natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa nodrošināt reālu Eiropas Parlamenta līdzdalību pašreizējā cilvēktiesību dialogu un apspriežu novērtēšanā; prasa pilnībā nodrošināt piekļuvi galīgajiem dokumentiem un citiem attiecīgajiem avotiem; sagaida, ka pēc novērtēšanas tiks izstrādāti skaidri rādītāji, ar kuriem būs iespējams izmērīt šo dialogu ietekmi, un, pamatojoties uz pieeju, kurā katra valsts skatīta atsevišķi, tiks izteikti skaidri ierosinājumi, kā uzlabot šos rezultātus un novērst jaunas neveiksmes ES apspriedēs cilvēktiesību jomā;
Calls for real participation by the EP in the on-going evaluations of the human rights dialogues and consultations; asks for full access to the outcome documents and to other relevant sources; expects, as a result of the evaluations, the development of clear indicators to measure the impact of the dialogues and explicitly defined suggestions, based on a country-by-country approach, as to how to improve these outcomes and avoid any repeated failures of EU human rights consultations;
aicina Eiropas iestādes nodrošināt savu mērķu, vērtību un nostājas pārredzamību un saskaņotību šajā jomā;
Calls on the European institutions to ensure transparency and coherence between themselves in terms of objectives, values and attitudes in this field;
norāda, ka cilvēktiesību dialogu un apspriežu secinājumi ir jāieļauj ES un tās partneru augstākā līmeņa sanāksmēs;
Points out the need to feed the conclusions of the human rights dialogues and consultations into EU summits with its partners;
uzskata, ka kopumā cilvēktiesību dialogi un apspriedes jāplāno un jāveic pārredzamā veidā un ka pirms dialoga izvirzītie mērķi jānovērtē uzreiz pēc tā; aicina Padomi un Komisiju izdarīt spiedienu uz ārpussavienības valstu iestādēm, lai tās dialogos un apspriedēs iesaistītu ministriju plašu pārstāvību;
Takes the view that, in general, human rights dialogues and consultations must be planned and conducted transparently, and that objectives set in advance of the dialogue must be evaluated immediately afterwards; calls on the Council and the Commission to press the non-EU countries‘ authorities for high, broad ministerial involvement in the dialogues and consultations;
aicina ES pievienošanās sarunvalstis uzlabot cilvēktiesību aizsardzību savā teritorijā saskaņā ar Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā noteikto;
Calls on the EU accession countries to improve the level of human rights protection in their territories in the light of that provided for under the Charter of Fundamental Rights and the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms;
aicina Komisiju un Padomi savās apspriedēs par cilvēktiesībām ar ārpussavienības valstīm īpašu uzmanību pievērst etniskajām un reliģiskajām minoritātēm un biežajiem to tiesību pārkāpumiem;
Calls on the Commission and the Council in their human rights consultations and dialogues with non EU-countries to pay close attention to the situation of ethnic and religious minorities and the frequent violations of their rights;
atzinīgi vērtē ciešāko ASV un Eiropas Savienības koordināciju un sadarbību cilvēktiesību jomā;
Welcomes closer coordination and cooperation between the United States and the European Union on human rights;
prasa nodrošināt ES dalībvalstu, Eiropas Komisiju un ES Pamattiesību aģentūras darbības stingru koordināciju attiecībā uz visiem ES cilvēktiesību dialogiem ar ārpussavienības valstīm; norāda ‐ lai Eiropas Savienību uzskatītu par “ceļarādītāju” cilvēktiesību jomā pasaules mērogā, tai jāspēj risināt cilvēktiesību pārkāpumi pašai savā teritorijā;
Calls for strong coordination between EU Member States, the European Commission and the EU Agency for Fundamental Rights of every EU human rights dialogue with non-EU countries; points out the need for the EU to be able to tackle human rights violations inside the Union itself if it is to be viewed as a beacon of human rights on the world stage;
atzinīgi vērtē pirmo ES un Baltkrievijas cilvēktiesību dialogu, kurš notika 2009. gada jūnijā, taču pauž nožēlu, ka situācija cilvēktiesību jomā šajā valstī joprojām ir ļoti neapmierinoša, jo vēl aizvien tiek ierobežota biedrošanās, pulcēšanās un vārda brīvība un turpinās cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu apspiešana;
Welcomes the first EU-Belarus human rights dialogue, which took place in June 2009, while regretting that the human rights situation in that country remains dire, with continuing restrictions on freedom of associations, assembly and expression, and repression of human rights defenders and journalists;
atzinīgi vērtē Meksikas valdības centienus cīņā pret narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību un likumprojekta par Kara tiesas kodeksa grozīšanu iesniegšanu Kongresam; uzsver, ka ES un Meksikas stratēģiskā partnerība būtu jāuzskata par iespēju stiprināt cilvēktiesības un demokrātiju;
Welcomes the efforts of the Government of Mexico in the fight against drug trafficking and organised crime and the submission to Congress of a bill aiming to reform the Military Code of Justice; stresses that the EU – Mexico Strategic Partnership should be seen as an opportunity to reinforce human rights and democracy;
norāda, ka 2009. gada aprīlī Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (Ziemeļkorejas) parlaments pārskatīja valsts konstitūciju, lai tajā cita starpā iekļautu noteikumu par Ziemeļkorejas apņemšanos ievērot un aizsargāt cilvēktiesības, mudina Ziemeļkorejas varas iestādes īstenot konkrētus un reālus pasākumus, ar kuriem uzlabot cilvēktiesību situāciju, un šajā sakarībā aicina tās ļaut neatkarīgiem starptautiskiem ekspertiem pārbaudīt visu veidu aizturēšanas centrus un ļaut apmeklēt valsti ANO īpašajiem reportieriem; uzsver, ka, veicot cilvēktiesību situācijas novērtēšanu valstī, vērā jāņem ne tikai konstitucionāli noteikumi, bet pirmām kārtām ‐ konkrētu pasākumu piemērošana; aicina Ziemeļkorejas iestādes atcelt ierobežojumus attiecībā uz starptautisko novērotāju īstenoto palīdzības sadales uzraudzību un nodrošināt, lai starptautiskā palīdzība sasniegtu vistrūcīgākos iedzīvotājus; mudina Ziemeļkorejas vadošās personas konstruktīvi iesaistīties cilvēktiesību dialogos ar ES;
Notes that in April 2009 the Parliament of the Democratic People's Republic of Korea (North Korea) revised the country's Constitution to include, among other things, a provision that North Korea ‘respects and protects human rights’, urges the North Korean authorities to make concrete and tangible steps towards improving human rights conditions, and in this respect calls on the authorities to allow inspection of all types of detention facilities by independent international experts, and to allow UN Special Reporters to visit the country; stresses that not only constitutional provisions, but above all the application of concrete measures, have to be taken into account when evaluating the human rights situation in the country; calls on the North Korean authorities to lift restrictions on international staff's ability to monitor the distribution of aid, and to ensure that international aid reaches the needy; urges the leadership of North Korea to engage constructively in human rights dialogues with the EU;
turpina paust bažas par to, ka cilvēktiesību dialogs ar Irānu ir pārtraukts kopš 2004. gada, jo šī valsts nevēlas sadarboties, un uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai ir pienācis laiks rīkoties, lai atbalstītu Irānas pilsonisko sabiedrību šajā valsts demokrātiskās kustības vēsturē izšķirošajā posmā; aicina Irānas iestādes atsākt šo dialogu, lai atbalstītu visus iesaistītos pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kas vēlas panākt demokrātiju, un ar miermīlīgiem un nevardarbīgiem līdzekļiem stiprināt pašreizējos procesus, kuri var veicināt demokrātiskas, institucionālas un konstitucionālas reformas, nodrošināt šo reformu ilgtspējību un nostiprināt visu Irānas cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanos politikas veidošanā, pastiprinot viņu lomu vispārējā politikas izstrādes procesā; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un stiprināt šos procesus; pauž nopietnas bažas par to, ka 2008. un 2009 gadā situācija cilvēktiesību jomā Irānā pasliktinājās un saglabājās vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumi; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par žurnālistu, rakstnieku, zinātnieku, sieviešu tiesību un cilvēktiesību aktīvistu apspiešanu; joprojām pauž bažas par represijām pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm Irānā;
Continues to be concerned that the human rights dialogue with Iran has been interrupted since 2004 due to a lack of cooperation from Iran, and considers that the time has come for the international community to act in support of Iranian civil society at this crucial juncture in the history of the country's democratic movement; calls on the Iranian authorities to resume this dialogue with a view to supporting all civil society stakeholders who are committed to democracy, and to strengthen – through peaceful and non-violent means – existing processes that can foster democratic, institutional and constitutional reforms, ensure the sustainability of those reforms and consolidate the involvement of all Iranian human rights defenders and civil society representatives in policy-making processes, reinforcing the role played by them in the general political discourse; calls on the Council, the Commission and the Member States to support and strengthen those processes; is deeply concerned that, in 2008 and 2009, the human rights situation in Iran worsened and the restrictions on freedom of expression and assembly persisted; in this context, is deeply concerned by the suppression of the journalists, writers, scholars and women's rights and human rights activists; remains concerned about the repression of ethnic and religious minorities in Iran;
norāda uz satraucošo autoritārisma pastiprināšanās tendenci Kambodžā, kuru izceļ ieilgusī nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem un politiskās telpas un vārda brīvības sašaurināšana pie opozīcijā esošām politiskajām partijām piederošām personām un citiem politiskajiem aktīvistiem; aicina Komisiju rīkoties, lai dotu jaunu impulsu 1991. gada Parīzes nolīgumam par Kambodžu;
Takes note of the worrying authoritarian trend in Cambodia, underlined by a long-standing impunity for human rights violations and the narrowing of political space and freedom of expression for people belonging to the opposition parties and other political activists; calls on the Commission to take action for the reactivation of the 1991 Paris Agreement on Cambodia;
atzīst, ka ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām ir jāpiešķir tāda pati nozīme kā pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, paturot prātā visu cilvēktiesību universālumu, nedalāmību, savstarpējo atkarību un saistību, kā tas apstiprināts Pasaules cilvēktiesību konferencē, kas 1993. gadā notika Vīnē; mudina visas pasaules valstis parakstīt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām Fakultatīvo protokolu (SPESKT FP), kuru var parakstīt kopš 2009. gada 24. septembra;
Recognises that economic, social and cultural rights should be given equal importance to civil and political rights, bearing in mind the universality, indivisibility, interdependence and inter-relatedness of all human rights, as confirmed by the 1993 World Conference on Human Rights held in Vienna; urges countries around the world to sign up to the Optional Protocol to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (OP-ICESCR), which was opened for signature on 24 September 2009;
uzsver, ka cilvēktiesības cita starpā ietver tiesības uz pārtiku, ūdeni un sanitāriju, izglītību, pienācīgu mājokli, zemi, atbilstošu darbu un personīgo drošību; šīs tiesības būtu jāpiešķir arī nākamajām paaudzēm, nodrošinot dabas resursu taisnīgu un ilgstošu pieejamību; atzīst, ka šo tiesību neievērošanas cēlonis bieži vien ir nabadzība un labas pārvaldības trūkums; aicina ES pastiprināt centienus, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), ņemot vērā, ka 2015. gada mērķus pasaulē tik drīz sasniegt neizdosies; šajā kontekstā atkārto, ka TAM sasniegšanai ir svarīgi īstenot uz cilvēktiesībām balstītus politikas virzienus;
Stresses that human rights include, inter alia, the right to food, water and sanitation, education, adequate housing, land, decent work and social security; these rights should be granted as fair access to natural resources on a sustainability basis, including for future generations; recognises that poverty and the lack of good governance are important factors behind many of the situations of non-compliance with such rights; calls for the EU to invest greater efforts in achieving the Millennium Development Goals (MDGs), given the evidence that the world is falling far short of the goals set for 2015; in this context, reiterates the importance of implementing human-rights-based policies for the realisation of the MDGs;
atzīst, cik būtiska ir Starptautiskās Darba organizācijas pārraudzības sistēma, aizsargājot tiesības tādās jomās kā tirdzniecība, nodarbinātība, statistikas sistēmas, sociālā aizsardzība, nodarbinātības politika, kā arī darba drošība un veselība;
Recognises the importance of the International Labour Organisation's supervisory system in defending rights in the areas of trade and employment, statistical systems, social protection and employment policies, as well as occupational safety and health;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas attiecīgās dalībvalsts vai ES tiesību akti, ievēro cilvēktiesības un tiem piemērojamos veselības un vides standartus gadījumos, kad tie tiek dibināti vai veic darbību kādā no ārpussavienības valstīm, it īpaši jaunattīstības valstīs;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that companies which come under national or European law do not disregard human rights and the health and environmental standards applicable to them when they establish themselves or conduct their activities in a non EU-country, in particular in developing countries;
prasa Komisijai un dalībvalstīm pildīt saistības pret jaunattīstības valstīm officālās attīstības palīdzības (OAP) jomā, lai novērstu globālo ekonomikas un finanšu krīzi un tādējādi samazinātu nelabvēlīgo ietekmi, kādu šī krīze atstāja uz cilvēktiesību situāciju pasaulē; atzinīgi vērtē Cilvēktiesību padomes 10. īpašo sesiju “Globālās ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz cilvēktiesību universālu īstenošanu un efektīvu ievērošanu”, kas notika 2009. gada 20. februārī; prasa ES dalībvalstīm, neraugoties uz krīzi, turpināt sadarbību ar ārpussavienības valstīm cilvēktiesību jomā un uzstāj, ka līdzekļu trūkumu nedrīkst izmantot kā attaisnojumu cilvēktiesību pārkāpšanai;
Asks the Commission and the Member States to fulfil their Official Development Assistance (ODA) commitments towards developing countries in order to fight the global economic and financial crisis and in this way reduce the negative consequences this crisis has had on the human rights situation in the world; welcomes the 10th Special Session of the Human Rights Council entitled ‘The Impact of the Global Economic and Financial Crises on the Universal Realisation and Effective Enjoyment of Human Rights’, which took place on 20 February 2009; calls for EU Member States to maintain their cooperation with non-EU countries on human rights in the face of the crisis, and insists that lack of resources can never be used to justify the violation of human rights;
aicina Komisiju nodrošināt saskaņu starp Savienības politiskajām prioritātēm, tās partnerības un sadarbības nolīgumiem un projektiem un programmām, ko tā atbalsta, jo īpaši saistībā ar tās divpusējo programmu izstrādi sadarbībai ar ārpussavienības valstīm;
Calls on the Commission to ensure that there is coherence between the Union's political priorities, its partnership and cooperation agreements, and the projects and programmes which it supports, particularly in connection with its bilateral programming with non-EU countries;
aicina Komisijas dienestus regulāri tikties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem Briselē, lai sekmētu dialogu ar tiem partneriem, kuri faktiski īsteno projektus uz vietas;
Calls on the Commission staff to meet regularly with civil society representatives in Brussels in order to foster dialogue with those partners who actually implement projects on the ground;
ar gandarījumu norāda, ka ES nolūkā veicināt demokrātiju ārpussavienības valstīs aizvien vairāk izmanto vēlēšanu atbalstu un vēlēšanu novērošanu, tādējādi sekmējot cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu, un ka šo misiju kvalitāte un neatkarība tiek plaši atzīta;
Notes with satisfaction that the EU is making increasing use of electoral assistance and election observation to promote democracy in non-EU countries, thereby enhancing respect for human rights, fundamental freedoms and the rule of law, and that the quality and independence of these missions are widely recognised;
aicina AP/PV uzraudzīt ES vēlēšanu novērošanas misiju galīgajos ziņojumos iekļauto ieteikumu īstenošanu, nepieciešamības gadījumā nodrošināt palīdzību attiecīgo pasākumu īstenošanā un regulāri par to atskaitīties EP;
Calls on the HP/VP to monitor the implementation of recommendations made in EU EOMs final reports, to ensure follow-up assistance if needed and to report back regularly to the EP;
atkārtoti aicina dažāda līmeņa politiskajos dialogos ar attiecīgajām ārpussavienības valstīm ietvert vēlēšanu procesu, iekļaujot gan pirmsvēlēšanu, gan pēcvēlēšanu posmus, un vajadzības gadījumā īpašus pasākumus, lai nodrošinātu ES politikas saskaņotību un atkārtoti apliecinātu cilvēktiesību un demokrātijas izšķirošo nozīmi;
Reiterates its calls for the electoral process, including both the pre- and post-electoral stages, to be incorporated into the different levels of political dialogue with the non-EU countries concerned, accompanied by specific measures where appropriate, with a view to ensuring the coherence of EU policies and reaffirming the crucial role of human rights and democracy;
prasa ievērot pastiprinātu piesardzību attiecībā uz kritērijiem to valstu atlasei, kurām tiks sniegta palīdzība vēlēšanu organizēšanā un/vai kurās šīs vēlēšanas tiks novērotas, kā arī attiecībā uz kritērijiem, lai noteiktu atbilstību starptautiska līmeņa metodoloģijai un noteikumiem, it īpaši attiecībā uz misijas neatkarību un efektivitāti;
Calls for increased vigilance with regard to the criteria for selection of the countries in which electoral assistance/election observation is to take place, and for compliance with the methodology and rules set up at international level, particularly concerning the independence and effectiveness of the mission;
Cilvēktiesību jomā Eiropas Parlamenta veikto darbību izmantošana
Making use of European Parliament's actions on human rights
aicina Padomi un Komisiju pilnībā izmantot Parlamenta rezolūcijas un citus paziņojumus, konstruktīvi reaģējot uz paustajām bažām un vēlmēm, it īpaši attiecībā uz steidzamām rezolūcijām;
Calls on the Council and the Commission to make thorough use of Parliament's resolutions and other communications, responding in a substantive manner to the concerns and wishes expressed, particularly with respect to urgent resolutions;
atkārto nepieciešamību nodrošināt lielāku atpazīstamību A. Saharova balvai par domas brīvību, kuru katru gadu piešķir EP; pauž nožēlu, ka pienācīgā līmenī netiek veikta ne šīs balvas kandidātu un laureātu labklājības, ne viņu valstī valdošās situācijas kontrole; aicina arī Padomi un Komisiju nodrošināt šai balvai atpazīstamību, cita starpā iekļaujot to gada ziņojumā par cilvēktiesībām; turklāt aicina Padomi un Komisiju uzturēt kontaktus ar A. Saharova balvas kandidātiem un laureātiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu dialogu un situācijas uzraudzību cilvēktiesību jomā viņu valstīs un lai sniegtu aizsardzību intensīvi vajātām personām;
Reiterates the need to give greater visibility to the Sakharov Prize of Freedom of Thought annually awarded by the EP; regrets that a proper follow-up is not being carried out on the well-being of the candidates and laureates, nor on the situations in their countries; calls also on the Council and the Commission to give visibility to this prize, among other things by including it in the annual report on Human Rights; calls, furthermore, on the Council and the Commission to stay in touch with the Sakharov Prize candidates and laureates to ensure continuous dialogue and monitoring of the situation of human rights in their respective countries and to offer protection to those being acutely persecuted;
atgādina, ka Parlamenta delegācijām starpparlamentāro sanāksmju programmās sistemātiski ir jāiekļauj debates par cilvēktiesībām, to vizītēs jāiekļauj projekti un institūcijas, kuru mērķis ir uzlabot cilvēktiesību ievērošanu, kā arī jātiekas ar cilvēktiesību aizstāvjiem un attiecīgā gadījumā viņiem jānodrošina starptautiska uzmanība un aizsardzība;
Reminds Parliament's delegations to systematically include debates on human rights in the agendas of interparliamentary meetings, to include in their visits projects and institutions seeking to improve respect for human rights, and to meet human rights defenders and provide them, where appropriate, with international visibility and protection;
atzinīgi vērtē A. Saharova balvas laureātu tīkla izveidi; mudina nekavējoties atrast vajadzīgos līdzekļus, lai sasniegtu šā tīkla mērķus un sekmētu saziņu starp A. Saharova balvas saņēmējiem un Parlamentu, piešķirot īpašu statusu balvas saņēmējiem, proti, ļaut viņiem iekļūt Parlamenta telpās, piemērojot vienkāršotu iekļūšanas procedūru;
Welcomes the establishment of the Sakharov Prize Laureates Network; urges that the necessary resources be found without delay to achieve its objectives and to facilitate communication between Sakharov Prize winners and Parliament by granting special status to the prize-winners, allowing them to enter Parliament's premises with facilitated entrance procedures;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un šajā rezolūcijā minēto valstu un teritoriju valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, to the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries, to the United Nations, the Council of Europe and the Organisation for Security and Cooperation in Europe, and to the governments of the countries and territories mentioned in this resolution.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par jaunu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu ( 2009/2217(INI) )
European Parliament resolution of 16 December 2010 on a new strategy for Afghanistan ( 2009/2217(INI) )
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu, jo īpaši 2008. gada 8. jūlija rezolūciju par Afganistānas stabilizāciju OV C 294E, 3.12.2009., 11. lpp.
having regard to its previous resolutions on Afghanistan, in particular its resolutions of 8 July 2008 on the stabilisation of Afghanistan OJ C 294E, 3.12.2009, p.
ņemot vērā 2005. gada 16. novembrī parakstīto ES un Afganistānas kopīgo politisko deklarāciju, kuras pamatā ir attiecībā uz Afganistānu kopējas prioritātes, tādas kā stipru un atbildīgu iestāžu izveide, drošības un tiesu sektora reforma, narkotiku izskaušana, attīstība un rekonstrukcija,
having regard to the EU-Afghanistan joint political declaration signed on 16 November 2005, which is based on shared priorities for Afghanistan such as the establishment of strong and accountable institutions, security and justice sector reform, counter-narcotics, development and reconstruction,
ņemot vērā Afganistānas 2006. gada rīcības plānu, ar ko nosaka Afganistānas valdības darbības trīs pamatjomas turpmākajiem pieciem gadiem: drošība; pārvaldība, tiesiskums, cilvēktiesības; ekonomiskā un sociālā attīstība un apņemšanās likvidēt narkotiku industriju,
having regard to the Afghanistan Compact of 2006, which set out the Afghan Government's three main areas for activity for the subsequent five years: security; governance, rule of law, human rights; and economic and social development, as well as a commitment to the elimination of the narcotics industry,