natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta Komisijas pieeju paaugstināt sabiedrības informētību par piesārņotajām vietām vai vietām, kuras var apdraudēt piesārņojums, un zemes darījumu pārredzamību, pamatojoties uz vietējiem zemes attīstības plāniem, jo īpaši ieviešot ziņojumus par augsnes stāvokli un jo sevišķi tajās vietās, kur iepriekš tika veiktas vai joprojām tiek veiktas darbības, kas var radīt augsnes piesārņojumu;
Supports the Commission in its approach to increase public knowledge of contaminated sites or sites which may be threatened with contamination and the transparency of land transactions based on local land development plans, in particular through the establishment of the soil status report and especially for places where activities with potential to cause soil contamination have been or are being carried out;
atzinīgi vērtē Eiropas mēroga foruma izveidi informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, jo tas sekmē zināšanu nodošanu un var radīt sinerģijas iespēju; uzstāj, ka, brīvprātīgi veidojot šāda veida forumu saistībā ar ES augsnes aizsardzības stratēģiju, būtu jācenšas rīkoties pragmatiski jau tikai izmaksu dēļ vien, un jāņem vērā esošās dalībvalstu sistēmas;
Welcomes the establishment of a Europe-wide platform for the exchange of information between Member States since it promotes the transfer of know-how and may open the way to synergies; urges that, for the voluntary establishment of a platform of this kind as part of an EU soil protection strategy, a pragmatic approach should be aimed for on cost grounds alone, having regard to the systems existing in Member States;
uzsver, ka pamatdirektīvā noteiktās prasības par pārskatiem un dokumentāciju jāsamazina līdz absolūti nepieciešamajam apjomam, lai neradītu pārmērīgu slogu pilsētām, pašvaldībām un reģioniem; dalībvalstīm jo īpaši jāspēj izmantot pašu izveidotas ziņošanas sistēmas;
Stresses that the reporting and documentation requirements laid down in the framework directive must be confined to what is strictly necessary so as not to impose an excessive burden on towns, municipalities and regions; in particular, Member States need to be able to use their own reporting systems;
aicina Komisiju veicināt turpmākus pētījumus par plūdu un zemes nogruvumu palielinātu risku, ko rada zemes sablīvēšanās un nosēšanās, kā arī palielinātu ietekmi, ko rada plūdi, zemes nogruvumi un seismiskā aktivitāte, kuru cēlonis ir paaugstināts iedzīvotāju blīvums un darbība krasta zonās, upju baseinos un teritorijās ap vulkāniem, kā arī apgabalos, kur atrodas lieli CO2 un SO2 emisiju izraisītāji, un noskaidrot paraugprakses šo paaugstināto risku novēršanai;
Calls on the Commission to promote further research on the increased risks of floods and landslides resulting from sealing and soil subsidence, and the increased impacts of floods, landslides and seismic activity due to increasing population density and activities in coastal areas, river basins and areas surrounding volcanoes and areas with large-scale CO2 and SO2 emitters, and to identify best practices to address these increased risks;
aicina Komisiju rosināt valstu augsnes aizsardzības tiesību aktu īstenošanā radīto labāko risinājumu tālāknodošanu un veidot sistēmu, kā šo procesu veicināt;
Calls on the Commission to provide the initiative for, and to develop schemes to encourage, the transfer of know-how relating to best practice under national soil protection legislation;
aicina Komisiju noteikt strukturālākus veidus apmācības un izglītības pilnveidošanai Eiropas Savienībā par augsnes klasifikāciju, paraugu ņemšanu, uzraudzību un iespējamo paraugpraksi augsnes aizsardzībā, informācijas un paraugprakses apmaiņu, paaugstinot zināšanas par augsnes aizsardzības nozīmi un nepieciešamību, kā arī atbalstot labākās agrotehnikas metodes lauksaimniecībā, kas sekmē augsnes ražīgās funkcijas atjaunošanu;
Calls on the Commission to identify more structural ways to improve training and education within the European Union on soil classification, sampling, monitoring and possible best practices on soil protection, exchange of information and best practice, increasing knowledge of the importance and need for soil protection and also promoting best agrotechnical practices in agriculture aimed at restoring the productive function of soil;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ( COM(2006)0818 – C6-0011/2007 – 2006/0304(COD) )
European Parliament legislative resolution of 13 November 2007 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ( COM(2006)0818 – C6-0011/2007 – 2006/0304(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0818 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0818 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0011/2007 ),
having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0011/2007 ),
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6-0402/2007 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism ( A6-0402/2007 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof,
Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. novembra Nostāja
Position of the European Parliament of 13 November 2007
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā║ OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.
Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ║ OJ L 275, 25.10.2003, p.
ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pamata mērķis, ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu 94/69/EK, kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās noslēgšanu OV L 33, 7.2.1994., 11. lpp.
The ultimate objective of the United Nations Framework Convention on Climate Change, which was approved on behalf of the European Community by Council Decision 94/69/EC of 15 December 1993 concerning the conclusion of the United Nations Framework Convention on Climate Change OJ L 33, 7.2.1994, p.
Kopiena vairākkārt paziņojusi, ka zemeslodes virsmas ikgadējam vidējās temperatūras paaugstinājumam nevajadzētu pārsniegt 2°C, salīdzinot ar rādītājiem pirms straujā rūpniecības uzplaukuma.
The Community has repeatedly stated that, with a view to meeting this objective, the overall global annual mean surface temperature increase should not exceed 2°C above pre-industrial levels.
Nesen veiktā zinātniskā izpēte un darbs rāda, ka šā ilglaicīgā mērķa uzturēšanai attiecībā uz temperatūru būs nepieciešams panākt, lai divu nākamo gadu desmitu laikā siltumnīcefekta gāzu globālās emisijas sasniegtu ievērojamu samazinājumu vismaz 15% apjomā un varbūt līdz pat 50% apjomā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
Recent scientific research and work indicate that keeping this long-term temperature objective within reach will require global greenhouse gas emissions to peak within two decades followed by substantial reductions in the order of at least 15%, and perhaps by as much as 50%, compared with 1990 levels.
Noteikto samazinājumi līmeņi, kas dalībvalstīm jāievēro no 2013. gada, lai sasniegtu siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju stabilizēšanās mērķi, pašlaik starptautiskajā klimata pārmaiņu procesā vēl nav noteikti.
The levels of quantified reductions for States to make from 2013 to achieve the objective of stabilising greenhouse gas concentrations have not yet been fixed in the international climate change process.
Lai šī direktīva atbilstu ES ieguldījumam attiecībā uz ilgtermiņa temperatūras mērķi, būtu jāpārskata metodes un pamatojums emisijas kvotu piešķiršanai gaisa kuģu ekspluatantiem saskaņā ar šo direktīvu pēc minētā laika, ņemot vērā zinātnes progresu un politikas attīstības tendences starptautiskajā mērogā.
Whilst this Directive should be consistent with the EU's contribution to the long-term temperature objective, the methods and basis for allocation of allowances to aircraft operators under this Directive beyond that date should be kept under review in the light of scientific developments and the political developments at the international level.
ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām pieprasa visām pusēm noformulēt un īstenot nacionālās un attiecīgā gadījumā reģionālās programmas attiecībā uz klimata pārmaiņu samazināšanu.
The United Nations Framework Convention on Climate Change requires all parties to formulate and implement national and, where appropriate, regional programmes containing measures to mitigate climate change.
Kioto Protokols, ko apstiprināja ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/358/EK par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.
The Kyoto Protocol, which was approved by Council Decision 2002/358/EC of 25 April 2002 concerning the approval, on behalf of the European Community, of the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change and the joint fulfilment of commitments thereunder OJ L 130, 15.5.2002, p.
"turpmāku atvērtas
"the further development of an
emisiju kvotu
open emissions trading
tirdzniecības sistēmas attīstību starptautiskās aviācijas nozarē"
system for international aviation"
un iespēju valstīm iekļaut starptautiskās aviācijas radītās emisijas savās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmās.
and the possibility for States to incorporate emissions from international aviation into their emissions trading schemes.
Sestā Kopienas vides rīcības programma, ko noteica ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
The Sixth Community Environment Action Programme established by Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council OJ L 242, 10.9.2002, p.
Savos 2002. gada oktobra, 2003. gada decembra un 2004. oktobra secinājumos Padome atkārtoti aicināja Komisiju piedāvāt darbības, lai samazinātu starptautiskā aviācijas transporta radīto ietekmi uz klimata pārmaiņām.
In its conclusions of October 2002, December 2003 and October 2004, the Council has repeatedly called upon the Commission to propose action to reduce the climate change impact of international air transport.
Lai sasniegtu nepieciešamo ievērojamo samazinājumu, politika un pasākumi būtu jāievieš dalībvalstu un Kopienas mērogā visās Kopienas ekonomikas nozarēs, ne tikai rūpniecības un enerģētikas nozarē.
Policies and measures should be implemented at Member State and Community level across all sectors of the Community economy, and not only within the industry and energy sectors, in order to generate the substantial reductions needed.
Ja aviācijas nozares radītā ietekme uz klimata pārmaiņām turpinātos palielināties pašreizējā apjomā, tas ļoti negatīvi ietekmētu citu nozaru veikto ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām.
If the climate change impact of the aviation sector continues to grow at the current rate, it would significantly undermine reductions made by other sectors to combat climate change.
Lai sniegtu palīdzību aviācijas radīto emisiju samazināšanā, Komisijai līdz 2009. gadam jāveic priekšizpēte par iespēju noteikt gaisa kuģu dzinēju standartus.
To assist with the reduction of emissions from aircraft, the Commission should carry out a feasibility study by 2009 into the possibility of laying down emissions standards for aircraft engines.
Savā 2005. gada 27. septembra paziņojumā COM(2005)0459 .
In its Communication of 27 September 2005 COM(2005)0459 .
Komisija pieņēma stratēģiju aviācijas radītās ietekmes uz klimata pārmaiņām samazināšanai.
the Commission adopted a strategy for reducing the climate impact of aviation.
Kā daļu no visaptverošu pasākumu kopuma stratēģija piedāvāja aviācijas iekļaušanu Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai un paredzēja izveidot aviācijas nozares darba grupu, kas sastāvētu no daudzām ieinteresētajām personām, kā daļu no Eiropas Klimata pārmaiņu programmas otrās fāzes, lai izskatītu rīcības veidus, kā aviāciju iekļaut Kopienas sistēmā.
As part of a comprehensive package of measures, the strategy proposed the inclusion of aviation in the Community scheme for greenhouse gas emission allowance trading and provided for the creation of a multi-stakeholder working group on aviation as part of the second phase of the European Climate Change Programme to consider ways of including aviation in the Community scheme.
Savos 2005. gada decembra secinājumos Padome atzina, ka no ekonomikas un vides viedokļa aviācijas nozares iekļaušana Kopienas sistēmā šķiet labākais rīcības veids, un aicināja Komisiju līdz 2006. gada beigām sagatavot likumdošanas iniciatīvu.
In its conclusions of December 2005 the Council recognised that, from an economic and environmental point of view, the inclusion of the aviation sector in the Community scheme seems to be the best way forward and called on the Commission to bring forward a legislative proposal by the end of 2006.
Savā 2006. gada 4. jūlija rezolūcijā
In its Resolution of 4 July 2006
Eiropas Parlaments atzina, ka emisiju kvotu tirdzniecībai, ja tā ir atbilstīgi izveidota, ir iespēja būt par daļu no visaptverošu pasākumu kopuma aviācijas radītās ietekmes uz klimata pārmaiņām mazināšanai.
the European Parliament recognised that emissions trading has the potential to play a role as part of a comprehensive package of measures to address the climate impact of aviation, provided that it is appropriately designed.
Papildus ekonomikas līdzekļiem pastāv iespēja ievērojami samazināt emisijas, izmantojot tehnoloģiskos un operatīvos uzlabojumus, kuri tagad ir jāpastiprina vairāk nekā jebkad agrāk.
Apart from the economic tools there is considerable emission lowering potential in technological and operational improvements which should be enhanced now more than in the past.
Ar gaisa transporta efektīvāku pārvaldību vien varētu samazināt degvielas patēriņu līdz 12 % un tādējādi veicināt CO
More efficient air traffic management could, by itself, cut fuel consumption by up to 12% and thereby contribute to the lowering of CO
Dalībvalstu un Kopienas uzdevums ir, cieši sadarbojoties ar iesaistītajiem gaisa telpas lietotājiem, ātri un galīgā veidā noteikt funkcionālus gaisa telpas apgabalus, kā arī elastīgu gaisa telpu koncepciju un gaisa telpas elastīgas izmantošanas koncepciju.
It is, in particular, the task of the Member States and the Community, in close consultation with the airspace users concerned, to take swift and firm action to establish functional airspace blocks, flexible airspace blocks and flexible airspace use.
Pētniecība un tehnoloģija veido pamatu jauninājumiem un turpmākajiem pasākumiem emisiju samazināšanai gaisa transporta jomā.
Research and technology is the key to innovation and to achieving further cuts in aviation emissions.
Lidostu subsidēšana dažos gadījumos neveicina siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos.
Subsidies to airports give in some cases wrong incentives concerning the emission of greenhouse gases.
Gaisa kuģa ekspluatanti var tiešāk kontrolēt darbībā esošo gaisa kuģu tipus un veidu, kādā tie lido, un tāpēc tiem jāatbild par šīs direktīvas uzlikto saistību izpildi.
Aircraft operators have the most direct control over the type of aircraft in operation and the way in which they are flown and should therefore be responsible for complying with the obligations imposed by this Directive.
Gaisa kuģa ekspluatantu var identificēt, izmantojot ICAO apzīmējumu vai jebkuru citu atzītu apzīmējumu, ko izmanto lidojuma identificēšanai.
An operator may be identified by the use of an ICAO designator or any other recognised designator used in the identification of the flight.
Ja gaisa kuģa ekspluatanta identitāte nav zināma, par to uzskata gaisa kuģa īpašnieku, ja vien viņš nenorāda, kura cita persona ir bijusi gaisa kuģa ekspluatants.
If the identity of the operator is not known, the owner of the aircraft should be regarded as the aircraft operator unless it proves which other person was the operator.
Ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi lidostām un gaisa kuģu ekspluatantiem.
A level playing field between airports and between aircraft operators needs to be ensured.
Aviācija ietekmē pasaules klimatu, emitējot oglekļa dioksīdu, slāpekļa oksīdus, ūdens tvaikus un sulfātus, kā arī kvēpu daļiņas.
Aviation has an impact on the global climate through releases of carbon dioxide, nitrogen oxides, water vapour and sulphate and soot particles.
Gaisa satiksmes pārvaldības iestādēm jāizmanto iedarbīgi pasākumi, lai nepieļautu lidmašīnu izplūdes grīstu un spalvu mākoņu veidošanos, ja mainās lidojumu sistēma, proti, ir jānodrošina, lai lidojumi netiek veikti zonās, kurās specifisku atmosfēras apstākļu dēļ ir iespējama šādu mākoņu veidošanās.
Air traffic management authorities should apply effective measures in order to avoid the formation of contrails and cirrus clouds through changes in flight patterns, namely by ensuring that flights will avoid passing through areas where due to specific atmospheric conditions the formation of such clouds is foreseen.
Turklāt tām ir aktīvi jāveicina izplūdes grīstu un spalvu mākoņu veidošanās izpēte, tostarp arī efektīvi riska mazināšanas pasākumi (piemēram, attiecībā uz degvielu, dzinējiem, gaisa satiksmes pārvaldību), kuriem nav negatīvas ietekmes uz citiem vides aizsardzības mērķiem.
In addition, they should strongly promote research on the formation of contrails and cirrus clouds including effective mitigation measures (e.g. fuel, engines, air traffic management) that do not adversely affect other environmental goals.
Kamēr Komisija ierosinās citus tiesību aktus, kuros īpašu uzmanību pievērsīs slāpekļa oksīda emisijai aviācijas nozarē, ikvienai tonnai emitētā CO
Pending other legislation to be proposed by the Commission focusing specifically on the problem of nitrogen oxide emissions in aviation, a multiplier should be applied to every tonne of CO
Lai papildinātu šo direktīvu, ir jāveic arī citi pasākumi.
Other actions are needed in order to supplement this Directive.
Ir jāizveido refleksijas grupas, kuru uzdevums būtu izpētīt citus pasākumus.
Study groups should therefore be set up to examine other means of action.
Lai izvairītos no konkurences traucējumiem, ir jāparedz saskaņota kvotu piešķiršanas metode.
In order to avoid distortions of competition, a harmonised allocation methodology should be specified.
Neatkarīgi no tā, ka gaisa kuģu ekspluatantiem ir sarežģīti pārorientēties uz alternatīviem (atjaunīgiem) enerģijas avotiem, aviācijas nozarē tomēr ir jāpanāk būtisks emisiju samazinājums, kas atbilstīgs ES vispārējiem emisiju samazināšanas mērķiem ‐ no 20 līdz 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
Despite the fact that it is difficult for aircraft operators to switch to alternative (renewable) energy sources, the aviation sector must still achieve a considerable emissions reduction that is in line with the overall EU reduction target of 20% to 30% compared to 1990 levels.
Aviācijas nozarē ikvienam saistību periodam, kas paredzēts Kopienas sistēmā, kurā jāiekļauj aviācijas darbības, atkarībā no aviācijas darbību atskaites perioda konkrētajā saistību periodā ir jānosaka mērķis, pamatojoties uz vispārējiem centieniem, kas visās dalībvalstīs ir nepieciešami pārējās nozarēs, kuras ir nemainīgi piesārņojuma rašanās avoti.
For each commitment period under the Community's scheme in which aviation is to be included, depending on the reference period used for aviation in that commitment period, the target for aviation should be set on the basis of the average efforts required of all the other fixed-source sectors in all the Member States.
Aviācija sekmē cilvēku darbību izraisīto kopējo ietekmi uz klimata pārmaiņām.
Aviation contributes to the overall climate change impact of human activities.
Ieņēmumi no kvotu vairāksolīšanas izmantojami, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas
Proceeds from the auctioning of allowances should be used to mitigate greenhouse gas emissions
lai pielāgotos klimata pārmaiņu ietekmei
to adapt to the impacts of climate change
ES un trešās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un
in the EU and third countries, especially in developing countries
Lai palielinātu sistēmas rentabilitāti, gaisa kuģa ekspluatantiem būtu jāvar izmantot
To increase the cost-effectiveness of the scheme, aircraft operators should be able to use
kvotas, kas piešķirtas objektiem citās emisiju tirdzniecības sistēmas nozarēs,
allowances issued to installations in other emission trading scheme sectors,
no projekta darbībām, lai izpildītu saistības nodot kvotas ▌ .
from project activities to meet obligations to surrender allowances▌.
Emisijas kvotu tirdzniecības pašreizējās sistēmas rezultātā energoietilpīgās nozares jau tagad izjūt spiedienu pārmērīgi augsto CO
As a result of the current emission trading scheme, energy-intensive industry is already under pressure from significantly high CO
Lai energoietilpīgās nozarēs, piemēram, cementa, kaļķa vai tērauda ražošanā, nepieļautu oglekļa izplūdes, Komisija izskatīs dažādas iespējas, tādas kā nozares mērķi vai tādu nodokļu piemērošana, kuri maksājami, šķērsojot robežu, un līdz 2008. gada beigām publicēs ziņojumu par to, kā šo jautājumu vajadzētu risināt.
To avoid carbon leakage from energy-intensive industry, for example the cement, lime or steel sector, the Commission will examine different options such as sectoral targets or border tax adjustment and publish a report before the end of 2008 on how the question should be addressed.
Lai samazinātu administratīvo slogu uz gaisa kuģa ekspluatantiem, par katru gaisa kuģa ekspluatantu būtu jāatbild vienai dalībvalstij.
In order to reduce the administrative burden on aircraft operators, one Member State should be responsible for each aircraft operator.
Dalībvalstīm būtu jāprasa nodrošināt, lai gaisa kuģa ekspluatanti, kuriem ir izsniegta darbības licence šajā valstī, vai gaisa kuģa ekspluatanti bez darbības licences, vai no trešām valstīm, kuru emisijas bāzes gadā ir galvenokārt bijušas šajā dalībvalstī, atbilstu šīs direktīvas prasībām.
Member States should be required to ensure that aircraft operators which were issued with an operating licence in that State, or aircraft operators without an operating licence or from third countries whose emissions in a base year are mostly attributable to that Member State, comply with the requirements of this Directive.
Lai saglabātu Kopienas sistēmas uzskaites viengabalainību, ņemot vērā to, ka uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām vēl nav attiecinātas dalībvalstu saistības saskaņā ar Kioto Protokolu, aviācijas nozarei piešķirtās kvotas izmantojamas tikai, lai nodrošinātu atbilstību saistībām, kas uzliktas gaisa kuģa ekspluatantiem, lai nodotu kvotas saskaņā ar šo direktīvu.
To maintain the integrity of the accounting system for the Community scheme in view of the fact that emissions from international aviation are not yet integrated into Member States' commitments under the Kyoto Protocol, allowances allocated to the aviation sector should only be used to meet the obligations placed on aircraft operators to surrender allowances under this Directive.