natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Komisijai iesniegt direktīvas priekšlikumu par tādas maksas par piekļuvi sliežu ceļiem noteikšanu lokomotīvēm un vagoniem, kas būtu atkarīga no radītā trokšņa līmeņa, lai mudinātu dzelzceļa uzņēmumus iespējami ātri pāriet uz ritošo sastāvu, kas rada nelielu troksni, veicot bremžu kluču nomaiņu; uzskata, ka nepieciešamos un atbilstošos gadījumos jāizskata iespēja piemērot arī īstermiņa pasākumus un uzskata, ka neviens tiesību akts nedrīkst negatīvi ietekmēt dzelzceļa nozares konkurētspēju ar citiem pārvadājumu veidiem;
Calls on the Commission to draw up a proposal for a directive with a view to introducing noise-related track access charges for locomotives and wagons in order to provide incentives as quickly as possible for railway undertakings to re-equip their fleets rapidly with low-noise vehicles by replacing brake blocks; considers that, if and wherever necessary, short-term measures may also be considered and that no legislative measure should have a negative impact on the rail sector in intermodal competition;
sagaida, ka Komisijas priekšlikumā būs ierosināts praktiski īstenojams veids, kā ar līdzekļu piešķiršanu nodrošināt, lai tiktu pārbūvēti ne tikai dzelzceļa uzņēmumiem piederošie vagoni, bet arī to izmantotie citu uzņēmumu vagoni;
Looks to the Commission to provide in its proposal for a practicable way of ensuring, through earmarking of revenue, that upgrading of this kind will not be confined to wagons belonging to railway undertakings, but will also extend to wagons of other companies carried by railway undertakings;
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu "Īstenošanas ziņojums par Kopienas Lisabonas programmu 2008.–2010. gadam"( COM(2008)0881 ) un Komisijas 2009. gada 28. janvāra ieteikumu Padomes ieteikumam par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu ( COM(2009)0034 ),
having regard to the Commission communication of 16 December 2008 entitled 'Implementation report for the Community Lisbon Programme 2008-2010' ( COM(2008)0881 ) and the Commission Recommendation of 28 January 2009 for a Council recommendation on the 2009 up-date of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States' employment policies ( COM(2009)0034 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 3. oktobra paziņojumu "Eiropas intereses ‐ panākumi globalizācijas laikmetā - Komisijas dokuments valstu un valdību vadītāju sanāksmei oktobrī" ( COM(2007)0581 ),
having regard to the Commission communication of 3 October 2007 entitled 'The European Interest: Succeeding in the age of globalisation - Contribution of the Commission to the October Meeting of Heads of State and Government' ( COM(2007)0581 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu par vienoto tirgu 21. gadsimta Eiropā ( COM(2007)0724 ),
having regard to the Commission communication of 20 November 2007 a single market for 21st century Europe ( COM(2007)0724 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu par Lisabonas stratēģijas izaugsmei un darbavietām ārējo dimensiju - "Ziņojums par piekļuvi tirgum un pamatsistēmas izveidi efektīvākai starptautiskajai sadarbībai regulējuma jomā" ( COM(2008)0874 ),
having regard to the Commission communication of 16 December 2008 on the external dimension of the Lisbon Strategy for growth and jobs - Reporting on market access and setting the framework for more effective international regulatory cooperation ( COM(2008)0874 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu "Atjaunināta stratēģiskā sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā" ( COM(2008)0865 ),
having regard to the Commission communication of 16 December 2008 entitled 'An updated strategic framework for European cooperation in education and training' ( COM(2008)0865 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu "Jaunas prasmes jaunām darba vietām ‐ Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana" ( COM(2008)0868 ),
having regard to the Commission communication of 16 December 2008 entitled 'New Skills for New Jobs – Anticipating and matching labour market and skills needs' ( COM(2008)0868 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu "Kohēzijas politika: ieguldījums reālajā ekonomikā" ( COM(2008)0876 ),
having regard to the Commission communication of 16 December 2008 entitled 'Cohesion policy: investing in the real economy' ( COM(2008)0876 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu "Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns" ( COM(2008)0800 ),
having regard to the Commission communication of 26 November 2008 entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) 1927/2006 fondu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi ( COM(2008)0867 ),
having regard to the Commission proposal of 16 December 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1927/2006 on establishing the Globalisation Adjustment Fund ( COM(2008)0867 ),
ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta, 2001.gada 23. un 24. marta, 2005. gada 22. un 23. marta un 2005. gada 27. un 28. oktobra, 2006. gada 23. un 24. marta, 2007. gada 8. un 9. marta un 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmju secinājumus,
having regard to the European Council's conclusions of 23 and 24 March 2000, 23 and 24 March 2001, 22 and 23 March 2005, 27 and 28 October 2005, 23 and 24 March 2006, 8 and 9 March 2007 and 13 and 14 March 2008,
Finanšu krīze un ekonomiskā vai sociālā ietekme
Financial crisis and economic and social impacts
atzīmē, ka globālā finanšu krīze, kura aizsākās no globālas makroekonomiskas nelīdzsvarotības un visas pasaules kredītu krīzes, ir nodarījusi nopietnu kaitējumu finanšu sistēmām visā pasaulē, tostarp ES; atzīmē arī, ka finanšu krīze būtiski izpostīja akciju tirgus kapitalizāciju visā pasaulē, un tās negatīvā ietekme uz "reālo ekonomiku" ir milzīga, jo īpaši tās ietekme uz nodarbinātību un sociālo situāciju it tālejoša; uzsver, ka finanšu tirgi ir ļoti nozīmīgi "reālajā ekonomikā" un attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību vissvarīgāk ir atjaunot kapitāla plūsmu, izsniedzot kredītus un piešķirot finansējumu ieguldījumiem, un tādēļ ir jāatjauno pārliecība un uzticēšanās, ko var panākt ar skaidru apņemšanos, valdības garantijām un efektīvāk īstenotu uzraudzību, ietverot visus finanšu tirgus pasaules mērogā, kā arī noteikumiem, kuri atbalsta drošu kredītu piešķiršanu tirgiem;
Notes that the global financial crisis stemming from global macro-economic imbalances and a worldwide credit crisis has inflicted serious damage on financial systems all over the world, including the European Union; notes also that the global financial crisis has brought massive destruction of equity market capitalisation all over the world, that its negative effects on 'real economies' are profound and, in particular, that the implications for employment and the social situation are far-reaching; underlines that financial markets are of crucial importance to the 'real economy' and that one of the priorities – besides safeguarding employment – for growth and employment is to get capital flowing again, providing credits and financing to investments, which calls for renewed confidence and trust, through clear commitments and government guarantees, as well as better implemented supervision, covering all financial markets in a global perspective, and regulations supporting responsible provision of credits to the markets;
iesaka izmantot īstermiņa pasākumus, lai līdzsvarotu krīzes tūlītējās tiešās sekas un pēc iespējas vairāk samazinātu negatīvo ietekmi uz "reālo ekonomiku", turklāt pēc atveseļošanas pasākumu pakešu izstrādes ir jāsagatavo saskaņots īstermiņa un ilgtermiņa rīcības plāns, kas ļautu ES tautsaimniecībām panākt stabilu izaugsmi un nodrošināt aizsardzību pret līdzīgām krīzēm nākotnē;
Recommends that the short-term measures applied to counterbalance the immediate direct consequences of the crisis and minimise the negative effects on the real economy, and the recovery packages must be followed by a coordinated short- and long-term action plan that would bring the EU economies to a stable growth path and protect against similar crises in the future;
uzsver, ka finanšu tirgi ir un paliks darbspējīgu sociālu tirgus ekonomiku pamatā; tie ir paredzēti tam, lai finansētu "reālo ekonomiku", kā arī veicinātu resursu sadalījuma efektivitāti; tie ir paredzēti arī tam, lai nodrošinātu tautsaimniecības ar līdzekļiem to uzplaukumam, kas savukārt pēdējos gadu desmitos deva iespēju pilsoņiem uzlabot dzīves līmeni; uzsver, ka pilnībā uzticami, efektīvi un pārredzami finanšu tirgi ir veselīgas ekonomikas priekšnoteikums un tiem jābūt mijiedarbībā ar spēcīgu, izaugsmi nodrošinošu un darba vietas radošu Eiropas ekonomiku;
Stresses that financial markets are, and will remain, at the core of functioning social market economies, that they are meant to provide financing for the 'real economy' and also to infuse efficiency in resource allocation and that they are also meant to provide economies with the means to prosper, which in turn have made it possible for citizens to make sustained gains in their living standards in the past decades; stresses that fully reliable, efficient and transparent financial markets are prerequisites for a healthy and innovative growth-and-jobs-creating European economy;
uzsver, ka finanšu krīze ir radījusi izdevīgu situāciju, kurā vairs nevar neņemt vērā vajadzību ieviest jauninājumus, kas ir ekonomikas virzītājspēks. uzskata, ka šis ir īstais laiks, lai izveidotu dinamisku, uz zināšanām balstītu ekonomiku, ko apmēram pirms astoņiem gadiem ES noteica par savu mērķi; uzskata, ka ir īstais laiks izveidot maksimāli energoefektīvu ekonomiku, kas varētu pārveidot visu pasauli un nākamajās desmitgadēs nodrošināt Eiropas labklājību un starptautisko konkurētspēju.
Stresses that the financial crisis has created an opportunity where the need for innovation as a motor for the economy can no longer be ignored; the time is right to create the dynamic knowledge-based economy Europe set out to build some eight years ago; it is time to create the most energy-efficient economy that has the potential to transform the world and ensure European prosperity and international competitiveness for decades to come.
Ir laiks veicināt novatoriskas nozares, kuras spēj Eiropā nodrošināt lielāku izaugsmi;
It is time to stimulate innovative industries, with the capacity to bring new growth to Europe;
atzīst to glābšanas pasākumu pozitīvos rezultātus, kuri pieņemti, lai izvairītos no papildu kaitējuma fiskālajai sistēmai; tomēr pieprasa izveidot jaunu finanšu struktūru, ieviešot pārredzamu un efektīvu regulējumu, kas būtu izstrādāts patērētāju, uzņēmumu un darba ņēmēju interesēs; pieprasa izstrādāt jaunus tiesību aktu priekšlikumus un starptautiskus nolīgumus, ar kuru palīdzību būtu iespējams atrisināt jautājumus, kuri attiecas uz pārmērīgo riska uzņemšanos, biržas spekulācijām un tuvredzīgu ekonomikas politiku, kas ir krīzes galvenie iemesli; atgādina Komisijai par tās pienākumu atbildēt uz Parlamenta prasībām, kas attiecas uz riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu regulējumu un sagaida likumdošanas priekšlikumus vistuvākajā laikā;
Recognises the positive results of rescue measures adopted to avoid additional damage to the fiscal system; calls, nevertheless, for a new financial architecture through the establishment of transparent and effective regulation which is in the best interest of consumers, enterprises and employees; calls for further legislative proposals as well as international agreements that can tackle excessive risk-taking, leveraging and economic short-termism as basic sources of the crisis; reminds the Commission of its obligation to respond to Parliament's requests concerning the regulation of hedge funds and private equity and expects legislative proposals in the short term;
uzsver, ka steidzami jānodrošina, lai finanšu nozarē, kas saņēmusi ievērojamu valsts atbalstu, tiktu izsniegti pietiekama apjoma kredīti uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī mājsaimniecībām; uzstāj, ka glābšanas plānos jāietver saistoši nosacījumi attiecībā uz peļņas sadali un aizdevumu izsniegšanu;
Stresses the urgent need to ensure that the financial sector, which benefited from public support, provides companies, in particular small and medium-sized enterprises (SMEs), and households with sufficient credit; insists that rescue plans must contain binding conditions with regard to dividend distribution as well as lending practices;
brīdina par apburto loku ‐ mazāk ieguldījumu un mazāki patērētāju tēriņi, kas izraisa darbavietu likvidēšanu, mazāk vērienīgi biznesa plāni un mazāk jauninājumu, kas var veicināt vēl dziļāku un ilgāku ES ekonomikas lejupslīdi; uzsver, cik izšķiroša šajā sakarā ir koordinēta Eiropas reakcija, lai izvairītos no tā, ka atbildes reakcija uz krīzi noved pie vairāku valstu plānu kopuma attiecībā uz finansiālo stabilitāti vai ekonomikas atveseļošanu, šiem plāniem, iespējams, savstarpēji konfliktējot un rodoties izmaksām, kas apdraudētu iekšējo tirgu, ekonomisko stabilitāti un Ekonomikas un monetāro savienību, kā arī vājinātu Eiropas Savienības nozīmi starptautiskajā arēnā;
Warns against a vicious circle of lower investments and lower consumer spending, leading to job cuts, downsized business plans and less innovation, which is likely to push the EU into a deep and longer-lasting recession; stresses that a coordinated European response is crucial in this context to avoid the crisis leading to a sum of conflicting national plans for financial stability and economic recovery, with potential conflicts and costs, undermining the internal market, economic stability and the Economic and Monetary Union, as well as the European Union's role as global economic actor;
sagaida vienotu rīcību, lai pārvarētu finanšu krīzes ietekmi uz "reālo ekonomiku"; pieprasa definēt kritērijus attiecībā uz turpmākajiem nodarbinātības un izaugsmes rādītājiem, kuriem jāpalīdz noteikt Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna apjoms un saturs; šajā sakarā aicina izstrādāt vispusīgu Eiropas stratēģiju par turpmākiem ieguldījumiem saistībā ar izaugsmes un stabilitātes paktu un tā noteikumiem par elastību (piemēram, kvalificētā un prasmīgā cilvēkkapitālā, lai dotu iespēju tehnoloģiskiem izrāvieniem un attīstībai, jauninājumos, energoefektivitātē, ilgtspējīgā infrastruktūrā, komunikāciju tehnoloģijās, starpsavienojumos un pakalpojumos, tostarp veselības aprūpes pakalpojumos un uzņēmējdarbības iespēju veicināšanā, piemēram palīdzot MVU veikt ieguldījumus jaunos produktos un tirgos), un par darbavietu un ienākumu saglabāšanu, kā arī efektīvāku ekonomikas un sociālās politikas saskaņošanu;
Expects joint action to overcome the effects of the financial crisis on the real economy; calls for the setting of benchmarks with regard to future employment and growth rates, which should then help to determine the size and components of the European Economic Recovery Plan; calls, in this context, for the development – in the framework of the growth and stability pact and its rules of flexibility – of a coherent European strategy for future investments (e.g. in qualified and skilled human capital to allow technological breakthroughs and development, innovation, energy efficiency, sustainable infrastructures, communication technologies, interconnection and services including health services, and opportunities for business life, not least for SMEs to invest in new products and markets), the safeguarding of jobs and income, as well as better coordination of economic and social policies;
uzskata, ka saistībā ar stimulu pasākumiem kā stratēģiski galvenās var izmantot atjaunojamie enerģijas avoti, energoefektivitātes un vides jomas, kas radīs augstas kvalitātes videi saudzīgas darbavietas un Eiropas rūpniecībai nodrošinās tirgus līdera priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem, kuri vēl nav izmantojuši šo iniciatīvu;
Takes the view that energy from renewable sources, energy efficiency and the environment can act as a strategic focus for stimulus measures, which will create high quality green jobs and give Europe's industry a first-mover advantage over other regions of the world that have yet to seize the initiative;
uzskata, ka ilgstošu risinājumu atbilstīgi Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, kas pasludināta par Lisabonas stratēģijas daļu, var nodrošināt tikai tāda politika, kas īstermiņā apvieno cīņu pret aizvien lielāko bezdarbu un nabadzību, sagatavojot pamatu, kas ilgākā termiņā ļautu mūsu ekonomikai kļūt ilgtspējīgai;
Takes the view that only a policy which combines the fight against growing unemployment and poverty in the short term with preparing the ground for the transition of our economy towards sustainability in the longer term can bring about a longer-lasting solution which takes its inspiration from the sustainability strategy agreed in Gothenburg, which has been declared part of the Lisbon Strategy;
uzsver, ka Eiropas Savienības galvenajai prioritātei ir jābūt savu pilsoņu aizsardzībai pret finanšu krīzes sekām, jo krīze visvairāk skar viņus ‐ strādājošos, mājsaimniecību dalībniekus, uzņēmējus; uzskata, ka krīze skar vai vēl skars daudzus strādājošos un viņu ģimenes, un ir jārīkojas, lai palīdzētu apturēt darbavietu zaudēšanu un tad palīdzētu cilvēkiem strauji atgriezties darba tirgū, nevis ilgstoši būt bez darba; sagaida, lai 2009. gada pavasara Eiropadomē tiktu panākta vienošanās par skaidriem norādījumiem un konkrētiem pasākumiem attiecībā uz darba vietu saglabāšanu un jaunu darba iespēju radīšanu;
Stresses that the European Union's top priority must be to protect its citizens from the effects of the financial crisis as they are most strongly affected whether as workers, members of households, or entrepreneurs; takes the view that many workers and their families are or will be hit by the crisis and that action needs to be taken to help stem the loss of jobs and to help people return rapidly to the labour market, rather than face long-term unemployment; expects the 2009 Spring European Council to agree on clear guidance and concrete measures to safeguard employment and create job opportunities;
norāda, ka pašreizējā ekonomikas lejupslīde īpaši smagi ir skārusi mazos un vidējos uzņēmumus, kuri ir Eiropas ekonomikas stūrakmens; uzsver, ka kredītu nepieejamība vissmagāk ietekmē MVU sektoru, jo tā ir ekonomikas daļa, kas lielākoties atkarīga no īstermiņa apgrozāmā kapitāla, kuru parasti nodrošina ar kredītiem; norāda ‐ kapitāla trūkums līdztekus vispārējam pieprasījuma sarukumam nospiež MVU uz ceļiem visās jomās. norāda uz to, ka pašreizējās MVU grūtības, ņemot vērā to, ka MVU sniedz lielāko ieguldījumu IKP un tie ir lielākie darba vietu nodrošinātāji ES, var izraisīt tālejošas sekas ES kopumā un jo īpaši mazāk aizsargātajiem un visskaudrāk skartajiem reģioniem; turklāt uzsver, cik svarīgi ir strauji īstenot Mazās uzņēmējdarbības aktu kopumā un it īpaši noteikumus par MVU kreditēšanu ar EIB starpniecību;
Points out that SMEs, which form the keystone of Europe's economy, are particularly hard hit by the current economic downturn; stresses that the credit squeeze has hit the SME sector hardest, since it is the part of the economy that relies most on short-term working capital, usually provided through credits; points out that lack of capital, coupled with a generalised slump in demand is forcing SMEs to retreat on all fronts; points out that the current hardships of SMEs, as the largest contributors to GDP and the largest employer in the European Union, have the furtherst-reaching consequences as regards the European Union as a whole, and, in particular, as regards the most vulnerable and affected regions; stresses, furthermore, the importance of rapidly implementing the Small Business Act in general and, in particular, provisions for credits to SMEs through European Investment Bank (EIB) action;
uzsver, ka pietiekama, pieņemama un samērīga garantētā pieeja finansējumam ir ieguldījumu un izaugsmes izšķirošs priekšnoteikums; uzskata, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts un tā mērķi ir kļuvuši vēl nozīmīgāki nekā līdz šim, jo MVU piedāvā vēl neizmantotu potenciālu ekonomiskajai izaugsmei, kā arī darbavietu radīšanai un saglabāšanai, turklāt sniedz iespēju politiskai vadībai un iespēju nostiprināt uzticību Eiropas uzņēmumiem;
Stresses that sufficient, affordable and reasonably secure access to finance is a decisive precondition for investment and growth; believes that, in the current economic climate, the Small Business Act and its objectives are now more important than ever, as SMEs offer untapped potential for economic growth and for creating and sustaining jobs, and provide an opportunity for political leadership and the underpinning of confidence in Europe's enterprise sector;
Pilsoņu vajadzības un nepieciešamie atbildes pasākumi
Citizens' needs and necessary responses
, kā arī nevilcinoties jāpieņem un jāīsteno Komisijas 2008. gada 25. jūnija priekšlikums Padomes direktīvai par Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem ( COM(2008)0396 ); ātrāk jāturpina veidot Eiropas pētniecības telpu un īstenot t. s. "piektās brīvības" priekšlikumus, lai uzlabotu zināšanu brīvu apriti un novatorismu, sekmējot zināšanu nodošanu izglītības, pētniecības un jauninājumu, kā arī rūpnieciskās ražošanas ietvaros; jāizveido rentabls Kopienas patents un ES Patentu tiesa, kas būtiski uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, veicinātu uzņēmumiem pieeju finansējumam un sekmētu jauninājumus;
and the rapid adoption and implementation of the Commission proposal of 25 June 2008 for a Council regulation on the Statute for a European private company ( COM(2008)0396 ), moving forward quickly with the implementation of the European Research Area and the 'fifth freedom' proposals to improve the free circulation of knowledge and innovation by boosting knowledge transfer within the scope of education, research and development (R&D) and industrial production; the adoption of the cost-effective Community Patent and EU-wide Patent Court system, which would significantly improve the competitiveness of European businesses, facilitating companies' access to financing and stimulating innovation;
uzskata, ka Eiropai jācenšas sasniegt kopējs pamatuzdevums: jārada darba iespējas un tādējādi jānovērš masveida bezdarbs; uzskata, ka šim mērķim vajadzētu noteikt Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna apjomu un saturu; uzskata, ka solidaritāte ir neaizstājama, lai nodrošinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna un ar to saistīto pasākumu pozitīvu ietekmi uz Eiropas darba tirgu; uzsver, ka nepieciešami papildu centieni, lai atbalstītu sabiedrības neaizsargātākās grupas;
Takes the view that the European Union should pursue a common fundamental goal to create employment opportunities and thus prevent mass unemployment; considers that that goal should therefore determine the magnitude and components of the European Economic Recovery Plan; considers that solidarity is indispensable with a view to ensuring that the European Economic Recovery Plan and accompanying measures have the most positive impact on labour markets in Europe; stresses the need for additional efforts to support the most vulnerable groups in society;
uzsver, cik ļoti nepieciešams ir stiprināt patērētāju aizsardzības noteikumus, lai nepieviltu ES pilsoņu lielās cerības, īpaši attiecībā uz finanšu produktiem; mudina dalībvalstis izstrādāt politiku, kas atbalstītu vissmagāk cietušos no šīs finanšu krīzes;
Stresses the need to strengthen the effectiveness of consumer protection rules in order to respond to the strong expectations of citizens of the Union, in particular with regard to financial products; encourages Member States to establish policies which support the most severely hit victims of the financial crisis;