natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka Baltijas jūrai ir šo reģionu vienojoša loma; aicina izveidot jaunu programmu "Baltijas jūra bez robežām", kuras mērķis būtu sekmēt robežšķērsošanas, tostarp dalībvalstu un Krievijas Federācijas robežas šķērsošanas vienkāršošanu šajā reģionā; atbalsta Baltijas jūras reģiona jūras maģistrāles izveidi, jo 2010. gadā šī jūras maģistrāle savienos Baltijas jūras valstis ar centrālās un Rietumeiropas dalībvalstīm;
Recalls the role of the Baltic Sea as a uniting factor in the region; suggests a new programme, to be entitled "Borderless Baltic Sea", designed to facilitate smooth border crossing in the region, including between the Member States and the Russian Federation; supports the establishment of a "Baltic Sea motorway" linking the Baltic Sea region with Member States in central and western Europe by 2010;
uzskata, ka, lai samazinātu Baltijas jūras piesārņojumu, dalībvalstīm ir jābūt tiesīgām saglabāt vai ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus nekā pasākumi, ko ierosinājusi ES;
Takes the view that, in order to fulfil their responsibility to lessen the pollution of the Baltic Sea, Member States should have the right to maintain or introduce more stringent protective measures than those proposed by the EU;
atzīst, ka jūras satiksme ir kļuvusi intensīvāka, galvenokārt Krievijas Federācijas ekonomiskās izaugsmes dēļ; uzskata, ka kuģošanas drošība ir viens no aktuālākajiem jautājumiem šajā reģionā; ierosina pakāpeniski paplašināt kopējo Kuģu satiksmes pārvaldības un informācijas sistēmu, lai ar laiku tā aptvertu ne tikai Somu līci, bet visi Baltijas jūru; uzsver nepieciešamību kopīgi panākt to, ka Starptautiskā jūrniecības organizācija Baltijas jūras reģionam piešķir Īpaši jutīgas jūras statusu, tostarp, ka tiek aizliegta vienkārša korpusa naftas tankkuģu izmantošana;
Recognises the increase in maritime traffic, mainly due to the strong economic growth of the Russian Federation; regards maritime safety as one of the most pressing concerns of the region; proposes the gradual expansion of the joint Vessel Traffic Management and Information Systems (VTMIS) to cover the whole of the Baltic Sea instead of just the Gulf of Finland; underlines the need for a common commitment to rapid implementation of the classification of the Baltic Sea by the IMO as a PSSA, including a ban on single-hull oil transports;
atzīst, ka lielākā daļa valstu tirgu šajā reģionā ir salīdzinoši nelieli, un tādēļ daudzos gadījumos tajos ir neliela konkurence; norāda uz šī reģiona dalībvalstu ļoti lielo savstarpējo ekonomisko atkarību; aicina šī reģiona ES dalībvalstis pilnībā ieverot četras pamatbrīvības (personu pārvietošanās brīvība; preču brīva aprite; brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīva kapitāla aprite);
Recognises that most national markets in the region are relatively small, which has in many cases resulted in a low level of competition; points out the exceptional economic interdependence of the Member States in the region; calls for full implementation of the four basic freedoms (freedom of movement of persons, freedom of movement of goods, freedom of establishment and the free movement of capital) as between the EU Member States located in the region;
atzīmē, ka Eiropas Savienības ieskautā Kaļiņingradas apgabala dēļ ir nepieciešama patiesa reģiona iestāžu, Krievijas Federācijas un Eiropas Savienības sadarbība; mudina Krievijas Federāciju un Eiropas Savienību izskatīt iespēju izveidot Kaļiņingradas apgabalu par atklātāku un mazāk militarizētu pilotreģionu ar atvieglotu pieeju iekšējam tirgum; uzsver nepieciešamību pilnībā ievērot kuģošanas brīvību Baltijas jūrā, tostarp Vistulas lagūnā un Kaļiņingradas līcī, kā arī ļaut brīvi pārvietoties Baltijas jūras līcī;
Notes that the status of the Kaliningrad Oblast enclave surrounded by the European Union calls for genuine cooperation between the regional authorities, the Russian Federation and the European Union; urges the Russian Federation and the European Union to examine the possibility of developing the Kaliningrad Oblast into a more open and less militarised pilot region with improved access to the internal market; stresses the need for full implementation of freedom of navigation in the Baltic Sea, including the Vistula Lagoon and Kaliningradzkij Zaliv, and free passage through the Pilava Strait/Baltijskij Proliv;
norāda, ka Ziemeļu dimensijas partnerībai sabiedrības veselības un sociālās labklājības jomā ir jākļūst praktiskākai saistība ar izplatītāko slimību apkarošanu un jāsekmē veselīgs un sociāli atzīstams dzīvesveids; aicina Krievijas Federāciju un ES izpētīt iespējas iesaistīt Kaļiņingradas apgabalu Ziemeļu dimensijas partnerībā sabiedrības veselības un sociālās labklājības jomā;
Points out that the Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing (NDPHS) should become more practical in combating major diseases as well as enhancing and promoting health and socially rewarding lifestyles; calls on the Russian Federation and the EU to examine the possibilities of practically engaging the Kaliningrad Oblast in NDPHS activities;
uzsver, ka Kaļiņingradas apgabals vēl aizvien ir anklāvs, kas cieš no daudzām sociālām, ekonomiskām un ekoloģiskām problēmām, porti, ievērojamu ekoloģisko risku, ko rada šajā reģionā izvietotās militārās bāzes un ieroči, kā arī draudiem cilvēku veselībai, augsta organizētās noziedzības un narkomānijas līmeņa;
Stresses that the Kaliningrad Oblast is still an enclave plagued with many social, economic and ecological problems, such as the significant ecological risk posed by the presence of the military bases and weapons in the region, the substantial health risk and the high levels of organised crime and drug addiction;
aicina Baltijas jūras reģionu aktīvi atbalstīt programmas, kuru mērķis ir radīt jaunus mākslas un saziņas veidus un sekmēt daudznacionālas mobilitātes un kultūras apmaiņas programmas;
Calls on the Baltic Sea Region to actively support programmes aimed at generating new forms of art and communication and fostering multinational mobility and cultural exchange programmes;
atbalsta reģionālos studentu apmaiņas projektus; ierosina šī reģiona universitātēm veidot tīklus un vienoties par darbu sadali, lai izveidotu izcilības centru, kas ir konkurētspējīgs starptautiskā līmenī;
Supports student exchanges within the region; suggests that the universities in the region form networks and agree on a division of labour in order to foster centres of excellence capable of competing at international level;
pauž bažas par to, ka reģiona austrumu robežu diezgan intensīvi izmanto organizētās noziedzības struktūras, īpašas bažas rada cilvēku tirdzniecība un narkotiku kontrabanda; mudina pastiprināt Eiropas Policijas biroja darbību šajā reģionā un pastiprināt ar šo problēmu risināšanu saistīto sadarbību gan ES, gan starpvaldību līmenī;
Is concerned that the region's Eastern border is serving as a conduit for a significant level of organised crime, with trafficking in humans and drugs giving cause for particular concern; urges a strengthened European Police Office (Europol) involvement and reinforced cooperation at both EU and intergovernmental levels on these issues;
uzsver nepieciešamību divkāršot centienus uzlabot robežkontroles efektivitāti uz austrumu robežas, sevišķi modernizējot infrastruktūru un atvieglojot legālu robežšķērsošanu, un aicina atvēlēt tam pietiekami daudz līdzekļu no paredzētā Eiropas Ārējo robežu fonda;
Stresses the need to redouble efforts to improve the efficiency of border controls on the Eastern border, in particular as regards upgrading the existing infrastructure and promoting legal border crossing, and calls for sufficient funds to be earmarked from the proposed European External Borders Fund;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Krievijas Federācijas valdībai un Baltijas jūras valstu padomes prezidentūrai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the government of the Russian Federation and the Presidency of the Council of the Baltic Sea States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu saistībā ar EDAP ( 2006/2033(INI) )
European Parliament resolution on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP ( 2006/2033(INI) )
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju (EDS),
having regard to the European Security Strategy (ESS) adopted by the European Council on 12 December 2003,
ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas parakstīts Romā 2004. gada 29. oktobrī,
having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, signed in Rome on 29 October 2004,
ņemot vērā 2005. gada 16.–17. jūnija un 15.–16. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, īpaši prezidentūras ziņojumus par Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP),
having regard to the Presidency conclusions of the European Councils of 16-17 June 2005 and 15-16 December 2005, and in particular to the Presidency reports on ESDP,
ņemot vērā 2003. gada 9. decembrī Padomes apstiprināto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,
having regard to the EU Strategy against proliferation of Weapons of Mass Destruction, endorsed by the Council on 9 December 2003,
ņemot vērā Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) valdes 2005. gada septembra sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the meeting of the Steering Board of the European Defence Agency of September 2005,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0366/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0366/2006 ),
tā kā EDS ir daļa no vispārējās Kopējās ārējās un drošības politikas (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP), saskaņā ar kurām ES var īstenot visas iespējamās politiskās darbības, tostarp diplomātiskos, ekonomiskos un attīstības politikas pasākumus,
whereas the ESS is part of the overall Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP), under which the full range of possible political action by the European Union – including diplomatic, economic and development policy measures – can be deployed,
tā kā sabiedriskās domas aptaujas pēdējos 10 gadus ir uzrādījušas noturīgi augstu atbalsta līmeni - vairāk nekā 60 % pilsoņu atbalsta ES kopējo ārpolitiku un vairāk nekā 70 % atbalsta ES kopējo aizsardzības politiku; turklāt tā kā citas aptaujas ir parādījušas, ka militāro izdevumu pieaugums netiek atbalstīts,
whereas opinion polls over the last 10 years have shown a consistently high level of approval as it has emerged that more than 60% of EU citizens are in favour of a common European Union foreign policy and more than 70% are in favour of a common European Union defence policy; whereas, moreover, other polls show that there is no support for increasing military expenditure,
tā kā drošība, kā arī masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas un starptautiskā terorisma apkarošana tiek uzskatīta par ES prioritāti, EDAP ir vajadzīga vienota rīcība un kopēja stratēģija;
whereas security and combating the proliferation of weapons of mass destruction (WMD), as well as international terrorism are considered as a priority for the EU; whereas a joint response and common strategy are needed in the ESDP,
tā kā ES un arī citur jāstiprina kontrole pār ieroču eksportu,
whereas controls over arms exports must be tightened up by the European Union and also internationally,
atzīst, ka pēc Grieķijas prezidentūras iniciatīvas izstrādātā 2003. gada decembra EDS ir lieliska modernās pasaules draudu analīze un tā nosaka ES ārpolitikas pamatprincipus; taču uzsver nepieciešamību regulāri uzraudzīt tās īstenošanu, lai varētu reaģēt uz ģeopolitisko attīstību;
Recognises that the ESS of December 2003, based on an initiative by the Greek presidency, contains an excellent analysis of the threats to the modern world and states the fundamental principles of the EU's foreign policy; emphasises, however, the need to monitor its implementation on a regular basis, in order to be able to react to geopolitical developments;
atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju galvenie draudi ES un tās pilsoņiem ir starptautiskais terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionālie konflikti, valstu sabrukumi un organizētā noziedzība; uzsver, ka, turpmāk strādājot pie Eiropas drošības stratēģijas, kā stratēģiskais mērķis tajā ir jāiekļauj to problēmu risināšana, kuras ir saistītas ar pasaulē pieaugošo konkurenci par enerģijas un ūdens ieguves avotiem, kā arī dabas katastrofām un ES ārējo robežu drošību; pauž bažas, ka var atsākties bruņošanās sacensība globālā un reģionālā līmenī, kā arī joprojām notiek konvencionālo ieroču izplatīšana;
Notes that, as stated in the ESS, international terrorism, the proliferation of WMD, regional conflicts, state failure and organised crime represent nowadays the main threats facing the European Union and its citizens; emphasises that the increasing worldwide competition for sources of water and energy, as well as natural disasters and the security of the Union's external borders, must be included as a strategic objective in the further development of the ESS; is concerned about the prospect of renewed arms races at global and regional levels and the ongoing proliferation of conventional arms;
atzīst, ka cīņu pret starptautisko terorismu tomēr nevar turpināt tikai ar militāriem līdzekļiem un ka terorisma novēršana un apspiešana prasa daudz nemilitāru pasākumu, piemēram, dalīšanos ar izlūkdatiem, policijas un tiesu sadarbību, kam vajadzīga pilnīga sadarbība iestāžu un pīlāru starpā, kā arī demokrātisku iestāžu, infrastruktūras un pilsoniskās sabiedrības izveidi sabrukušajās valstīs un tajās, kurās šis process pašlaik notiek; uzsver, ka viens no Eiropas Savienības lielākajiem ieguldījumiem starptautiskā terorisma novēršanā ir tās spēja efektīvi veidot un atjaunot demokrātiskās iestādes, sociālo un ekonomisko infrastruktūru, labu pārvaldību un pilsonisko sabiedrību, kā arī veiksmīgi apkarot rasismu un ksenofobiju;
Recognises that the fight against international terrorism cannot, however, be pursued by military means alone, and that the prevention and repression of terrorism require a whole range of non-military measures such as intelligence-sharing and police and judicial cooperation, for which full interinstitutional and inter-pillar cooperation is needed, and that the building of democratic institutions, infrastructure and civil society in failed or failing states is required; stresses that one of the greatest contributions of the European Union to preventing international terrorism is its capacity to be effective in the building or rebuilding of democratic institutions, social and economic infrastructure, good governance and civil society and in successfully combating racism and xenophobia;
atzīmē, ka KĀDP uzdevums ir aizsargāt ES pilsoņus pret šiem draudiem, nodrošināt ES pamatoto interešu aizsardzību un veicināt ANO Statūtu mērķu īstenošanu, darbojoties globāli atbildīgi par mieru un demokrātiju pasaulē; noteikti atbalsta EDS ideju, ka labākie līdzekļi šo mērķu sasniegšanai ir "efektīva daudzpusība", proti, starptautiskās institūcijas un starptautiskās tiesības;
Points out that the task of the CFSP is to protect the citizens of the EU from those threats, defend the justified interests of the EU and promote the objectives of the United Nations Charter by acting as a global responsible actor for worldwide peace and democracy; strongly supports the idea of the ESS that the best means of attaining these objectives is "effective multilateralism", meaning international institutions and international law;
atkārtoti pauž nostāju, ka Eiropas Savienībai, izmantojot EDAP, uzdevumi jāveic galvenokārt ar civiliem un miermīlīgiem līdzekļiem un militārie līdzekļi jāizmanto tikai tad, ja visi līdzekļi sarunu veikšanai ir pilnībā izsmelti un sarunas ir nonākušas strupceļā; veicot šos likumīgos uzdevumus, vispirms pilnībā jāievēro pilsoņu cilvēktiesības un pamatbrīvības ES un ārpus tās;
Reiterates its position that the EU, through the ESDP, must fulfil its tasks by civil and peaceful means in the first place and by military means only if all avenues for negotiation have been thoroughly explored and found to be a dead end; in carrying out these legitimate tasks, the primary consideration should be unequivocal respect for the human rights and fundamental freedoms of citizens within and outside the EU's borders;
uzskata, ka ģeopolitiskās problēmas ir ievērojami saasinājušās kopš EDS apstiprināšanas 2003. gadā, radot nepieciešamību to pārskatīt vēlākais 2008. gadā; uzskata, ka EDS vajadzētu pārskatīt reizi piecos gados un to vajadzētu izskatīt Eiropas Parlamentā un dalībvalstu parlamentos;
Considers that the geopolitical challenges have evolved considerably since the adoption of the ESS in 2003, making its revision necessary in 2008 at the latest; is of the opinion that the ESS should be revised every 5 years and that it should be debated in the European Parliament and the parliaments of the Member States;
norāda, ka ārkārtīgi svarīgi ir efektīvi koordinēt starptautiskās kopienas reakcijas civilos un militāros elementus krīzes gadījumos;
Points out that it is of the utmost importance to effectively coordinate the civilian and military elements of the international community's response to a crisis;
mudina dalībvalstis attīstīt parlamentāro dimensiju EDAP, kurā izmaiņas iestāžu un finanšu līmenī notiek ciešā saistībā ar Parlamenta kontroles tiesību paplašināšanu; atgādina, ka atbildību par EDAP parlamentāro uzraudzību dala dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments, pamatojoties uz to attiecīgajos līgumos un konstitūcijās noteiktajām tiesībām un pienākumiem;
Urges the Member States to support the parliamentary dimension of the ESDP in which developments at the institutional and financial level go hand in hand with an extension of parliamentary rights of control; recalls that responsibility for parliamentary monitoring of the ESDP is shared between the parliaments of the Member States and the European Parliament on the basis of their respective rights and duties under relevant treaties and constitutions;
atbalsta iniciatīvas par ciešākām attiecībām un intensīvāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu saistībā ar jautājumiem par EDAP, lai kļūtu iespējams strukturētāks un regulārāks dialogs starp parlamentiem;
Advocates initiatives for closer relations and an intensified exchange of information between the parliaments of the Member States and the European Parliament in relation to questions concerning the ESDP, in order to make more structured and regular dialogue between the parliaments possible;
uzsver, ka ES jāspēj sniegt ievērojams ieguldījums, lai:
Stresses that the European Union must be in a position to make a major contribution, in order to:
aizstāvētos pret jebkādu reālu un nepārprotamu drošības apdraudējumu,
defend itself against any real and unequivocal threat to its security;
nodrošinātu mieru un stabilitāti visupirms ģeogrāfiskajos kaimiņu reģionos un citās pasaules daļās saskaņā ar ANO Statūtu principiem,
secure peace and stability first and foremost in its geographical neighbourhood and in other parts of the world, in accordance with the principles of the UN Charter;
veiktu humanitārās intervences un glābšanas operācijas,
carry out humanitarian interventions and rescue operations;
novērstu un pārvaldītu konfliktus un veicinātu demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu,
prevent and manage conflicts and promote democracy and respect for human rights;
veicinātu reģionālo un globālo atbruņošanos;
promote regional and global disarmament;
atzīst, ka dalībvalstu bruņoto spēku potenciālu un ES iespējas to izmantot ietekmē tas, ka daudzas dalībvalstis ir gan ES, gan NATO dalībnieki un abu organizāciju rīcībā ir tie paši bruņotie spēki; tādēļ pieprasa, lai ES turpinātu intensīvi sadarboties ar NATO, it īpaši spēju attīstības jomā;
Recognises that the capabilities of the Member States" armed forces and their availability to the EU are influenced by the fact that most Member States are members of both the EU and NATO and maintain one set of armed forces at the disposal of both organisations; demands, therefore, that the EU should continue to work intensively with NATO, especially in the area of capabilities development;
uzsver Eiropas Drošības stratēģijai raksturīgo "stratēģisko autonomiju", proti, neatkarīgi no citiem dalībniekiem spēt veikt operācijas savā jomā; šādai autonomijai vajadzīga savietojamība un ilgtspējīgāka un uzticamāka piegādes ķēde, kas balstīta uz savstarpēju atbalstu un palīdzību, izvairoties no ierobežotu resursu dublēšanas un neefektīvas izmantošanas Eiropas un dalībvalstu līmenī; brīdina par NATO un ES, kā arī dalībvalstu un ES darbību dublēšanos;
Stresses the "strategic autonomy" inherent in the ESS, namely the ability to carry out operations within its scope independently of other actors, which requires interoperability and a more sustainable and reliable supply chain based on mutual support and assistance, avoiding duplication and suboptimal use of scarce resources at European level or between Member States; warns against unnecessary duplication of effort between NATO and the EU, and between the Member States of the EU;
uzskata, ka EDAP rīcībā esošie bruņotie spēki civilajām un militārajām operācijām ir ierobežoti; tādēļ, lai iegūtu uzticamību kā globāls dalībnieks, aicina ES koncentrēt spēkus uz ģeogrāfiskajām kaimiņvalstīm, it īpaši Balkānu valstīm; vienlaikus paredz turpināt attīstīt iespējas ES aktīvi piedalīties konfliktu risināšanā arī citās pasaules daļās saskaņā ar ANO Statūtu principiem;
Considers that the ESDP currently has at its disposal limited resources for civilian and military operations; therefore demands that the EU - in order to develop its credibility as a global actor - concentrate its capabilities on its geographical neighbourhood, particularly the Balkans; envisages at the same time the development of further capabilities to enable the EU to make an active contribution to conflict resolution in other parts of the world as well, in accordance with the principles of the UN Charter;
Integrēta civilmilitārā sadarbība
Integrated civil-military cooperation
atzinīgi vērtē ES uzsvērto civilās un militārās sadarbības stiprināšanu krīžu pārvaldībā un atzīst, ka civilo krīžu pārvaldības spēju pilnveidošana ir bijusi raksturīga iezīme, kas EDAP attīstībā nodrošina pievienoto vērtību un plašas iespējas reaģēt uz konfliktiem, veikt humanitārās intervences, pēckonflikta atjaunošanu un uzturēt mieru; uzsver vajadzību iesaistīt specializētas starptautiskas un vietējās NVO un to tīklus; mudina ES turpināt īstenot konsekventu politiku attiecībā uz konfliktu novēršanu Gēteborgas 2001. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomes secinājumu garā;
Welcomes the EU's emphasis upon strengthening civil and military cooperation in crisis management and recognises that the development of civilian crisis management capabilities has been a distinct feature which provides added value in the development of the ESDP and across the spectrum of responses to conflict prevention, humanitarian intervention, post-conflict reconstruction and peace-building; underlines the need to involve specialised international and local NGOs and their networks; urges the EU to further strive for the implementation of a coherent policy concerning conflict prevention in the spirit of the conclusions of the Göteborg European Council held on 15 and 16 June 2001;