natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā termins “vardarbība pret sievietēm” apzīmē visus pret sieviešu dzimuma personām vērstos vardarbības aktus, kas sievietēm nodara vai var nodarīt kaitējumu vai fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas, tostarp draudus par šādiem aktiem, brīvības ierobežošanu vai patvaļīgu atņemšanu gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē;
whereas the expression ‘violence against women’ denotes any act of gender-based violence causing or liable to cause women harm or physical, sexual or psychological suffering, including the simple fact of threatening such acts or the arbitrary limitation or deprivation of freedom, whether in the public sphere or in their personal lives,
tā kā vardarbība pret sievietēm ir nopietns šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanā un ir viens no visizplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas nepazīst ne ģeogrāfiskus, ne ekonomiskus, ne kulturālus vai sociālus šķēršļus;
whereas violence against women is a major obstacle to gender equality and is one of the most widespread human rights violations, knowing no geographical, financial, cultural or social barriers,
tā kā vardarbība ir kritiska problēma Eiropas Savienībā, kurā 20 % līdz 25 % sieviešu pieaugušo dzīves laikā cieš no fiziskas vardarbības un kurā vairāk nekā 10 % no tām ir seksuālas vardarbības upuri;
whereas this is a critical problem in the European Union, where 20 to 25 % of women suffer physical violence in their adult life and over 10 % are the victims of sexual violence,
tā kā Parlaments vairākas reizes prasīja Eiropas gada vardarbības pret sievietēm apkarošanai noteikšanu, jo īpaši 2009. gada rezolūcijas par Sieviešu un vīriešu līdztiesību pieņemšanas laikā;
whereas Parliament has called on several occasions for a European Year of Combating Violence against Women to be established, in particular in its resolution on equality between women and men in 2009,
uzsver, ka sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanai ir būtiski apkarot vardarbību pret sievietēm;
Emphasises the importance of combating violence against women in order to help achieve gender equality;
prasa Komisijai turpmāko piecu gadu laikā noteikt vienu gadu kā Eiropas gadu vardarbības pret sievietēm apkarošanai;
Calls on the Commission to establish, within the next five years, a European Year of Combating Violence against Women;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Parakstītāju saraksts publicēts 2010. gada 9. septembra protokola 2. pielikumā ( P7_PV(2010)09-09(ANN2) ).
Instructs its President to forward this declaration, together with the names of the signatories The list of signatories is published in Annex 2 to the Minutes of 9 September 2010 ( P7_PV(2010)09-09(ANN2) ).
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projektu, III iedaļa ‐ Komisija (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on Council's position on Draft amending budget No 5/2010 of the European Union for the financial year 2010, Section III – Commission (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD) )
ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 15. jūnijā ( COM(2010)0320 ),
having regard to Draft amending budget No 5/2010 of the European Union for the financial year 2010, which the Commission presented on 15 June 2010 ( COM(2010)0320 ),
ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projektu, ko tā sagatavoja 2010. gada 13. septembrī (13473/2010 – C7-0260/2010 ),
having regard to Council's position on Draft amending budget No 5/2010, which the Council established on 13 September 2010 (13473/2010 – C7-0260/2010 ),
ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,
having regard to Rule 75b and 75e of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0249/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0249/2010 ),
tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projekts ir paredzēts, lai šo korekciju oficiāli iekļautu 2010. gada budžetā;
whereas the purpose of Draft amending budget No 5/2010 is to formally enter this budgetary adjustment into the 2010 budget,
tā kā Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma savu nostāju,
whereas the Council adopted its position on 13 September 2010,
pieņem zināšanai Budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projektu;
Takes note of Draft amending budget No 5/2010;
apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2010 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2010 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu
Approves Council's position on Draft amending budget No 5/2010 unamended and instructs its President to declare that Amending budget No 4/2010 has been definitively adopted and to arrange for its publication in the
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūcija par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā ( 2010/2012(INI) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on completing the internal market for e-commerce ( 2010/2012(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 3. decembra darba dokumentu “Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi ieviešanas/piemērošanas pamatnostādnes” ( SEC(2009)1666 ),
having regard to the Commission staff working document of 3 December 2009 entitled ‘Guidance on the implementation/application of Directive 2005/29/EC on unfair commercial practices’ ( SEC(2009)1666 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES ( COM(2009)0557 ),
having regard to the Commission communication of 22 October 2009 on cross-border business to consumer e-commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā), piemērošanu ( COM(2009)0336 ),
having regard to the Commission report of 2 July 2009 on the application of Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection cooperation) ( COM(2009)0336 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 5. marta darba dokumentu “Ziņojums par pārrobežu elektronisko komerciju Eiropas Savienībā” ( SEC(2009)0283 ),
having regard to the Commission staff working document of 5 March 2009 entitled ‘Report on cross-border e-commerce in the EU’ SEC(2009)0283 ,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū ‐ ”Rezultātu tablo' par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( COM(2009)0025 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( SEC(2009)0076 ),
having regard to the Commission communication of 28 January 2009 entitled ‘Monitoring consumer outcomes in the single market: Second edition of the Consumer Markets Scoreboard’ ( COM(2009)0025 ) and to the accompanying Commission staff working document entitled ‘Second Consumer Markets Scoreboard’ ( SEC(2009)0076 ),
ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi OV C 146E, 12.6.2008., 370. lpp.
having regard to its resolution of 21 June 2007 on consumer confidence in the digital environment OJ C 146 E, 12.6.2008, p.370.
ņemot vērā tā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām un
having regard to its resolutions of 23 March 2006 on European contract law and the revision of the acquis: the way forward OJ C 292 E, 1.12.2006, p.
un 2006. gada 7. septembra rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām OV C 305E, 14.12.2006., 247. lpp.
and of 7 September 2006 on European contract law OJ C 305 E, 14.12.2006, p.247.
ņemot vērā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus patērētāju aizsardzības, elektroniskās komercijas un informācijas sabiedrības attīstības jomā,
having regard to current Community legislation in the area of consumer protection, e-commerce and the development of the information society,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ( COM(2006)0334 ),
having regard to the Commission communication on the Review of the EU Regulatory Framework for electronic communications networks and services ( COM(2006)0334 ),
ņemot vērā 2003. gada 21. novembra pirmo ziņojumu par Elektroniskās komercijas direktīvas ( COM(2003)0702 ) piemērošanu,
having regard to the First Application Report of 21 November 2003 on the E-Commerce Directive ( COM(2003)0702 ,
ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,
having regard to Article 11 TFEU, which stipulates that ‘environmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Union policies and activities, in particular with a view to promoting sustainable development’,
ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,
having regard to Article 12 TFEU, which stipulates that ‘consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities’,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A7–0226/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Legal Affairs ( A7-0226/2010 ),
tā kā Eiropai vajadzētu ne tikai meklēt veidus, kā turpināt iekšējā tirgus attīstīšanu elektroniskās komercijas (e-komercijas) jomā, bet arī pētīt, kā iekšējā tirgus izveidi var ilgtspējīgi atsākt, turpmāk pilnveidojot e-komerciju;
whereas Europe should not only seek ways to continue developing the internal market for e-commerce but also look into how a sustainable re-launch of the internal market could be achieved by the further development of e-commerce,
tā kā Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumā “Jauna stratēģija vienotajam tirgum” ir uzsvērts, ka “vienotā tirgus popularitāte vēl nekad nav bijusi tik zema, tomēr tas ir nepieciešams vairāk nekā jebkad agrāk”; tā kā ziņojumā ir arī norādīts, ka e-komercijai papildus novatoriskiem pakalpojumiem un ekorūpniecības nozarēm ir vislielākais izaugsmes potenciāls un ka tā sniedz papildu ieguvumu saistībā ar turpmāku darbavietu radīšanu un tāpēc ir uzskatāma par jaunu progresīvu sasniegumu vienotajā tirgū;
whereas Mario Monti's report of 9 May 2010 ‘A new Strategy for the Single Market’ stresses that ‘the single market is less popular than ever, yet it is more needed than ever’; whereas the report also notes that e-commerce together with innovative services and eco-industries holds the largest growth and employment dividends for the future and therefore represents a new frontier of the single market,
tā kā e-komercija ir būtisks interneta spēks un svarīgs stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanas sekmētājs iekšējā tirgus jomā; tā kā ir svarīgi, lai visas ieinteresētās personas sadarbotos vēl atlikušo šķēršļu pārvarēšanā;
whereas e-commerce is a vital force of the internet and an important catalyst for achieving the aims of the EU 2020 strategy for the internal market; whereas it is important for all stakeholders to cooperate to overcome remaining barriers,
tā kā e-komercija atvieglo un veicina jaunu tirgus nišu veidošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuru pastāvēšanai nebūtu citu iespēju;
whereas e-commerce facilitates and promotes the development of new market niches for SMEs which would not otherwise exist,
tā kā, lai pilnībā atraisītu ES vienotā tirgus potenciālu, e-komercijas tirgotāji būtu jāmudina reklamēt savus ražojumus visās ES dalībvalstīs, izmantojot tiešo mārketingu vai citus komunikācijas līdzekļus;
whereas, with a view to unlocking the full potential of the EU single market, e-commerce traders should be encouraged to promote their products in all EU Member States using direct marketing or other communication tools,
tā kā e-komercija ir viena no galvenajiem Eiropas Savienības 21. gadsimta tirgiem un tai ir iespējas pārveidot Eiropas iekšējo tirgu, sekmēt uz zināšanām balstītu ekonomiku, pašreizējās finanšu spriedzes apstākļos Eiropas patērētājiem un uzņēmējiem nodrošināt pievienoto vērtību un iespējas, kā arī tai ir nozīmīga labvēlīga ietekme uz nodarbinātību un izaugsmi; tā kā e-komercijas pilnveide saistībā ar Komisijas stratēģijas' Eiropa 2020' īstenošanu, tostarp jaunu uzņēmējdarbības veidu attīstība un veicināšana attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, var uzlabot ES ekonomikas konkurētspēju;
whereas e-commerce is a key 21st century marketplace for the European Union, with the potential to reshape the European internal market, contribute to the knowledge economy, provide value and opportunities to European consumers and businesses at this time of financial strain, and impact significantly and positively on jobs and growth; whereas the development of e-commerce can improve the competitiveness of the EU economy, in the framework of the Commission's EU 2020 strategy, including the development and promotion of new forms of entrepreneurship for small and medium-sized enterprises,
tā kā ir būtiski panākt iekšējā tirgus efektīvu darbību, lai īstenotu Lisabonas programmas mērķus palielināt izaugsmi, konkurenci, kā arī integrējošu un konkurētspējīgu darbavietu radīšanu un lai darbotos 500 miljonu ES patērētāju interesēs un viņu labklājības nodrošināšanai;tā kā pārrobežu e-komercija sniedz nozīmīgas sociāli ekonomiskas priekšrocības Eiropas patērētājiem, piemēram, plašākas ērtības un ietekmi, patērētāju tiesību ievērošanas veicināšanu, lielāku pārredzamību un konkurences pieaugumu, piekļuvi plašākai produktu un pakalpojumu daudzveidībai, kas dod iespēju salīdzināt un izdarīt izvēli, kā arī nozīmīgu ietaupījumu potenciālu;
whereas it is crucial to achieve an effective functioning of the internal market to fulfil the Lisbon agenda goals of increasing growth, competition and the creation of inclusive and competitive jobs to serve the 500 million consumers in the EU and their well-being;( whereas cross-border e-commerce brings important socio-economic benefits to European consumers, such as increased convenience and empowerment, reinforcement of consumer rights, increased transparency and competition, access to a wider variety of products and services to compare and choose from, and considerable potential for savings,
tā kā nesenās ekonomikas krīzes laikā digitālās sabiedrības attīstība un iekšējā tirgus izveide IKT nozarē ir veicinājusi e-komercijas nozares izaugsmi un darbavietu radīšanu, palīdzot tiešsaistes uzņēmumiem uzturēt ekonomisko darbību un patērētājiem ‐ izmantot plašākas izvēles un labāku cenu priekšrocības; tā kā pārrobežu e-komercija sniedz nozīmīgas priekšrocības ES uzņēmējsabiedrībām, īpaši MVU, ar ko var nodrošināt novatoriskus, augstas kvalitātes pakalpojumus un produktus, kuri ir atbilstoši patērētāju vajadzībām visā Eiropas tiešsaistes iekšējā tirgū, nostiprinot uzņēmumu stāvokli un sniedzot iespēju saglabāt konkurētspēju pasaules mērogā;
whereas, during the recent economic crisis, the development of the digital society and the completion of the internal market in ICT has enabled the e-commerce sector to continue growing and creating jobs, helping to keep online businesses economically active and allowing consumers to take advantage of greater choice and better prices; whereas cross-border e-commerce has significant benefits for EU companies – especially SMEs – which can provide innovative, high-quality and consumer-friendly services and products across the online European internal market, reinforcing their position and enabling them to remain competitive in the global economy,
tā kā e-komercija sniedz lielākas izvēles iespējas patērētājiem, jo īpaši tiem, kuri dzīvo grūtāk pieejamās, attālās vai nomaļās teritorijās, kā arī personām ar kustību traucējumiem, kurām nebūtu citu iespēju piekļūt plašas izvēles precēm; tā kā e-komercija ir īpaši noderīga lauku apvidu, attālu un perifēru reģionu iedzīvotājiem, kuriem varētu nebūt citu iespēju tik ērti un par tādu cenu saņemt plašas izvēles preces;
whereas e-commerce offers a wider choice to consumers, especially to those living in less accessible, remote or outlying areas, as well as those with reduced mobility, who would otherwise not have access to a wide choice of goods; whereas e-commerce is especially beneficial for citizens in rural, remote and peripheral areas who may otherwise not have access to a wide choice of goods with such convenience or at such value,
tā kā Elektroniskās komercijas direktīvas piemērošanas otrā ziņojuma iesniegšana ir aizkavējusies kopš 2005. gada, t. i., par pieciem gadiem (Direktīvas 2000/31/EK 21. pants);
whereas the Second Application Report on the E-Commerce Directive has been overdue since 2005, i.e. for five years (Article 21 of Directive 2000/31/EC),
tā kā Eiropas Digitālajā programmā ir noteikti samērīgi darbības mērķi attiecībā uz ātrdarbīgu un īpaši ātrdarbīgu platjoslas tīklu pārklājumu un e-komercijas uzsākšanu;
whereas the Digital Agenda for Europe sets reasonable performance targets for high-speed and ultra-fast broadband coverage and for e-commerce take-up,
tā kā Eiropas patērētāju un uzņēmumu uzticēšanās digitālajai videi ir nepietiekama tādu nevajadzīgu, e-komerciju apgrūtinošu šķēršļu dēļ kā ES tirgus fragmentācija, patērētāju bažas par datu konfidencialitāti, darījumu drošumu un patērētāju tiesībām problēmu gadījumā un tā kā Eiropa, no dažu elektroniskās komercijas aspektu viedokļa raugoties, atpaliek no ASV un Āzijas; kā digitālā vienotā tirgus izveide, ar ko veicinātu darījumus pāri dalībvalstu robežām tiešsaistes vidē, aptverot visus patērētājus Eiropas Savienībā, ir svarīgs vienotā tirgus stiprināšanas elements, kas nodrošina iedzīvotājiem plašāku produktu un pakalpojumu izvēli; tā kā šķēršļu pārvarēšana pārrobežu e-komercijā un patērētāju paļāvības veicināšana ir būtiski priekšnoteikumi pievilcīga, integrēta digitāla vienotā tirgus izveidei Eiropā, kā arī patēriņa preču tirgus un plašāka mēroga ekonomikas sekmēšanai;
whereas European consumer and business confidence in the digital environment is low due to unnecessary barriers to e-commerce such as fragmentation of the EU market, consumers' uncertainty about data confidentiality, security of transactions and consumer rights in case of problems, and whereas in certain aspects of e-commerce Europe is lagging behind the United States and Asia; whereas the creation of a ‘Digital Single Market’, facilitating transactions across national borders in an on-line environment for all consumers across the European Union, is an important part of the reinvigoration of the Single Market as it provides citizens with a wider choice of products and services, whereas overcoming barriers to cross-border e-commerce and boosting consumer confidence is essential to achieving an attractive, integrated digital single market for Europe and stimulating consumer markets and the broader economy,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par digitālo programmu, kurā atzīts, ka ES patērētāji ļoti bieži izvēlas iesaistīties darījumu veikšanā ar uzņēmumiem, kas atrodas ārpus ES, piemēram, ASV, un šis faktors liecina par nepieciešamību izstrādāt politiku, lai veicinātu e-komercijas globālās formas, kā arī par to, ka jāpaaugstina interneta pārvaldības internacionalizācijas nozīmīgums atbilstīgi Tunisas programmai, un tā kā digitālā vienotā tirgus priekšrocības nevar izmantot ne patērētāji, ne uzņēmēji, jo ļoti maz mazumtirgotāju pārdod savus produktus vai pakalpojumus tiešsaistē citās dalībvalstīs un, ja pārdod, vairākums no viņiem to dara tikai ierobežotā skaitā dalībvalstu; tā kā ir jārisina patērētāju diskriminācijas problēma, tostarp maksāšanas laikā, nodrošinot, lai darbotos noteikumi, ar kuriem regulē maksājumu veikšanu un saņemšanu un piegādi; tā kā e-komercija patlaban ir nozīmīga formālās ekonomikas daļa un tā kā uzņēmēji un patērētāji aizvien vairāk iekļaujas gan tiešsaistes, gan nesaistes komercdarbībā, gūstot priekšrocības;
having regard to the Commission communication on the digital agenda, which recognises that consumers in the EU very often opt to engage in transactions with firms based outside the EU, for example in the US, a factor which points to the need to develop a policy for encouraging global forms of e-commerce, together with the necessity to promote the importance of internationalisation of internet governance in line with the Tunis Agenda, whereas neither consumers nor businesses can reap the benefits of a Digital Single Market since very few on-line retailers sell their products or services to other Member States and most of those sell only to a limited number of Member States; whereas there is a need to address consumer discrimination, including at the time of payment, by ensuring provisions are in place to make and receive payment and delivery; whereas e-commerce is now a significant part of the mainstream economy, and businesses and consumers increasingly utilise both online and offline commercial practices to their best advantage,
tā kā e-komercija ir starptautiska un to nevar ierobežoti īstenot ES teritorijā;
whereas e-commerce is international and cannot be confined within EU borders,
tā kā Eiropas Digitālajā programmā ir noteikti samērīgi darbības mērķi attiecībā uz ātrdarbīgu un īpaši ātrdarbīgu platjoslas tīklu pārklājumu un e-komercijas uzsākšanu;
whereas the Digital Agenda for Europe sets reasonable performance targets for high-speed and ultra-fast broadband coverage and for e-commerce take-up;
tā kā ES pārrobežu e-komercijā Eiropas patērētājiem un uzņēmējiem nav nodrošināta pietiekama juridiskā noteiktība un tā kā viens atsevišķs elektronisks darījums ir pakļauts daudzām tiesību normām, kas nosaka atšķirīgas prasības, kuras nenodrošina uzņēmējiem un patērētājiem skaidrus un viegli ieviešamus noteikumus;
whereas European consumers and businesses have little legal certainty as regards cross-border e-commerce and one single electronic transaction is subject to many legal provisions setting divergent requirements, which does not provide either business operators or consumers with clear and easily enforceable rules,
tā kā minētais attiecas arī uz e-komerciju ārpus Eiropas, jo Eiropas patērētāji, iepērkoties vai pārdodot tiešsaistē, bieži nepiešķir nozīmi Eiropas un trešo valstu diferencēšanai; tā kā tādējādi arī trešās valstis ir jāiesaista centienos lielākas pārredzamības, uzticamības un atbildības nodrošināšanai e-komercijā;
whereas the same is true for extra-European e-commerce, as European consumers often do not differentiate between European or third States when buying and selling online; whereas there is therefore a need to also involve third countries in efforts to make e-commerce more transparent, reliable and accountable,
tā kā strauji pieaugošā patēriņa tirgu pārrobežu dimensija rada jaunus uzdevumus izpildiestādēm, kuru darbību apgrūtina jurisdikcijas robežas un reglamentējošo noteikumu sadrumstalotība;
whereas the increasing cross-border dimension of consumer markets raises new challenges for enforcement authorities, which are constrained by jurisdictional boundaries and the fragmentation of the regulatory framework,