natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nolemj prasīt Komisijai uzsākt EK līgumā paredzēto procedūru pret Francijas Republiku par Kopienu primāro tiesību pārkāpšanu;
Decides to ask the Commission to initiate proceedings under Article 226 of the EC Treaty against the French Republic for infringement of primary Community law;
uzdod tā priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Francijas Republikas kompetentajām iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution immediately to the Commission and to the competent authorities of the French Republic.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par globalizācijas sociālajiem aspektiem ( 2005/2061(INI) )
European Parliament resolution on the social dimension of globalisation ( 2005/2061(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Globalizācijas sociālie aspekti - ES politikas ieguldījums, lai labumu varētu gūt visi" ( KOM(2004)0383 ),
having regard to the Commission communication entitled 'The Social Dimension of Globalisation - the EU's policy contribution on extending the benefits to all' ( COM(2004)0383 ),
ņemot vērā 2004. gada 24. februāra ziņojumu, ko sagatavoja Pasaules Komisija par globalizācijas sociālajiem aspektiem (PKGSA), kura nosaukums ir "Godīga globalizācija: veidojot iespējas visiem",
having regard to the report of 24 February 2004 of the World Commission on the Social Dimension of Globalisation (WCSDG), entitled "A fair globalisation: creating opportunities for all",
ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A6-0308/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and of the Committee on Development ( A6-0308/2005 ),
tā kā, lai arī globalizācijai ir daudz pozitīvu aspektu un globālā tirgus ekonomika, pateicoties zinātnes sasniegumiem, izteikti veicina produktivitāti, tomēr globalizācijas process ir būtiski izjaucis līdzsvaru ekonomikas un sociālajās jomās gan valstu iekšienē, gan starp tām, un rada sabiedrībā nopietnas bažas, ņemot vērā augsto bezdarba un nabadzības līmeni, kas ietekmē lielu daļu iedzīvotāju visā pasaulē;
whereas although globalisation has many positive aspects and the global market economy, thanks to the progress of scientific knowledge, has demonstrated great productive capacity, the process of globalisation is generating major economic and social imbalances both within and between countries, which is a matter of intense social concern, given the high unemployment and poverty afflicting large sections of society throughout the world,
tā kā globalizācija padziļina plaisu starp bagātiem un nabagiem, un cīnoties pret tās negatīvo ietekmi, ir jāiegulda milzu līdzekļi dažādu vecuma grupu cilvēkos no visiem sabiedrības slāņiem;
whereas globalisation increases the gulf between rich and poor, and whereas there is a need to invest heavily in people at all levels of society and of all ages in order to counteract its negative effects,
tā kā ekonomika kļūst aizvien globālāka un politizētāka, bet reglamentējošās institūcijas lielākoties ir un paliek vietējas vai reģionālas, un tā kā neviena no esošajām institūcijām nenodrošina globālo tirgu demokrātisku pārraudzību vai principiālo nevienlīdzību novēršanu starp valstīm,
whereas the economy is becoming increasingly global and politicised, and regulatory institutions remain largely national or regional, and whereas none of the existing institutions provides democratic monitoring of global markets or redresses basic inequalities between countries,
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurš piedāvā iespēju sākt diskusiju par PKGSA ziņojumu ar mērķi izstrādāt atbilstošu ES politikas virzienu, bet tajā pašā laikā sagaida no Komisijas konkrētākus priekšlikumus par ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzieniem šajā jomā;
Welcomes the Commission Communication, which enables an initial debate to be launched on the WCSDG report, with a view to establishing the EU's policy in this regard, but at the same time expects that the Commission will come forward with more concrete proposals for internal and external EU policies in this field;
ir vienisprātis ar PKGSA, ka globalizācijas procesā ļoti nozīmīgi ir sociālie aspekti, kuru pamatā ir vispārējas kopīgas vērtības, cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošana, ka globalizācijai jābūt taisnīgai, iesaistošai, demokrātiski vadītai un jānodrošina iespējas un reāls labums visām valstīm un cilvēkiem, un jāatbilst Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM);
Agrees with the WCSDG that globalisation must be a process with a strong social dimension based on universally shared values, respect for human rights and individual dignity, and must be fair, inclusive and democratically governed, provide opportunities and tangible benefits for all countries and people, and be linked to the Millennium Development Goals (MDGs);
uzskata, ka ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzieni, kā arī tās sociālais modelis un attīstība starptautiskā līmenī var sniegt nozīmīgu ieguldījumu šajā procesā, veicinot tādu globālo sadarbību, kas būtu balstīta uz savstarpēju cieņu un norisinātos konstruktīvu sarunu ceļā, apzinoties to, ka mums visiem ir kopīgs liktenis;
Believes that the EU can make a significant contribution to this process through both its internal and external policies, through its social model and its development at international level and through the encouragement of global cooperation based on mutual respect, constructive dialogue and recognition of our common destiny;
atzīmē PKGSA ziņojuma norādi uz to, ka globalizācijas nodrošinātie labumi un radītās problēmas ir nevienlīdzīgi sadalītas gan valstu starpā, gan to iekšienē, un atzīmē, ka kopš 1990. gadiem šī situācija ir uzlabojusies vienīgi Āzijā;
Notes the reference in the WCSDG report to the unequal distribution of the benefits and burdens of globalisation among and within the countries of the world, and notes that only in Asia has the distribution situation improved since the 1990s;
uzskata, ka globalizācijai nav jānozīmē tikai tas, ka ES var pārdot vairāk ārpus Eiropas, bet tai jānozīmē tas, ka jo īpaši trešās pasaules valstis var vairāk pārdot ES, lai tādējādi veicinātu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo integrāciju šajās valstīs; atzīst, ka kopējā lauksaimniecības politika ir jāreformē, lai attīstītu šo globalizācijas aspektu un lai kampaņa "Padarīt nabadzību par vēsturi" vainagotos panākumiem;
Considers that globalisation should mean not just that the EU can sell more outside Europe, but that third world countries, in particular, should be enabled to sell more to the EU in order to boost their growth, employment and social inclusion levels; recognises that the Common Agricultural Policy will need to be reformed if this aspect of globalisation is to be delivered and if the "Make Poverty History" campaign is to enjoy success;
aicina Padomi un Komisiju nodrošināt to, lai ES tirdzniecības, lauksaimniecības politika un ārpolitika atbilstu attīstības politikai, kā noteikts Līguma 178. pantā, un lai tās atbilstu arī TAM;
Calls on the Council and Commission to ensure that the EU's commercial, agricultural and foreign policies are compatible with development policy, as set out in Article 178 of the Treaty, and with the MDGs;
uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāveic praktiski pasākumi cīņā pret nabadzību, izstrādājot atbilstošākus lauksaimniecības un tirdzniecības politikas virzienus, kas būtu saistīti ar parādu atlaišanu un palīdzību;
Considers that the European Union should take practical action to combat poverty by adopting a more cogent policy on agriculture and trade in combination with debt forgiveness and aid;
uzsver, ka nabadzība un vides postījumi ir savstarpēji cieši saistīti - vides problēmas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās vai klimata pārmaiņas, bieži ietekmē sabiedrības visnabadzīgākos slāņus, liekot tiem grimt vēl lielākā nabadzībā, savukārt nabadzība izraisa vēl lielākus kaitējumus videi, jo nav nekādas citas alternatīvas, kā vien izlaupīt dabas resursus; līdz ar to globalizācijas sociālie aspekti ir jāanalizē saistībā ar vides aspektiem;
Stresses that there is a strong interrelationship between poverty and environmental damage: environmental problems, such as the reduction in biodiversity or climate change, often affect the poorest in society and aggravate their poverty, and poverty leads to increased environmental damage when there is no alternative to plundering natural resources; accordingly the social dimension of globalisation must be considered in connection with the environmental dimension;
atzinīgi vērtē Lisabonas vidusposma pārskata ziņojumu un uzsver to, ka pārskatītā Lisabonas stratēģija var būt noderīgs līdzeklis daudzu globalizācijas problēmu risināšanā; atkārtoti pauž savu atbalstu Lisabonas stratēģijai, kurā uzsvērta ekonomisko, sociālo un vides aspektu savstarpējā saistība; uzskata, ka vairāk un labāku darbvietu radīšana ir būtisks priekšnosacījums tam, lai pasaules attīstība būtu vērsta sociālā taisnīguma virzienā; norāda uz to, ka daži labas prakses piemēri dalībvalstīs var būt par paraugu citām pasaules daļām; tomēr atzīmē, ka tas var notikt tikai tad, ja dalībvalstis veiksmīgi ievieš nepieciešamās strukturālās reformas, savstarpēji veicinot un saskaņojot ekonomisko attīstību, nodarbinātību un sociālo politiku; uzsver efektīvas pārvaldības nepieciešamību, lai ieviestu šīs reformas, un mudina dalībvalstis un to valdības uzņemties atbildību par to, lai pārskatītā Lisabonas stratēģija tiktu veiksmīgi realizēta; turklāt uzsver, ka dalībvalstu savstarpējā sadarbība ir nozīmīga, lai vairāk ieguldītu cilvēkresursos, pētniecībā un jauninājumos; uzskata, ka Lisabonas stratēģijas mērķi ir minimums, kas dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt;
Welcomes the Lisbon mid-term review report and stresses that the revised Lisbon Strategy could serve as a useful tool in meeting many of the challenges of globalisation; reiterates its support for the Lisbon strategy, which stresses the interdependence of the economic, social and environmental dimensions; regards the creation of more and better jobs as an essential prerequisite if the world is to develop in the direction of social justice; points out that some aspects of good practice in Member States may serve as a model for other parts of the world; notes, however, that they can only do so when Member States succeed in implementing the necessary structural reforms by mutually strengthening and adapting their economic development, employment and social policy; highlights the need for efficient governance to achieve these reforms and urges Member States and their governments to take responsibility for making the revised Lisbon Strategy a success; stresses furthermore the importance of cooperation between the Member States in order to step up investment in human resources, research and innovation; considers that the objectives of the Lisbon Strategy are minimum goals which the Member States should commit themselves to complying with;
atzinīgi vērtē Komisijas secinājumu par to, ka konkurētspējas saglabāšanai ES iekšienē ir vajadzīgi lieli ieguldījumi cilvēkresursos visās vecuma grupās, lai visiem garantētu augstu sociālās labklājības līmeni; tādēļ sagaida konkrētus pasākumus un priekšlikumus šādu ieguldījumu nodrošināšanai un aicina ES koncentrēt centienus uz to, lai uzlabotu kvalifikāciju paaugstināšanu visos līmeņos, īpaši attiecībā uz nekvalificētu darbaspēku, tādējādi nodrošinot iespēju darbiniekiem izmantot iespējas, ko piedāvā globalizācija, un atbalstot uzņēmumus, kas uzņemas atbildību par savu strādnieku profesionālo izglītību;
Welcomes the Commission's acknowledgement that to maintain competitiveness in the EU, large investments in human resources are necessary, covering people of all ages, in order to guarantee social welfare for all; expects, therefore, concrete measures and proposals for ensuring such investments and calls on the EU to concentrate on improving the development of qualifications at all levels, particularly among the unskilled, to enable workers to exploit the opportunities offered by globalisation and to support companies that take responsibility for the vocational training of their workers;
Aicina Komisiju un Padomi veicināt sociālas politikas darba kārtības īstenošanu, kuras mērķi ir:
Calls on the Council and the Commission to promote a social policy agenda with the following objectives:
• iesaistošas un viendabīgas sabiedrības attīstība, kas jau iepriekš nosaka, ka ir nepieciešami pasākumi, kuri veicinātu stabilu nodarbinātību un strādājošo tiesību ievērošanu.
the development of an inclusive and cohesive society, which presupposes measures in favour of stable employment and respect for workers' rights;
• tādas sabiedrības izveide, kas balstītos uz dzimumu vienlīdzību un cīņu pret visu veidu diskrimināciju;
the promotion of a society based on gender equality and the combating of all forms of discrimination;
• sociālā politika, kura aptvertu visas sabiedrības grupas;
a social policy which takes account of all groups;
• visu pušu iesaistīšana kā dažādu sociālo un nodarbinātības politiku sastāvdaļa;
participatory democracy as a component of the various social and employment policies;
uzsver, ka valdības vienas pašas nevar nodrošināt efektīvus darba tirgus noteikumus un sociālās drošības sistēmas, ir jāiesaista sociālie partneri, kuriem ir tiesības līdzdarboties lēmumu pieņemšanas procesā gan valsts, gan Eiropas līmenī; uzskata, ka vēl vairāk jāpaplašina darba devēju organizāciju un arodbiedrību iespējas un spēja risināt konstruktīvu sociālo dialogu, jo tas ir būtiski, lai atvieglotu un novērstu restrukturizācijas iespējamās negatīvās sekas, kā arī tas ir priekšnosacījums, lai ES varētu paredzēt globalizācijas negatīvās sekas un pozitīvās iespējas;
Stresses that effective labour market rules and systems of social security cannot be achieved by governments alone, it is necessary to include the social partners, who have the right to participate in the decision-making process both at national level and European level; considers that a further boost must be given to the opportunities for and capacities of employers' organisations and trade unions to enter into a constructive social dialogue, since this is essential in order to mitigate and tackle the potential negative social consequences of restructuring and is also a pre-requisite if the EU is to anticipate the negative consequences and positive opportunities of globalisation;
atzīmē PKGSA viedokli, ka attiecībā uz Pamata darba standartiem reālais stāvoklis bieži vien neatbilst pieņemtajiem lēmumiem un politiskajai praksei; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai veicinātu PDS ieviešanu gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas virzienos un nodrošinātu, lai neviens politikas virzienu aspekts nekavētu šo standartu īstenošanu; atzīmē ES iespēju veicināt PDS ar divpusēju un reģionālu līgumu, attīstības un ārējās sadarbības un tādas tirdzniecības politikas palīdzību, kas ļauj jaunattīstības valstīm piekļūt tirgiem, sekmējot privātās iniciatīvas sociālās attīstības jomā un labu pārvaldību globālā līmenī;
Notes the WCSDG's view that, as far as the CLS are concerned, practice on the ground often belies decisions and political practices; calls on the Council, the Commission and the Member States to do everything in their power to promote the CLS in both their internal and external policies and to ensure that no aspect of these policies impedes implementation of those standards; notes the opportunity open to the EU to promote the CLS through bilateral and regional agreements, development and external cooperation, trade policies enabling market access for developing countries, promotion of private initiatives for social development and the promotion of good governance at global level;
aicina ES dažādās ārējās programmās lielāku nozīmi piešķirt sociālajām tiesībām un sociālajam dialogam, cilvēktiesībām un likumu prioritātei, bērnu tiesību, jo īpaši tiesību uz izglītību aizsardzībai, par galveno uzskatot demokratizāciju, tiesiskuma nostiprināšanu jaunattīstības valstīs, bez kā nav iespējama ilgtspējīga attīstība;
Calls for social rights and social dialogue, human rights and the primacy of law, and the protection of the rights of the child, in particular the right to education, to be accorded greater importance in the EU's various external programmes, with a view to priority being given to democratisation and the establishment of the rule of law in developing countries, without which no sustainable development is possible;
pieprasa, lai Komisija ar divpusējiem līgumiem garantē vismaz PDS ievērošanu, lai nodrošinātu cilvēcīgus darba apstākļus un novērstu sieviešu un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu šajās valstīs;
Demands that the Commission ensure, through bilateral agreements, that, at the least, the CLS are respected, in order to ensure humane working conditions and avoid abuse of women and children in the countries concerned;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, ka divpusējās attiecībās var paredzēt atvieglojumus produktiem, kuri atbilst noteiktiem sociāliem standartiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par "kopīgiem divpusējiem novērošanas centriem", kas apspriestu un pārraudzītu globalizācijas sociālos aspektus divpusējos līgumos; lūdz Komisiju izstrādāt priekšlikumu par sociālo marķējumu; uzskata arī, ka Eiropas Savienībai, pildot PKGSA ieteikumus, jāizmanto divpusējās attiecības, lai darba vietas, kuras pārvieto uz ārzonas teritorijām vai izvieto ārpus ES, nekļūtu par mazapmaksāta darba centriem trešās pasaules valstīs, bet radītu augstas kvalitātes darba vietas, kas uzlabotu attiecīgo valstu strādnieku un viņu ģimeņu dzīves apstākļus;
Welcomes the Commission's proposal that bilateral relations could involve positive incentives for products complying with certain social standards; welcomes the Commission's proposal for "joint bilateral observatories" to discuss and monitor the social dimension of globalisation in bilateral agreements; believes, also, that the Union should use its bilateral relations to promote the recommendations of the WCSDG so that jobs which are moved off-shore or relocated outside the EU do not end up being performed in sweat shops in the third world, but, instead, jobs of high quality are created which help to improve the lives of workers and their families in the countries concerned;
šajā sakarā aicina Komisiju pārskatīt visus esošos divpusējos līgumus, jo īpaši ekonomiskās partnerības līgumus un zivsaimniecības partnerības līgumus, lai nodrošinātu to pilnīgu atbilstību Tūkstošgades attīstības mērķiem un ilgtspējīgas attīstības principam;
Calls on the Commission, in this context, to review all its existing bilateral agreements, particularly Economic Partnership Agreements and Fisheries Partnership Agreements, to ensure that they are fully consonant with the MDGs and the principle of sustainable development;
jau ir aicinājis iestādes un dalībvalstis sasniegt šo mērķi un tagad aicina straujāk virzīties uz to; turklāt aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis censties panākt, lai SDO standarti būtu saistoši PTO dalībvalstīm;
Parliament previously called on the institutions and the Member States to seek to achieve this, and now calls on them to make progress in this area; calls, furthermore, on the Commission, the Council and the Member States to work towards making the ILO standards binding on the members of the WTO;
uzskata, ka pienācīgam darbam saskaņā ar SDO Pienācīga darba programmu ir jāpiešķir prioritāte valsts, ES un pasaules līmenī; uzsver, ka pienācīga darba garantēšana, tostarp darba likumdošanas, sociālās aizsardzības, kā arī vīriešu un sieviešu vienlīdzības ievērošana, ir vienīgais ceļš kā efektīvi izskaust nabadzību; tomēr uzsver, ka ES ārpolitikā un Eiropas Savienības starptautiskajā tirdzniecības, kā arī finanšu un monetārajā politikā šāds mērķis nav izvirzīts;
Believes that decent work in line with the ILO's Decent Work Agenda should be made a priority issue at national, EU and global level; stresses that guaranteeing decent work – including labour rights, social protection and equality between men and women – is indispensable in order to effectively eradicate poverty; underlines, however, that that aim is absent from the EU's foreign policy and from the Union's international trade, financial and monetary policies;
atzīmē, ka 1999. gadā Sietlā PTO Ministru konferences sarunu mandātā bija paredzēts, ka ES organizēs ministru konferenci par tirdzniecības, nodarbinātības un PDS jautājumiem; atzīmē, ka Eiropas Savienība apņēmās to izdarīt līdz 2001. gadam; tagad aicina Komisiju beidzot izdarīt nokavēto vēlākais līdz 2006. gada jūnijam; gatavojoties konferencei ir jāuzsāk dialogs ar PTO jaunattīstības valstīm par tirdzniecības, nodarbinātības un minimālo darba standartu savstarpējo saistību;
Notes that, in the 1999 negotiating mandate for the WTO Ministerial Conference in Seattle, the EU was to arrange a ministerial-level conference on the topics of trade, employment and the CLS; notes that the European Union committed itself then to holding this conference by 2001; now calls on the Commission to remedy this omission by June 2006 at the latest; in the run-up to this conference, a dialogue should be opened, principally with the developing member states of the WTO, on the relationship between trade, employment and minimum labour standards;
uzskata, ka ES kā nozīmīgai starptautiskai partnerei vajadzētu būt programmas "Pienācīgu darbu un pienācīgu pensiju ikvienam" galvenajai veicinātājai; uzsver, ka ir jāpieņem konkrēti obligātie darba un sociālās aizsardzības standarti un tos ir jāatzīst par sociāli ekonomisko minimumu, kas nestu ilgstošu labklājību visām pasaules valstīm, un ka būtu vēlams pēc iespējas drīzāk pieņemt kā devīto Tūkstošgades attīstības mērķi darba vietu, nodarbinātības un pienācīga darba nodrošināšanu;
Believes that the EU as a global actor should be a prime promoter of an agenda of "Decent Work and a Decent Pension for All"; emphasises that certain minimum standards as regards labour rights and social protection should be adopted and acknowledged as a socio-economic 'floor' that would bring long-term welfare to any country in the world, and that jobs, employment and 'decent work' should, ideally be the central features of a ninth MDG to be adopted as soon as possible;
vērš uzmanību uz to, ka reģioni ir piemēroti sociālo modeļu pilnveidošanai un globalizācijas problēmu risināšanai; norāda uz to, ka ES dalībvalstu solidaritāte un ES ciešās attiecības ar kaimiņvalstīm saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, var būt piemērs citām pasaules daļām; uzskata, ka ES partnerībai jābūt attiecināmai arī uz sociālajiem jautājumiem, cita starpā arī uz jautājumu par darba standartiem;
Draws attention to the fact that the regional level is a good level at which to improve social models and meet the challenges of globalisation; points out that the solidarity which exists between the Member States and the enhanced relations between the EU and neighbouring countries through the "European Neighbourhood Policy" may serve as an example to other parts of the world; believes that the EU's partnerships should incorporate a social pillar, covering, among other things, labour standards;
sagaida, ka Komisija izmantos ES līdzekļus negatīvo rezultātu novēršanai un atvērs jaunas perspektīvas jutīgākajiem reģioniem un rūpniecības nozarēm un vājākām darba ņēmēju grupām; sagaida no Komisijas atbilstošu rīcību, lai novērstu to, ka uzņēmumi tiek pārvietoti tikai ar mērķi saņemt strukturālo vai citu fondu finansējumu un pieprasa sistemātiski pārbaudīt to, vai šo līdzekļu sadale atbilst ilgtermiņa mērķiem;
Expects the Commission to use EU funds in order to overcome negative results and open new perspectives for the more sensitive regions and industrial sectors and weaker groups of employees; expects the Commission to take adequate measures to stop companies relocating for the sole reason of obtaining structural or other funds and demands a systematic review of whether long-term objectives in the distribution of such funds are being met;