natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Līgumu nedrīkst interpretēt tā, lai tas jebkādā veidā ietekmētu dalībvalstu kompetenci pieņemt tiesību aktus sociālās politikas jomā, paredzot augstākus standartus un stingrākas prasības nekā ES direktīvās noteiktie minimālie standarti;
that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the competences of Member States to adopt social policy legislation that provides for higher standards and requirements than those laid down in EU Directives stipulating minimum standards;
ja iepriekš minētās tiesības un dalībvalstu sociālās politikas kompetence vai ražošanas attiecību sistēmas ir pretrunā starptautiskā tirgus regulējumam vai iekšējā tirgus „pamatbrīvībām”, pirmās (pamattiesības u.c.) ir primāras;
that wherever the rights cited above and Member States' social policy competences or industrial relations systems might conflict with internal market regulation or the 'fundamental freedoms' of the internal market, the former (fundamental rights etc.) must prevail over the latter;
norāda, ka to tiesību aktu projektu mērķis, kas iekļauti tiesību aktu paketē sociālajā jomā, ir vai nu palielināt iekšējā tirgus liberalizēšanu, kā tas ir gadījumā ar direktīvas priekšlikumu par pacientu tiesību īstenošanu pārrobežu veselības aprūpē, kuras izriet no agrākajiem Bolkenšteina priekšlikumiem par veselības aprūpi saistībā ar Pakalpojumu direktīvu, vai arī tie nepietiekami mērķtiecīgi veicina sociālo attīstību, kā tas ir gadījumā ar priekšlikumu par Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšanu, līdz ar to tie nav pienācīgi instrumenti, lai panāktu Francijas prezidentūras deklarēto "Sociālās Eiropas atdzīvināšanu";
Points out that the legislative projects contained in the 'Social Package' either aim to increase the liberalisation of the internal market, as in the case of the proposed Directive on 'the application of patients' rights in cross-border healthcare', which is modelled on the old Bolkestein proposals on health care in the framework of the Services Directive, or lack ambition to promote social progress, as in the case of the proposal on the revision of the European Works Council Directive, and that therefore they are not adequate tools for 'restarting Social Europe' as the French Presidency claims;
norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumi ir pamatoti izslēgti no Direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū, jo šie pakalpojumi veido daļu no sociālās nodrošināšanas sistēmas un nav joma, kur vajadzētu valdīt tirgus spēkiem; uzsver, ka Eiropas Savienībai nav nekādas vajadzības reglamentēt veselības aprūpi, pamatojoties uz iekšējā tirgus noteikumiem un tas arī nav tās kompetencē; uzstāj, ka Komisijas izstrādātajā direktīvas priekšlikumā apskatītie jautājumi, jārisina un jāreglamentē saistībā ar sociālās nodrošināšanas koordināciju (Regula(EK)Nr. 883/2004);
Points out that health services have been excluded from the Directive on Services in the Internal Market for good reasons, as health care is part of social security systems and not a field where market forces should prevail; underlines that there is neither any need for the European Union to regulate health care on the basis of internal market rules, nor does it possess any such competence; insists that the issues addressed by the Commission's proposal for a Directive must be solved and regulated as part of the coordination of social security schemes (Regulation (EC) No 883/2004);
asi kritizē Komisijas izstrādāto direktīvas priekšlikumu par pacientu tiesību īstenošanu pārrobežu veselības aprūpē; norāda, ka šī priekšlikuma pamatā ir iekšējā tirgus pieeja, un tā galvenais mērķis ir dot iespēju bagātiem un labāk izglītotiem cilvēkiem izmantot lētākus veselības aprūpes pakalpojumus ārvalstīs; uzskata, ka priekšlikumā tiek ierobežota veselības aprūpes sistēmu vienlīdzība, jo atmaksājumi pacientiem no nabadzīgākām dalībvalstīm nav pietiekami, lai varētu segt ārstēšanas izmaksas par augstas kvalitātes veselības aprūpi bagātākās dalībvalstīs;
Strongly criticises the Commission proposal for a Directive on the application of patients' rights in cross-border health care; points out that this proposal is based on an internal market approach and is mainly designed to enable wealthier and better educated people to go shopping for cheaper health care abroad; considers that the proposal undermines equality in health care systems, as the reimbursement for patients from poorer Member States will not allow them to cover treatment costs for high-quality health care in richer Member States;
asi kritizē to, ka Komisijas priekšlikumā attiecībā uz Direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu trūkst mērķtiecības; atgādina Komisijai, ka Parlaments pieprasīja šīs direktīvas pārskatīšanu jau pirms septiņiem gadiem 2001. gada 4. septembra rezolūcijā, kas līdz šim nav ņemts vērā;
Strongly criticises the fact that the Commission proposal for the revision of the Directive on European Works Councils (EWC) lacks ambition; reminds the Commission of Parliament's demands for the revision of that Directive already stated seven years ago in its resolution of 4 September 2001, which have not been taken on board;
uzsver, kādas ir galvenās prasības attiecībā uz Direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu: jēdzienu „informēšana” un „apspriešanās” (savlaicīgi sniegta, precīza rakstiska informācija), kā arī pārrobežu jautājumu definīcijas uzlabošana, robežvērtību samazināšana Eiropas uzņēmumu padomju izveidošanai, arodbiedrību lomas un tiesību atzīšana, Eiropas uzņēmumu padomju darba apstākļu uzlabošana, efektīvu, samērīgu un preventīvu sodu noteikšana uzņēmumiem, kas neievēro direktīvas noteikumus, un veto tiesību piešķiršana Eiropas uzņēmumu padomēm attiecībā uz uzņēmumu vadības plāniem par pārstrukturēšanu, uzņēmumu apvienošanu un pārņemšanu vai atlaišanu, atliekot galīgo lēmumu pieņemšanu, kamēr Eiropas uzņēmumu padome var piedāvāt alternatīvus risinājumus, kurus tā precīzi apspriež kopā ar uzņēmuma vadību;
Emphasises the core needs for a revision of the EWC Directive: an improved definition of 'information' and 'consultation' (detailed written information provided in due time) and of 'transnational' matters, the lowering of thresholds for establishing EWCs, recognition of the role played by and the rights of trade unions and improved working conditions for EWCs, effective, proportionate and dissuasive penalties for companies flouting the provisions of the Directive, and the establishment of a right for EWCs to veto management plans for restructuring, mergers and take-overs or layoffs, postponing any final decisions until the EWC has been able to propose alternative solutions and these have been discussed in detail between the EWC and management;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosinājusi horizontālu direktīvu par diskriminācijas ārpus nodarbinātības attiecībām izskaušanu; asi kritizē to, ka šī direktīva neattiecas uz apdrošināšanu un citiem finanšu produktiem, tādējādi ļaujot apdrošināšanas un finanšu nozarei turpināt diskriminējošo praksi, kas izpaužas tādējādi, ka tiek pieprasītas lielākas iemaksas par risku, kas izriet no veselības stāvokļa, vecuma, dzimuma un invaliditātes;
Welcomes the fact that the Commission proposes a horizontal Directive outlawing discrimination outside employment; strongly criticises the fact that insurance and other financial products are not to be covered by the Directive, allowing the financial and insurance industry to continue with the discriminatory practice of demanding higher contributions because of risks related to health, age, gender and disability;
norāda, ka trešo valstu pilsoņiem jādod iespēja piekļūt ES darba tirgum, kā arī jānodrošina viņiem vienlīdzīgas tiesības īpaši attiecībā uz atalgojumu, pārrunām par darba koplīguma slēgšanu un sociālo aizsardzību; mudina iekļaut Eiropas Savienības lēmumos un pamatlēmumos visus noteikumus, ko paredz ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 18. decembrī pieņemtā Starptautiskā konvencija par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību; atbalsta uzturēšanās atļauju piešķiršanu darba meklējumiem;
Points out that third-country nationals need to be granted access to employment in the EU, as well as equal rights, particularly in relation to salaries, collective bargaining and social protection; urges the inclusion, within European decisions and framework decisions, of all provisions established by the International Convention on the Protection of the Rights of Migrant Workers and Members of their Families, adopted by the UN General Assembly on 18 December 1990; supports the idea of a residence permit for job seeking;
pieņem zināšanai Komisijas nodomu uzlabot pārredzamību un darba metodes saistībā ar ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģiju un nostiprināt to mijiedarbību ar citām politikas jomām; tomēr norāda, ka Komisija un Padome noraidīja Parlamenta pieprasījumu Nodarbinātības pamatnostādnēs 2008.–2010. gadam iekļaut jaunas pamatnostādnes par sociālo integrāciju un tādējādi atteicās uzlabot šādu pārredzamību un mijiedarbību ar citām politikas jomām;
Takes note of the Commission's aim to improve the visibility and working methods of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection and strengthen its interaction with other policies; points out, however, that the Commission and the Council rejected the call by Parliament for the introduction of a new guideline on Social Inclusion into the Employment Guidelines 2008-2010 and thus refused to improve such visibility and interaction with other policies;
atbalsta Komisijas priekšlikumu noteikt mērķus attiecībā uz nabadzības samazināšanu (nabadzība kopumā, bērnu nabadzība, nabadzība, neskatoties uz nodarbinātību un nepārtraukta ilgtermiņa nabadzība), pensiju ienākumu minimālo līmeni, kā arī attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un tās kvalitāti (bērnu mirstības samazināšana, veselības stāvokļa uzlabošana un paredzamā mūža ilguma palielināšana, utt.) saistībā ar nākamo ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģijas fāzi; uzstāj, ka šādi mērķi jānosaka arī attiecībā uz minimālo ienākumu shēmām (60 % no vidējā ienākumu līmeņa valstī) un minimālajam darba algām (60 % no nozarei raksturīgās vidējās darba algas valstī), lai cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību;
Supports the Commission's proposal to set targets for the reduction of poverty (in general and of child poverty, in-work poverty and persistent long-term poverty) and its proposals on a minimum level of income provided through pensions and on access to and quality of health care (reducing infant mortality, enhancing health status and life expectancy, etc.) for the next phase of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection; insists that such targets must also be set in relation to minimum income schemes (60% of the national median equalised income) and minimum wages (60% of the national or sector-specific average wage) in order to combat poverty and social exclusion;
atbalsta Komisijas nodomu veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātības koncepciju gan saistībā ar ES iekšpolitikas, gan ārpolitikas jomām; norāda, ka viens no svarīgākajiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātības koncepcijas pamatnosacījumiem ir nosacījums par “nodarbinātības brīvu izvēli”, kura īstenošana jānodrošina; tādēļ uzstāj, lai dalībvalstis pārskata to savu darba tirgus politiku, kura paredz, ka bezdarbniekus piespiež strādāt mazapmaksātu, bīstamu darbu, kuru tie paši nav izvēlējušies, vai arī piespiež tos strādāt, par atlīdzību saņemot tikai sociālās apdrošināšanas maksājumus;
Supports the Commission's aim to promote the concept of Decent Work in the EU's internal and external policies; points out that one important pillar of the concept of Decent Work is the notion of 'freely chosen employment', which must be guaranteed; insists, therefore, that Member States revise labour-market policies which force unemployed people into low-paid, precarious employment not freely chosen by them or to work for their welfare benefits (workfare programmes);
atbalsta Komisijas ierosinājumu Eiropas darba tiesībās iekļaut starptautiskos jūrniecības darba standartus (2006. gada SDO Konvencija par jūras darbaspēku), pamatojoties uz Eiropas vienošanos starp nodarbinātajiem un arodbiedrībām šajā nozarē; turklāt atbalsta arī Komisijas pievēršanos prioritātei par SDO konvenciju īstenošanu; tomēr uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums Rüffert lietā ir pretrunā ar SDO Konvenciju Nr. 94, kurā nepārprotami atļauts pieprasīt atbilstības nodrošināšanu koplīgumam publiskā iepirkuma regulējumā; aicina Padomi un Komisiju iekļaut SDO Konvenciju Nr. 94 prioritārās īstenošanas sarakstā;
Supports the Commission's proposal to incorporate international maritime working standards (ILO MLC of 2006) in European labour law based on the European agreement between employers and trade unions in that sector; also supports the Commission's move on priority implementation of ILO conventions; underlines, however, that the ECJ ruling in the Rüffert case contradicts ILO Convention 94, which explicitly allows compliance with collective agreements to be required in public procurement regulations; calls on the Council and the Commission to put ILO Convention 94 on the list for priority implementation;
piekrīt Komisija viedoklim, ka jārīkojas enerģiskāk, lai Eiropas Savienībā samazinātu un izskaustu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem; aicina Komisiju un Padomi turpināt nostiprināt tiesisko regulējumu, lai noteiktu mērķi par darba samaksas atšķirību starp dzimumiem samazināšanu, arī samazinot atšķirības attiecībā uz piekļuvi profesionālajai izglītībai un atzīstot sieviešu kvalifikāciju un prasmes, samazinot darba samaksas atšķirības starp dzimumiem par nepilnu slodzi un pensiju atšķirības starp dzimumiem, kā arī veicināt vienlīdzības klauzulu iekļaušanu valsts pasūtījuma līgumos;
Agrees with the Commission that more action is needed to reduce and eradicate the gender pay gap in the European Union; calls on the Commission and the Council to further strengthen the legal framework, to set a target for reducing the gender pay gap also with regard to access to vocational training and recognition of women's qualifications and skills, the part-time gender pay gap and the gender pension gap, and to promote equality clauses in public contracts;
pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību aktiem un politiku attiecībā uz romu integrāciju; uzsver, ka vajadzīga konkrēta rīcība, lai veicinātu romu integrāciju (Rīcības plāns romu jautājumā), kā tas pieprasīts Parlamenta rezolūcijās par šo jautājumu;
Takes note of the Commission's report on Community Instruments and Policies for Roma Inclusion; underlines the need for firm action for Roma Inclusion (a Roma Action Plan) as demanded by Parliament's resolutions on this topic;
norāda — lai jebkādu tiesību aktu paketi sociālajā jomā varētu uzskatīt par nozīmīgu sociālā progresa veicināšanā, tā jāpapildina ar atbalstošiem ekonomikas un struktūrpolitikas pasākumiem; uzskata, ka jāanulē Stabilitātes un izaugsmes pakts un ECB monetārā politika jāpadara pieļāvīgāka, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas izaugsmes samazināšanās ietekmi Eiropā; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt “Eiropas ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības un sociālās integrācijas ieguldījumu programmu”, novirzot tai vismaz 1% no ES IKP, ko vajadzētu papildināt ar dalībvalstu atbilstošām publiskajām ieguldījumu programmām, lai stabilizētu ekonomiku, cīnītos pret klimata pārmaiņām un veicinātu pilnīgu nodarbinātību ar pienācīgas kvalitātes darba vietām un sociālajām tiesībām; ierosina, lai dalībvalstis arī ieviestu pasākumus cilvēku ar maziem ienākumiem pirktspējas stabilizēšanai un uzlabošanai (kuri saskaras ar cenu pieaugumu pārtikas precēm, enerģijai un transportam), piemēram, ieviešot īpašus tarifus sociāli neaizsargātajiem par elektrību, telekomunikācijām, sabiedrisko transportu utt.;
Points out that any meaningful 'Social Package' promoting social progress must be complemented by supportive economic and structural policy measures; considers that the Stability and Growth Pact must be revoked and that the monetary policy of the ECB must be relaxed in order to counter the effects of the current economic slowdown in Europe; calls on the Commission and the Council to draw up a 'European Investment Programme for Sustainable Development, Employment and Social Inclusion' to which at least 1% of EU GDP should be allocated, which should be complemented by similar public investment programmes of the Member States in order to stabilise the economy, counter climate change and promote full employment with quality jobs and social rights; proposes that Member States also introduce measures to stabilise and enhance the purchasing power of people on low incomes (faced with rising prices of food, energy and transport), for example by introducing social default tariffs for gas, electricity, telecommunications, public transport, etc.;
norāda, ka pašreizējā Eiropas Savienības Lisabonas stratēģija beigsies 2010. gadā; uzskata, ka jāuzsāk pamatīga tās turpmākās stratēģijas izskatīšana, kas paredzēta laika posmam pēc 2010. gada; uzsver, ka ir jāatsakās no pašreizējās koncentrēšanās uz tirgus liberalizēšanu un “konkurētspēju”, un tā jāaizstāj ar jaunu integrētu Eiropas solidaritātes un ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras pamatā ir četras vienlīdz svarīgas sastāvdaļas (ekonomika, vide, nodarbinātība, sociālā aizsardzība un sociālā integrācija);
Notes that the current Lisbon Strategy of the European Union is due to expire in 2010; considers that a thorough reflection must start now on the future strategy for the period after 2010; emphasises that the current focus on market liberalisation and 'competitiveness' must be abandoned and replaced by a new integrated European Strategy for Solidarity and Sustainable Development which is based on four pillars assigned equal weight (the economy, the environment, employment, social protection and social inclusion);
iesniedza Esko Seppänen, Bairbre de Brún, Roberto Musacchio un Miloslav Ransdorf
by Esko Seppänen, Bairbre de Brún, Roberto Musacchio and Miloslav Ransdorf
tā kā enerģijas cenas ietekmē vairākuma preču izmaksas;
whereas the price of energy affects the cost of most commodities and goods,
tā kā prognozē dabasgāzes cenas ievērojamu paaugstināšanos nākamajā apkures sezonā salīdzinājumā ar iepriekšējo apkures sezonu;
whereas the price of natural gas is forecast to increase significantly in the coming heating season relative to the previous heating season,
tā kā turpmākajos gados enerģijas krīze padziļināsies un kļūs aizvien asāka, tā kā resursi nav neizsmeļami un jārod risinājums šai problēmai;
whereas, in the years to come, the energy crisis will worsen and become increasingly acute, whereas resources are not inexhaustible and whereas a solution to this problem needs to be found,
tā kā esam aculiecinieki agrāk nebijušam degvielas cenu kāpumam un tā kā šai skandalozajai parādībai ir postoša ietekme uz ekonomiskajām darbībām dažādās nozarēs — transporta un citu pakalpojumu jomā, rūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarēs,
whereas we are witnessing an unprecedented rise in fuel prices, and this scandalous surge is having a devastating effect on economic activity in various sectors: transport and other services, industry, agriculture and fisheries,
atzīmē, ka pasaule tuvojas tā dēvētajam “naftas virsotnes” stāvoklim, kas nozīmē, ka naftas piedāvājums neatbilst pieprasījumam un ka naftas un citas fosilās degvielas cenas pastāvīgi ir augstas;
Notes that the world is approaching the so called oil-peak situation, which means that the supply of oil does not match the demand and the prices of oil and other fossil fuels are permanently high;
piezīmē, ka naftas cenas atvasinājumi, kuru apgrozījums ir bijis sešas reizes augstāks nekā reālā tirdzniecība, ir lielā mērā spekulatīvi un rada tirgus turbulences jeb strauju kustību periodus;
Points out that the oil price derivatives, the turnover of which has been as much as six times higher than real trade, are highly speculative and create market turbulences;
atzīmē, ka elektroenerģijas un gāzes tirgu saskaņošana ir Eiropas enerģētikas tirgus liberalizācijas procesa neatņemama sastāvdaļa;
Notes that the harmonisation of the electricity and gas markets is an integral part of the liberalisation process of the European energy markets;
atzīmē, ka enerģētikas tirgus liberalizācijas un harmonizācijas galvenais instruments ir elektrības un gāzes vairumtirdzniecības cenu veidošana; atzīmē, ka galvenās tirdzniecības vietas elektrības tirgū būs elektroenerģijas biržas; atzīmē, ka šādās biržās elektroenerģijas cena ir neatkarīga no vispārējām vai vidējām ražošanas izmaksām un ir atkarīga no pieprasījuma un piedāvājuma, kuros ir daudzi spekulatīvi elementi;
Notes that the main tool in liberalising and harmonising the energy markets is the price formation of wholesale electricity and gas; notes that the main trading places in the electricity markets will be the energy exchanges; notes that in such exchanges the price of electricity is independent of the general or average production costs and dependent on supply and demand with many speculative elements;
atzīmē, ka saskaņošanas mērķis ir noregulēt elektrības un gāzes cenas pēc vienādas metodes visās ES valstīs; atzīmē, ka tas neizraisīs zemākas cenas visās dalībvalstīs, bet būs cenas pieaugums tajās valstīs, kur enerģija patlaban ir lētāka nekā vidēji ES;
Notes that the aim of the harmonisation is to have electricity and gas priced in a similar way in all EU countries; notes that it does not result in lower prices in all Member States but results in price increases in those countries where energy is currently cheaper than in the EU on average;
atzīmē, ka vairumtirdzniecības tūlītējas piegādes tirgū katrs operators iesniedz piedāvājumu, kurā norāda cenu un elektroenerģijas daudzumu, ko var piegādāt par šo cenu, un pēc tam birža piešķir iespējamiem dalībniekiem līgumus, sākot ar zemākās cenas piedāvājumu, līdz paredzētais pieprasījums ir apmierināts; atzīmē, ka tās pēdējās iekārtas cenas piedāvājums, kurai piešķir līgumu, nosaka visu līgumu cenu, tādējādi izveidojot vienu un to pašu cenu par visu elektroenerģiju; norāda, ka spēkstacijām nemaksā saskaņā ar viņu pašu cenu piedāvājumu, bet saskaņā ar marginālā ražotāja, kuram ir visaugstākās mainīgās izmaksas, cenu piedāvājumu;
Points out that in the wholesale spot market each operator submits a bid that comprises a price and the amount of electricity which can be supplied at that price, and the exchange then rewards the bidders with supply contracts, starting with the lowest bid, until the predicted demand is satisfied; notes that the bid of the last plant that receives a contract determines the price of all contracts, creating the same price for all electricity; points out that the power plants are not paid according to their own bid but according to the bid of the marginal producer with the highest variable costs;
atzīmē, ka šī cenu veidošanas sistēma, kura ir saskaņota elektrības tirgus pamatelements, nepamatoti atbalsta hidroelektrostacijas un kodolelektrostacijas, kurām ir zemas mainīgās izmaksas, jo to cena par elektroenerģiju ir tāda pati kā spēkstacijām, kas elektrības ražošanai izmanto dārgāku kurināmo, piemēram, naftu un ogles;
Notes that this price formation system, which is the key element of the harmonised electricity market, unduly favours hydro and nuclear power plants with their low variable costs, as they get the same price for electricity as those generating electricity by more expensive oil and coal;
aicina Komisiju ieviest alternatīvas šai cenu veidošanas kārtībai, kura pēc savas būtības automātiski veicina nepamatoti lielu virspeļņu enerģijas lielražotājiem;
Calls on the Commission to introduce alternatives for this kind of price formation, the automatic nature of which is the source of huge windfall profits for the energy giants;