natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis prioritāti piešķirt tam, lai iekļautu Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā esošo kara noziegumu kategorijā dažu ieroču izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski, saskaņā ar Beļģijas grozījumu priekšlikumu Romas statūtu 8. pantam, kas tika iesniegts dalībvalstu asamblejas 8. sesijā, un noteikt par krimināli sodāmu arī indes, saindētu ieroču, smacējošu, indīgu vai citu gāzu un visu tamlīdzīgu materiālu vai iekārtu izmantošanu, kā arī ložu, kuras izplešas vai saplacinās cilvēka ķermenī izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski;
Calls on the Member States to prioritise the inclusion as a war crime within the jurisdiction of the court of the use of certain weapons in the context of an armed conflict not of an international character, in accordance with the Belgian proposal for amendments to Article 8 of the Rome Statute, submitted to the 8th session of the Assembly of States Parties and extending criminalisation of the use of poison, poisoned weapons, asphyxiating, poisonous or other gases and all analogous liquids, materials or devices, as well as the use of bullets that expand or flatten in the body, to armed conflicts not of an international character;
uzsver Starptautiskās Krimināltiesas komplementaritātes principa efektivitāti, kas ir pamats visaptverošai starptautisko krimināltiesību sistēmai (Romas statūtu sistēmai) un saskaņā ar kuru Statūtu dalībvalstu primārā pienākuma ‐ izmeklēt un krimināli sodīt starptautiskos noziegumus, izpilde tiek skaidri atbalstīta ar Starptautiskās Krimināltiesas komplementāro (subsidiāro) jurisdikciju;
Stresses the effectiveness of the principle of complementarity of the Court, which is the foundation of the comprehensive system of international criminal justice (the Rome Statute system) and under which the primary duty of States Parties to investigate and prosecute international crimes is clearly reinforced by the complementary (subsidiary) jurisdiction of the ICC;
ir pilnīgi pārliecināts, ka Kampalā dalībvalstīm būtu:
Is deeply convinced that, during the discussions in Kampala, the Member States should:
atkārtoti jāapstiprina savas primārās saistības izmeklēt kara noziegumus, genocīdu un noziegumus pret cilvēci un saukt pie atbildības par tiem un jāapņemas ieviest savos tiesību aktos kara noziegumu, genocīda un noziegumu pret cilvēci definīcijas saskaņā ar Romas statūtiem;
reaffirm their primary obligation to investigate and prosecute war crimes, genocide and crimes against humanity, and commit to enacting in their legislation definitions of war crimes, genocide and crimes against humanity, in conformity with the Rome Statute;
jāuzsver, cik svarīgi ir uzsākt un īstenot efektīvas valsts procedūras, un jo īpaši jārisina jautājums par politiskās gribas trūkumu no valstu puses;
stress the importance of initiating and implementing effective national proceedings and, in particular, address the issue of lack of political willingness on the part of states;
jāuzsver, cik svarīga ir valstu politiskās gribas veidošana, lai tās izpildītu savas saistības saskaņā ar komplementaritāti, un jārīkojas, lai mudinātu valstis nostāties tiesiskuma pusē un nepieļaut nesodāmību;
stress the vital importance of building the political will of states to fulfil their obligations under complementarity, and take steps to encourage states to stand on the side of justice and against impunity;
mudina visas Romas statūtu dalībvalstis, jo īpaši ES dalībvalstis ieviest vai īstenot “tiesību aktus, lai tās varētu nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu;
Urges all States Parties to the Rome Statute, especially the EU Member States, to enact or implement national legislation ensuring that they can cooperate fully with the ICC;
mudina Romas statūtu dalībvalstis slēgt nolīgumus ar Starptautisko Krimināltiesu par cietušo un liecinieku pārvietošanu un tiesas spriedumu izpildi;
Urges all States Parties to the Rome Statute to enter into agreements with the Court on victim and witness relocation and enforcement of sentences;
aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt reformu procesus un veiktspējas palielināšanas centienus, kuru mērķis būtu nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tiesībaizsardzības jomu un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu, visās jaunattīstības valstīs, kuras tieši skāruši Romas statūtos noteiktie noziegumi, tādējādi nodrošinot efektīvu komplementaritātes principa īstenošanu, kā arī to, lai valstis pildītu Starptautiskās Krimināltiesas lēmumus;
Calls on the Union, the Member States and other international donors to support reform processes and national capacity-building efforts aimed at strengthening the independent judiciary, the law-enforcement sector and the penitentiary system in all developing countries directly affected by the commission of Rome Statute crimes, thus ensuring effective implementation of the principle of complementarity and also compliance by states with the decisions of the Court;
aicina statūtu dalībvalstis, pamatojoties uz apspriedēm Kampalā, pieņemt rezolūciju, kurā tiktu uzsvērts, cik nozīmīgi ir nodrošināt taisnīgumu cietušajiem saistībā ar taisnīgiem un objektīviem tiesas procesiem;
Call on the States Parties to adopt a resolution, based on the discussions in Kampala, highlighting the importance of delivering effective justice to victims, in the context of fair and impartial trials;
aicina ES dalībvalstis no jauna apstiprināt savas saistības atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu arī nākotnē;
Calls on the EU Member States to renew their commitment to the ICC for the future;
atbalsta augsta līmeņa Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu dalībvalstu pārstāvju izteikto priekšlikumu pasludināt 17. jūliju, kas ir diena, kurā 1998. gadā tika pieņemti Romas Statūti, par Starptautisko Krimināltiesību dienu;
Supports the proposal made by high-level representatives of States Parties to the Rome Statute of the ICC to adopt the 17th of July, which is the day of the adoption of the Rome Statute in 1998, as the Day of International Criminal Justice;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Vice-President of the Commission/ High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem ( 2010/2011(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on delivering a single market to consumers and citizens ( 2010/2011(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication to the European Council on ‘Europe 2020, a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pilsoņu programma Eiropas efektivitātes nodrošināšanai” ( COM(2006)0211 ),
having regard to the Commission communication on ‘A citizen's agenda – delivering results for Europe’ ( COM(2006)0211 ),
un Komisijas dienestu darba dokumentu “Vienotā tirgus pārskats: pēc viena gada” ( SEC(2008)3064 ),
and the Commission staff working document entitled ‘The single market review: one year on’ ( SEC(2008)3064 ),
ņemot vērā 2009. gada jūlija Iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu ( SEC(2009)1007 ) un Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0051 .
having regard to the Internal Market Scoreboard of July 2009 ( SEC(2009)1007 ) and to Parliament's resolutions of 9 March 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0051 .
un 2008. gada 23. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu pārskatu OV C 309 E, 4.12.2008., 46. lpp.
and 23 September 2008 OJ C 309 E, 4.12.2008, p.
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū ‐ ”Rezultātu tablo' par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( COM(2009)0025 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “'Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums' ( SEC(2009)0076 ),
having regard to the Commission communication of 28 January 2009 entitled ‘Monitoring consumer outcomes in the single market – Second edition of the Consumer Markets Scoreboard’ ( COM(2009)0025 ) and to the accompanying Commission staff working document entitled ‘Second Consumer Markets Scoreboard’ ( SEC(2009)0076 ),
īstenošanu ( COM(2009)0330 ) un Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu ( COM(2009)0336 ),
( COM(2009)0330 ) and to the Commission report of 2 July 2009 on the application of Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the ‘Regulation on consumer protection cooperation’) ( COM(2009)0336 ),
ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0046 .
having regard to its resolution of 9 March 2010 on consumer protection Texts adopted, P7_TA(2010)0046 .
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES ( COM(2009)0557 ),
having regard to the Commission communication on ‘Cross-border business-to-consumer e-commerce in the EU’ ( COM(2009)0557 ),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļas ziņojumu “Šķēršļi, kas kavē Eiropas iekšējā tirgus darbību (2008)” .http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf
having regard to the report of the European Economic and Social Committee, Section for the Single Market, Production and Consumption, on ‘Obstacles to the European single market 2008’ http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu,
having regard to Regulation (EC) No 765/2008 of the European Parliament and of the Council of 9 July 2008 setting out the requirements for accreditation and market surveillance relating to the marketing of products, which aims to create an overall framework of rules and principles in relation to accreditation and market surveillance,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,
having regard to Article 26 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), stipulating that ‘the internal market shall comprise an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured in accordance with the provisions of the Treaties’,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienība apņemas veidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,
having regard to Article 3(3) of the Treaty on European Union (TEU), which commits the Union to working for ‘a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment’,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas iekļauta Līgumos ar LES 6. pantu,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, as incorporated into the Treaties by Article 6 TEU,
ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,
having regard to Article 9 TFEU, stipulating that ‘in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health’,
ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,
having regard to Article 11 TFEU, stipulating that ‘environmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Union policies and activities, in particular with a view to promoting sustainable development’,
ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,
having regard to Article 12 TFEU, stipulating that ‘consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities’,
ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,
having regard to Article 14 TFEU and Protocol 26 thereto on services of general (economic) interest,
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A7-0132/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0132/2010 ),
tā kā pilsoņiem, patērētājiem un MVU, kas vēlas pārvietoties, iepirkties, pirkt vai pārdot aiz savas valsts robežām ar tādu pašu drošību un uzticamību, kādu tie izjūt savā valstī, traucē pārāk daudzi šķēršļi, kurus rada informācijas trūkums par tiesībām un iespējām, sadrumstalots regulējums, likumdošanas iniciatīvu trūkums vairākās nozīmīgās jomās, slikta noteikumu transponēšana, nepietiekama to piemērošana un īstenošana, kā arī administratīvas koordinācijas un sadarbības trūkums;
whereas too many obstacles, resulting from a lack of information about rights and opportunities, fragmented regulation, a lack of legislative initiatives in a number of key areas, poor transposition, inadequate application and enforcement of rules, and a lack of administrative coordination and cooperation, stand in the way of citizens, consumers and SMEs wishing to move, shop, sell or trade across borders with the same sense of security and confidence they enjoy in their own Member States,
tā kā tajā pašā laikā, cenšoties saskaņot tiesību aktus, lai novērstu šos šķēršļus, reizēm ir notikusi pārmērīga reglamentēšana, kas kaitējusi lielākajai daļai MVU, it īpaši mikrouzņēmumiem, kuri negrib darboties Eiropas tirgū, bet labprāt vēlas saglabāt aktīvu vietējo darbību, kā arī pašvaldību iestādēm, tāpēc ir vajadzīgs labāks regulējums ar minimālu administratīvo slogu;
whereas, at the same time, efforts to harmonise legislation in order to overcome these obstacles have sometimes led to over-regulation, from which the majority of SMEs, in particular the micro-entities that do not wish to operate on the European market but prefer to remain active locally, as well as local government bodies, have experienced adverse effects, so that better regulation is called for with a minimum of administrative burdens,
tā kā tikai neliela daļa darba ņēmēju, pakalpojumu sniedzēju un speciālistu dodas uz citu dalībvalsti, cita starpā arī tāpēc ka pārcelšanos pārāk sarežģītu un dārgu padara ar to saistītais birokrātisms un risks zaudēt sociālās drošības tiesības;
whereas only a small percentage of workers, service providers and professionals take the step of moving to another Member State, inter alia because the red tape involved and the risk of losing social security rights make it too complicated and costly to do so,
tā kā valodas barjeru dēļ un trūkstot skaidrībai par ieguldījumiem, maksājumiem un atbildību, kā arī ņemot vērā juridiskās, administratīvās, sociālās un kultūras atšķirības dažādās dalībvalstīs, maz ir uzņēmēju un MVU, kas piedāvā savas preces un pakalpojumus ārpus savas valsts tirgus;
whereas few entrepreneurs and SMEs offer their goods and services outside their domestic markets, owing to language barriers, lack of certainty regarding investments, payments and liability, and to differences in the legal, administrative, social and cultural traditions of the different Member States,
tā kā vienoto tirgu nedrīkst vērtēt atrauti no citām horizontālās politikas jomām, it īpaši veselības aprūpes, sociālās aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības, darba tiesībām, vides, noturīgas attīstības un ārējās politikas virzieniem;
whereas the single market must not be seen in isolation from other horizontal policy areas, particularly health, social and consumer protection, labour law, the environment, sustainable development and external policies,
tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” vajadzētu noteikt reālus mērķus, lai līdz 2020. gadam panāktu videi draudzīgu, uz zināšanām balstītu sociālu tirgus ekonomiku, kā arī radītu darba vietas, tostarp vides jomā; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā vajadzētu būt vienotajam Eiropas tirgum, risinot uzdevumus sociālā taisnīguma un ekonomikas izaugsmes jomā un galveno vērību veltot pilsoņu ieguvumiem, patērētāju aizsardzībai un MVU;
whereas the EU 2020 Strategy should set realistic targets for achieving a green, knowledge-based, social market economy and sustainable growth by 2020, as well as to create jobs, including in the environmental sector; whereas the cornerstone of the EU 2020 Strategy should be the single European market, with the challenges of social justice and economic growth and a focus on benefits to citizens, consumer protection and SMEs,
tā kā vienotā tirgus un starptautiskās tirdzniecības jautājumi kļūst aizvien nozīmīgāki un viena joma ietekmē citu;
whereas, increasingly, single market and international trade issues are interdependent and affect each other,
tā kā daudzi Eiropas pilsoņi nezina, kādi praktiskie ieguvumi viņiem rodas no vienotā tirgus, jo ir pārāk maz informācijas par vienoto tirgu un tas netiek pienācīgi izskaidrots,
whereas many European citizens are not aware of the practical benefits they themselves derive from the single market, as too little information on the single market is available and it is not explained properly,
uzskata, ka, vērtējot vienotā Eiropas tirgus integrācijas vēsturi, Savienībai patlaban ir īpaši grūts laiks; uzskata, ka pašreizējās un gaidāmās problēmas ir jārisina saskaņoti, izlēmīgi, apņēmīgi un stingri, ja nepieciešams, arī jutīgi un racionāli, sadarbības un solidaritātes garā; uzsver, ka šajā procesā būs vajadzīgas stingras pilnvaras Eiropas Komisijai un nozīmīga tās iniciatīva, kā arī Padomes, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta politiska apņemšanās;
Considers that the Union is facing a particularly problematic time in the history of single European market integration; takes the view that the current and future challenges must be addressed with coherence, determination, commitment and strength, necessarily coupled with sensitivity and practicality, in a spirit of cooperation and solidarity; emphasises that this process will necessitate firm authority and considerable initiative on the part of the European Commission, and political commitment from the Council, the Member States and the European Parliament;
uzsver, ka vienotais tirgus nav tikai saimnieciska struktūra un ka vienotā tirgus tiesību akti aizsargā un saglabā konkrētas pilsoņu pamattiesības, piemēram, drošību un privātumu, un ka tāpēc, ņemot vērā daudzās ekonomikas un cita veida problēmas, ar ko ES pašreiz saskaras, Eiropas pilsoņu, patērētāju un MVU interesēm vislabāk atbilst vienotais tirgus, kurš darbojas bez traucējumiem;
Emphasises that the single market is not only an economic structure, and single market legislation protects and preserves specific fundamental rights of citizens, such as security and privacy, and that for this reason a smoothly functioning single market is in the best interests of European citizens, consumers and SMEs, given the many economic and other challenges that the EU currently faces;
uzsver, ka, neraugoties uz vienotā Eiropas tirgus struktūras saimniecisko, tehnoloģisko un juridisko vājumu, tas kopā ar eurozonu vislabāk atklāj ES saimnieciskās integrācijas un vienotības patieso nozīmi un noteikti ir uzskatāmākais Eiropas integrācijas sasniegums ES pilsoņiem;
Stresses that, notwithstanding the economic, technological and legislative weaknesses in its structure, the single European market, along with the eurozone, best illustrates the true meaning of EU economic integration and unity, and is certainly the most visible achievement of European integration for EU citizens;
uzsver, ka vienotajam tirgum jāpaver jaunas iespējas pētniecības un inovācijas jomā, vairāk veicinot preču un pakalpojumu izstrādi un īpašu uzmanību pievēršot zināšanām un tehnoloģijām, kas ir nākotnes ekonomikas attīstības virzītājspēks;
Emphasises that the single market should open new horizons in the research and innovation sector, doing more to promote the development of goods and services, with an emphasis on knowledge and technology, which constitute a driving force for future economic development;
atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Komisijas nodomu “par iekšējā tirgus pamatu uzskatīt tos, kas tajā dzīvo un to izmanto ik dienas”, kā arī tās apņemšanos kļūt par stingru vienotā tirgus aizstāvi, pilnībā izmantojot savas īstenošanas pilnvaras, un sniegt sociālo un ekoloģisko redzējumu par vienoto tirgu, kura pamatā ir Lisabonas līguma saistības;
Welcomes and fully supports the Commission's intention to ‘put back at the heart of the internal market those who live in it and use it daily’ as well as its commitment to be a determined defender of the single market through full use of its enforcement powers and to come up with a social and environmental vision of the single market based on the Lisbon Treaty obligations;
Vienotā tirgus integrācija nav neatgriezeniska
The single market integration process is not irreversible
uzsver, ka iekļaušanās vienotajā tirgū nav neatgriezenisks process un ka turpmāku vienotā tirgus pastāvēšanu nedrīkst uztvert kā kaut ko pašsaprotamu;
Emphasises that integration into the single market is not an irreversible process and that the continued existence of the single market should not be taken for granted;
pauž bažas, ka valsts līmeņa ekonomiskā protekcionisma atdzimšana, ļoti iespējams, varētu izraisīt vienotā tirgus sadrumstalošanos, un tāpēc tā ir jānovērš; ir nobažījies, ka pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi varētu izmantot, lai attaisnotu protekcionistisko pasākumu atjaunošanu dažādās dalībvalstīs, kaut gan lejupslīdes novēršanai ir vajadzīgi kopēji aizsardzības mehānismi;
Expresses its concern that the re-emergence of economic protectionism at national level would most probably result in fragmentation of the single market and therefore needs to be avoided; is concerned that the current economic and financial crisis could be used to justify reviving protectionist measures in various Member States, whereas the downturn calls for common safeguard mechanisms instead;
uzskata, ka šī krīze ir būtiski iedragājusi vienotā tirgus integrācijas procesu, ka ir palielinājusies pretestība pret vienoto tirgu un neuzticība tam un ka šādu attieksmi ir radījušas no dalībvalstu saimnieciskajām sistēmām izrietošās nepilnības un atšķirības;
Considers that the crisis has substantially damaged the single market integration process and that antagonism towards, and distrust of, the single market have increased as a result of shortcomings and inequalities emanating from Member States' economic systems;