natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē Revīzijas palātas labvēlīgo ziņojumu par Eiropas skolu gada pārskatiem; tomēr piebilst, ka Revīzijas palātas pārskatā ir norādīts, ka skolu iekšējās kontroles sistēmā netiek ievērots kredītrīkotāju un grāmatvežu pienākumu nošķiršanas princips un ka pilnvarošanas uzdevumus attiecībā uz visām budžeta pozīcijām veic divi nodaļas vadītāji, neparedzot finanšu līdzekļu griestus; cer, ka Revīzijas palātas norādītie trūkumi tiks novērsti ar jauno Eiropas skolu finanšu regulu (kas ir spēkā kopš 2007. gada 1. janvāra); cer, ka turpmāk Komisija par ilgtspējīgu skolu politiku uzņemsies plašāku atbildību, kas samērojama ar tās daļu Eiropas skolu finansējumā un nevis ar tās formālajām balsstiesībām augstākajās lēmējiestādēs, un strādās virzienā uz ilgtermiņa un ieinteresētajām pusēm uzticamu politiku, kas garantē plānošanas noteiktību; aicina vidējā termiņā izmainīt balsstiesības, lai tās atbilstu finansējuma daļai;
Notes the Court's favourable report concerning the European Schools' annual accounts; observes, however, that it is pointed out in that report that the Schools' internal control system does not follow the principle of the separation of functions between authorising officers and accounting officers and that authorising tasks are performed by delegation by two heads of unit in respect of all budget headings and with no financial ceiling; hopes that the new Financial Regulation for the European Schools (which has been in force since 1 January 2007) will remedy the weaknesses to which the Court has drawn attention; hopes that, in future, the Commission will shoulder its responsibility for a sustainable schools policy to a greater extent, commensurate with its share of funding of the European Schools and not with its formal voting rights on the highest decision-taking bodies, and work towards a long-term and, for stakeholders, reliable policy guaranteeing planning certainty; calls, in the medium term, for voting rights to be brought into line with funding share;
Jautājumi saistībā ar Kopienas ēkām
Questions in connection with the Community's buildings
, kā arī viņa atsauces uz virkni grāmatvedības un pārvaldības problēmu; uzskata, ka steidzami jāatrisina uzsvērtās strukturālā deficīta problēmas, un aicina Komisiju īstenot atbilstīgus pasākumus un informēt par to Parlamentu;
, and also his references to a series of accounting and management problems; considers that the structural-deficit problems highlighted should be resolved as a matter of urgency and calls upon the Commission to take appropriate action and to notify Parliament thereof;
norāda uz Komisijas 2007. gada 21. februāra ziņojumiem par liftu un eskalatoru karteli, kura locekļiem piespriests naudas sods vairāk nekā EUR 990 miljonu apmērā; sagaida, ka līdz 2007. gada septembrim Komisija iesniegs ziņojumu, kurā parādīs, kādā apmērā par šī karteļa upuriem kļuva arī Kopienas iestādes saistībā ar dažādiem ēku projektiem un kādi pasākumi ir veikti, lai pieprasītu zaudējumu segšanu;
Notes the Commission reports of 21 February 2007 about a lifts and escalators cartel, the members of which have been fined more than EUR 990 000 000; expects a report from the Commission by September 2007 which shows the extent to which Community institutions, too, have fallen victim to that cartel, in connection with their various building projects, and what steps have been taken to assert claims for damages;
pauž viedokli, ka pašreizējos finansiālajos apstākļos priekšroka jādod prioritāro projektu pārrobežu sadaļām, kuras paredz iesaistīt vairāk nekā vienu dalībvalsti;
Is of the opinion that in the current financial environment preference should be given to cross-border sections of priority projects involving more than one Member State;
aicina dalībvalstis atbalstīt Eiropas pievienotās vērtības pieeju, nevis cīnīties par "pienācīgas daļas" principu;
Calls on the Member States to support a European added-value approach rather than fighting for the "fair share" principle;
pauž viedokli, ka Komisijai vēl vairāk jāuzlabo sadarbība ar dalībvalstīm prioritāru projektu atlasē valstu un ES līmenī;
Is of the opinion that the Commission has to further improve cooperation with Member States when priority projects at national and EU level are selected;
aicina Komisiju turpināt īstenot centienus, lai izstrādātu skaidru tiesisko pamatu un procedūras, garantētu stingru uzraudzību un vispusīgu projektu un programmu novērtēšanu un izveidotu visaptverošu tādu skaidru kritēriju sarakstu, kuri ļauj pārskatāmā veidā noteikt prioritāros projektus;
Calls on the Commission to continue its effort to establish clear legal frameworks and procedures, and also to guarantee rigorous monitoring and thorough evaluation of projects and programmes and to set up a comprehensive list of clear criteria which allow projects to be prioritised in a transparent manner;
lūdz Komisiju precizēt procedūru Eiropas koordinatoru iecelšanai, izstrādājot reglamentējošus noteikumu attiecībā uz to ziņojumu saturu;
Asks the Commission to clarify the procedure for the appointment of European coordinators when setting up the regulatory framework for the content of their reports;
aicina Komisiju noteikt skaidru un pārredzamu institucionālās atbildības sadalījumu, kā arī Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta darbību koordinācijas pamatsistēmu, lai novērstu vienu un to pašu projektu divkāršu finansēšanu;
Urges the Commission to establish a clear and transparent division of institutional responsibilities and define a framework for the coordination of activities between DG REGIO and DG TREN with a view to avoiding double-financing of the same projects;
atzīmē, ka Revīzijas palāta pirmo izmaksu un guvumu analīzi attiecībā uz izpildaģentūras izveidi ir atzinusi par virspusēju; prasa Revīzijas palātai novērtēt otro analīzi, kas tika pabeigta 2005. gada jūlijā, līdz tam laikam, kad kompetentā komiteja gatavos savu iniciatīvas ziņojumu;
Notes that the Court has dismissed the first cost-benefit analysis for the creation of an Executive Agency as superficial; asks the Court to evaluate the second one, which was finalised in July 2005, in time for the competent committee's own initiative report;
piešķir lielu nozīmi efektīvai un atbildīgai ES budžeta izlietošanai un tāda principa piemērošanai, saskaņā ar kuru no valsts līdzekļiem nevajadzētu finansēt iniciatīvas, ko nav iespējams pienācīgi pārbaudīt, un tāpēc pauž nožēlu, ka netika atklāta skaidra korelācija starp skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanu un ES finansējumu;
Attaches great importance to an efficient and responsible use of the EU budget and to the application of the principle that an initiative that is insufficiently verifiable should not be financed by public money and therefore regrets that no clear correlation between reduction of early school leaving and EU funding has been found;
atzīst, ka Komisijas rīcībā ir piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu pareizas finanšu vadības principu ievērošanu, bet uzsver, ka šis mehānisms ir jāuzlabo atbilstoši Komisijas pašas apgalvojumiem; aicina Komisiju nākt klajā ar atbilstīgiem ierosinājumiem;
Recognises that the Commission has an appropriate monitoring and control mechanism to ensure compliance with the principles of sound financial management but stresses that this mechanism must be improved in accordance with what the Commission itself has stated; in this respect, calls upon the Commission to propose how it plans to go about this;
mudina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm un to statistikas birojiem, lai pienācīgi definētu un identificētu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus un veicinātu informācijas un paraugprakses apmaiņu starp visām tām vietējām un valsts organizācijām, kuras ir atbildīgas par skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanu;
Encourages the Commission to work with the Member States and their national statistics offices to properly define and identify the incidence of early school leaving and encourage the exchange of information and best practice between all local and national organisations responsible for tackling early school leaving;
aicina visas 27 dalībvalstis panākt vienotu izpratni par vērtēšanas standartiem un definīcijām attiecībā uz skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, lai nodrošinātu, ka valstu dati ir salīdzināmi, kā arī par nepieciešamo kvalitātes līmeni, lai noteiktu, vai Lisabonas stratēģijas prioritātes šajā jomā patiešām tiek īstenotas;
Calls for a common understanding between the 27 Member States as to measuring standards and definitions related to the problem of early school leavers in order to ensure that national data is comparable and as to the necessary quality required to establish whether the Lisbon Strategy priorities in this respect are in fact being met;
aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunajās dalībvalstīs cik vien drīz iespējams un laicīgi tiek veikts vispusīgs novērtējums, lai vajadzības gadījumā īstenotu atbilstīgus pasākumus problēmas novēršanai; turklāt aicina Revīzijas palātu vienlaicīgi veikt revīziju jaunajās dalībvalstīs, līdzīgu tai, kādu tā iepriekš veica 15 dalībvalstīs, par skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas novēršanai paredzēto līdzekļu ietekmi;
Calls upon the Commission to ensure that a thorough assessment is carried out in the new Member States as early as possible and in time to make remedial action possible, if required; calls, furthermore, upon the Court of Auditors to conduct in parallel, in the new Member States themselves, a similar audit to the one it conducted in the past in the 15 Member States on the impact of early school leaving funding;
aicina Komisiju iesaistīt Krievijas valdību turpmākā dialogā, lai rūpīgi noteiktu valsts vajadzības un virzību, un meklēt iespējas definēt un identificēt prioritātes un mērķus, kas jāsasniedz; uzskata, ka Komisijai jāievēro izmaksu lietderības princips, un tādēļ mudina Komisiju turpmāk uzraudzīt un novērtēt šo programmu daudz piesardzīgāk un rūpīgāk;
Calls on the Commission to engage the Russian Government in further dialogue to identify national needs and direction accurately and to seek to define and identify priorities and objectives to reach by actions taken; considers that the Commission should keep in mind the principle of "value for money" and therefore urges the Commission to monitor and evaluate the programme more prudently and closely than before;
mudina Komisiju turpināt īstenot politiku, kas paredz koncentrēšanos uz ierobežotu skaitu nozaru un programmu; uzskata, ka Komisijai ir jāpārorientējas no projektu pieejas uz programmu pieeju, jo projektu pieejas izmantošana pārāk bieži ir novedusi pie ierobežota dialoga, līdzdalības un elastības, kā arī pie neatkarīgi īstenojamiem projektiem, ar kuriem, maz ticams, varētu sasniegt plašākus un ilgāka termiņa mērķus, kas izklāstīti pašreizējā partnerības un sadarbības nolīgumā;
Urges the Commission to pursue its policy of focusing on a limited number of sectors and a limited number of programmes; takes the view that the Commission should change its scope from a project approach to a programme approach, since the project approach has too often led to limited dialogue, ownership and flexibility as well as to stand-alone projects unlikely to produce the broader and longer term objectives set out in the current partnership and cooperation agreement;
aicina Komisiju nodrošināt biežu uz projektiem balstītu novērtēšanu pēc to pabeigšanas, lai uzlabotu atgriezenisko saiti ar pagātnes pieredzi un arī lai sniegtu skaidru informāciju par īstenošanas procesā esošajiem projektiem un dažādām programmām, atvieglotu sabiedrības piekļuvi informācijai un palielinātu atvērtību un pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izlietojumu un lēmumu pieņemšanu;
Calls on the Commission to ensure frequent project-based evaluation, beyond the time of project completion, in order to improve feed-back from past experience and also to ensure clear information on on-going projects and the various programmes designed to facilitate public access to information, and to increase openness and transparency about the utilisation of funds and decision-making;
atzinīgi vērtē Revīzijas palātas vispārējo pozitīvo novērtējumu attiecībā uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta atbildes reakciju, nodrošinot humānās palīdzības sniegšanu;
Welcomes the Court of Auditors' overall positive evaluation of DG ECHO's humanitarian aid response;
mudina Komisiju precizēt Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta un Vides ģenerāldirektorāta lomu (ar civilās aizsardzības mehānisma starpniecību) reakcijā uz humānās palīdzības vajadzībām, lai varētu nodrošināt saskaņotu rīcību;
Urges the Commission to clarify the role of DG ECHO, and DG Environment (via the Civil Protection Mechanism) in response to humanitarian needs, with a view to ensuring coherent action;
aicina Komisiju pastiprināt Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta lomu nolūkā turpināt uzlabot tā koordināciju un reaģēšanas kapacitāti, lai ātri un efektīvi apmierinātu nākotnē iespējamo humanitāro katastrofu upuru vajadzības un veltītu pienācīgu uzmanību tam, cik liela nozīme ir saiknei starp īstermiņa humāno palīdzību un ilgāka termiņa rehabilitāciju un atjaunošanu; atzīmē, ka pašlaik par abiem posmiem atbild atšķirīgi ģenerāldirektorāti un uz tiem attiecas atšķirīgas procedūras un pilnvaras;
Invites the Commission to strengthen the role of DG ECHO to continue to improve its coordination and its response capacity to meet rapidly and efficiently the needs of victims of future humanitarian catastrophes and to give adequate consideration to the importance of linking short-term humanitarian aid with longer term rehabilitation and reconstruction; notes that at present the two phases belong to different DGs, procedures and mandates;
pieprasa īstenot pareizu finanšu pārvaldību un uzskata, ka ir jāsniedz detalizēta finanšu informācija, lai atvieglotu projektu īstenošanas efektīvu uzraudzību;
Insists on sound financial management and considers that provision of detailed financial information is necessary to facilitate the effective monitoring of project implementation;
uzsver Revīzijas palātas ieteikumu Humānās palīdzības ģenerāldirektorātam pilnveidot savu uzraudzības sistēmu;
Emphasizes the recommendation of the Court that DG ECHO should strengthen its monitoring system;
saprot, ka izņēmuma gadījumos var būt neizbēgama preču cenu un darbaspēka izmaksu palielināšanās; tomēr aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas paredzēti pēc iespējas stingrākas izmaksu kontroles un uzraudzības nodrošināšanai;
Understands that an increase in prices of goods and labour costs might be unavoidable in exceptional situations; invites however the Commission to give consideration to measures aimed at controlling and monitoring costs as much as possible;
pauž bažas par zīmola reklamēšanu un sacensību par atpazīstamību starp humānās palīdzības sniedzējiem humanitāru katastrofu gadījumos, kuras pārlieku piesaista ietekmīgu plašsaziņas līdzekļu uzmanību, jo šādai rīcībai ir negatīva ietekme uz humānās palīdzības koordinēšanu un to, kā šo palīdzību uztver katastrofu upuri;
Voices its concern with regard to brand promotion and competition for visibility amongst humanitarian donors in humanitarian catastrophes which attract high media attention, as this practice has a negative impact on the coordination of humanitarian aid and the perception of the aid by the victims of such catastrophes;
prasa Komisijai skaidri definēt, kas ir NVO;
Asks the Commission to define clearly what an NGO is;
aicina Komisiju iesaistīt Bulgārijas un Rumānijas varasiestādes savstarpējā sadarbībā nolūkā precīzāk identificēt abu valstu vajadzības un spējas, kā arī censties definēt un noteikt prioritātes un mērķus, kas jāsasniedz;
Urges the Commission to involve the Bulgarian and Romanian authorities in mutual cooperation with a view to identifying the two countries" requirements and capabilities more precisely, and to endeavour to define and determine the priorities and the objectives to be achieved;
norāda, ka vēl daudz ir jādara, neraugoties uz to, ka noteikti pasākumi jau ir veikti, lai atrisinātu nepietiekamas administratīvās kapacitātes problēmu, novērstu trūkumus līgumtiesībās un nodrošinātu līdzfinansējuma prasību ievērošanu;
Notes that although certain steps have been taken in order to solve the problem of insufficient administrative capability and deficiencies in the rule of contractual law, and to ensure that co-financing requirements are complied with, efforts still need to be made;
aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst administratīvu struktūru un tādu informācijas sistēmu izveidei Rumānijā un Bulgārijā, ar kuru palīdzību varētu pārvaldīt un kontrolēt ES līdzekļus un uzraudzīt par šo līdzekļu ieguldīšanu atbildīgo departamentu reorganizāciju;
Calls on the Commission to pay particular attention to establishing in Romania and Bulgaria administrative structures and information systems capable of managing and controlling EU funds and to supervise the reorganisation of the departments responsible for investing those funds;
aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek sniegta skaidra informācija par pašreizējiem projektiem un dažādajām programmām un par Rumānijas un Bulgārijas administrācijas vispārējo pārvaldības un neatkarīgas uzraudzības spēju, kā arī nodrošināt, ka tiek panākta lielāka atvērtība un pārredzamība attiecībā uz līdzekļu izlietojumu un atbilstīgo lēmumu pieņemšanu;
Calls on the Commission to ensure that clear information is provided concerning current projects and the various programmes, and on the Romanian and Bulgarian administrations" overall management and independent monitoring capability, and to ensure that there is greater openness and transparency in the use of funding and in the taking of decisions relating thereto;
aicina Komisiju sniegt neatkarīgu atzinumu par Rumānijas un Bulgārijas administratīvo iestāžu spēju īstenot Kopienas finansējuma pareizu pārvaldību;
Calls on the Commission for an independent opinion concerning the ability of the Romanian and Bulgarian administrations to carry out the sound financial management of Community funding;
aicina Komisiju, pamatojoties uz jaunās attīstības politikas dokumentu, ko parakstīja 2005. gada decembrī, izstrādāt visaptverošu vides stratēģiju attiecībā uz savu sadarbību attīstības jomā;
Urges the Commission, on the basis of the new development policy signed in December 2005, to establish a comprehensive environment strategy for its development cooperation;
uzskata, ka šādā stratēģijā par nozīmīgu jāatzīst ne tikai vides jautājumu integrēšana visās attīstības programmās un projektos, bet arī vides jautājumu noteikšana par prioritāriem saistībā ar izdevumiem;
Considers that such a strategy should recognise the importance not only of mainstreaming the environment into all development programmes and projects but also making the environment a priority field for expenditure;
uzskata, ka apmācība vides jautājumu integrēšanā jānosaka par obligātu attiecīgajās pamatnozarēs strādājošajām amatpersonām; mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk pabeigt darbu pie rokasgrāmatas par vides jautājumu integrēšanu;
Believes that training in environmental mainstreaming should be compulsory for key officials; urges the Commission to complete the preparation of a manual on environmental mainstreaming as soon as possible;
prasa Komisijai nodrošināt, ka tai ir pietiekama iekšējā speciālā kompetence vides jomā un ka tiek gan formulētas, gan ievērotas skaidras vides integrācijas procedūras;
Asks the Commission to ensure that it has sufficient in-house environmental expertise and that clear environmental integration procedures are both defined and complied with;
aicina Komisiju vairāk izmantot dalībvalstu valsts atbalsta administrācijas iestāžu un tādu privāto uzņēmumu kompetenci, kuriem ir vispāratzīta pieredze sadarbībā ar valsts atbalsta administrācijas iestādēm vides projektu vadīšanā saistībā ar valsts sadarbības programmām attīstības jomā;
Invites the Commission to make greater use of the recognised expertise of the national aid administrations of the Member States and of private companies that have an established experience as partners of the national aid administrations in managing environmental projects in the context of national development cooperation programmes;
uzstāj, ka projekti jāplāno, pamatojoties uz detalizētiem aprakstiem, kuros skaidri definēti mērķi, un ka jāiesaista ārēji uzraugi, kas novērtētu katra projekta sekmīgas īstenošanas līmeni un skaidri identificētu jebkādas neveiksmes vai trūkumus;
Insists that projects must be planned on the basis of detailed specifications with clearly defined aims and that external monitors should be engaged to evaluate the success rate of each project and to identify clearly any failures or weaknesses;
atzinīgi vērtē šī ziņojuma publicēšanu un mudina Komisiju novērst ziņojumā identificētos trūkumus, kam nav veltīta uzmanība jaunajā lauku attīstības regulā vai tās detalizētajos īstenošanas noteikumos, it īpaši valstu programmu apstiprināšanas procesā;
Welcomes the publication of the report and urges the Commission to take on board those shortcomings identified in the report which are not addressed in the new Rural Development Regulation or its detailed implementation rules, in particular when approving national programmes;
it īpaši aicina Komisiju noteikt skaidrākas stratēģijas attiecībā uz specifiskiem mērķiem un strādāt ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, lai uzlabotu mērķu, finansējuma saņēmēju un zonu noteikšanu, kā arī vispiemērotāko projektu atlasi, un iekļautu to visu 2007.–2013. gada plānošanas dokumentos;
Calls in particular upon the Commission to set clearer strategies which relate to specific objectives and work in close cooperation with the Member States to improve the definition of objectives, beneficiaries and areas, as well as the selection of the most appropriate projects, and to include this in the programming documents for the 2007-2013 period;
uzskata, ka, iespējams, ir nedaudz jāpagarina valstu programmu apstiprināšanas termiņš Komisijā, lai ļautu tai veikt rūpīgāku analīzi, jo valstu programmu kvalitāte lielā mērā noteiks to, vai līdzekļu piešķiršana vistrūcīgākajām zonām un līdzekļu saņēmējiem ir skaidri pamatota un vai ieguldījumu pasākumu efektivitāti vislabāk var novērtēt nākotnē;
Believes that the time-frame for Commission approval of national programmes might have to be extended slightly in order to allow for thorough analysis, as the quality of national programmes will to a large extent determine whether the allocation of funds to the most needy areas and beneficiaries is clearly justified and the effectiveness of investment measures can be better measured in the future;
atkārtoti uzsver, cik lielu nozīmi tas piešķir efektīvai un atbildīgai ES budžeta līdzekļu izlietošanai un tāda principa piemērošanai, saskaņā ar kuru no valsts līdzekļiem nevajadzētu finansēt iniciatīvas, ko nav iespējams pienācīgi pārbaudīt; uzsver, ka šajā kontekstā valstu programmās ir būtiski noteikt skaidrus mērķus un stratēģijas;
Reiterates the importance it attaches to an efficient and responsible use of the EU budget and to the application of the principle that an initiative that is insufficiently verifiable should not be financed by public money; considers that setting clear objectives and defining clear strategies in national programmes are essential in this context;
uzskata, ka ieguldījumu pasākumu divkāršie - strukturālie un lauksaimniecības - mērķi būtu jāīsteno, izmantojot rūpīgi līdzsvarotu nozaru (attiecībā uz lauksaimniecību) un teritoriālo (attiecībā uz ekonomikas un sociālo kohēziju) pieeju;
Believes that the achievement of the two-fold structural and agricultural objectives of investment measures should be implemented through a carefully balanced sectoral (for agriculture) and territorial (for economic and social cohesion) approach;