natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām, Pakistānas Islāma republikas valdībai un ANO ģenerālsekretāram.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States, the Government of the Islamic Republic of Pakistan and the UN Secretary-General.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija ‐ Līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi" ( COM(2007)0002 ),
having regard to the Communication from the Commission entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 Degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond' ( COM(2007)0002 ),
, 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām OV C 287 E, 24.11.2006., 182. lpp.
, of 18 January 2006 on climate change OJ C 287E, 24.11.2006, p.
ņemot vērā Pagaidu komitejas par klimata pārmaiņām mutiskos jautājumus B6-0379/2007 un B6-0380/2007 , kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 108. pantu, kā arī Padomes un Komisijas paziņojumus,
having regard to Oral Questions B6-0379/2007 and B6-0380/2007 by the Temporary Committee on Climate Change tabled pursuant to Rule 108 of its Rules of Procedure and to the statements by the Council and the Commission,
tā kā lielākā atbildība par SEG emisijām atmosfērā ir rūpnieciski attīstītajām valstīm; tā kā no nestabilā klimata visvairāk cietīs visnabadzīgākās valstis un iedzīvotāji;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
tā kā 25 visvairāk piesārņojošās valstis ir atbildīgas par 83 % globālo SEG emisiju, tā kā attīstītajās valstīs emisijas uz vienu iedzīvotāju ir daudzreiz augstākas nekā jaunattīstības valstīs;
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per capita in developed countries are many times higher than those of developing countries,
tā kā Pasaules Banka lēš, ka katru gadu būs nepieciešami 10-40 miljardi ASV dolāru, lai nepieļautu klimata ietekmi uz attīstību visnabadzīgākajās valstīs, un tā kā ieguldījumi specializētos pielāgošanās fondos pašlaik ir paredzēti tikai 150-300 miljoni ASV dolāru gadā,
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between USD 150 and USD 300 million per year,
tā kā ir absolūti nepieciešams plašs starptautisks nolīgums par emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķiem, lai zemu SEG emisiju tehnoloģijām, kā arī energoefektivitātei nodrošinātu ieguldījumu drošību un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģijas infrastruktūrā;
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
mudina ES nostiprināt vadošo lomu un censties panākt konkrētu sadarbību plānotajā Bali Klimata konferencē un turpmāk, kā arī lai šajā sanāksmē vienotos par nepieciešamajām sarunu pilnvarām, izveidojot reālu pamatu plašākam starptautiskam klimata nolīgumam par laiku pēc 2012. gada, kurš atbilstu mērķim ierobežot klimata pārmaiņas par 2°C salīdzinājumā ar temperatūras līmeni pirms rūpniecības laikmeta; uzskata, ka ES var apstiprināt savu vadošo lomu, nosūtot uz Bali vairākus valstu vadītājus, un tas vienlaikus apstiprinātu arī to, ka klimata pārmaiņas ir daudzpusēja problēma, ko nevajadzētu apspriest tikai vides jautājumu ministriem vien;
Urges the EU to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the forthcoming Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial levels; considers that the EU can assert its leading role by sending a number of heads of governments to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should be debated not only by environment ministers
ilgtermiņa mērķis ierobežot vidējo globālo temperatūras pieaugumu par mazāk kā 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta, kas nozīmē globālo SEG emisiju samazinājumu vismaz par 50 % līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni,
a long-term goal of limiting average global temperature increase to less than 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
saistoši mērķi visām rūpnieciski attīstītajām valstīm,
binding targets for all industrialised countries,
globāla emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma,
a global 'cap and trade' system,
pastiprināti pielāgošanās finanšu mehānismi, īpašu uzmanību pievēršot ūdens resursu jautājumiem,
strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
efektīvi stimuli, tostarp piemērotos gadījumos tirgus instrumenti, mežu izciršanas un ar zemes izmantošanu saistīto emisiju apturēšanai, tostarp veicinot ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses,
effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
finanšu, kā arī cita veida instrumenti tīrāku tehnoloģiju attīstībai, nodošanai un ieviešanai,
financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
nolīguma noslēgšana vēlākais līdz 2009. gadam;
agreement by 2009 at the latest;
uzsver, ka emisiju samazināšanas un resursu ilgtspējīgas izmantošanas saistībām jābūt atbilstīgām ilgtermiņa mērķim; uzskata, ka pamatojoties uz jaunākajiem atzinumiem, ir absolūti obligāti nākamajos desmit gados uzturēt globālo emisiju ‐ CO2 ekvivalenta koncentrācijas robežu atmosfērā zemāku par 450 ppm un, ka SEG emisijas jāturpina samazināt līdz tādam līmenim, kad tās spēs pietiekami absorbēt dabiskie rezervuāri;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which can be sustained by the absorption capacity of natural sinks;
šajā sakarā atzinīgi vērtē iepriekšminētās 2007. gada 8.-9. marta Eiropadomes pieņemtos ES mērķus SEG emisiju samazināšanai par 30 % no to 1990. gada līmeņa līdz 2020. gadam ar nosacījumu, ka citas attīstītās valstis uzņemas līdzīgas emisiju samazināšanas saistības un ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstis sniedz ieguldījumu, kas atbilstīgs to atbildībai un attiecīgajām jaudām, un atzīst saistības, kuras uzņēmusies ES un neatkarīgi no globālā nolīguma noslēgšanas par laika posmu pēc 2012. gada samazināt SEG emisijas vismaz par 20 % no to 1990. gada līmeņa līdz 2020. gadam;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the abovementioned European Council of 8-9 March 2007 of a 30% reduction of GHG emissions from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
uzsver, ka ievērojamu CO2 emisiju samazināšanu var panākt tikai starptautiskā mērogā, iekļaujot lielākos emisiju izdalītājus rūpnieciski attīstītajās valstīs, kā arī nodrošinot nesen industrializēto valstu līdzdalību;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can only be achieved on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
atgādina, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padome nesenajā ziņojumā politikas veidotājiem atzīst kodolenerģijas nozīmi, kā vienu no iespējam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; uzskata ‐ kur vien atbilstīgi, nepieciešamība pēc enerģijas jāapmierina visos iespējamos veidos, kas nerada oglekļa emisijas, tostarp ar kodolenerģijas palīdzību;
Recalls that the IPCC in its recent report for policy makers acknowledges the role of nuclear energy as an option for reducing greenhouse gas emissions; believes that, where reasonable, energy needs should be met from all available carbon-free sources or low-emission technologies, including nuclear energy;
uzskata, ka ir jāveicina arī tādi risinājumi, kas ļauj sasniegt mērķi līdz 2020. gadam par 30 % samazināt SEG;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing GHG emissions by 30% by 2020;
pauž bažas par tropisko mežu izciršanas tempiem, kuras daļa no globālajām SEG emisijām ir 20 % un negatīvo ietekmi uz globālo dabisko rezervuāru un bioloģiskās daudzveidības absorbēšanas spēju, kā arī uz nabadzīgo kopienu iztiku, un tādēļ aicina plašāk iekļaut atbilstīgus stimulus šīs problēmas risināšanai Eiropas un visas pasaules līdzekļu devēju veiktajā attīstības atbalsta sadalīšanā;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global GHG emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
uzskata, ka šādiem stimuliem vajadzētu būt atbilstīgiem valsts konkrētām pamatnostādnēm (ņemot vērā savlaicīgu rīcību) un tiem jābūt saistītiem ar ekoloģiskiem kritērijiem, noteikumiem par ilgtspējību un labas pārvaldes garantijām; atgādina, ka rezervuāru kredītu pagaidu raksturs nozīmē to, ka valstīm jāuzņemas saistības, lai tie būtu ilglaicīgi, un jāizmanto tos atbilstīgi saistošiem mērķiem;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied by ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means countries must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
aicina Komisiju, kad tā pārskatīs Eiropas Savienības Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES EKT), lai uzlabotu tīras attīstības mehānismu, ierosināt stratēģijas maiņu emisijas kredītu novērtēšanā par apmežošanas un mežu atjaunošanas projektiem un ilgtspējīgiem mežu apsaimniekošanas projektiem;
Calls on the Commission, when revising the European Union Emission Trading Scheme (EU ETS), in order to improve the CDM, to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
atgādina par savu aicinājumu starptautiskajās SEG samazināšanas saistībās laikposmam pēc 2012. gada iekļaut gaisa un jūras transporta emisijas;
21, Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012;
pauž nožēlu par to, ka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija nav vēl gatava rast jebkādu juridisku instrumentu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai no aviācijas, kaut arī šis uzdevums Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai tika dots jau vairāk nekā pirms 10 gadiem;
Regrets that the ICAO has not been prepared to find any kind of legal instrument to limit greenhouse gas emissions from aviation even though this task was already given to the ICAO more than 10 years ago;
ierosina pārskatīt apjomu, kādā var pārtraukt ekspluatēt atkritumu izgāztuves, kas visā pasaulē rada līdz pat 60 miljonus tonnu metāna emisiju gadā, un izmantot tās enerģijas ražošanai, lai tādējādi samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un apdraudējumu cilvēkiem;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per year worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
atzīst, ka licenču maksājumi par intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) tīro tehnoloģiju jomā var radīt šķērsli šādas tehnoloģijas nodošanai tālāk jaunattīstības valstīm; uzsver, ka nolīgumā par laikposmu pēc 2012. gada jāparedz sistēma IĪT partnerībai starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm, nosakot alternatīvus kompensācijas veidus IĪT īpašniekiem, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu, vienlaikus veicinot tehnoloģiju plūsmas;
Recognises that Intellectual Property Rights (IPR) licensing fees in the area of clean technologies may constitute a barrier to the transfer of such technology to developing countries; stresses that a post-2012 agreement must entail a framework for IPR partnerships between industrialised and developing countries, providing alternative means of compensation for IPR holders, in order to ensure respect for property rights while at the same time facilitating technology flows;
atzīst, ka cenu atšķirības, kuras nosaka valstu atšķirīgās saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, var radīt konkurences izkropļojumus, tostarp skarot mazos un vidējos uzņēmumus; aicina Komisiju nopietni risināt šo jautājumu, īpaši attīstot instrumentus, ar kuriem panākt lielāku vides mērķu un Pasaules Tirdzniecības Organizācijas noteikumu savstarpēju atbilstību; atzīst ‐ lai novērstu traucējumus starp tirdzniecības partneriem, saistoši starptautiski kritēriji un saistības visām nozarēm, kuru konkurētspēja varētu ciest, būtu vēlamāki nekā iespējama regulēšanas pasākumu ieviešana uz robežām;
Recognises that price differences resulting from divergent national commitments in relation to climate change may become a source of distortion of competition, including for small and medium-sized enterprises; calls on the Commission to seriously address this issue, namely through the development of instruments conducive to a higher level of coherence between environmental objectives and World Trade Organization's rules; recognises that binding international benchmarks and commitments covering all sectors that are vulnerable to competition would be preferable to the possible adoption of border adjustment measures to offset distortions among trading partners;
kamēr nav efektīvas globālas emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas, atbalsta nozaru mērķus energointensīvām ražošanas nozarēm valstīs, kurās nav saistību par emisiju ierobežošanu, kā papildus pasākumu saistošiem emisiju samazināšanas mērķiem rūpnieciskajās valstīs, līdztekus saistībām tālāk nodot tehnoloģijas; uzskata, ka šādi mērķi un/vai kritēriji ir īpaši nozīmīgi energointensīvās nozarēs, kas konkurē globāli (tērauda, papīra un cementa ražošanas nozares) un tas varētu būt pirmais solis, novēršot traucējumus tirdzniecības partneru sadarbībā;
Supports, in the absence of an effective global carbon 'cap and trade' system, sectoral targets for energy-intensive industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries in combination with commitments to transfer technology; considers that such targets and/or benchmarks are especially important for energy-intensive sectors that compete globally (steel, paper and cement) and could be a first step to offsetting distortions among trading partners;
Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu ( 2007/2088(INI) )
European Parliament resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy ( 2007/2088(INI) )
ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas 2006. gada 4. decembra progresa ziņojumus par EKP īstenošanu ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
having regard to the development of the European Neighbourhood Policy (ENP) since 2004, and in particular to the Commission Progress reports on implementation of the ENP of 4 December 2006 ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
ņemot vērā rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī ar Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Palestīniešu pašpārvaldi un Tunisiju,
having regard to the Action Plans adopted jointly with Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine, as well as with Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, the Palestinian Authority and Tunisia,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 21. novembra neoficiālo dokumentu "Ko ES varētu sniegt Baltkrievijai",
having regard to the Commission Non-Paper entitled "What the EU could bring to Belarus" of 21 November 2006,
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī apstiprināto Eiropas Drošības stratēģiju "Droša Eiropa labākā pasaulē",
having regard to the European Security Strategy entitled "A Secure Europe in a Better World", approved by the European Council on 12 December 2003,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. decembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu ( COM(2006)0726 ),
having regard to the Commission's Communication to the Council and the European Parliament of 4 December 2006 on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. aprīļa paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Melnās jūras reģiona sinerģija ‐ jauna reģionālās sadarbības iniciatīva" ( COM(2007)0160 ),
having regard to the Commission's communication to the Council and the European Parliament of 11 April 2007, entitled "Black Sea Synergy – A New Regional Cooperation Initiative" ( COM(2007)0160 ),
ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts 2006. gada 14. un 15. decembraun 2007. gada 21. un 22. jūnija secinājumus, kā arī Vācijas prezidentūras 2007. gada 15. jūnija progresa ziņojumu "Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšana",
having regard to the Presidency Conclusions of the European Councils of 14-15 December 2006 and 21-22 June 2007, and to the German Presidency Progress Report entitled "Strengthening the European Neighbourhood Policy" of 15 June 2007,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ES kaimiņvalstīm un reģioniem,
having regard to its earlier resolutions on the countries and regions neighbouring the EU,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par EKP un ES paplašināšanās stratēģiju,
having regard to its resolutions on the ENP and the EU's enlargement strategy,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas ‐ 2005. gada 16. novembra rezolūciju par Ziemeļu dimensijas nākotni OV C 280 E, 18.11.2006., 113. lpp.
having regard to its previous resolutions of 16 November 2005 on the future of the Northern Dimension OJ C 280 E, 18.11.2006, p.
ņemot vērā secinājumus, kas iekļauti ANO Attīstības programmas pārskatos par tautas attīstību arābu valstīs,
taking into account the findings contained in the United Nations Development Programme's Arab Human Development Reports,
ņemot vērā Komisijas rīkoto EKP konferenci, kas notika 2007. gada 3. septembrī,
having regard to the Conference on the ENP, organised by the Commission and held on 3 September 2007,
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0414/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Regional Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0414/2007 ),
tā kā drošības, demokrātiskās stabilitātes un labklājības nostiprināšanai, kā arī labas pārvaldības un pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanai ES kaimiņvalstīs ir būtiska nozīme visa Eiropas kontinenta stabilitātei un labklājībai;
whereas consolidation of security, democratic stability and prosperity, and the promotion of good governance and respect for fundamental freedoms and human rights in the EU neighbourhood, are crucial for the stability and prosperity of the whole European continent,
tā kā EKP joprojām ir ES ārpolitikas būtiska prioritāte;
whereas the ENP remains a core priority of EU foreign policy,
tā kā EKP ir jānošķir no paplašināšanās procesa; tā kā to austrumu kaimiņvalstu, kuras nepārprotami uzskatāmas par Eiropas valstīm, līdzdalība EKP nenozīmē, ka tās nākotnē nevarētu iestāties ES; tā kā EKP visām iesaistītajām valstīm dod iespēju ciešāk integrēties ES;
whereas the ENP should remain distinct from the process of enlargement; whereas participation in the ENP does not preclude, for the eastern neighbours which are clearly identifiable as European countries, any perspective related to possible EU membership in the long term; whereas the ENP is, for all countries involved, an opportunity to integrate closer with the EU,
tā kā EKP vēl nav pilnībā devusi cerētos rezultātus, veicinot un nostiprinot EKP valstu valdību apņemšanos īstenot politiskas un ekonomiskas reformas, kaut arī vairākās kaimiņvalstīs reformu programmas ir veiksmīgi uzsāktas;
whereas, despite the successful launch of reform agendas in several neighbouring countries, the ENP has not yet fully met expectations as regards triggering and strengthening the commitment of the governments of the ENP countries to political and economic reforms,
tā kā gan atklāti, gan ieilguši konflikti joprojām ir nozīmīgs šķērslis, kas kavē EKP galveno uzdevumu izpildi; tā kā stabilitāti var panākt vienīgi tad, ja tiek rasti visaptveroši un ilgtspējīgi pašreizējo konfliktu risinājumi;
whereas open and frozen conflicts still represent a major obstacle to the fulfilment of the ENP´s key purposes; whereas stability can only be achieved through comprehensive and lasting settlements of the existing conflicts,
tā kā konkrēti ES politikas aspekti attiecībā uz Dienvidkaukāza valstīm un Melnās jūras reģionu tiek aplūkoti atsevišķos ziņojumos, ko sagatavojusi Parlamenta Ārlietu komiteja,
whereas the specific aspects of EU policy towards the South Caucasus states, and of the EU's Black Sea regional approach, are being dealt with in separate reports prepared by Parliament's Committee on Foreign Affairs,
pilnībā atbalsta EKP galvenos mērķus, kuru uzdevums ir nostiprināt labklājības, stabilitātes un drošības zonu, kā arī izveidot ciešu saikni ar mūsu kaimiņvalstīm un starp tām un panākt, lai tās īsteno demokrātiskas reformas, kuru pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, tiesiskums, labāka pārvaldība un ilgtspējīga ekonomiska un sociāla attīstība; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš vienlīdzīgu tiesību veicināšanai, jo īpaši sieviešu tiesību lielākai ievērošanai un minoritāšu tiesībām, kā arī kaimiņvalstu spējai nevardarbīgiem līdzekļiem pārvarēt etniskus, reliģiskus vai sociālus konfliktus;
Fully supports the principal objectives of the ENP, which is aimed at consolidating a ring of prosperity, stability and security, to develop close ties with and between our neighbouring states and to commit them to pursue reforms towards democracy based on respect for human rights, the rule of law, better governance and sustainable economic and social development; underlines the need for special attention to be paid to the promotion of equal rights, in particular the improvement of women's rights, but also as regards minorities and the ability of the neighbouring countries to overcome ethnic, religious or social conflicts by peaceful means;