natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka attiecībā uz modernizēšanas centieniem un ekonomisko veiktspēju veiksmīgākās ir valstis, kas tālejošas un līdzsvarotas strukturālās reformas apvieno ar tādiem ieguldījumiem attīstībā un inovācijā, izglītībā, mūžizglītībā un bērnu aprūpē, kā arī uzticamu sociālo tīklu atjaunošanā, kas ir lielāki nekā valstu vidējais rādītājs; atzīmē, ka šajās pašās dalībvalstīs parasti ir efektīva un pārredzama administrācija, tiek nodrošināts budžeta pārpalikums un arī parādi ir mazāki par vidējo rādītāju, bet valsts tēriņi ir kvalitatīvi, efektīvi un mērķtiecīgi, turklāt arī tehnikas progresa nodrošinātais valsts izaugsmes līmenis gandrīz divas reizes pārsniedz ES vidējos rādītājus; norāda, ka šīs "atsauces" dalībvalstis ir vislabāk sagatavojušās risināt ar sabiedrības novecošanu un konkurētspējas nodrošināšanu saistītos jautājumus, jo tajās ir augsti nodarbinātības rādītāji, tostarp strādā daudz sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku, kā arī tajās ir īpaši augsti dzimstības rādītāji;
Recognises that in the case of modernising efforts and economic performance, the countries that are most successful are those that combine forward-looking and well-balanced structural reforms with higher-than-average investment in research, development and innovation, education, lifelong learning and child-care, and the renewal of reliable social networks; notes that, for the most part, the same Member States have a highly efficient and transparent administration, with budget surpluses, lower-than-average debt rates, and high-quality, effective and targeted public spending, while showing signs of a contribution by technical progress to the national growth result that is almost twice the size of the EU average; notes, furthermore, that those "benchmark" Member States are, as a result of their high employment rates, including the employment of women and older workers, and their particularly high birth rates, those that are best prepared for an ageing society and for guaranteeing a high level of competitiveness;
uzsver nepieciešamību savstarpēji stiprināt uz stabilitāti un izaugsmi orientētu makroekonomikas politiku, padarot līdzsvarotu politiku un ieguldījumus par vispārēju jautājumu; uzsver nepieciešamību ar efektīvu nodokļu politiku un izdevumu pārvaldību rūpīgi uzraudzīt valsts finanses un to ietekmi uz patēriņu, kā arī vienlaikus vienoties par labvēlīgas vides izveidi uzņēmumu pārrobežu darījumiem;
Stresses the need for mutual reinforcement of stability and growth-oriented macro-economic policies by making balanced policy and investment a matter of common concern; stresses the need to follow closely public balances through the efficient management of tax policy and expenditure and their impact on the demand side and, in parallel, agree on creating a favourable environment for cross-border operations by undertakings;
atzīmē, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts ir pierādījis savu vērtību un ir stingri jāievēro budžetu konsolidācija, jo demogrāfiskās pārmaiņas un iespējamais kritums ekonomiskajā izaugsmē euro zonas dalībvalstīm varētu radīt problēmas, kam varētu būt negatīva ietekme uz visas euro zonas stabilitāti; šajā sakarībā kritizē disciplīnas trūkumu cīņā ar budžeta deficītu ekonomiskās izaugsmes laikā un uzsver, ka dalībvalstīm efektīvāk jāstrādā anticikliskas nodokļu politikas virzienā, jo īpaši, lai būtu labāka sagatavotība pret ārējiem satricinājumiem; tādēļ uzsver īstermiņa stratēģijas nepieciešamību, lai samazinātu valstu parādus, kā arī ilgtspējīgas un stabilas izaugsmes stratēģiju nepieciešamību, lai ilgtermiņā samazinātu valsts parādu un tā maksimālais līmenis nepārsniegtu 60 %;
Notes that the revised Stability and Growth Pact (SGP) has proven its value and that a strong consolidation of budgets has to be adhered to, as demographic change and possible decline in economic growth could lead to budgetary problems Member States in the euro area, which could have negative effects on the stability of the euro area as a whole; criticises, in this context, the lack of discipline in combating budgetary deficits in times of economic growth and stresses that Member States must more effectively work towards an anti-cyclical fiscal policy, in particular in order to be better prepared for external shocks; underlines, therefore, the need for a short-term strategy to reduce national debts and a sustainable and sound growth strategy, which will allow for a reduction of national debt to a maximum of 60 % in the long term;
atzīmē, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta galvenie elementi konsekventi jāievēro arī turpmāk, jo prasība nodrošināt budžeta deficītu, kas nepārsniedz 3 % no IKP, un valdības parādu, kas nepārsniedz 60 % no IKP, tika noteikta, pamatojoties uz ekonomiskajiem apstākļiem 20. gadsimta deviņdesmitajos gados; uzskata, ka dalībvalstīm stingri jāievēro un Komisijai jāuzrauga Stabilitātes un izaugsmes pakts; uzskata, ka abi parāda kontrollielumi ir jāuzskata par maksimumiem, no kuriem jāizvairās; atzīmē, ka ekonomikas un finanšu politikas efektīva koordinācija ir Ekonomikas un monetārās savienības ekonomisko panākumu priekšnosacījums, tomēr koordinējot ir jārespektē subsidiaritātes princips; aicina Komisiju izpētīt visus iespējamos paņēmienus, lai stiprinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu; uzsver, ka Komisijai ir labāk jāizmanto esošie uzraudzības instrumenti un Eirogrupai pastiprināti jāveic valstu budžetu vidusposma pārskatīšana;
Notes that the main elements of the SGP must also be consistently adhered to in the future, because the thresholds of 3 % government deficit and 60 % government debt to gross domestic product were specified on the basis of the economic conditions of the 1990s; is of the opinion that the SGP must be adhered to strictly by the Member States and supervised by the Commission; is of the opinion that both debt targets should be treated as ceilings to be avoided; notes that an effective coordination of economic and financial policy is a precondition for the economic success of the EMU, although such coordination should respect the principle of subsidiarity; calls on the Commission to examine all possible ways in which the preventive arm of the SGP could be strengthened; stresses that existing supervisory instruments must be used better by the Commission and that the medium-term examination of national budgets by the Eurogroup must be strengthened;
atbalsta Komisijas viedokli, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts sniedz nozīmīgu politisko pamatu sarežģītas ekonomiskās situācijas apstākļos, un uzsver, ka šī pakta ieviešanai vajadzētu nodrošināt to, ka ikreiz, kad pasliktinās publisko finanšu stāvoklis, tiek veikti atbilstīgi pasākumi šīs situācijas atrisināšanai, vienlaikus raugoties, lai tiktu atjaunots ilgtspējīgs stāvoklis; turklāt uzskata, ka budžeta politikas izstrādē pēc iespējas jāizmanto pārskatītajā Stabilitātes un izaugsmes paktā atļautā elastības pakāpe, un prasa Komisijai sniegt dalībvalstīm skaidras norādes par to, kā šo elastības mehānismu īstenot;
Supports the Commission's view that the revised SGP provides an important policy framework in times of highly stressed economic circumstances, and stresses that the implementation of the SGP should ensure that any deterioration of public finances is accompanied by measures adequate to tackle the situation, while ensuring that sustainable positions are being restored; believes, moreover, that budgetary policies should draw fully on the degree of flexibility permitted by the revised SGP and asks the Commission to give clear guidance to Member States on how to implement that flexibility;
uzskata, ka ilgtspējīga un stabila makroekonomikas vide prasa uzlabot valsts finanšu kvalitāti, tostarp nodrošināt turpmāku budžeta konsolidāciju, valsts izdevumu efektivitāti un lielākus ieguldījumus izglītībā, cilvēku kapitālā, pētniecībā un attīstībā un infrastruktūrā, kas veicina izaugsmi un nodarbinātību, kā arī risina samilzušas sabiedrības problēmas, piemēram, klimata pārmaiņu problēmu saskaņā ar klimata pārmaiņu un enerģētikas paketes mērķiem un ekonomikas atgūšanos no pašreizējās finanšu krīzes;
Considers that a sustainable and stable macro-economic environment requires improving the quality of public finances including further budgetary consolidation, high efficiency of public spending and enhanced investment in education, human capital, research and development and infrastructure that is conductive to growth and could stimulate employment and which address major society concerns, such as climate change, in line with the objectives of the climate change and energy package and economic recovery from the current financial crisis;
uzskata, ka strukturālām reformām ir jāpalielina ražīgums, labāk kombinējot ekonomikas un sociālo politiku, kā arī nodrošinot labu sociālā dialoga līmeni, kā noteikts Lisabonas stratēģijā;
Takes the view that structural reforms should focus on increasing productivity through a better combination of economic and social policy, while ensuring a good level of social dialogue as defined in the Lisbon Strategy;
norāda, ka konkurences politikai ir jāpapildina strukturālās politikas pasākumi, un uzsver ekonomikas restrukturēšanas nepieciešamību;
Notes that competition policy should be complementary to structural policies and advocates support for the restructuring of the economy;
brīdina, ka nevajag orientēties uz mērenām algām kā uz paņēmienu cenu stabilitātes panākšanai; šajā sakarībā atgādina, ka globalizācijas izraisīta lielāka konkurence jau ir radījusi pastiprinātu lejupēju spiedienu uz algām, kamēr importētā inflācija naftas un citu preču cenu celšanās rezultātā jau ir izraisījusi patērētāju pirktspējas samazināšanos; atkārtoti pauž pārliecību, ka šī problēma jārisina jo īpaši ar taisnīgāku pārticības sadali;
Warns against focusing essentially on wage moderation as a way to achieve price stability; recalls, in this context, that increased competition resulting from globalisation has already led to downward pressure on wages, while the imported inflation triggered by the increase of the price of oil and other commodities has already caused a loss of consumer purchasing power; reiterates its conviction, once again, that this issue should, in particular, be addressed by means of a fairer distribution of wealth;
uzskata, ka algu un nodokļu politika ir efektīvs līdzeklis, lai stabilizētu ekonomiku un nodrošinātu izaugsmi; uzskata, ka reālo algu pieaugumam jāatbilst ražīguma līmenim un ka ekonomisko mērķu sasniegšanai dažos gadījumos ir selektīvi jāizmanto nodokļu politikas saskaņošana; uzskata, ka īpaši nozīmīga ir cīņa pret krāpšanu gan tiešo, gan netiešo nodokļu jomā un šī cīņa būtu jāpastiprina; uzsver, ka ir steidzami jāattīsta līdzdalības un iesaistīšanas kultūra kā daļa no uzņēmumu vadības un korporatīvās sociālās atbildības koncepcijas;
Considers wage and tax policy to be efficient tools both for economic stabilisation and growth; is of the view that real wage increases in line with productivity levels should be ensured and that coordination of tax policy should be selectively used to achieve economic goals; considers that the fight against tax fraud, as regards both direct and indirect taxes, is particularly important and that that fight should be stepped up; underlines the need urgently to strengthen a culture of encouragement and involvement as part of the concepts of corporate governance and corporate social responsibility;
uzsver, ka iekšējā tirgū ir nepieciešami taisnīgi noteikumi; tādēļ uzskata, ka centieni noteikt iespējami zemāku uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi nav lietderīgi;
Stresses the need for fair rules for the internal market; considers, therefore, that the race to the lowest corporate tax rates is counter-productive;
aicina eiro zonas dalībvalstis pastiprināt ekonomikas un finanšu politikas efektīvu koordināciju, jo īpaši izstrādājot saskaņotu kopēju stratēģiju Eirogrupas ietvaros; atbalsta Komisijas priekšlikumu pieprasīt no dalībvalstīm vidēja termiņa pamatprogrammas attiecībā uz dalībvalstu ekonomikas un finanšu politikas virzieniem, kā arī kontrolēt šo programmu īstenošanu; uzsver, ka katrai dalībvalstij ir jāuzņemas atbildība par strukturālām reformām un konkurētspējas uzlabošanu sadarbības veidā, lai saglabātos uzticība un labvēlīga attieksme pret euro valūtu;
Requests that Member States in the euro area strengthen the effective coordination of economic and financial policy, in particular by developing a coherent common strategy within the Eurogroup; supports the proposal of the Commission to demand medium-term framework programmes from Member States for their economic and financial policies and to control their implementation; underlines that every Member State must take responsibility for tackling structural reforms and improving its competitiveness in a cooperative manner so that trust in and acceptance of the euro is maintained;
atzīmē, ka dažāda strukturālo reformu gaita un dažādi atvērtības līmeņi euro zonas dalībvalstīs radījuši to snieguma atšķirības; atbalsta tos Komisijas secinājumus tās paziņojumā par EMU@10, kuros norādīts uz dažu euro zonas valstu nepietiekamu izaugsmi un uz arvien pieaugošām atšķirībām starp euro zonas dalībvalstīm; aicina Eirogrupas valstis regulāri apmainīties ar viedokļiem un sadarboties, lai panāktu kopējo mērķi ‐ konverģences procesa paātrināšanu;
Notes that different patterns on structural reforms and degrees of openness have contributed to the diverging performances of euro area Member States; supports the Commission's conclusions in its Communication on EMU@10 as regards the insufficient catching up by several euro area economies and the increasing divergences between Member States in the euro area; calls for regular exchanges of views and cooperation within the Eurogroup with a view to achieving the common goal of accelerating the convergence process;
aicina Komisiju izmantot vienotus kopējus kritērijus, izvērtējot ekonomiskos un budžeta rādītājus; norāda uz Komisijas un dalībvalstu atbildību attiecībā uz statistikas datu uzticamību un aicina pieņemt turpmākos lēmumus tikai gadījumā, ja nav šaubu par pieejamo datu derīgumu un pareizību; pieprasa arī, lai būtu iespējams sākt izmeklēšanu, ja vairāku gadu laikā bijusi neatbilstība starp plānotajiem stabilitātes un konverģences programmu datiem un reāli sagaidāmajiem datiem;
Requests that the Commission handle, in a uniform manner, the common criteria in assessing economic and fiscal data; refers to the responsibility of the Commission and the Member States regarding the reliability of the statistical data, and demands that future decisions be taken only if there is no doubt regarding the validity and accuracy of the available data; requests also the option of launching investigations if there is a discrepancy over a number of years between the projected data of the stability and convergence programmes and the data which can realistically be expected;
Parlaments atkārtoti apliecina stingru atbalstu ECB neatkarībai;
Recalls its strong commitment to the independence of the ECB;
norāda, ka ECB regulārie ziņojumi Parlamentam, jo īpaši Ekonomikas un monetāro lietu komitejai, veicina monetārās politikas pārredzamību, un atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta deputātiem doto iespēju uzdot rakstveida jautājumus ECB par monetāro politiku, tādējādi veicinot ECB pārskatatbildību Eiropas Savienības pilsoņu priekšā; atbalsta prasību rīkot plašākas publiskās diskusijas par turpmāko kopējo monetāro un valūtas politiku euro zonā;
Notes that the regular reports of the ECB to Parliament, in particular to its Committee on Economic and Monetary Affairs, contribute to the transparency of monetary policy and welcomes the possibility for Members of the European Parliament to put written questions to the ECB on monetary policy, thus improving the accountability of the ECB towards the citizens of the Union; supports the demand for a stronger public debate on the future common monetary and currency policies in the euro area;
uzskata, ka Parlamenta un ECB dialogs monetārās politikas jomā ir bijis veiksmīgs un ka turpmāk tas ir jāattīsta; sagaida monetārās politikas dialoga uzlabošanos vairākos jautājumos, piemēram, attiecībā uz ECB priekšsēdētāja regulāro uzklausīšanu datumu saskaņošanu ar ECB grafiku attiecībā uz monetārās politikas lēmumiem, lai uzlabotu lēmumu analīzi, jo tādējādi būtu vēl iespēja uzaicināt ECB priekšsēdētāju, gan arī būtu iespēja apspriest aktuālus jautājumus, kad tas ir nepieciešams;
Considers that the monetary policy dialogue between Parliament and the ECB has been a success, and one which should be built on further; expects an improvement of the monetary dialogue on several points, such as coordinating the dates for the regular hearings of the ECB President with the ECB's calendar for monetary policy decisions so as to improve the analysis of the decisions, whilst retaining the possibility to invite the President of the ECB to discuss topical issues when necessary;
atzīmē, ka ECB monetārās politikas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka ECB vidējā termiņa mērķis ir nodrošināt inflācijas līmeni, kas tuvojas 2 % robežai, taču nepārsniedz šo līmeni; norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; atgādina, ka arī EK līguma 105. pants nosaka, ka ECB uzdevums ir atbalstīt Kopienas vispārējās ekonomikas politikas virzienus;
Notes that the primary objective of the ECB's monetary policy is to maintain price stability, and that the ECB aims at inflation rates of below, but close to, 2 % over the medium term; points out that the objective of price stability can be achieved effectively only if the root causes of inflation are properly addressed; recalls that Article 105 of the EC Treaty also assigns to the ECB the task of supporting the general economic policies of the Community;
uzskata, ka ECB vajadzētu virzīties uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu, kur precīzu inflācijas mērķi papildina pieļaujamo svārstību diapazons ap mērķa līmeni; aicina ECB publicēt inflācijas prognozes; šāda virzība uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu nedrīkst novērst uzmanību no monetāro rādītāju dinamikas, lai izvairītos no jaunu "burbuļu" rašanās;
Is of the opinion that the ECB should move towards a direct inflation targeting regime where a point inflation target is supplemented by a range of permitted fluctuations around the target rate; invites the ECB to publish its inflation forecasts; such a move toward a direct inflation targeting regime should not preclude focusing on the dynamics of monetary aggregates in order to avoid new asset bubbles;
uzskata, ka inflācija ir globāla parādība un ka atvērtā ekonomikā pret to nevar cīnīties tikai ar Eiropas monetārās politikas palīdzību;
Considers that inflation is a global reality and that in an open economy it cannot be combated by EU monetary policy alone;
uzskata, ka finansiālā integrācija var nodrošināt lielāku ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, kā arī lielāku stabilitāti un likviditāti iekšējā tirgū;
Believes that financial integration should mean more economic growth and competitiveness in addition to more stability and liquidity in the internal market;
atzīmē, ka galvenais Eiropas Savienības finanšu centrs atrodas ārpus euro zonas; tomēr atgādina, ka ES tiesību akti attiecas uz visām dalībvalstīm un visiem aktīviem iekšējā tirgus dalībniekiem; uzskata, ka Eiropas Savienībai nekavējoties jānostiprina uzraudzības struktūra, ņemot vērā ECB īpašo lomu;
Notes that the main financial centre in the European Union is outside the euro area; nevertheless recalls that EC legislation covers all Member States and market players active in the internal market; believes that the European Union urgently needs to enhance its supervisory structure taking into account the specific role of the ECB;
uzskata, ka vēl daudz ir jādara pārrobežu vērtspapīru darījumu maksājumu un norēķinu jomā, jo pašlaik tajā nav reālas integrācijas;
Is of the view that much remains to be done in the area of the clearing and settlement of cross-border securities transactions, where no real integration exists to date;
uzsver, ka lielāka integrācija ir nepieciešama attiecībā uz mazumtirdzniecības pakalpojumiem, jo bez šādas integrācijas var ciest patērētāju aizsardzība; uzskata, ka ir jāuzlabo klientu mobilitāte, finansiālā kompetence, piekļuve pamatpakalpojumiem un produktu salīdzināmība;
Underlines that, with regard to retail services, more integration is needed, without such integration being to the detriment of consumer protection; believes that customer mobility, financial literacy, access to basic services, and comparability of products need to be improved;
uzskata, ka finanšu uzraudzības struktūru eiropeizācija, finanšu tirgus pārredzamība, iedarbīgi konkurences noteikumi un atbilstošs regulējums ir priekšnoteikumi, kas nepieciešami vidējā termiņā, lai uzlabotu krīžu pārvarēšanu un sadarbību starp Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS), uzraudzības iestādēm, valdībām un tirgus dalībniekiem; uzskata, ka integrēta, visaptveroša (attiecas uz visām nozarēm), konsekventa un saskaņota uzraudzības sistēma, sākot ar līdzsvarotu pieeju finanšu riska pārrobežu izplatības regulēšanā, pamatojoties uz saskaņotu likumdošanu, varētu samazināt saskaņošanas izmaksas gadījumos, kad tiesvedība notiek vairākās jurisdikcijās; norāda, ka vajadzētu izvairīties no tiesību aktu pārliekas reglamentēšanas (reglamentēšanas ārpus EK tiesību aktā noteiktajām minimālajām prasībām), kā arī regulējuma arbitrāžas; aicina Komisiju saskaņā ar šiem principiem izvirzīt priekšlikumus esošās uzraudzības struktūras pārskatīšanai; uzskata, ka jebkurus ECB uzraudzības pasākumus vajadzētu paplašināt ārpus euro zonas robežām, izmantojot Eiropas Centrālo banku sistēmu;
Considers a Europeanisation of the financial supervision structure, financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation to be necessary in the medium term, in order to improve crisis management and cooperation between the European System of Central Banks (ESCB), supervisory authorities, governments and market participants; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors), consistent and coherent supervisory framework starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; notes that 'gold plating' (regulating beyond the minimum requirements of EC legislation) as well as regulatory arbitrage should be avoided; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; is of the opinion that any supervisory role of the ECB should be extended beyond the borders of the euro area, via the ESCB;
atzinīgi vērtē 2008. gada pavasarī panākto Saprašanās memorandu par sadarbību starp Eiropas Savienības finanšu uzraudzības iestādēm, centrālajām bankām un finanšu ministrijām pārrobežu finansiālās stabilitātes jomā; tomēr uzsver, ka Saprašanās memorands nav juridiski saistošs un tā pamatā ir tikai dalībvalstu vēlme savstarpēji sadarboties; uzskata, ka, lai gan ir grūti
Welcomes the Memorandum of Understanding on Cooperation between the Financial Supervisory Authorities, Central Banks and Finance Ministries of the European Union on Cross-Border Financial Stability agreed in spring 2008; underlines, however, that that Memorandum of Understanding is soft law only and relies upon Member States" willingness to cooperate with each other; is of the opinion that even if rules on burden sharing are very difficult to define
definēt noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu, ir jāturpina darbs pie krīžu vadības;
, the work relating to crisis management needs to continue;