natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju paplašināt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) mandātu, ietverot tajā arī garīgo veselību;
Asks the Commission to extend the mandate of the European Centre for Disease prevention and Control (ECDC) to include mental health;
aicina Komisiju izplatīt to tematisko konferenču rezultātus, kuras tiks rīkotas, lai īstenotu Eiropas pakta mērķus, un nākt klajā ar priekšlikumu "Eiropas rīcības plānam iedzīvotāju garīgās veselības un labklājības un medicīniskās pētniecības jomā";
Calls on the Commission to disseminate the results of the thematic conferences to be held in order to implement the goals of the European Pact and to propose a 'European Action Plan for the Mental Health and Well-Being of Citizens and Medical Research';
lai īstenotu Eiropas paktu, mudina izveidot ES Garīgās veselības un labklājības paneli, kurā piedalītos Komisija, Padomes prezidējošā valsts, Parlaments, PVO, pakalpojumu lietotāji, cilvēki ar garīgās veselības problēmām, viņu ģimenes locekļi, aprūpētāji, nevalstiskās organizācijas, farmācijas industrijas pārstāvji, akadēmiķi un citas ieinteresētās puses, un tajā pašā laikā pauž nožēlu par to, ka nav pieņemta direktīva Eiropas līmenī, ko atbalstīja Eiropas Parlaments rezolūcijā par Komisijas Zaļo grāmatu "Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana";
Encourages the establishment of an EU Platform on Mental Health and Well-being to implement the European Pact, consisting of representatives of the Commission, the Presidency of the Council, Parliament, the WHO and service users, people with mental health problems, families, carers, non-governmental organisations, the pharmaceutical industry, academics and other relevant stakeholders, while deploring the failure to adopt a directive at European level as advocated in the above-mentioned European Parliament resolution on the Commission's Green Paper on mental health;
aicina Komisiju saglabāt Eiropas Garīgās veselības un labklājības stratēģijas priekšlikumu par savu ilgtermiņa mērķi;
Calls on the Commission to keep the proposal for a European Strategy on Mental Health and Wellbeing as its long-term objective;
aicina dalībvalstis izstrādāt mūsdienīgus garīgās veselības tiesību aktus, kas atbilst starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā ‐ vienlīdzībai un diskriminācijas izskaušanai, privātās dzīves neaizskaramībai, autonomijai, fiziskai integritātei un tiesībām uz informāciju un līdzdalību ‐ un kuros iekļauti un nostiprināti garīgās veselības politikas pamatprincipi, vērtības un mērķi;
Calls on Member States to draw up up-to-date mental health legislation which is in line with international obligations as regards human rights – equality and the eradication of discrimination, the inviolability of private life, autonomy, bodily integrity, the right to information and participation – and which codifies and enshrines the basic principles, values and objectives of mental health policy;
aicina pieņemt kopējas Eiropas pamatnostādnes, kurās invaliditāte definēta atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām;
Calls for the adoption of common European guidelines defining disability in accordance with the provisions of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities;
aicina dalībvalstis ieviest starpnozaru programmas pašnāvību profilaksei (īpaši jauniešu un pusaudžu vidū), veselīga dzīvesveida veicināšanai un tādu riska faktoru kā viegla pieeja medikamentiem, narkotikām, kaitīgām ķīmiskām vielām un alkohola lietošana samazināšanai; uzskata, ka ir īpaši nepieciešams garantēt, ka tiek nodrošināta ārstēšana cilvēkiem, kas mēģinājuši izdarīt pašnāvību, un psihoterapeitiskā ārstēšana pašnāvību izdarījušu cilvēku ģimenes locekļiem;
Calls on the Member States to implement cross-sectoral programmes for the prevention of suicide, especially among young people and adolescents, promoting a healthy lifestyle, reducing the risk factors such as easy access to pharmaceuticals, drugs, harmful chemical substances and alcohol abuse; considers that it is particularly necessary to guarantee the provision of treatment for people who have attempted to commit suicide and of psychotherapeutic treatment for the families of people who have committed suicide;
aicina dalībvalstis veidot reģionālus informācijas tīklus, kuros ietilpst veselības aizsardzības sistēmas darbinieki, pakalpojumu lietotāji un cilvēki ar garīgās veselības problēmām, viņu ģimenes, izglītības iestādes un darbavietas kopā ar vietējām organizācijām un sabiedrības pārstāvji, lai samazinātu depresijas un noslieces uz pašnāvību izplatību;
Calls on the Member States to set up regional information networks between healthcare professionals, service users and people with mental health problems, their families, their educational establishments and places of work, together with local organisations and the public in order to reduce depression and suicidal behaviour;
aicina plašāk publiskot informāciju par Eiropas vienoto telefona numuru 112, uz kuru zvanīt ārkārtas gadījumos, piemēram, pašnāvības mēģinājuma vai garīgu krīžu gadījumā, lai būtu iespējama ātra iejaukšanās un neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšana;
Calls for information to be made more widely available concerning the single European emergency call number 112 , such as attempted suicide or mental crises, so as to allow rapid intervention and the provision of emergency medical assistance;
aicina dalībvalstis izveidot īpašus apmācības kursus ģimenes ārstiem un psihiatrisko ārstniecības iestāžu personālam, tostarp ārstiem, psihologiem un medmāsām, par depresīviem traucējumiem un pašnāvības riska atpazīšanu un novēršanu;
Calls on the Member States to set up specific training courses for general practitioners and for the staff of psychiatric services, including doctors, psychologists and nurses, on the prevention and treatment of depressive disorders and suicide risk awareness and management;
aicina dalībvalstis atbalstīt skolu personālu, lai izveidotu veselīgu atmosfēru un attiecības starp skolu, vecākiem, veselības aizsardzības pakalpojumu sniedzējiem un sabiedrību, lai uzlabotu jauniešu sociālo integrāciju;
Calls on the Member States to provide support to school staff in order to develop a healthy climate, and build relationships between school, parents, health service providers and the community in order to strengthen the social integration of young people;
aicina dalībvalstis rīkot atbalsta programmas vecākiem, jo īpaši nelabvēlīgajām ģimenēm, un veicināt sociālā darbinieka amata izveidi katrā vidusskolā, kura uzdevums būtu rūpēties par jauniešu sociāli emocionālajām vajadzībām, īpašu uzmanību pievēršot tādām profilakses programmām kā pašvērtības celšana un krīžu risināšana;
Calls on the Member States to organise support programmes for parents, particularly for disadvantaged families, and to promote the allocation of posts for counsellors in each secondary school to assist the social-emotional needs of young people, with a special focus on prevention programmes such as self-esteem enhancement and crisis management;
uzsver vajadzību plānot veselības aizsardzības sistēmu tā, lai tā apmierinātu vajadzību pēc specializētiem garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem bērniem un pusaudžiem, ņemot vērā pāreju no ilgtermiņa ārstēšanas aprūpes iestādēs uz dzīvi sabiedrībā, saņemot palīdzību;
Stresses the need for health system planning which meets the need for specialist mental health services for children and adolescents, taking into account the move from long-term institutionalised care towards supported living in the community;
uzsver, ka ir nepieciešama agrīna garīgās veselības problēmu atklāšana un ārstēšana mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupās, īpašu uzmanību pievēršot nepilngadīgajiem;
Stresses the need for the early detection and treatment of mental health problems in vulnerable groups, with particular reference to minors;
ierosina iekļaut garīgo veselību visu veselības aizsardzības darbinieku mācību programmās un paredzēt šajā nozarē nepārtrauktas izglītošanās un mācību iespējas;
Proposes that mental health should be incorporated into the programmes of study of all healthcare professionals and that provision should be made for continuous education and training in that sector;
aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību sadarboties, lai veicinātu informētību par garīgās veselības pasliktināšanos emigrantu bērniem, un izveidot mācību programmas skolās, kuru mērķis ir palīdzēt šiem bērniem risināt ar vecāku prombūtni saistītās psiholoģiskās problēmas;
Calls on Member States and the European Union to cooperate in raising awareness of the deterioriating mental health situation of children with emigrant parents and to introduce school programs aimed at helping these youngsters to cope with the psychological problems related to the absence of their parents;
paziņo, ka darbavietām ir būtiska nozīme tādu cilvēku sociālajā integrācijā, kuriem ir garīgās veselības problēmas, un aicina atbalstīt šo cilvēku pieņemšanu un paturēšanu darbā, rehabilitāciju un atgriešanos darbā, liekot uzsvaru uz visneaizsargātāko grupu, tostarp mazākumtautību kopienu, integrāciju;
Declares that the workplace plays a central role in the social integration of people with mental health problems and calls for support for their recruitment, retention, rehabilitation and return to work, with the emphasis on the integration of the most vulnerable groups, including ethnic minority communities;
aicina dalībvalstis veicināt izpēti, lai apzinātu, kādi darba apstākļi var palielināt saslimstību ar garīgām slimībām, īpaši sieviešu vidū;
Calls on the Member States to encourage research into the working conditions which may increase the incidence of mental illness, particularly among women;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un īstenot tādus īpašus arodapmācības kursus cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām, kuros tiek ņemtas vērā viņu spējas un potenciāls, lai veicinātu šādu cilvēku integrāciju darba tirgū, kā arī izveidotu programmas reintegrācijai darbavietā; uzsver arī to, ka darba devējiem un viņu darbiniekiem ir nepieciešama pienācīga apmācība, lai viņi varētu rūpēties par to cilvēku specifiskajām vajadzībām, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
Calls on the Member States to promote and implement specific vocational training courses for people with mental health problems taking into account their abilities and potential, in order to facilitate their integration into the employment market as well as to develop workplace reintegration programmes; stresses also the need for proper training of employers and their employees to deal with the specific needs of people with mental health problems;
aicina darba devējus popularizēt veselīgu darba atmosfēru, pievēršot uzmanību ar darbu saistītam stresam, garīgo traucējumu cēloņiem darbavietā un cīņai ar šiem cēloņiem;
Calls on employers to promote a healthy working climate, paying attention to work-related stress, the underlying causes of mental disorder at the workplace, and tackling those causes;
aicina Komisiju pieprasīt, lai uzņēmumi un valsts iestādes katru gadu publicē ziņojumu par savu politiku un pasākumiem attiecībā uz darbinieku garīgo veselību tāpat, kā tās ziņo par fizisko veselību un darba drošību;
Calls on the Commission to require businesses and public bodies to publish annually a report on their policy and work for the mental health of their employees on the same basis as they report on physical health and safety at work;
mudina darba devējus kā veselības aizsardzības un darba drošības stratēģiju daļu pieņemt programmas darbinieku emocionālās un garīgās veselības veicināšanai, nodrošināt konfidenciāla un nestigmatizējoša atbalsta iespējas un ieviest pretiebiedēšanas politiku; aicina Komisiju izplatīt pozitīvus piemērus, publicējot šādas programmas internetā;
Encourages employers, as part of their health and safety at work strategies, to adopt programmes to promote the emotional and mental health of their workers, provide support options which are confidential and non-stigmatising and introduce anti-bullying policies; calls on the Commission to disseminate positive models by publishing such programmes on the Internet;
aicina dalībvalstis nodrošināt, lai cilvēkiem, kuriem ir tiesības saņemt slimības vai invaliditātes pabalstus garīgās veselības problēmu dēļ, netiktu atņemtas tiesības uz iespēju strādāt, un ka viņi nezaudē ar invaliditāti/saslimšanu saistītos pabalstus, tiklīdz ir atraduši jaunu darbu;
Calls on the Member States to ensure that people who are entitled to sickness or disability benefits because of mental health problems are not deprived of their right of access to employment and that they will not lose the benefits related to their disability/sickness as soon as they find a new job;
aicina dalībvalstis pieņemt piemērotus pasākumus, lai uzlabotu un saglabātu vecāka gadagājuma cilvēku dzīves kvalitāti augstā līmenī un veicinātu veselības aizsardzību un aktīvu novecošanu, piedaloties sabiedrības dzīvē, tostarp nodrošinot elastīgu pensionēšanās shēmu izveidi;
Calls on the Member States to adopt appropriate measures to improve and maintain a high quality of life for the elderly and to promote health and active ageing through participation in community life, including the development of flexible retirement schemes;
uzsver nepieciešamību veicināt pētījumus par neirodeģeneratīvo saslimšanu un citu ar vecumu saistītu garīgo slimību profilaksi un aprūpi un nepieciešamību pēc jebkādas turpmākas Komisijas rīcības vai priekšlikuma par Alcheimera slimības vai tai līdzīgu neirodeģeneratīvu saslimšanu nošķiršanu no citiem garīgo slimību veidiem;
Stresses the need to promote research into prevention and care with regard to neurodegenerative disorders and other age-related mental illnesses and for any future Commission action or proposal to distinguish between Alzheimer's disease or similar neurodegenerative disorders and other forms of mental illness;
mudina izveidot saikni starp pētniecību un politiku garīgās veselības un labklājības jomā;
Encourages the development of an interface between research and policy in the field of mental health and wellbeing;
atzīst nepieciešamību novērtēt vecāka gadagājuma cilvēku saslimstību ar blakusslimībām un apmācīt veselības aprūpes darbiniekus, lai uzlabotu viņu zināšanas par tādu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
Notes the need to assess the co-morbidity of elderly people and the need for the training of healthcare personnel to increase knowledge about the needs of the elderly with mental health problems;
aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar sociālās aizsardzības un integrācijas atvērtās koordinācijas metodi veikt pasākumus aprūpētāju atbalstam un izstrādāt kopšanas un ilgtermiņa aprūpes pamatnostādnes, lai palīdzētu novērst sliktu apiešanos ar vecāka gadagājuma cilvēkiem un viņiem būtu iespējams dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi piemērotā vidē;
Calls on the Commission and the Member States, in the context of the open method of coordination on social protection and integration, to take measures to support carers and to develop guidelines for nursing and long-term care in order to help prevent maltreatment of the elderly and to allow them to live with dignity in an appropriate environment;
aicina rīkot sabiedrības informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, internetā, skolās un darbavietās, lai veicinātu garīgo veselību, palielinātu zināšanu līmeni par visbiežāk sastopamajiem depresijas un noslieces uz pašnāvību simptomiem, likvidētu aizspriedumus pret garīgām saslimšanām, mudinātu cilvēkus meklēt labāko un efektīvāko palīdzību un sekmētu to cilvēku aktīvu integrāciju, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
Calls for the organisation of public information and awareness campaigns through the media, the Internet, schools and workplaces, in order to promote mental health, increase knowledge about the most common symptoms of depression and suicidal tendencies, de-stigmatise mental disorders, encourage people to seek the best and most effective assistance and promote the active integration of people experiencing mental health problems;
uzsver plašsaziņas līdzekļu svarīgo lomu attieksmes mainīšanā pret garīgajām slimībām un aicina izstrādāt Eiropas pamatnostādnes par atbildīgu garīgo slimību atainošanu plašsaziņas līdzekļos;
Stresses the crucial role of the media in changing perceptions of mental illness and calls for the development of European guidelines for responsible coverage of mental health by the media;
aicina dalībvalstis atbalstīt un sniegt lielākas iespējas tādām organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar garīgās veselības problēmām un aprūpētājus, lai sekmētu viņu dalību politikas formulēšanā un īstenošanā, un visos garīgās veselības pētījumu posmos;
Calls on the Member States to support and encourage the empowerment of organisations which represent people with mental health problems and their carers in order to facilitate their participation in the formulation and implementation of policy and in all stages of research into mental health;
uzskata, ka, lai likvidētu aizspriedumus pret garīgām saslimšanām, ir jāizbeidz invazīvi un necilvēcīgi ārstēšanas paņēmieni, kā arī ārstēšana slēgta tipa iestādēs;
Considers that de-stigmatising mental illness involves abandoning the use of invasive and inhumane practices as well as those practices based on the custodial approach;
uzskata, ka ir jāveicina un jāatbalsta psiholoģiskās un sociālās rehabilitācijas pasākumi, kurus sniedz nelieli valsts, privāti, vai daļēji valsts, daļēji privāti aprūpes centri, kuri nodrošina dienas stacionāru vai ilgtermiņa aprūpi, sava mēroga un uzbūves ziņā ir līdzīgi ģimenei un atrodas pilsētvidē, lai veicinātu aprūpējamo integrāciju visos ārstēšanas un rehabilitācijas procesa posmos;
Considers that it is necessary to promote and support psychological and social rehabilitation activities delivered by small public, private or public-private residential centres which provide day-care facilities or continuous care, are similar in scale and ethos to family units and are located in an urban setting, so as to encourage residents' integration at every stage of the therapeutic and rehabilitation process;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai pret diskrimināciju ārpus darba attiecībām reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas dēļ un aicina nekavējoties pieņemt šo direktīvu, lai efektīvi pasargātu no diskriminācijas cilvēkus ar garīgās veselības problēmām;
Welcomes the Commission proposal for a new directive against discrimination on the basis of religion or beliefs, disability, age or sexual orientation beyond the employment sector and calls for the immediate adoption of this directive in order effectively to protect persons with mental health problems from discrimination;
aicina visas dalībvalstis nekavējoties ratificēt 2000. gada 13. janvāra Hāgas Konvenciju par pieaugušo starptautisko aizsardzību;
Calls on all Member States to ratify without delay the Hague Convention of 13 January 2000 on the International Protection of Adults;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PVO Eiropas birojam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the European Office of the WHO.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūcija par valstu energoefektivitātes rīcības plānu īstenošanas uzraudzību ‐ pirmais novērtējums ( 2008/2214(INI) )
European Parliament resolution of 19 February 2009 on Follow-up of the energy efficiency National Action Plans: a first assessment ( 2008/2214(INI) )
ņemot vērā iepriekšminētajam paziņojumam pievienotos Komisijas darba dokumentus, proti, rīcības plāna analīzi ( SEC(2006)1173 ), rīcības plāna ietekmes novērtējumu ( SEC(2006)1174 ) un tā kopsavilkumu ( SEC(2006)1175 ),
having regard to the Commission staff working documents accompanying the above-mentioned Communication, namely the analysis of the Action Plan ( SEC(2006)1173 ), the impact assessment of the Action Plan ( SEC(2006)1174 ) and the executive summary thereof ( SEC(2006)1175 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu "Enerģētikas politika Eiropai" ( COM(2007)0001 ),
having regard to the Commission Communication of 10 January 2007 entitled An Energy Policy for Europe ( COM(2007)0001 ),
ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts 2007. gada 8. un 9. marta secinājumus par Eiropadomes pieņemto Eiropadomes rīcības plānu (2007.–2009. gadam) "Enerģētikas politika Eiropai",
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007 concerning the Council's adoption of the European Council Action Plan (2007-2009) – Energy Policy for Europe,
, un jo īpaši tā II sadaļas III nodaļu, kas attiecas uz programmu "Saprātīga enerģija Eiropai",
and in particular Chapter III of Title II thereof, concerning the Intelligent Energy-Europe Programme,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu par pirmo novērtējumu, kas sniegts par valstu energoefektivitātes rīcības plāniem, kuri noteikti Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem ( COM(2008)0011 ),
having regard to the Commission Communication of 23 January 2008 on a first assessment of National Energy Efficiency Action Plans as required by Directive 2006/32/EC on energy end-use efficiency and energy services ( COM(2008)0011 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu "Energoefektivitāte: kā sasniegt plānotos 20 %" ( COM(2008)0772 ),
having regard to the Commission Communication of 13 November 2008 entitled Energy efficiency: delivering the 20 % target ( COM(2008)0772 ),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6-0030/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6-0030/2009 ),
tā kā efektivitātes trūkuma dēļ Eiropas Savienība nelietderīgi izmanto vairāk nekā 20 % enerģijas un, ja tiktu sasniegts mērķis par 20 % enerģijas ietaupīšanu, ES primārās enerģijas patēriņš būtu par 400 Mtne (miljons tonnu naftas ekvivalenta) mazāks un CO2 emisijas samazinātos par aptuveni 800 Mt;
whereas the European Union wastes more than 20 % of its energy due to inefficiency and, if the saving objective of 20 % were met, the EU would use about 400 Mtoe (million tonnes of oil equivalent) less primary energy and the CO2 emissions reduction would be about 860Mt,
tā kā enerģijas patēriņš un dalībvalstu izmantotā enerģija, kas galvenokārt ir iegūta no tradicionālajiem enerģijas avotiem, joprojām ir galvenais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots Eiropas Savienībā;
whereas energy consumption in combination with the national energy mix, which is mainly based on conventional energy sources, remain the main source of greenhouse gas emissions in the European Union,
tā kā enerģijas avotu imports ES saistās ar aizvien lielāku risku attiecībā uz piegādes drošību un atkarību no tās;
whereas there are increasingly complex risks concerning the security and dependence of supply in connection with the import of energy sources into the EU,
tā kā ekonomikas attīstību varētu veicināt tas, ka finanšu krīzes vai recesijas laikā, kā arī naftas cenu svārstību un neparedzamības periodā ir vairāk stimulu ieguldīt energoefektivitātē;
whereas more incentives to invest in energy efficiency during a financial crisis or recession, and in times of volatility and unpredictability in oil prices could help stimulate the economy,
tā kā enerģijas cenu pieaugums var kļūt par vienu no galvenajiem nabadzības iemesliem; tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā samazināt trūkumcietēju neaizsargātību;
whereas a rise in energy prices can become one of the main causes of poverty; whereas improvements in energy efficiency are the most effective way of reducing the vulnerability of the needy,