natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka vecāka gadagājuma cilvēkam nevajadzētu likt pret savu gribu pārtraukt strādāt tikai tādēļ vien, ka viņš sasniedzis patvaļīgi noteiktu obligāto pensionēšanās vecumu; tādēļ aicina dalībvalstis atkārtoti izskatīt iespēju atcelt obligāto pensionēšanās vecumu, kas neļauj turpināt strādāt tiem cilvēkiem, kuri to vēlas, taču vienlaikus saglabāt jēdzienu “pensionēšanās vecums”, lai tie cilvēki, kuri vēlas doties pensijā, to var darīt un saņemt pensiju un citas ar to saistītās priekšrocības;
Believes it is wrong for any older worker to be forced to stop working against their will because of an arbitrarily concluded compulsory retirement age; therefore calls on Member States to look again at the feasibility of scrapping compulsory retirement ages which prevent people who want to carry on working from doing so, while maintaining a pensionable age so that those people who want to retire can do so and still receive their pension and retirement-based benefits;
uzskata, ka darbaspēka vidējā vecuma vienpusīga samazināšana nozīmē nevis lielākas inovāciju iespējas, kā tas tiek bieži uzskatīts, bet gan faktiski ‐ izmaksu samazināšanu, atlaižot pieredzējušus un līdz ar to labi apmaksātus darbiniekus, taču tā ir pieredzes, zināšanu un kompetenču izšķērdēšana, jo īpaši tajos gadījumos, kad vecāka gadagājuma cilvēku apmācīšanai ir lielāka atdeve, jo viņi ilgāk turpina strādāt vienā un tajā pašā darba vietā;
Considers that unbalanced measures to reduce the age of a workforce will result not in a higher level of innovation, as is frequently claimed, but are in reality a way of reducing costs by dismissing experienced and hence highly-paid workers, and are a waste of experience, knowledge and skills, particularly where training older people is better compensated by their remaining longer in the same jobs;
uzskata, ka visiem pasākumiem attiecībā uz pensionēšanās vecumu ir jābūt balstītiem uz iesaistīto personu vajadzībām; uzsver, ka ir jāievieš elastīgāki pasākumi pensionēšanās jomā, kuri ievērotu cilvēku vajadzības apstākļos, kad darbaspēks noveco, un atbilstu darba tirgus pieprasījumam; aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti sociālās drošības sistēmu izveidei un uzlabošanai, lai nodrošinātu šo vajadzību apmierināšanu;
Considers that any measures concerning the retirement age should be based on the needs of the persons concerned; considers that there is a need for more flexible retirement provisions which respect the needs of individuals in an ageing workforce and respond to labour market demand; calls on Member States to put priority on developing and improving social security systems to respond to these needs;
pauž nožēlu par to, ka iesaistīšanās uz noteiktu laiku nodibinātās darba attiecībās un īstermiņa darba līgumu skaita pieaugums atsevišķās dalībvalstīs negatīvi ietekmē cilvēku profesionālās dzīves virzību, padarot to arvien nepastāvīgāku un nedrošāku, kas izpaužas tādējādi, ka netiek nodrošināts pienācīgs atalgojums un tiesības uz sociālo drošību, ir vērojams nedeklarēts darbs un nestabila, minimāla nodarbinātība, kā arī bezdarbs, un lielākā daļa darba vietu ir grūti pieejamas vecāka gadagājuma cilvēkiem; atzīst, ka darba, izglītības, aprūpes un brīvprātīga darba periodi ir papildinoši un sniedz vērtīgu pieredzi visu vecuma grupu pārstāvjiem; atzīmē, ka nestabilas nodarbinātības pieaugums ietekmē arī pašreizējās sabiedrības finanšu drošību un līdz ar to radīs lielāku slogu nākamajām paaudzēm; tomēr norāda, ka daudzu neatkarīgas nodarbinātības veidu, pašnodarbinātības, elastīga darba laika, nepilnas slodzes darba un dažādu pagaidu darba veidu pastāvēšanai ir īpaši būtiska nozīme, lai daudzi vecāka gadagājuma cilvēki varētu palielināt savus ienākumus vai nodrošināt sev ienākumus, piemēram, ja viņiem ir jāuzņemas tuvinieku vai draugu aprūpes pienākumi;
Deplores the fact that some people's patterns of employment are becoming increasingly uneven and insecure as a result of temporary work and the growth of short-term contracts, in some Member States, without decent wages and social security rights, as well as undeclared work, precarious, marginal employment and unemployment, and that the majority of jobs are difficult for older people to access; recognises that periods spent working, learning, caring or volunteering are complementary and provide valuable experience at all ages; notes that the increase in precarious employment also has an impact on the financial security of the current generation and will thus impose a greater burden on succeeding generations; but points out also that many forms of independent working, self-employment, flexible working, part-time work and different types of temporary work can play an absolutely vital role in helping many older people to increase their income or secure an income, for example if they have caring responsibilities for their immediate family or friends;
pauž pārliecību, ka elastdrošības pieeja var veicināt to, ka darba tirgus kļūst atvērtāks, pretimnākošāks un integrējošāks, un ka tā var atvieglot pāreju starp dažādiem darba mūža posmiem, īpaši tad, ja šīs pieejas pamatā ir paaudžu solidaritātes un dalītas atbildības princips un ir ievērotas visu vecuma grupu un cilvēku ar dažādiem ienākumiem rūpes un vajadzības; norāda, ka ir jāraugās, lai tiktu nodrošināti saskaņoti mehānismi pienācīgas izglītības sniegšanai, darba ņēmēju tiesību uzraudzībai un ģimenes dzīves respektēšanai; atzīmē, ka elastdrošības koncepcijā ietilpst arī vispusīgas mūžizglītības stratēģijas un mūsdienīgas, piemērotas un ilgtspējīgas sociālās drošības sistēmas;
Is convinced that flexisecurity can contribute to more open, responsive and inclusive labour markets and can ease the transition between the various stages of people's working lives, in particular when it is based on solidarity and shared responsibility between the generations and when it takes the different demands and needs of all age and income groups into account; points out that care must be taken to ensure well-regulated mechanisms to provide appropriate training, monitoring of workers' rights and respect for family life; notes that flexisecurity also involves comprehensive lifelong learning strategies and up-to-date, appropriate and sustainable social security systems;
uzsver, ka ir pilnībā jāgarantē profesionālā izaugsme un izglītošanās iespējas; ikvienam cilvēkam vajadzētu būt iespējai visa mūža garumā nepārtraukti būt nodarbinātam, kas dotu tiesības saņemt pilna apjoma pensiju;
Stresses that career and training security should be fully guaranteed; everyone should be able to have a full and uninterrupted working life, entitling them to a full-rate pension;
uzsver, ka visu ar izglītību saistīto pasākumu centrā jābūt mūžizglītībai, kurā iesaistīties ir visu paaudžu, valsts iestāžu un uzņēmumu uzdevums; tādēļ aicina dalībvalstis atbalstīt profesionālās izglītības sistēmas, īpaši tad, ja tajās ir paredzēti arī praktiskas apmācības pasākumi, piemēram, mācību prakse;
Emphasises that lifelong learning must be a central aim in all education-related measures and that it is something for which all generations, the public authorities and businesses bear a responsibility; calls on the Member States in consequence to endorse vocational training schemes, especially if they include a period of practical training, sometimes in the form of an apprenticeship;
neatlaidīgi aicina ES īstenot efektīvu politiku, kas būtu vērsta uz to, lai vecāka gadagājuma strādājošie varētu palikt darba tirgū un lai viņus nediskriminētu vecuma dēļ;
Calls on the EU to pursue an effective policy to ensure that older workers can remain available for work and are not subject to age discrimination;
uzskata, ka uzņēmumos ir jāveicina darbaspēka vecuma struktūras dažādošanas kultūra ‐ gan attiecībā uz gados jaunu darbinieku pieņemšanu, gan vecāka gadagājuma darbinieku aiziešanu ‐ un jāpielāgo dažādi aspekti, jo īpaši paredzot iespēju pirms galīgās aiziešanas pensijā pakāpeniski samazināt slodzi atkarībā no veiktā darba grūtības pakāpes un darba, veselības un drošības apstākļiem;
Calls for promoting a culture which provides for the management of ageing in companies, both for the arrival of young people and for the departure of older workers, and tailoring its details, notably by means of possibilities for phased retirement, while taking account of the arduousness of the jobs occupied and the conditions in terms of work, health and safety;
pauž pārliecību, ka par optimālu cilvēkresursu pārvaldību, izmantojot sākotnējo apmācību un mūžizglītību, ir atbildīgi ekonomikas dalībnieki, jo īpaši nozaru pārstāvji, kuriem ir pilnībā jāspēj iepriekš prognozēt savas vajadzības izglītības un nodarbinātības jomā;
Is convinced that optimal management of human resources in the form of initial and lifelong training is the responsibility of economic stakeholders, including occupational groups, who should anticipate their employment and training needs;
norāda ‐ lai darbinieki varētu pilnībā izmantot mūžizglītības priekšrocības, dalība mūžizglītības pasākumos ir jāapliecina ar diplomiem un sertifikātiem; vērš uzmanību uz to, ka būtu nepieciešams vispārēji ieviest līdzšinējās izglītošanās atzīšanas praksi;
Points out that, in order to be of the greatest possible benefit to employees, lifelong learning must be attested by diplomas and certificates; draws attention to the need to make the practice of validating prior achievements the norm;
ierosina regulāri uzraudzīt vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību mūžizglītības struktūrās un atspoguļot to statistikas datos;
Proposes the systematic monitoring and statistical representation of the participation of older workers in life-long learning structures;
ierosina vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un bezdarbniekiem paredzēt papildu stimulus dalībai mūžizglītības programmās, lai tādējādi vai nu nostiprinātu viņu statusu vai radītu iespējas veiksmīgi atgriezties darba tirgū;
Proposes that additional incentives be provided for older workers and unemployed persons to participate in life-long learning programmes in order either to strengthen their position or to ensure their successful return to the labour market;
prasa pastiprināt jebkura vecuma sieviešu dalību mūžizglītības programmās;
Calls for increased involvement of women of all age groups in life-long learning programmes;
norāda uz aplēsēm, ka demogrāfisko pārmaiņu rezultātā 2030. gadā paredzamā ekonomiski aktīvo un ekonomiski neaktīvo iedzīvotāju skaita attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to cilvēku nozīmi, kuri pildīs aprūpes pienākumus ģimenē, šajā nolūkā izstrādājot politikas iniciatīvas, kas ļautu sievietēm un vīriešiem līdzsvarot profesionālās dzīves un aprūpes pienākumus;
Notes that, as a result of changing demographics, it is estimated that by 2030 the ratio between active and inactive people will be 2:1; calls on the Commission and Member States to support the future role of family carers by developing policy initiatives that will enable women and men to achieve a balance between professional and caring responsibilities;
uzsver, ka demogrāfiskās pārmaiņas nedrīkst izmantot kā vispārēju ieganstu sociālo tiesību un pakalpojumu ierobežošanai, gluži pretēji ‐ šīs pārmaiņas jāuztver kā mūsdienu sabiedrībai izvirzīts uzdevums, un sociālajām tiesībām un pakalpojumiem ir jābūt līdzsvarotiem gan no ekonomiski aktīvo, gan neaktīvo paaudžu perspektīvas; mudina dalībvalstis vienkāršot sociālās jomas tiesību aktus, lai tos padarītu elastīgākus, pieejamākus un saprotamākus gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem;
Stresses that demographic change should not be advanced as a justification for the general dismantling of social entitlements and services but that it is, on the contrary, a challenge for today's society, and that these entitlements and services must be balanced with regard to both active and inactive generations; urges the Member States to simplify social legislation with a view to making it more flexible, more accessible and more comprehensible for employers and employees alike;
uzskata, ka Komisijai, izmantojot jau pastāvošos Eiropas Savienības instrumentus un programmas, vajadzētu atbalstīt jaunu iniciatīvu īstenošanu, kuru mērķis būtu veicināt aktīvu, veselīgu un cilvēka cienīgu novecošanu;
Considers that the Commission should support the implementation of new initiatives promoting active, healthy and dignified ageing through the existing policy instruments and programmes of the EU;
Iniciatīva “Eiropas jauniešu nodarbinātības garantija”
European Youth Guarantee initiative
uzsver, ka bezdarbs jauniešu vidū ir viena no sevišķi steidzamā kārtā risināmām problēmām, jo tas var novest pie izredžu trūkuma, sociālās atstumtības un sociālo izmaksu pieauguma, turklāt tādējādi tiek nelietderīgi izšķiesti vērtīgi cilvēkresursi, un iepriekš minētie faktori kopumā ir nozīmīgs, ar sociāliem apsvērumiem pamatots dzimstības samazināšanās iemesls un pastiprināti sekmē starppaaudžu taisnīguma mazināšanos; uzsver, ka ir nepieciešams samazināt laika intervālu, kas veidojas no brīža, kad jaunietis pabeidzis kādu mācību iestādi, līdz mācību atsākšanai citā mācību iestādē, vai no mācību iestādes pabeigšanas brīža līdz darba atrašanai; atzīmē, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt jauniešu sociālo integrāciju, sniegt viņiem iespēju atrast piemērotu darbu un veicināt uzņēmējdarbību jauniešu vidū;
Emphasises that youth unemployment is one of our most pressing problems because it leads to denial of opportunities, social exclusion, rising social costs and a waste of valuable human resources, all these constituting an important social reason for birth-rate decline and feeding the spiral of lack of justice between generations; underlines the need to reduce the time gaps which arise when young people move from one institution of education to another or before they are employed after graduation; and notes that it is very important to ensure young people's social inclusion, to provide them with the possibility of obtaining suitable employment and to support youth entrepreneurship;
uzsver, ka ir jāizstrādā ilgtermiņa perspektīvas jauniešiem un jāmudina Komisija veikt pasākumus, lai sekmētu jauniešu mobilitāti studiju laikā un kvalitatīvu stažēšanos, radīt jauniešiem plašākas nodarbinātības iespējas un nodrošināt viņu pilnvērtīgu līdzdalību sabiedrībā, ieguldīt jaunatnē un rosināt izmantot visas jaunatnei pienākošās iespējas, lai nākamā paaudze varētu pilnībā izmantot savas tiesības un saglabāt cieņu;
Emphasises the need for young people to have long-term prospects, and calls on the Commission and the Member States to take steps to promote learning mobility and quality traineeships for young people, to create more employment opportunities for young people and to ensure that they participate fully in society, to invest in young people and to encourage youth opportunities so that the next generation enjoys its full rights and maintains its dignity;
uzsver, ka bezdarbs jauniešu vidū un jo īpaši reģionu nevienlīdzīga attīstība rada šķēršļus teritoriālajai kohēzijai;
Stresses that youth unemployment, and in particular development disparities between regions, are an obstacle to achieving territorial cohesion;
uzsver, ka demogrāfisko pārmaiņu rezultātā iestāsies kvalificēta darbaspēka trūkums, taču to lielā mērā var kompensēt ar kvalificētu sieviešu darbaspēku; šajā sakarībā ir būtiski, lai valsts un darba devēji mainītu attieksmi un īstenotu pasākumus, kuru mērķis būtu vispārējo nosacījumu un darba apstākļu labāka pielāgošana sieviešu vajadzībām;
Stresses that the demographic trend will give rise to a shortage of skilled labour, which can be offset to a large extent by qualified female workers; to this end, governments and employers must change their thinking and take measures to adapt framework and employment conditions more closely to the needs of women;
uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš jauniešu profesionālās karjeras sākumam un jādara viss iespējamais, lai veicinātu viņu veiksmīgu ienākšanu darba tirgū, jo neveiksmīgs profesionālās karjeras sākums var ietekmēt visu cilvēka dzīvi un viņa turpmāko iesaistīšanos darba tirgū;
Emphasises that particular attention must be paid to the start of young people's careers and to doing everything possible to encourage their successful entry onto the labour market, because an unsuccessful start to a young person's working career could have an impact on the rest of his or her life and on his or her activities on the labour market;
prasa Padomei un Komisijai pielikt īpašus pūliņus un izstrādāt konkrētus pasākumus, tostarp Eiropas jauniešu nodarbinātības garantiju, kura nodrošinātu to, ka ikvienam bez darba palikušam jaunietim ne vēlāk kā pēc četriem bezdarbnieka statusā pavadītiem mēnešiem tiek piedāvāta darba vieta, mācekļa prakses vieta, papildu apmācība vai darba un mācību apvienošanas iespējas, izvirzot nosacījumu, ka attiecīgajiem jauniešiem pašiem ir jāpieliek pūles, lai veicinātu savu iekļaušanos darba tirgū;
Calls on the Council and the Commission to make particular efforts and to devise practical measures – one of which should be a European Youth Guarantee – to ensure that, after a maximum period of four months' unemployment, young people are offered a job, an apprenticeship, additional training or combined work and training, with the proviso that those concerned support the process of their integration into work through their own efforts;
uzskata, ka bez darba palikušiem vai nestrādājošiem jauniešiem ir jānodrošina konsultācijas, orientācija un palīdzība, kas viņiem nepieciešama, lai atgrieztos darba tirgū (vai pirmo reizi atrastu darbu), un tas pats jānodrošina arī studentiem un topošajiem studentiem, lai viņi, izraugoties profesionālo karjeru, būtu pilnībā informēti par potenciālajām nodarbinātības iespējām;
Giving young unemployed workers the advice, the guidance and the aid they require in order to get them back into work (or into work for the first time), and the same for students or future students, so that they can choose their career path in full knowledge of the potential job opportunities;
Iniciatīva “Eiropas pakts 50+”
Fifty-plus employment pact initiative
aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju gādāt par to, lai, paplašinot ES stratēģiju 2020. gadam, tiktu sasniegti arī šādi mērķi:
Calls on the Member States and the Commission to ensure that the following aims are achieved under an expanded EU-2020 strategy:
nodrošināt pilnīgu nodarbinātību iedzīvotājiem vecuma grupā no 50 gadiem līdz tiesību aktos noteiktajam pensionēšanās vecumam un panākt, lai nodarbinātības līmenis būtu vismaz 55 %;
securing full employment among the population aged over 50 up to the legal retirement age and achieving the minimum of 55 % employment;
likvidēt stimulus, kas veicina, piemēram, pirmstermiņa pensionēšanos, jo tie negatīvi ietekmē sociālās drošības sistēmas, veicina nevienlīdzīgu sloga sadalījumu un līdz ar to nav ilgstpējīgi;
eliminating incentives e.g. for early retirement, which damage social security systems, distribute burdens unequally and are therefore not sustainable;
apkarot diskrimināciju vecuma dēļ;
combating age discrimination;
noteikt valstīm katrai savus mērķus attiecībā uz vecāka gadagājuma darbinieku iespējām iesaistīties apmācības un mūžizglītības pasākumos, nodalot šos mērķus pa vecuma grupām un dzimumiem, lai tādējādi palielinātu kvalifikācijas celšanas un tālākizglītības pasākumos iesaistījušos cilvēku īpatsvaru visās vecuma grupās; veicināt gados vecāku darbinieku iespējas iesaistīties mācību pasākumos, darba devējiem paredzot stimulus/bonusus gados vecākiem darbiniekiem, kuri nolēmuši turpināt izglītošanos pēc 50 gadu vecuma sasniegšanas;
setting country-specific targets for access to training and lifelong learning for older workers, broken down by age group and gender, thus increasing the proportion of people of all generations in initial and further training; and facilitating access to training for older workers by the setting up of incentives/bonuses by employers for older workers who decide to continue their education after the age of 50;
apkarot uz vecuma faktora balstītu diskrimināciju darbā un tālākizglītības jomā un radīt stimulus darbiniekiem, kuri pārsnieguši 60 gadu vecumu, joprojām palikt darba tirgū, lai varētu nodot nākamajām paaudzēm savas zināšanas un pieredzi, norādot, ka šajā nolūkā dalībvalstīm būs jāpieņem attiecīgi tiesību akti, lai stimulētu uzņēmumus pieņemt darbā šādus darbiniekus;
combating age-based discrimination in the workplace and training and developing incentives for workers over the age of 60 to remain available for work, so that they can pass on their knowledge and experience to subsequent generations, which will require the Member States to adopt appropriate legislation designed to promote the recruitment of such people by companies;
izmantojot jaunu vispusīgas rehabilitācijas pieeju, kurā vienādā mērā ņemta vērā fiziskā un bioloģiskā vide, atbalstīt to gados vecāku cilvēku (re)integrāciju, kuri kļuvuši par invalīdiem, nevis piešķirt šiem cilvēkiem invalīda statusu;
supporting the (re)integration, based on a new approach of complex rehabilitation that takes equal account of the biological and physical environment, of older people who become disabled, rather than classifying them as ‘disabled’;
Darbaspēka vecuma struktūras dažādošanas iniciatīva
Age Management initiative
pauž viedokli, ka gados vecāku cilvēku nodarbinātības iespējas ir atkarīgas arī no iniciatīvām tādās jomās kā veselības aprūpe, ienākumu līmenis, citi finansiāla un cita veida stimuli salīdzinājumā ar pensijas apmēru un citām ar pensiju saistītām priekšrocībām, tālākizglītība, darba laika organizācija, darbinieku neatkarība un individuālas izvēles iespējas, labākas darba un privātās dzīves saskaņošanas iespējas, apmierinātība ar darbu un vadības attieksme, kā arī saprātīgas darba vietas izveidošana atbilstīgi Direktīvas 2000/78/EK noteikumiem, un sociālajiem partneriem šīs iniciatīvas jāattīsta kopīgā sadarbībā un aptverot visus darba ņēmējus;
Argues that older people's employability also depends on initiatives in the fields of health, the level of income and contributions in cash and in kind in comparison to pension and other retirement benefits, further training, working-time patterns, autonomy and individual choice for workers, better work-life balance, job satisfaction and management behaviour, as well as a guarantee of reasonable accommodation, consistent with the provisions of Directive 2000/78/EC, and in the field of accessibility, and that such initiatives should be devised jointly by the social partners, where applicable, for all employees and promoted by the Commission and Member States;
uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāmudina uzņēmumi ieviest darbaspēka vecuma struktūras dažādošanas stratēģijas, jo vecāka gadagājuma darbinieku pieredze un kvalifikācija veicinās šo uzņēmumu konkurētspēju;
Considers that the Member States should encourage companies to introduce age management strategies that will enhance their competitiveness by harnessing the experience and specific qualities of older workers;
iesaka sociālajiem partneriem, darba devējiem un dalībvalstīm nodrošināt darbiniekiem, kuri pārsnieguši 50 gadu vecumu, profesionālās izaugsmes iespējas līdz pat darba mūža noslēgumam;
Suggests to the social partners, employers and the Member States that they guarantee workers aged over 50 the possibility of being promoted until the end of their careers;
prasa konkrētas iniciatīvas dažāda vecuma darbinieku sadarbības veicināšanai darba procesā, mudina atbalstīt uzņēmumus, kuri īsteno šādas iniciatīvas, un apbalvot izcilus projektus, tā parādot, ka dažādu paaudžu sadarbība palielina konkurētspēju un harmonisku izaugsmi;
Calls for specific initiatives to promote mixed-age teams for work processes and suggests that companies taking such initiatives should be supported and that outstanding projects should receive recognition, highlighting how the varying distribution of generations increases competitiveness and harmonious growth;