natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē lūgumrakstu iesniedzēju skaitu, kuri vēršas Parlamentā, meklējot risinājumu jautājumos, kas neietilpst ES kompetences jomā, piemēram, saistībā ar valsts tiesu nolēmumu izpildi vai dažādu pārvaldes iestāžu pasivitāti, un norāda, ka Parlaments cenšas uzlabot šo situāciju, šādas prasības nosūtot dalībvalstu vai reģionālajām kompetentajām iestādēm; atzinīgi vērtē jauno lūgumrakstu reģistrēšanas procesu, ko ieviesa Parlamenta Prezidentūras un IPOL ģenerāldirektorāti,
Takes note of the number of petitioners who turn to Parliament for redress on issues that fall outside the EU's area of competence – such as the enforcement of national courts' decisions or passivity on the part of various administrations – and points out that Parliament attempts to resolve the situation by forwarding these complaints to the competent authorities; welcomes the new procedure put in place by Parliament's DG Presidency and DG IPOL with regard to the registration of petitions;
norāda, ka lūgumrakstu pārvaldībā jānodrošina lielāka pārredzamība: iekšēji ‐ ar e–lūgumrakstu lietojumprogrammu palīdzību deputātiem nodrošinot tiešu piekļuvi lūgumrakstu arhīviem un vienkāršojot iekšējās procedūras un cieši sadarbojoties ar Lūgumrakstu komitejas locekļiem, priekšsēdētāju un sekretariātu, un ārēji ‐ lūgumrakstu iesniedzēju vajadzībām izveidojot ērti lietojamu, interaktīvu lūgumrakstu portālu; turklāt uzskata, ka deputātiem e–lūgumrakstu lietojumprogrammā būtu jānodrošina piekļuve lūgumrakstiem, kurus iesnieguši lūgumrakstu iesniedzēji, kuri vēlējušies palikt anonīmi;
Points out the need to bring greater transparency to the management of petitions: internally by giving Members direct access to petition files via the E-petition application, by simplifying the internal procedure and by close cooperation between the members, the Chair and the secretariat of the Committee on Petitions, and externally by establishing an interactive Web portal for petitioners; considers, moreover, that Members should have access in the e-Petition application to petitions from petitioners who have requested anonymity;
aicina nekavējoties izveidot lūgumrakstu interneta portālu, piedāvājot interaktīvu tīmekļa vietni lūgumrakstu reģistrēšanai, un tajā iedzīvotājus informējot par Parlamenta pilnvarām un par to, ko iespējams panākt ar lūgumrakstu iesniegšanu minētajai iestādei, kā arī šajā vietnē nodrošinot saites uz alternatīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Eiropas un dalībvalstu mērogā un detalizētu ES kompetenču aprakstu, lai mazinātu neskaidrības par Savienības un dalībvalstu kompetences jomu;
Calls for the creation, as a matter of urgency, of a dedicated Web portal for petitions, offering an interactive template for the recording thereof and providing information for citizens about Parliament's remit and what can be achieved by petitioning it, as well as links to alternative means of redress at European and national level and a comprehensive description of the EU's powers so as to eliminate confusion between the competences of the EU and those of the Member States;
mudina kompetentos administratīvos dienestus aktīvi sadarboties ar Lūgumrakstu komiteju, lai rastu pieņemamākos risinājumus, jo šādam portālam ir izšķiroša nozīme saziņas uzlabošanā starp Parlamentu un ES iedzīvotājiem un tas ļautu pilsoņiem pievienoties lūgumrakstam vai atsaukt savu atbalstu tam (saskaņā ar Reglamenta 202. pantu);
Urges its relevant administrative services to cooperate actively with the Committee on Petitions to find the most suitable solutions in this regard, as such a portal would make a meaningful contribution both to improving communications between Parliament and EU citizens and in enabling citizens to sign up to, or remove their names from, petitions (in accordance with Rule 202 of the Rules of Procedure);
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, to lūgumrakstu komitejām, ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām.
Instructs its President to forward this resolution and the report of the Committee on Petitions to the Council, the Commission, the European Ombudsman, the governments and parliaments of the Member States, their committees on petitions and their ombudsmen or similar competent bodies.
ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu OV C 259 E, 29.10.2009, 19. lpp.
having regard to its declarations of 22 April 2008 on ending street homelessness OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 34. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, especially its Article 34,
ņemot vērā pārskatīto Eiropas Padomes Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 31. pantu,
having regard to the revised European Social Charter of the Council of Europe, especially its Article 31,
ņemot vērā Komisijas un Padomes 2010. gada kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju,
having regard to the 2010 Joint Report of the Commission and the Council on Social Protection and Social Inclusion,
ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra deklarāciju par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ‐ kopīgs darbs cīņai ar nabadzību 2010. gadā un turpmāk,
having regard to the Council Declaration of 6 December 2010 on The European Year for Combating Poverty and Social Exclusion: Working together to fight poverty in 2010 and beyond,
ņemot vērā Eiropas konsensa 2010. gada 9. un 10. decembra konferences galīgos ieteikumus,
having regard to the final recommendations of the European Consensus Conference on Homelessness of 9 and 10 December 2010,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ‐ Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai ( COM(2010)0758 ),
having regard to the Communication from the Commission of 16 December 2010 on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion ( COM(2010)0758 ),
ņemot vērā Reģionu komitejas 1999. gada 3. jūnija atzinumu par mājokļiem un bezpajumtniecību (CdR 376/98 fin), 2010. gada 6. oktobra atzinumu par bezpajumtniecības izskaušanu (CdR 18/2010 fin) un 2011. gada 31. marta atzinumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (CdR 402/2010 fin),
having regard to the Opinions of the Committee of the Regions of 3 June 1999 on Housing and the homeless (CdR 376/98 fin), of 6 October 2010 on Combating homelessness (CdR 18/2010 fin) and of 31 March 2011 on The European platform against poverty and social exclusion (CdR 402/2010 fin),
ņemot vērā 2011. gada 11. jūlija jautājumu Komisijai par ES bezpajumtniecības stratēģiju ( O-000153/2011 – B7-0421/2011 ),
having regard to the question of 11 July 2011 to the Commission on an EU homelessness strategy ( O-000153/2011 – B7-0421/2011 ),
tā kā visās ES dalībvalstīs cilvēki joprojām cieš no bezpajumtniecības, kas ir nepieņemams cilvēka cieņas aizskārums;
whereas homelessness continues to affect people in all EU Member States and is an unacceptable violation of human dignity;
tā kā bezpajumtniecība ir viens no galējiem nabadzības un trūkuma veidiem un iepriekšējos gados tā ir pieaugusi atsevišķās ES dalībvalstīs;
whereas homelessness represents one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and has increased in recent years in several EU Member States;
tā kā 2010. gads bija Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību;
whereas 2010 was the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion;
tā kā bezpajumtniecība nepārprotami ir kļuvusi par ES sociālās integrācijas procesa prioritāti;
whereas homelessness has emerged as a clear priority within the EU's social inclusion process;
tā kā iepriekšējā desmitgadē ES mēroga politikas koordinēšana bezpajumtniecības jomā saistībā ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklāto koordinācijas metodi ir radījusi pievienoto vērtību pūliņiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī un tā kā šis darbs ir jāpalielina, īstenojot stratēģiskāku pieeju;
whereas EU-level policy coordination in the area of homelessness in the framework of the Open Method of Coordination for Social Protection and Social Inclusion has enhanced and added value to efforts at national, regional and local level over the past decade, and whereas there is a need to build on this work in the framework of a more strategic approach;
tā kā bezpajumtniecība kā tāda ir daudzšķautņaina, līdz ar to arī šīs jomas politikai ir jābūt daudzšķautņainai;
whereas the very nature of homelessness is multifaceted and requires a multifaceted policy response;
tā kā stratēģija “Eiropa 2020” un viens no tās pamatmērķiem, proti, līdz 2020. gadam vismaz 20 miljonus cilvēku atbrīvot no nabadzības un sociālās atstumtības, ir jauns stimuls cīņai pret visu veidu nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp bezpajumtniecību;
whereas the Europe 2020 Strategy, and its headline target of lifting at least 20 million people out of the risk of poverty and social exclusion by 2020, provides new impetus in the fight against all forms of poverty and social exclusion, including homelessness;
tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” būtiskajiem elementiem ir pamatiniciatīva “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”;
whereas a key element of the Europe 2020 Strategy is the flagship initiative the European Platform against Poverty and Social Exclusion;
tā kā šī pamatprogramma ir veids, kā ES mērogā uzlabot un īstenot vērienīgāku rīcību bezpajumtniecības jomā, apzinot metodes un līdzekļus, ar kuriem vislabāk turpināt Komisijas sākto darbu bezpajumtniecības jomā, ņemot vērā Eiropas konsensa 2010. gada decembra konferences rezultātus;
whereas this framework paves the way for enhanced and more ambitious action on homelessness at EU level by identifying methods and means to best continue the work the Commission has started on homelessness, taking into account the outcome of the consensus conference of December 2010;
tā kā Reģionu komiteja pamatvilcienos ir izstrādājusi Eiropas sociālo mājokļu programmu, kuras mērķis ir koordinēt pasākumus saistībā ar sociālo mājokļu finansēšanu, struktūrfondu izmantošanu un energoefektivitātes uzlabošanu; tā kā ES bezpajumtniecības stratēģijai ir jāsekmē šīs programmas izpilde,
whereas the Committee of the Regions outlined a European Social Housing Agenda aiming at the coordination of measures in relation to the financing of social housing, to the use of Structural Funds and to improved energy efficiency; whereas the EU Homelessness Strategy should contribute to this agenda;
mudina dalībvalstis censties, lai sasniegtu mērķi, proti, līdz 2015. gadam izskaust bezpajumtniecību;
Urges Member States to make progress towards the goal of ending street homelessness by 2015;
prasa izstrādāt vērienīgu, integrētu ES stratēģiju, ko atbalsta valsts un reģionālās stratēģijas, nosakot ilgtermiņa mērķi, proti, izskaust bezpajumtniecību, īstenojot plašāku sociālās integrācijas programmu;
Calls for the development of an ambitious, integrated EU strategy, underpinned by national and regional strategies with the long-term aim of ending homelessness within the broader social inclusion framework;
aicina Komisiju izveidot ES bezpajumtniecības stratēģijas darba grupu un visas ieinteresētās personas iesaistīt cīņā pret bezpajumtniecību, tostarp valsts, reģionālos un vietējos politikas veidotājus, pētniekus, NVO, kas sniedz pakalpojumus bezpajumtniekiem, cilvēkus, kuri piedzīvojuši bezpajumtniecību, un saistītās nozares, tādas kā mājokļi, nodarbinātība un veselības aprūpe;
Calls on the Commission to establish a working group for an EU homelessness strategy and to involve all stakeholders in the fight against homelessness, including national, regional and local policy-makers, researchers, NGO homeless service providers, people experiencing homelessness and neighbouring sectors such as housing, employment and health;
prasa Komisijai un dalībvalstīm vienoties par valsts un reģionālo bezpajumtniecības stratēģiju izstrādes uzraudzīšanu, to nosakot par ES bezpajumtniecības stratēģijas centrālo elementu; šajā ziņā aicina ieviest ikgadējo vai divgadējo ziņošanas stratēģiju, lai ziņotu par panākto attīstību;
Calls for a framework, agreed by the Commission and the Member States for monitoring the development of national and regional homelessness strategies, as a central element of the EU homelessness strategy; calls in this context for an annual or bi-annual reporting strategy to report on progress;
uzskata, ka ir jāuzrauga un ziņojumos jāiekļauj šādi bezpajumtniecības stratēģiju (kas izklāstītas 2010. gada kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju) pamatelementi:
Considers that the following key elements of homelessness strategies (put forward by the 2010 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion) should be monitored and reported upon:
skaidri mērķi, jo īpaši saistībā ar bezpajumtniecības novēršanu; bezpajumtniecības ilguma samazināšana; bezpajumtniecības smagāko veidu novēršana; bezpajumtniekiem sniegto pakalpojumu kvalitātes uzlabošana un piekļuve mājoklim par pieņemamu cenu;
clear targets, particularly relating to the prevention of homelessness; a reduction in its duration; a reduction in the most severe forms of homelessness; the improvement of the quality of services for homeless people and access to affordable housing,
integrēta pieeja, ietverot visas attiecīgās politikas jomas;
an integrated approach covering all relevant policy fields,
pienācīga pārvaldība;
proper governance,
pienācīga datu vākšana;
proper data collection,
uz nodrošināšanu ar mājokli orientēta pieeja;
a strong housing dimension,
bezpajumtnieku profila maiņas ņemšana vērā, jo īpaši saistībā ar migrācijas ietekmi;
taking account of changing profiles of the homeless population, and particularly the impact of migration;
šajā uzraudzības sistēmā jo īpaši prasa pievērst uzmanību progresam, kādu dalībvalstis panākušas ielu bezpajumtniecības un ilgtermiņa bezpajumtniecības izskaušanā;
Calls specifically for this monitoring framework to address the progress of the Member States towards ending street homelessness and ending long-term homelessness;
prasa ES bezpajumtniecības stratēģijā iekļaut ne tikai uzraudzības un ziņošanas pasākumus, bet arī darbību kopumu nolūkā atbalstīt efektīvu valsts un reģionālo bezpajumtniecības stratēģiju izstrādi un ilgtspēju;
Calls for an EU homelessness strategy to go beyond monitoring and reporting and deliver a package of activities to support the development and sustainment of effective national and regional homelessness strategies;
prasa izstrādāt spēcīgu pētniecības programmu, ar ko vairot zināšanas un izpratni saistībā ar ES bezpajumtniecības stratēģiju un nostiprināt pašreizējo savstarpējo mācīšanos un pārrobežu apmaiņu pamatjautājumos par bezpajumtniecības apkarošanu;
Calls for a strong research agenda in order to develop knowledge and understanding in the framework of an EU homelessness strategy, and ongoing mutual learning and transnational exchange on key issues in the fight against homelessness;
prasa īpašu uzmanību pievērst uz nodrošināšanu ar mājokli orientētām pieejām saistībā ar Eiropas platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību sociālās inovācijas programmu nolūkā nostiprināt pamatojumu efektīvai kombinēšanai, kas ietver bijušajiem bezpajumtniekiem piedāvātu mājokli un elastīgu atbalstu, un informēt par tādu praksi un politikas izstrādi, kuras pamatā ir pierādījumi;
Calls for a specific focus on ‘housing-led’ approaches under the social innovation strand of the European Platform against Poverty and Social Exclusion in order to strengthen the evidence base on effective combinations of housing and floating support for formerly homeless people and inform evidence-based practice and policy development;
prasa ES bezpajumtniecības stratēģijā pievērsties kvalitatīvu pakalpojumu nodrošināšanai bezpajumtniekiem un mudina Komisiju izstrādāt brīvprātīgas kvalitātes shēmas, kā tas minēts paziņojumā par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību;
Calls for an EU homelessness strategy to focus on the promotion of quality services for homeless people and urges the Commission to develop a voluntary quality framework as stipulated in the Communication on the European Poverty Platform;
prasa izveidot ciešas saiknes starp ES bezpajumtniecības stratēģiju un ES finansējuma plūsmām, jo īpaši saistībā ar struktūrfondiem; aicina Komisiju veicināt ERAF finansējuma izmantošanu arī marginālu grupu nodrošināšanai ar mājokļiem nolūkā risināt bezpajumtniecības problēmu dažādās ES dalībvalstīs;
Calls for the development of strong links between the EU homelessness strategy and EU funding streams – especially from the Structural Funds; calls upon the Commission to promote the use of the ERDF financing facility also for housing for marginalised groups to address homelessness in the different EU Member States;
prasa bezpajumtniecību kā nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas aspektu vienoti iekļaut visās attiecīgajās politikas jomās;
Calls for homelessness to be mainstreamed across relevant policy domains as an aspect of the fight against poverty and social exclusion;
uzskata, ka ES bezpajumtniecības stratēģijā pilnībā ir jāievēro Lisabonas līgums, kurā uzsvērta “valsts, reģionālo un vietējo iestāžu būtiskā nozīme un lielā rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot sabiedriskus pakalpojumus, lai, cik vien iespējams, ievērotu patērētāju vajadzības”; uzskata, ka dalībvalstu ziņā ir noteikt to, kas ir cenu ziņā pieejams sociālais mājoklis, un ka ES bezpajumtniecības stratēģijai pilnībā jāatbilst dalībvalstu sociālo mājokļu politikai, kas legāli aizstāv principu, ar ko veicina sociālo daudzveidību un cīnās pret sociālo segregāciju;
Considers that an EU Homelessness Strategy should fully respect the Lisbon Treaty, which stipulates ‘the essential role and the wide discretion of national, regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users’; considers that it is up to the Member States to define the remits of affordable and social housing and that an EU Homelessness Strategy should be fully compliant with the social housing policy of Member States, which legally enshrines the principle of promoting the social mix and fighting social segregation;
mudina Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības aprūpes un patērētāju lietu padomi izskatīt ES bezpajumtniecības stratēģijas izstrādi;
Urges the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council to discuss how to develop an EU homelessness strategy;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Sociālās aizsardzības komitejai un Eiropas Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee, the Social Protection Committee and the Council of Europe.
ņemot vērā 2008. gada decembra ES tiesību aktu kopumu klimata un enerģētikas jomā un Regulu (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm,
having regard to the EU climate and energy package of December 2008, and Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases,
ņemot vērā tādus Komisijas paziņojumus kā COM(2010)0265 , kurā analizētas iespējas, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un izvērtēts oglekļa emisijas pārvirzes risks, COM(2010)0086 “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences ‐ tūlītēja rīcība, lai dotu jaunu sparu globālai cīņai ar klimata pārmaiņām” un COM(2011)0112 “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.”,
having regard to Commission Communications such as COM(2010)0265 presenting an analysis of the options to move beyond 20% greenhouse gas (GHG) emission reductions and assessing the risk of carbon leakage, COM(2010) 0086 on international climate policy post-Copenhagen: acting now to reinvigorate global action on climate change, and COM(2011)0112 presenting a roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050,
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām un jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: Nākotne sākas jau šodien ‐ ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” OV C 67 E, 8.3.2010., 44. lpp.
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 4 February 2009 on 2050: the future begins today – recommendations for the EU's future integrated policy on climate change OJ C 67 E, 8.3.2010, p.
) rezultātiem OV C 341 E, 16.12.2010., 25. lpp.
, of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP15) OJ C 341 E, 16.12.2010, p.25.
ņemot vērā mutisko jautājumu B7-0418/2011 , ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja iesniedza saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, un ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus,
having regard to Oral Question B7-0418/2011 by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety tabled pursuant to Rule 115 of its Rules of Procedure, and having regard to the statements by the Council and the Commission,
tā kā zinātniskie pierādījumi par klimata pārmaiņām un to ietekmi ir neapstrīdami un tālab ir nepieciešama strauja, koordinēta un vērienīga Eiropas un starptautiska mēroga rīcība, lai risinātu šo globālo problēmu;
whereas the scientific evidence of climate change and its impacts is unequivocal, making fast, coordinated and ambitious action at European and international level an imperative in order to meet this global challenge,
tā kā siltumnīcefekta gāzēm ir dažāda radiatīvā ietekme (ko izsaka kā sildošo iedarbību vatos uz vienu kvadrātmetru) uz globālo klimatisko sistēmu, jo atmosfērā tām ir atšķirīgas radiatīvās īpašības un dzīves laiks; tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2007. gadā veikto 4. novērtējuma ziņojumu šie radiatīvās ietekmes rādītāji ir šādi: CO2 ‐ 1,66 W/m2, CH4 ‐ 0,48 W/m2, N2O ‐ 0,16 W/m2 un halogenētajiem ogļūdeņražiem ‐ 0,35 W/m2;
whereas the GHGs differ in their warming influence (expressed as radiative forcing in Watts per square meter) on the global climate system due to their different radiative properties and lifetimes in the atmosphere; whereas according to the 2007 IPCC 4AR, these warming influences are 1.66W/m2 for CO2, 0.48W/m2 for CH4, 0.16W/m2 for N2O and 0.35W/m2 for the halocarbons,
tā kā tādas piesārņojumu radošās gāzes kā oglekļa oksīds (CO), slāpekļa oksīds (NOx), metāns un citi gaistoši organiskie savienojumi (GOS) veido ozonu jau 10–15 km virs zemes (troposfēra); tā kā līdz ar rūpniecības attīstību strauji pieauga metāna, CO, GOS un NOx līmenis, troposfērā ozona daudzums ir palielinājies apmēram par 30 % un tā ietekme uz atmosfēras sasilšanu CO2 dēļ sasniedz pat 20 % (0,36 W/m2);
whereas pollutant gases such as carbon monoxide (CO), nitrogen oxides (NOx), methane, and other volatile organic compounds (VOCs) form ozone in the initial 10–15 km above the ground (troposphere); whereas because of the large increase in methane, CO, VOCs, and NOx since the preindustrial era, tropospheric ozone has increased by about 30%, and its contribution to global warming is as much as 20% of that due to CO2 (0.36W/m2),
tā kā melnais ogleklis (vai sodrēji), kas ir aerosolos un viena no izmešu sastāvdaļām, kuras rodas, nepilnīgi sadegot fosilajai degvielai un biomasai, izraisa atmosfēras sasilšanu divos veidos ‐ atmosfērā tas absorbē saules starojumu, kas sasilda apkārtējo gaisu, savukārt gaisā izplatītās oglekļa daļiņas nosēžoties var iekrāsot sniegu un ledu tumšā krāsā, tādējādi paātrinot kušanu (0,10 W/m2);
whereas black carbon (or soot), which is an aerosol and is among the particle components emitted from the incomplete combustion of fossil fuels and biomass, causes global warming in two ways; in the atmosphere absorbs solar radiation, which heats the surrounding air, while its airborne deposition can darken snow and ice and accelerate melting (0.10W/m2),