natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Par pienākumiem, ko uzliek šie kvalitātes kritēriji, būtu jāvienojas organizācijām, kas nosūta un kas uzņem dalībniekus.
The responsibilities arising from these quality criteria should be agreed by the sending and hosting organisations and the participants.
Ir vēlams šos pienākumus apstiprināt rakstiski tā, lai tie būtu skaidri visiem, uz ko tie attiecas.
They should preferably be confirmed in writing, so that responsibilities are clear to all concerned.
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā ( KOM(2005)0548 – C6-0375/2005 – 2005/0221(COD) )
European Parliament legislative resolution on the proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on key competences for lifelong learning ( COM(2005)0548 – C6-0375/2005 – 2005/0221(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2005)0548 ) OV vēl nav publicēts.
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0548 ) Not yet published in OJ.
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu ( C6-0375/2005 ),
having regard to Article 251(2) and Articles 149(4) and 150(4) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0375/2005 ),
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0262/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0262/2006 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 149(4), and Article 150(4) thereof,
Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadome secināja, ka Eiropai vajadzētu noteikt jaunas pamatprasmes, kas jānodrošina mūžizglītībā, kā galveno pasākumu, Eiropai reaģējot uz globalizāciju un veidojot uz zināšanām balstītu valstu ekonomiku, un uzsvēra to, ka cilvēki ir Eiropas galvenais kapitāls.
The Lisbon European Council (23-24 March 2000) concluded that a European framework should define the new basic skills to be provided through lifelong learning as a key measure in Europe's response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe's main asset.
Kopš tā laika šie secinājumi ir regulāri atkārtoti, tostarp Briseles Eiropadomē 2003. gada 20. un 21. martā un 2005. gada 22. un 23. martā, kā arī atjaunotajā Lisabonas stratēģijā, ko apstiprināja 2005. gadā.
Since then, those conclusions have been regularly restated including by the Brussels European Councils (20-21 March 2003 and 22-23 March 2005), and in the re-launched Lisbon Strategy which was approved in 2005.
Eiropadomēs Stokholmā (2001. gada 23. un 24. marts) un Barselonā (2002. gada 15. un 16. marts) noteica konkrētus Eiropas izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķus un darba programmu (darba programma "Izglītība un apmācība 2010"), ko jāsasniedz līdz 2010. gadam.
The European Councils of Stockholm (23-24 March 2001) and Barcelona (15-16 March 2002) endorsed the concrete future objectives of European education and training systems and a work-programme (the Education and Training 2010 work programme) to achieve them by 2010.
Šie mērķi ietver prasmju attīstīšanu, kas nepieciešama zināšanu sabiedrībā, īpašus mērķus valodu mācīšanās veicināšanai un uzņēmējdarbības attīstīšanai, kā arī vispārējo nepieciešamību uzsvērt Eiropas dimensiju izglītībā.
These objectives include developing skills for the knowledge society and specific objectives for promoting language learning, developing entrepreneurship and the overall need to enhance the European dimension in education.
kā prioritāti noteica "jauno pamatprasmju" nodrošināšanu un uzsvēra, ka mūžizglītībai jāaptver laikposms no pirmskolas vecuma līdz pensijas vecumam un pēc tā.
identified the provision of "the new basic skills" as a priority, and stressed that lifelong learning must cover learning from pre-school age to post-retirement age.
Kopienas nodarbinātības rādītāju uzlabošanas nolūkā Eiropadomēs Briselē 2003. gada martā un 2003. gada decembrī uzsvēra nepieciešamību pilnveidot mūžizglītību, īpaši pievēršot uzmanību aktīviem un preventīviem pasākumiem saistībā ar nenodarbinātajām un neaktīvajām personām.
In the context of improving the Community's employment performance, the European Councils of Brussels (March 2003 and December 2003) stressed the need to develop lifelong learning, with a particular focus on active and preventive measures for the unemployed and inactive persons.
Nodarbinātības īpašās komisijas ziņojumā, kurā uzsvēra to, ka ir nepieciešams, lai cilvēki spētu pielāgoties pārmaiņām, akcentēja iedzīvotāju integrācijas darba tirgū nozīmi un mūžizglītības izšķirošo lomu.
This built on the report of the Employment Taskforce, which emphasised the need for people to be able to adapt to change, the importance of integrating people into the labour market, and the key role of lifelong learning.
Padome 2003. gada maijā pieņēma Eiropas paraugkritērijus, tādējādi apņemoties ievērojami uzlabot Eiropas vidējos rādītājus.
In May 2003 the Council adopted the European reference levels ("benchmarks"), demonstrating a commitment to a measurable improvement in European average performance.
Paraugkritēriji ietver lasītprasmi, skolas nepabeigšanu, pabeigtu vidusskolas izglītību un pieaugušo mūžizglītību un ir cieši saistīti ar pamatprasmju pilnveidošanu.
These reference levels include reading literacy, early school leaving, completion of upper secondary education and participation of adults in lifelong learning, and are closely linked to the development of key competences.
Padomes ziņojumā par izglītības plašāku nozīmi, ko pieņēma 2004. gada novembrī, tika uzsvērts tas, ka izglītība veicina vispārējā kultūras pamata saglabāšanu un atjaunošanu sabiedrībā, kā arī tādu būtisku sociālo un pilsonisko īpašību apguvi kā pilsoniskums, līdztiesība, iecietība un cieņa, un ir īpaši nozīmīga laikā, kad dalībvalstīm jārisina jautājums, kā izturēties pret augošo sociālo un kultūras daudzveidību.
The report of the Council on the broader role of education adopted in November 2004 stressed that education contributes to preserving and renewing the common cultural background in society and to learning essential social and civic values such as citizenship, equality, tolerance and respect, and is particularly important at a time when all Member States are challenged by the question of how to deal with increasing social and cultural diversity.
Bez tam dot cilvēkiem iespēju ieiet un palikt darba dzīvē ir būtisks izglītības nozīmes aspekts sociālās kohēzijas nostiprināšanā.
Moreover, enabling people to enter and stay in working life is an important part of the role of education in the strengthening of social cohesion.
Saskaņā ar Komisijas 2005. gadā pieņemto ziņojumu par Lisabonas izglītības un apmācības mērķu sasniegšanas gaitu 15 gadus vecu jauniešu ar sliktu lasītprasmi procentuālā attiecība nav samazinājusies un pabeigtas vidējās izglītības rādītājs nav palielinājies.
The report adopted by the Commission in 2005 on progress towards the Lisbon objectives in education and training showed that there had been no progress in reducing the percentage of low achievers in reading literacy at age 15 or in raising the completion rate for upper-secondary education.
Bija samazinājies skolu nepabeigušo skaits, bet, ņemot vērā pašreizējos rādītājus, 2010. gada paraugkritēriji, ko Padome pieņēma 2003. gada maijā, netiks sasniegti.
Some progress was visible in reducing early school leaving, but at current rates the 2010 European reference levels adopted by the May 2003 Council will not be achieved.
Dalība pieaugušo izglītībā nepieaug pietiekami ātri, lai sasniegtu 2010. gada paraugkritēriju, un dati liecina par to, ka mazkvalificētie iedzīvotāji mazāk piedalās turpmākā apmācībā.
Participation of adults in learning is not growing fast enough to reach the 2010 reference level, and data shows that low-skilled people are less likely to participate in further training.
Darbības plānā prasmju un kvalifikāciju attīstībai visas dzīves laikā, ko 2002. gada martā pieņēma Eiropas sociālie partneri, ir uzsvērta nepieciešamība uzņēmumiem arvien ātrāk pielāgot savas struktūras, lai saglabātu konkurētspēju.
The Framework of Actions for the Lifelong Development of Competences and Qualifications, adopted by the European social partners in March 2002, stresses the need for businesses to adapt their structures more and more quickly in order to remain competitive.
Pastiprināts komandas darbs, hierarhijas izlīdzināšana, pienākumu sadalījums un lielāka daudzuzdevumu nepieciešamība prasa mācību organizāciju attīstību.
Increased team-work, flattening of hierarchies, devolved responsibilities and a greater need for multi-tasking are leading to the development of learning organisations.
Šajā sakarā organizāciju spēja noteikt prasmes, mobilizēt un apzināties tās un veicinātu to attīstību visiem nodarbinātajiem, veido jauno konkurētspējas stratēģiju pamatu.
In this context, the ability of organisations to identify competences, to mobilise and recognise them and to encourage their development for all employees represent the basis for new competitive strategies.
Māstrihtas pētījums par profesionālo izglītību un apmācību 2004. gadā norāda uz lielu plaisu starp izglītības līmeņiem, kas nepieciešami jaunajās darbavietās, un Eiropas darbaspēka sasniegtajiem līmeņiem.
The Maastricht Study on Vocational Education and Training of 2004 indicates a significant gap between the levels of education required by new jobs, and the levels of education achieved by the European workforce.
Šis pētījums parāda, ka vairāk nekā viena trešā daļa Eiropas darbaspēka (80 miljoni) ir ar zemu kvalifikāciju, tajā pašā laikā ir aplēsts, ka līdz 2010. gadam gandrīz 50 % jauno darbavietu būs nepieciešama trešā līmeņa kvalifikācija, gandrīz 40 % būs nepieciešama pilna vidējā izglītība, bet tikai 15 % būs piemērotas pamatskolu beigušajiem.
This study shows that more than one third of the European workforce (80 million persons) is low-skilled whilst it has been estimated that by 2010 almost 50 % of new jobs will require tertiary level qualifications, just under 40 % will require upper secondary schooling, and only about 15 % will be suitable for those with basic schooling.
Padome un Komisija Apvienotajā ziņojumā par darba programmu "Izglītības un apmācības 2010", ko pieņēma 2004. gadā, uzsvēra nepieciešamību nodrošināt to, lai visiem iedzīvotājiem būtu tās prasmes, kas tiem nepieciešamas dalībvalstu noteiktajās mūžizglītības stratēģijās.
The Joint Council/Commission Report on the Education and Training 2010 work programme, adopted in 2004, reinforced the need to ensure that all citizens are equipped with the competences they need as part of Member States' lifelong learning strategies.
Lai veicinātu un vienkāršotu reformu, ziņojumā izvirzīti priekšlikumi kopīgu Eiropas paraugkritēriju un principu izstrādei un noteikta pamatprasmju sistēmas prioritāte.
To encourage and facilitate reform, the report suggests the development of common European references and principles and gives priority to the Key Competences Framework.
Jaunatnes paktā, kas pievienots marta Briseles Eiropadomes (2005. gada 22.-23. marts) secinājumiem, ir uzsvērta nepieciešamība vecināt vispārējā galveno prasmju kopuma attīstīšanu.
The European Youth Pact which is annexed to the conclusions of the Brussels European Council (22-23 March 2005) stressed the need to encourage the development of a common set of core skills.
Vajadzība nodrošināt jauniešiem nepieciešamās pamatprasmes un izglītības ieguves līmeņu uzlabošana ir 2005. gada jūnija Eiropadomes pieņemto Integrēto izaugsmes un nodarbinātības 2005.–2008. gada pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa.
The need to equip young people with necessary key competences and to improve educational attainment levels is an integral part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs 2005-2008, approved by the June 2005 European Council.
Jo īpaši Nodarbinātības pamatnostādnēs, atsaucoties uz jaunajām prasībām attiecībā uz prasmēm, aicina pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, precīzāk nosakot profesiju vajadzības un pamatprasmes, kas ietvertas dalībvalstu reformu programmās.
In particular, the Employment Guidelines call for education and training systems to be adapted in response to new competence requirements through better identification of occupational needs and key competences as part of Member States' reform programmes.
Turklāt Nodarbinātības pamatnostādnēs pausts aicinājums nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesību visās veiktajās darbībās un panākt, ka vidējais nodarbinātības rādītājs Eiropas Savienībā kopumā ir 70 % un sieviešu nodarbinātības rādītājs ir vismaz 60 %.
Furthermore, the Employment Guidelines call for ensuring gender mainstreaming and gender equality in all actions and for achieving an average employment rate for the European Union of 70 % overall and of at least 60 % for women.
Ar šo ieteikumu būtu jāveicina kvalitatīvas un uz nākotni orientētas tādas izglītības un apmācības attīstība, kas pielāgota Eiropas sabiedrības vajadzībām, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, ar kuriem tās nodrošina to, lai pamatizglītības un apmācības sistēmas visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavo pieaugušo dzīvei un veido pamatu turpmākām mācībām un darba dzīvei , un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes, izmantojot saskaņotas un vispusīgas mūžizglītības nodrošinājumu.
Τhis Recommendation should contribute to the development of quality, future-oriented education and training tailored to the needs of European society, by supporting and supplementing Member States' actions in ensuring that their initial education and training systems offer all young people the means to develop key competences to a level that equips them for adult life, and which forms a basis for further learning and working life and that adults are able to develop and update their key competences through the provision of coherent and comprehensive lifelong learning.
Ar šo ieteikumu arī būtu jānodrošina kopīga Eiropas pamatprasmju paraugkritēriju sistēma politikas veidotājiem, izglītības un apmācības darbiniekiem, sociālajiem partneriem un izglītojamajiem, lai vienkāršotu valstu reformas un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju darba programmā "Izglītība un apmācība 2010" nolūkā sasniegt noteiktos Eiropas paraugkritērijus.
Τhis Recommendation should also provide a common European reference framework on key competences for policy makers, education and training providers, the social partners and learners themselves in order to facilitate national reforms and exchange of information between the Member States and the Commission within the Education and Training 2010 work programme, with the aim of achieving the agreed European reference levels.
Turklāt ar šo ieteikumu atbalsta citus saistītos politikas virzienus, piemēram, nodarbinātības un sociālo politiku un citus ar jaunatni saistītus politikas virzienus.
Furthermore, this Recommendation should support other related policies such as employment and social policies and other policies affecting youth.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, ieteikuma īstenošanu atstājot dalībvalstu kompetencē,
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Recommendation does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives insofar as it leaves the implementation of this Recommendation to Member States,
AR ŠO IESAKA:
HEREBY RECOMMEND:
dalībvalstīm iekļaut pamatprasmju nodrošinājumu to mūžizglītības stratēģijās, tostarp stratēģijās vispārējas lasīt un rakstīt prasmes panākšanai, un izmantot pielikumu "Pamatprasmes mūžizglītībai - Eiropas pamatprincipu kopums" (turpmāk "Pamatprincipu kopums") kā parauginstrumentu, lai nodrošinātu, ka:
That Member States develop the provision of key competences for all as part of their lifelong learning strategies, including their strategies for achieving universal literacy, and use the "Key Competences for Lifelong Learning – A European Reference Framework" (hereinafter referred to as "the Reference Framework'') in the Annex hereto as a reference tool, with a view to ensuring that:
1. pamatizglītība un apmācība visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavotu pieaugušo dzīvei un veidotu pamatu turpmākām mācībām un darbam;
1. initial education and training offers all young people the means to develop the key competences to a level that equips them for adult life, and which forms a basis for further learning and working life;
2. tie jaunieši, kam nepietiekamas izglītības dēļ, kuras iemesls ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi, nepieciešams īpašs atbalsts izglītības potenciāla realizēšanai, saņemtu attiecīgu nodrošinājumu;
2. appropriate provision is made for those young people who, due to educational disadvantages caused by personal, social, cultural or economic circumstances, need particular support to fulfil their educational potential;
3. pieaugušie var attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā un ka īpaša uzmanība tiek pievērsta mērķa grupām, kas noteiktas kā prioritātes valsts, reģionālā vai vietējā nozīmē, piemēram, personas, kurām jāatjaunina savas prasmes;
3. adults are able to develop and update their key competences throughout their lives, and that there is a particular focus on target groups identified as priorities in the national, regional and/or local contexts, such as individuals needing to update their skills;
4. būtu attiecīga infrastruktūra izglītības un apmācības turpināšanai, tostarp skolotāji un pasniedzēji, apstiprināšanas un novērtēšanas procedūras un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi mūžizglītībai un darba tirgum, kā arī atbalsts izglītojamajiem, apzinoties pieaugušo mainīgās vajadzības un prasmes;
4. appropriate infrastructure for continuing education and training of adults including teachers and trainers, validation and evaluation procedures, measures aimed at ensuring equal access to both lifelong learning and the labour market, and support for learners that recognises the differing needs and competences of adults, is in place;
5. pieaugušo izglītības un apmācības nodrošinājums atbilst atsevišķu iedzīvotāju vajadzībām, to cieši saistot ar nodarbinātības politiku, sociālo politiku, kultūras politiku, inovāciju politiku un citiem ar jaunatni saistītiem politikas virzieniem un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm.
5. coherence of adult education and training provision for individual citizens is achieved through close links with employment policy and social policy, cultural policy, innovation policy and other policies affecting young people and through collaboration with social partners and other stakeholders;
AR ŠO ŅEM VĒRĀ KOMISIJAS NOLŪKU:
HEREBY TAKE NOTE OF THE COMMISSION'S INTENTION TO:
1. atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt to izglītības un apmācības sistēmas, ieviest un izplatīt šo ieteikumu, tostarp izmantojot Pamatprincipu kopumu kā avotu, lai veicinātu mācīšanos no līdzbiedriem un labas prakses apmaiņu un lai sekotu virzībai un ziņotu par sasniegto darba programmas "Izglītība un apmācība 2010" divgadu progresa ziņojumos;
1. contribute to Member States' efforts to develop their education and training systems and to implement and disseminate this Recommendation, including by using the Reference Framework as a reference to facilitate peer learning and the exchange of good practices and to follow up developments and report on progress through the biennial progress reports on the Education and Training 2010 work programme;
2. kā avotu izmantot Pamatprincipu kopumu, īstenojot Kopienas izglītības un apmācības programmas, un nodrošināt, ka šīs programmas veicina pamatprasmju apgūšanu;
2. use the Reference Framework as a reference in the implementation of the Community Education and Training programmes and to ensure that these programmes promote the acquisition of key competences;
3. veicināt plašu Pamatprincipu kopuma izmantošanu attiecīgajās Kopienas politikas jomās un īpaši nodarbinātības, jaunatnes, kultūras un sociālās politikas īstenošanā, un turpmāk attīstīt saikni ar sociālajiem partneriem un citām organizācijām, kas strādā šajās jomās;
3. promote the wider use of the Reference Framework in related Community policies, and particularly in the implementation of employment, youth, and cultural and social policy, and to develop further links with social partners and other organisations working in those fields;
Pamatprasmes mūžizglītībai – Eiropas pamatprincipu kopums
Key Competences for Lifelong Learning - A European Reference Framework
Pamatojums un mērķi
Background and aims
Tā kā globalizācija turpina Eiropas Savienībai izvirzīt jaunus izaicinājumus, katram pilsonim būs vajadzīgs plašs pamatprasmju loks, lai elastīgi piemērotos strauji mainīgajai un savstarpēji ļoti saistītajai pasaulei.
As globalisation continues to confront the European Union with new challenges, each citizen will need a wide range of key competences to adapt flexibly to a rapidly changing and highly interconnected world.
Izglītības loma ir gan sociāla, gan ekonomiska, un tai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka Eiropas pilsoņi apgūst pamatprasmes, kas vajadzīgas, lai viņi varētu elastīgi pielāgoties šādām pārmaiņām.
Education in its dual role, both social and economic, has a key role to play in ensuring that Europe's citizens acquire the key competences needed to enable them to adapt flexibly to such changes.
Jo īpaši būtu jāapmierina izglītojamo atšķirīgās vajadzības, pamatojoties uz dažādām individuālajām prasmēm, nodrošinot līdztiesīgumu un pieeju tām grupām, kurām personisku, sociālu, kultūras vai ekonomisku apstākļu dēļ ir nepietiekama izglītība, nepieciešams īpašs atbalsts sava izglītības potenciāla realizēšanai.
In particular, building on diverse individual competences, the differing needs of learners should be met by ensuring equality and access for those groups who, due to educational disadvantages caused by personal, social, cultural or economic circumstances, need particular support to fulfil their educational potential.
Šādas grupas ir, piemēram, cilvēki ar zemu pamatprasmju līmeni, jo īpaši cilvēki ar nepietiekamu lasīt un rakstīt prasmi, skolu nepabeigušie, ilgstoši bezdarbnieki un cilvēki, kuri atsāk darbu pēc ilgāka pārtraukuma, vecāki cilvēki, migranti un cilvēki ar invaliditāti.
Examples of such groups include people with low basic skills, in particular with low literacy, early school leavers, the long-term unemployed and those returning to work after a period of extended leave, older people, migrants, and people with disabilities.
Pamatprincipu kopuma galvenie mērķi šajā sakarā ir šādi:
In this context, the main aims of the Reference Framework are to:
apzināt un noteikt pamatprasmes, kas vajadzīgas personiskai izaugsmei, pilsoniskai aktivitātei, sociālai kohēzijai un nodarbinātības iespējām zināšanu sabiedrībā;
identify and define the key competences necessary for personal fulfilment, active citizenship, social cohesion and employability in a knowledge society;