzdalību KSA, sadarbojoties ar starpniekiestādēm, ar profesionālo asociāciju starpniecību īpaši atbalstot kooperatīvu / sociālās ekonomikas uzņēmumu dalību un izmantojot Eiropas informācijas centru tīklu tiešam KSA iniciatīvu atbalstam, un apsvērt iespēju iecelt KSA pārstāvi, kas darbotos līdzīgi MVU pārstāvim Komisijas Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorātā;
Suggests that the Commission target the participation of SMEs in CSR through joint working with intermediary bodies, offering specific support for the participation of cooperatives and social economy businesses through their specialist associations, use the network of European Information Centres to promote CSR initiatives directly, and consider the appointment of a CSR envoy, similar to the SME Envoy within the Commission's Directorate-General for Enterprise and Industry;
iesaka Komisijai veikt padziļinātu Eiropas mēroga pētījumu par dažādiem veidiem, kā MVU varētu piedalīties KSA, un par stimuliem, lai tie brīvprātīgi un patstāvīgi ieviestu KSA principus, kā arī pienācīgi ņemt vērā šajā jomā gūto pieredzi un labu praksi;
Recommends that the Commission conduct an in-depth Europe-wide study on the different ways in which SMEs might participate in CSR and on the incentives for them to adopt CSR principles on a voluntary individual basis, and that it learn the proper lessons from the experience acquired and good practice in this area;
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos tās paziņojumā par KSA palielināt darba ņēmēju un arodbiedrību dalību KSA un atkārtoti aicina Komisiju un sociālos partnerus pamatoties uz veiksmīgajām sarunām par pašreizējiem 50 starptautiskajiem pamatnolīgumiem un 30 Eiropas pamatnolīgumiem par galvenajiem darba standartiem atsevišķos uzņēmumos vai nozarēs un izmantot to kā pieeju, lai veicinātu uzņēmumu atbildību Eiropā un pasaulē; norāda uz Eiropas darba padomēm, kas ir īpaši piemērotas KSA veicināšanai un it sevišķi darba ņēmēju pamattiesību ievērošanas uzlabošanai starptautiskos uzņēmumos;
Welcomes the commitment in the Commission communication on CSR to enhance the participation of employees and their trade unions in CSR and reiterates its call for the Commission and social partners to build on the successful negotiation of now 50 International Framework Agreements and 30 European Framework Agreements in relation to mainly core labour standards for individual companies or sectors as one approach to developing corporate responsibility in Europe and the world; refers to the European works councils which are particularly suited to promoting CSR and, in particular, to advancing workers' fundamental rights in multinational companies;
iesaka turpmākos KSA pētījumus veikt plašāk, nevis kā parastu "KSA uzņēmējdarbības plānu", pievēršoties saiknei starp konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību makrolīmenī (ES un dalībvalstis), vidējā līmenī (atsevišķas nozares un piegādes ķēdes) un mikrolīmenī (MVU) un šo līmeņu savstarpējai ietekmei, kā arī pašreizējo KSA iniciatīvu ietekmei un iespējamiem KSA principu pārkāpumiem; šajā ziņā atbalsta Eiropas akadēmijas "Uzņēmējdarbība sabiedrībā" vadošo lomu; aicina Komisiju publicēt autoritatīvu ikgadējo ziņojumu par KSA, kas izstrādāts sadarbībā ar neatkarīgiem ekspertiem un pētniekiem, kuri apkopo informāciju par pašreizējo situāciju, apraksta jaunas tendences un sniedz ieteikumus par turpmākajiem pasākumiem;
Recommends that future CSR research go beyond the simple 'business case' for CSR, to focus on the link between competitiveness and sustainable development, at the macro level (the EU and the Member States), the meso level (industry sectors and supply chains) and the micro level (SMEs), and the interrelationship between them, as well as the impact of current CSR initiatives and possible violations of CSR principles; supports the leading role played by the European Academy of Business in Society in this respect; calls on the Commission to publish an authoritative 'Annual State of CSR' drawn up in cooperation with independent experts and researchers collating existing information, describing new trends and providing recommendations for future actions;
Eiropas ieguldījums globālajā korporatīvajā sociālajā atbildībā
Europe's contribution to global CSR
uzskata, ka KSA politikai joprojām vislielākās ietekmes iespējas ir, izmantojot uzņēmumu globālās piegāžu ķēdes, veicināt atbildīgus uzņēmumu ieguldījumus, lai palīdzētu novērst nabadzību jaunattīstības valstīs, sekmētu pienācīgus darba apstākļus, atbalstītu godīgu tirdzniecību un labu pārvaldību, kā arī mazinātu gadījumus, kad uzņēmumi pārkāpj starptautiskos standartus valstīs, kurās regulatīvais režīms ir vājš vai neeksistē;
Believes that the potential impact of CSR policies remains greatest in relation to companies' global supply chains, to enable responsible investment by companies to assist in the fight against poverty in developing countries, to promote decent working conditions, to support principles of fair trade and good governance, as well as to reduce the incidence of breaches of international standards, including labour standards, by corporations in countries where regulatory regimes are weak or non-existent;
aicina Komisiju uzsākt speciālu pētījumu par KSA politiku ietekmi un izvirzīt priekšlikumus, kā palielināt uzņēmumu atbildību un veicināt atbildīgus ieguldījumus;
Calls on the Commission to launch specific research into the impact of CSR policies and to put forward proposals to increase responsible investment by firms and their responsibility;
atzīmē, ka daudzas starptautiskas KSA iniciatīvas ir labi pamatotas un nobriedušas, par ko liecina Globālās ziņošanas iniciatīvas nesen publicētās G3 vadlīnijas, no ANO Globālā pakta saraksta svītrotie 200 uzņēmumi un ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja iecelšana uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā;
Recognises that a number of international CSR initiatives are more deeply rooted and have attained a new maturity, including the recent publication of the Global Reporting Initiative's G3 Sustainability and Reporting Guidelines, the removal of 200 companies by UN Global Compact and the appointment of a UN Secretary-General Special Representative on business and human rights;
pauž vilšanos, ka Komisija paziņojumā, ar ko ievieš partnerību izaugsmei un darbam nepiešķīra lielāku prioritāti globālo iniciatīvu veicināšanai, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām attīstīt stratēģisku redzējumu un sniegt ieguldījumu KSA iniciatīvu pilnveidošanā globālā līmenī, kā arī palielināt centienus ievērojamai ES uzņēmumu līdzdalības uzlabošanai šajās iniciatīvās;
Expresses disappointment that the Commission did not accord greater priority to promoting global initiatives in its communication on CSR and calls on the Commission working with Member States and stakeholders both to develop a strategic vision and to contribute to the development of CSR initiatives at a global level, as well as a major effort significantly to raise participation in such initiatives by EU companies;
aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt SDO pamatstandartu ievērošanu kā uzņēmumu KSA faktoru to darbības jomās;
Calls on the Member States and the Commission to support and promote respect for ILO core standards as a factor in the CSR of undertakings in the areas in which they operate;
uzskata, ka KSA starptautiskajai dimensijai ir jāstimulē tādu vadlīniju izstrāde, kas veicinātu šāda veida politiku attīstīšanu visā pasaulē;
Believes that the international dimension of CSR should be a stimulus for guidelines to be drawn up promoting the development of such policies throughout the world;
aicina Komisiju sadarbībā ar citiem attiecīgiem partneriem 2007. gadā organizēt lielu starptautisku iniciatīvu, lai atzīmētu piekto gadadienu pēc pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību panāktās vienošanās īstenot starpvaldību iniciatīvas korporatīvās atbildības jomā;
Calls on the Commission, working with other relevant partners, to organise a major international initiative in 2007 to mark the fifth anniversary of the commitment agreed at the World Summit on Sustainable Development to undertake inter-governmental initiatives in the field of corporate accountability;
aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas 1990. gados gūta sekmīgajā transatlantiskajā uzņēmumu dialogā par KSA, un organizēt līdzīgu pasākumu starp ES un Japānu;
Calls on the Commission to build on the success of the transatlantic business dialogue on CSR that took place during the 1990s, by organising a similar exercise between the EU and Japan;
mudina turpināt attīstīt starptautiskās iniciatīvas saistībā ar Eiropas uzņēmumu ieņēmumu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz darbību trešās valstīs, lai atbalstītu cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, darbojoties konfliktu zonās un novērstu lobēšanu, ieskaitot "nolīgumus ar mītnes zemēm", kurus uzņēmumi izstrādā, lai vājinātu attiecīgo valstu normatīvās prasības vai izvairītos no tām;
Encourages the further development of international initiatives for full revenue transparency by European companies on their activities in third countries, to uphold full respect for human rights in their operations in conflict zones and to reject lobbying including 'host-country agreements' drawn up by companies to undermine or evade the regulatory requirements in such countries;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un stiprināt ESAO vadlīnijas starptautiskiem uzņēmumiem, it īpaši pārskatot Eiropas nacionālo kontaktpunktu funkcionalitāti un to lomu efektīvā starpniecībā starp ieinteresētajām pusēm, lai atrisinātu konfliktus; aicina izstrādāt Eiropas nacionālo kontaktpunktu paraugu, noskaidrojot labāko praksi attiecībā uz to institucionālo uzbūvi, redzamību, pieejamību visām ieinteresētajām pusēm un sūdzību izskatīšanu; aicina ESAO vadlīniju piemērošanā ieguldījuma definīciju interpretēt plaši, lai nodrošinātu, ka īstenošanas procedūras tiek attiecinātas uz jautājumiem par piegādes ķēdēm;
Calls on the Commission and the Member States to contribute to supporting and strengthening the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, in particular by conducting a review of the functionality of European NCPs and their role in effectively mediating between stakeholders to resolve conflicts; calls for the development of a model for European NCPs including best practices on their institutional set-up, visibility, accessibility for all stakeholders, and handling of complaints; calls for a broad interpretation of the definition of investment in the application of the OECD Guidelines to ensure supply-chain issues are covered under implementation procedures;
aicina atbalstīt Globālās ziņošanas iniciatīvas attīstību, uzaicinot vadošos ES uzņēmumus izmantot jauno pieeju tādās nozarēs kā būvniecība, ķīmiskā rūpniecība un lauksamniecība; aicina pastiprināt pētījumus par MVU dalību, lai uzlabotu sniegumu it īpaši Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, un izstrādāt ilgtspējības indeksus saistībā ar biržām jaunajos tirgos;
Calls for support for the development of the Global Reporting Initiative by inviting leading EU companies to participate in new sectoral approaches covering such areas as construction, chemicals and agriculture; to foster research on participation by SMEs, to enable outreach work particularly in central and eastern European countries, and to develop sustainability indices in conjunction with stock exchanges in emerging markets;
aicina Komisiju turpmāk sadarbības nolīgumos ar jaunattīstības valstīm iekļaut nodaļas par pētniecību, uzraudzību un palīdzību sociālo, humanitāro un vides problēmu novēršanā ES uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs trešajās valstīs;
Calls on the Commission to include in future cooperation agreements with developing countries chapters on research, monitoring and help to remediate social, human and environmental problems in operations and supply chain of EU-based companies in third countries;
principā atzinīgi vērtē Starptautiskajā Standartu organizācijā notiekošās diskusijas par sociālās atbildības standarta izveidi un aicina Eiropas pārstāvjus nodrošināt rezultāta atbilstību starptautiskajiem standartiem un nolīgumiem, kā arī dot iespēju paralēli attīstīt ārēja novērtējuma un sertifikācijas metodes;
Welcomes, in principle, the discussions taking place in the International Organization for Standardization on the creation of a standard for social responsibility and calls on European representation to ensure that any outcome is consistent with international standards and agreements, and allows an opportunity to develop parallel methods of external assessment and certification;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un visām šeit minētajām iestādēm un organizācijām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and all institutions and organisations named within it.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcija par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010 ( 2006/2132(INI) )
European Parliament resolution of 13 March 2007 on a Roadmap for equality between women and men (2006-2010) ( 2006/2132(INI) )
Eiropas Parlaments, -
The European Parliament
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos dokumentus cilvēktiesību, īpaši sieviešu tiesību jomā, īpaši Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kā arī citus ANO instrumentus vardarbības pret sievietēm jomā, piemēram, Vīnes Rīcības plānu un programmu, kas pieņemti 1993. gada 14.-25. jūnijā Vīnē notikušajā Pasaules Cilvēktiesību konferencē, ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūciju par vardarbības pret sievieti izskaušanu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr.A/RES/48/104.
having regard to the United Nations legal instruments in the sphere of human rights and especially women's rights, in particular the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW), and other UN instruments relating to violence against women, for example the Vienna Declaration and Programme of Action, adopted by the World Conference on Human Rights of 14-25 June 1993 in Vienna, and the Resolution on the elimination of violence against women of 20 December 1993 UN General Assembly resolution A/RES/48/104.
, 2004. gada 19. februāra rezolūciju par vardarbības pret sievieti ģimenē izskaušanu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr.A/RES/58/147.
, the Resolution on the elimination of domestic violence against women of 19 February 2004 UN General Assembly resolution A/RES/58/147.
, 2004. gada 20. decembra rezolūciju par noziegumiem pret sievieti goda vārdā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr.A/RES/59/165.
, the Resolution on working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour of 20 December 2004 UN General Assembly resolution A/RES/59/165.
, 1998. gada 2. februāra rezolūciju par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības pret sievieti izskaušanai ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr.A/RES/52/86.
, and the Resolution on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women of 2 February 1998 UN General Assembly resolution A/RES/52/86.
ņemot vērā Beijingas deklarāciju un rīcības platformu, kas pieņemta 1995. gada 15. septembrī Pekinā notikušajā Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm un Eiropas Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Beijingas platformas OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp.
having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995, and to Parliament's resolutions of 18 May 2000 on the follow-up to the Beijing Action Platform OJ C 59, 23.2.2001, p.
ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 6. jūlija ziņojumu "Visaptverošs pētījums par vardarbības veidiem pret sievietēm" A/61/122/Add.1.
having regard to the report of the UN Secretary-General of 6 July 2006 entitled "In-depth study on all forms of violence against women" A/61/122/Add.1.
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Sieviešu stāvokļa komisijas 49. sesijas 2005. gada marta galīgo ziņojumu,
having regard to the final report adopted in March 2005 at the 49th session of the UN Commission on the Status of Women,
ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību protokolu par Āfrikas Sieviešu tiesībām, pazīstamu arī kā Maputo Protokolu, kas stājās spēkā 2005. gada 25. novembrī un kurā īpaši minēts visa veida ģenitāliju kropļošanas aizliegums,
having regard to the Protocol to the African Charter on Human and Peoples" Rights on the Rights of Women in Africa, also known as the "Maputo Protocol", which came into force on 25 November 2005 and which among other things prohibits all forms of genital mutilation,
ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību Drošības padomes Rezolūcija Nr.1325(2000)
having regard to UN Security Council Resolution 1325 of 31 October 2000 on women, peace and security Security Council resolution 1325(2000).
, kas aicina vairāk iesaistīt sievietes bruņotu konfliktu novēršanā un miera veicināšanā;
, which calls for greater involvement of women in the prevention of armed conflicts and in peace-building,