natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi informēt pasažierus, tostarp ievērot it īpaši gaisa transporta pasažieru tiesības, un dalībvalstīm nodrošināt viegli pieejamus strīdu izšķiršanas mehānismus situācijās, kad saistības nepildošais operators atsakās atlīdzināt zaudējumus;
Calls on the Commission and the Member States to ensure the provision of information to passengers, and, in particular, the proper implementation of those passenger rights, and particularly of air passenger rights, and to ensure that easily accessible arbitration mechanisms are provided for by the Member States in situations where a defaulting operator fails to pay damages;
aicina Komisiju sākt domāt par to, kā ES varētu piedāvāt aizsardzību pasažieriem, kuru ceļojumus bankrota vai tīšas ļaunprātības dēļ nenodrošina saistības nepildoši līgumreisu operatori, starpnieki vai regulārie pārvadātāji; ierosina ES mērogā izveidot šādu operatoru melno sarakstu, pamatojoties uz kritērijiem, ko pēc apspriešanās ar transporta un/vai tūrisma operatoriem un patērētāju aizsardzības organizācijām skaidri nosaka Komisija;
Calls on the Commission to reflect on an approach through which the EU could offer protection to passengers that have been left behind by a defaulting charter operator, intermediates or scheduled carriers as a result of bankruptcy or intentional abuse; suggests that an EU-wide blacklist of such operators be established, on the basis of criteria clearly defined by the Commission, following consultations with transport and/or tourism operators and consumer protection organisations;
atzinīgi vērtē to, ka ar Komisijas finansējuma palīdzību ir izveidots Eiropas Tūristu ceļojuma mērķu portāls; aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt popularizēt Eiropu kā tūrisma ceļojumu mērķi vai šādu mērķu pievilcīgu apkopojumu, piemēram, ieviešot un publicējot Eiropas marķējumu un organizējot pasākumus un kanālus informācijas apkopošanai par tūrisma ceļojumu mērķiem Eiropā, un pēc tam izplatot tiem, kuri strādā tūrisma nozarē ārpus Eiropas;
Welcomes the fact that the European Tourist Destinations Portal has been set up with the help of Commission funding; calls on the Commission to continue to help promote Europe as a tourist destination or a collection of attractive tourist destinations, for instance by introducing and publicising a "Europe" label and organising arrangements and channels for gathering information on European tourist destinations and subsequently circulating it to those working in the tourism industry outside Europe;
atzinīgi vērtē gadskārtējo Eiropas izcilākā ceļojuma mērķa ("Eiropas izcilākā ceļojumu mērķa") izraudzīšanu, kā ierosināts tā iepriekšminētajā rezolūcijā; uzskata, ka šīs iniciatīvas ir vērtīgas tajā ziņā, ka tās padara redzamāku Eiropas Savienības ceļojumu mērķu daudzveidību un bagātību; uzsver, ka ES pēc iespējas jāpopularizē mazāk pazīstamie ceļojumu mērķi, it īpaši jaunajās dalībvalstīs;
Welcomes the implementation of a selection process for designating yearly outstanding European tourist destinations ("European destination of excellence"), as proposed in its abovementioned resolution; considers that those initiatives are valuable in that they make more visible the variety and wealth of European destinations; stresses the point that, wherever possible, the EU should promote those lesser known destinations, particularly in the new Member States;
atbalsta, ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt tūrisma kvalitāti populāros ceļojumu mērķos Eiropā, šīs iniciatīvas izmantošanu atbildīgas un ilgtspējīgas tūrisma nozares attīstīšanai visos ES tūrisma reģionos;
Advocates, in view of the need to protect the quality of tourism in popular European tourist destinations, that this initiative be used to develop responsible and sustainable tourism in all tourist regions of the EU;
aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā to, ka pārrobežu infrastruktūra ir ārkārtīgi svarīga Eiropas tūrisma nozarei, uzlabot šo infrastruktūru, tostarp atpūtas (iekšzemes) ūdensceļus;
Calls on the Commission and the Member States, given that cross-border infrastructure is essential for the European tourism sector, to improve such infrastructures, including recreational (inland) waterways;
aicina Komisiju enerģiskāk atbalstīt Eiropas transporta un rūpniecības mantojumu;
Calls upon the Commission to promote more vigorously Europe's transport and industrial heritage;
tādēļ atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir atbalstīt Eiropas kultūras mantojumu, piemēram, Eiropas Padomes Kultūras maršrutus, un prasa tos popularizēt; šim nolūkam ierosina atbalstīt Eiropas kultūras mantojuma marķējuma izveidi, izceļot ES tūrisma vietu un pieminekļu Eiropas dimensiju;
Encourages, therefore, initiatives seeking to enhance the European cultural heritage, such as the Council of Europe's Cultural Routes, and insists that their profile be raised; proposes, to that end, that support be given for the creation of a European Heritage label aimed at highlighting the European dimension of the EU's sites and monuments;
uzsver, cik steidzami ir jāaizsargā tradicionālās kultūras, it īpaši apdraudētos tautas mākslas veidus, amatniecību, nodarbes un zināšanas, kas ir ārkārtīgi svarīgas nacionālās identitātes saglabāšanai un lauku apvidu pievilcībai tūristiem;
Stresses the urgency of protecting traditional culture, and in particular endangered folk arts, crafts, trades and knowledge, which are essential for the preservation of national identity and the attractiveness of rural areas for tourists;
aicina Komisiju popularizēt Eiropas ceļojumu mērķus tajās valstīs, kuru noslogotākās sezonas sakrīt ar Eiropas Savienības tukšajām sezonām un izskatīt iespēju atbalstīt nolīgumus, piemēram, saprašanās memorandus, ar šīm trešām valstīm, lai attīstītu tūristu plūsmas ar optimālu sezonālo sadalījumu;
Calls on the Commission to promote European destinations in those countries whose peak seasons coincide with the European low seasons and to look into the possibility of endorsing agreements, such as Memorandums of Understanding, with these third countries in order to develop tourist fluxes with an optimised seasonal spread;
mudina Komisiju atbalstīt pārrobežu memoriālo veloceliņa maršrutu gar bijušo ,,dzelzs priekškaru" kā ,,vieglās mobilitātes" piemēru tūrismā un kā Eiropas atkalapvienošanās simbolu;
Urges the Commission to promote the cross-border memorial cycle route along the former Iron Curtain as an example of "gentle mobility" in tourism and as a symbol for the reunification of Europe;
mudina Komisiju, dalībvalstis, reģionus, vietējās iestādes un tūrisma nozari saskaņot politiku, kurai ir tieša vai netieša ietekme uz tūrismu, ciešāk savstarpēji sadarboties un labāk izmantot Eiropas finanšu instrumentus, kas pieejami laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, lai attīstītu Eiropas tūrismu, koncentrētos uz tūrisma nozares un ceļojumu mērķu konkurētspēju, tūrisma uzņēmumu, pakalpojumu un objektu attīstību, darbavietu radīšanu, mobilitāti un profesionālo apmācību tūrisma nozarē, ekonomikas dažādošanu un Eiropas reģionu, it īpaši mazāk attīstīto reģionu, attīstību;
Urges the Commission, the Member States, the regions, local authorities, and the tourism industry to coordinate the policies with a direct or indirect impact on tourism, cooperate more closely among themselves, and make better use of the European financial instruments available in the period from 2007 to 2013 with a view to developing European tourism, focusing on the competitiveness of the tourism industry and tourist destinations, the development of tourism enterprises, services, and facilities, job creation, mobility, and vocational training in the tourism sector, and economic diversification and the development of Europe's regions, in particular the less-favoured regions;
aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par citu Kopienas politikas jomu un priekšlikumu iespējamo ietekmi uz tūrisma nozari, lai attiecībā uz šo nozari varētu īstenot holistisku un integrētu pieeju un izvairīties no Eiropas tūrisma politikas sadrumstalotības;
Calls on the Commission to draw up a report on the impact that actions and proposals in the area of other Community policies are likely to have on the tourist industry, in order that a holistic and integrated approach towards the sector can be taken and in order to avoid any fragmentation of the European tourism policy;
aicina visas ieinteresētās puses veicināt tūrisma ceļojumu mērķus pievienošanās sarunvalstīs, tomēr uzsver, ka viss tūrismam paredzētais Eiropas finansējums jāsaista ar augsta līmeņa kvalitātes standartu veicināšanu tūrisma pakalpojumu sniegšanā;
Invites all stakeholders to promote tourist destinations in accession countries but insists on the need to link any EU funding related to tourism to the promotion of high quality standards in the provision of tourist services;
; aicina Komisiju risināt tieši šo problēmu, pārbaudot iespējas atlikt atpūtas laiku pēc braucieniem turp un atpakaļ (kas nepārsniedz 12 dienas);
, particularly in relation to roundtrips; calls on the Commission to address this particular issue by examining possibilities of postponing the rest period after roundtrips (not exceeding 12 days);
uzsver, ka maziem un vidējiem uzņēmumiem lielākā mērā jāpiedalās ar tūrismu saistītā uzņēmējdarbībā un jāatrod iespējas vienkāršot procedūras finansiāla atbalsta saņemšanai; uzsver arī to, ka ES sponsorētiem mācību un paraugprakses pārņemšanas kursiem jānotiek reģionos, it īpaši jaunajās dalībvalstīs;
Stresses that small and medium-sized enterprises should have greater involvement in tourism-related entrepreneurship and that possibilities for simplifying procedures to obtain financial support should be found; further stresses that EU sponsored training and best practice adoption courses should be introduced in regions, especially in the new Member States;
uzsver ‐ tā kā Leonardo da Vinči programma ir viena no daudzām vairāku valstu programmām tūrisma nozarē, šīs iespējas ir jāattīsta un jāsekmē; uzsver, ka tas ievērojami uzlabotu izglītības programmu; uzsver, ka papildus programmas īstenošanai ir jāveic sasniegto rezultātu analīze;
Stresses that, on the basis that the Leonardo da Vinci programme is one of a kind in the tourism sector of numerous countries, these opportunities should be developed and promoted; emphasises that this would lead to a vast improvement in the educational programme; highlights that, in addition to the implementation of the programme, research into results achieved should be carried out;
vēlreiz vērš uzmanību, ņemot vērā tuvojošos ES demogrāfiskās struktūras pārmaiņu plašumu, uz vajadzību īstenot Eiropas ārpussezonas tūrisma programmu pensionāriem, tādējādi uzlabojot vecāka gadagājuma iedzīvotāju dzīves kvalitāti ES, veicinot nodarbinātību un veidojot lielāku pieprasījumu un izaugsmi Eiropas ekonomikā; uzskata, ka šo programmu varētu saukt "Uliss";
Draws attention once more, given the scale of forthcoming change in the demographic structure of the EU, to the need to implement a European tourist programme for retired people out of season, which would improve the quality of life of senior citizens in the EU, create employment and generate greater demand and growth in the European economy; believes that this could be called the Ulysses Programme;
apstiprina Komisijas plānus veicināt sadarbību starp dalībniekiem, kas veicina zināšanu apguvi, ‐ universitātēm, pētniecības institūtiem un publiskiem un privātiem novērošanas centriem tūrisma nozarē ‐ un veicināt mobilitāti visā Eiropā, atbalstot pārrobežu apmācību, nodarbināšanu un apmaiņu un izstrādājot apmācības metodes, materiālus un saturu;
Approves the Commission's plans to facilitate the cooperation of actors that foster the acquisition of knowledge, such as universities, research institutes and public and private observatories in the field of tourism, and to encourage mobility across Europe through the support of trans-national training and work placements and exchanges and through the development of training methods, materials and contents;
aicina Komisiju pieprasīt vispārēju ietekmes novērtējumu saistībā ar ideju pēc datumiem un reģioniem sakārtot Eiropas svinamās dienas;
Calls on the Commission to request that an overall impact assessment be carried out in relation to the idea of staggering European holidays in terms of dates and on a regional basis;
uzsver nepieciešamību Kopienai atbalstīt dalībvalstis, kurās tūrisma nozari ir ietekmējušas dabas katastrofas;
Stresses the need for Community assistance for Member States whose tourist sector has been affected by natural disasters;
uzsver daudzvalodības nozīmi tūrisma politikā un iesaka vairāk informēt par apmeklējamām vietām iespējami lielākā skaitā dalībvalstu valodās;
Stresses the importance of multilingualism in tourism policy and recommends that information be provided, in as many Member State languages as possible, on sites which can be visited;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūcija par tirdzniecību un klimata pārmaiņām (2007/2003 (INI))
European Parliament resolution of 29 November 2007 on trade and climate change ( 2007/2003(INI) )
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0203 .
having regard to its resolution of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade Texts adopted, P6_TA(2007)0203 .
ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the European Council Presidency conclusions of 8 and 9 March 2007,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija – līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamiem pasākumiem ( COM(2007)0002 ),
having regard to the Commission communication on Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond ( COM(2007)0002 ),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ( COM(2006)0818 ),
having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ( COM(2006)0818 ),
ņemot vērā ESAO 2007. gada 11. un 12. septembra apaļā galda diskusiju par ilgspējīgu attīstību "Biodegvielas: vai zāles ir sliktākas par slimību?",
having regard to the OECD report on 'Biofuels: is the cure worse than the disease', of 11 and 12 September 2007,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par Komisijas gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret Kopienu (2004.)
having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004) OJ C 313 E, 20.12.2006, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par divpusējo tirdzniecību un investīciju attiecībām, jo īpaši 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām OV C 233E, 28.9.2006., 103. lpp.
having regard to its resolutions on bilateral trade and investment relations, notably those of 13 October 2005 on prospects for trade relations between the EU and China OJ C 233 E, 28.9.2006, p.103.
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0409/2007 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0409/2007 ),
tā kā klimata pārmaiņu ekonomiskā un ekoloģiskā ietekme sasniedz satraucošus apmērus un Eiropas Savienībai, kura jau ir uzņēmusies vadošo politisko lomu šajā jomā, ir jādivkāršo tās pūliņi;
whereas the economic and ecological impact of climate change is assuming disturbing proportions and the EU, which has already taken on a leading political role in this area, should redouble its efforts,
tā kā ir aprēķināts, ka globālo emisiju samazinājums jau līdz 2015. gadam, attīstītajās valstīs panākot 25–40 % samazinājumu līdz 2020. gadam, nenodrošinātu mērķa sasniegšanu, kas paredz ierobežot temperatūras palielināšanos līdz 2°C virs līmeņa pirmsindustrializācijas laikmetā;
whereas it is estimated that a reduction in global emissions by as early as 2015, with a 25 % to 40 % reduction by 2020 in developed countries, would not ensure that the objective of limiting temperature increases to 2°C above pre-industrial levels would be attained,
tā kā globālās sasilšanas ierobežošana līdz 2°C samazinātu, bet nenovērstu negatīvo ietekmi attiecībā uz lauksaimniecību, bīstamiem meteoroloģiskiem apstākļiem, migrāciju un bioloģisko daudzveidību;
whereas limiting global warming to 2˚C would reduce, but not eliminate, dramatic consequences for agriculture, weather hazards, migration and biodiversity,
tā kā pēdējās desmitgadēs tirdzniecības apjoms ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes straujāk nekā saražotās produkcijas apjoms pasaulē;
whereas global trade has increased at more than twice the rate of global economic output in recent decades,
tā kā jūras pārvadājumu apjoms ir 40 reižu lielāks par gaisa pārvadājumu apjomu (tonnas/km), bet līdz šim tie radījuši tikai divreiz vairāk siltumnīcefekta gāzu (SEG) piesārņojuma, savukārt smagās kravas transporta līdzekļi rada četras reizes vairāk SEG emisiju nekā vilcieni (tonnas/km);
whereas the volume of sea transport is 40 times that of air transport in tonnes per km and yet produces only twice the greenhouse gas (GHG) contamination, whilst lorries produce four times more GHG emissions than trains in tonnes per km,
tā kā izvēles brīvība attiecībā uz izmantoto transportlīdzekļu veidu ir būtiski svarīga pasaules tirgū;
whereas freedom of choice as regards the means of transport used is essential to worldwide trade,
tā kā steidzami ir jāattīsta tādi ražošanas, patēriņa un tirdzniecības modeļi, kas mazina klimata pārmaiņas un to ietekmi uz ekonomiku un maksimāli veicina kopējo labklājību;
whereas there is an urgent need to develop production, consumption and trade patterns that mitigate climate change and its economic impact and maximise total welfare,
tā kā energoefektivitāte, ilgtspējīga satiksmes pārvaldība un īsāki maršruti starp ražotājiem un starp ražotāju un patērētāju ir jāiekļauj jebkurā ES tirdzniecības politikas jomā, kas ir saistīta ar jautājumu par klimata pārmaiņām;
whereas energy efficiency, sustainable traffic management and shorter distances between producers and from producers to consumers are elements which must be included in any EU trade policy that has a bearing on the issue of climate change,
tā kā ilgtspējīgas attīstības veicināšanai joprojām ir jābūt ES tirdzniecības politikas galvenajam mērķim, tostarp cenšoties nodrošināt, lai tas paātrina pāreju uz zema oglekļa satura emisiju ekonomiku ar augstu energoefektivitāti;
whereas promoting sustainable development should continue to be the main objective of EU trade policy, including through seeking to ensure that the policy accelerates the transition to a low carbon, highly energy efficient economy,
tā kā patērētājiem ir jāsaņem iespējami pilnīgāka informācija par savu pirkumu radīto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām;
whereas consumers should receive the best possible information about the GHG emission effects of their purchases,
tā kā patērēto produktu cenās vajadzētu iekļaut vispārējo globālo preču izmaksas, piemēram, nemainīgu klimatu;
whereas prices must include the cost of global commons such as a stable climate,
tā kā ilgtermiņa mērķim ir jāparedz līdz 2050. gadam nodrošināt starptautisku konverģenci attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju vienādu daudzumu uz vienu iedzīvotāju;
whereas the long-term objective should be to ensure the international convergence of equal per capita GHG emissions by 2050,
tā kā tās valstis, kas ir ratificējušas Kioto protokolu, nav mazinājušas savu konkurētspēju (ar vienu vērā ņemamu izņēmumu cementa ražošanas nozarē) un uzskata sevi par līderi pasaulē, kurā var noteikt siltumnīcefekta gāzu emisijas;
whereas the countries that have ratified the Kyoto Protocol have not damaged their competitiveness (with the notable exception of the cement sector) and have positioned themselves as leaders in a world where GHG emissions may be regulated,
tā kā rīcība cīņai pret klimata pārmaiņām ir jāveic plašā mērogā, un, lai tā izdotos, tajā jāapvieno visi pasaulē svarīgākie dalībnieki, ņemot vērā viņu attīstības līmeni, cenšoties ievērot klimata pārmaiņu mērķim atbilstošas tirdzniecības politikas nostādnes,
whereas action to combat climate change should be taken across a broad front and, if it is to succeed, requires the convergence of all the main players worldwide, depending on their respective levels of development, towards trade policy positions compatible with the objective of combating climate change,
uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jācenšas stingri piemērot Kioto protokola izpildes mehānisma procedūru, kad tā stājas spēkā, lai nodrošinātu, ka valstis, kuras nav pieņēmušas mērķus vai tos neievēro, nebauda negodīgas priekšrocības un ka nozarei būs grūti uzlabot ražošanas darbību oglekļa emisiju efektivitāti, kamēr uzņēmumi būs pakļauti negodīgai konkurencei, ko rada valstis, kuras nav pieņēmušas šos mērķus; uzskata, ka gadījumā, kad pirmajā saistību periodā valsts pārsniedz atļautās emisijas, tai ir jāizlīdzina šī atšķirība otrajā saistību periodā, kā arī jāsamaksā sods 30 % apmērā; uzsver, ka ES jāpārliecinās, ka šo prasību, kad tā pilnībā stājusies spēkā, izpilda pēc iespējas precīzi;
Considers that the EU and its Member States must seek to rigorously apply the Kyoto Protocol's enforcement mechanism procedure when it comes into force, in order to ensure that countries that have not accepted targets or are not meeting them do not enjoy an unfair advantage and that as long as companies are vulnerable to unfair competition from countries that do not accept targets, industry will always find it difficult to improve the carbon-efficiency of its own operations; considers that where a country exceeds the permitted emissions in the first commitment period, it should be required to make up the difference in the second commitment period, in addition to a penalty deduction of 30 %; stresses that the EU must make sure that that requirement is applied as rigorously as possible when it comes fully into force;
atzinīgi vērtē Kioto protokolā noteikto tīras attīstības mehānismu, lai stimulētu ieguldījumus tajās jaunattīstības valstīs, kuras samazina oglekļa emisiju, taču atzīmē, ka ar to pagaidām nepietiek, lai būtiski mainītu ieguldījumu modeļus tajās nozarēs, kuras visvairāk ietekmē klimata pārmaiņas, piemēram, enerģijas ražošanas, transporta un rūpnieciskā energopatēriņa nozarē; uzskata, ka, lai to labotu, ES ir jābūt attīstīto valstu līderei, palielinot Pasaules Vides fondā pieejamo resursu apjomu;
Welcomes the Clean Development Mechanism within the Kyoto Protocol as an incentive for investment in developing countries that reduce carbon emissions but notes that it is not yet sufficient to significantly shift investment patterns in those sectors that have the greatest impact on climate change, such as power generation, transport and industrial energy use; considers that, in order to rectify this, the EU should take the lead amongst the developed world in increasing the resources available through the Global Environment Facility;