natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž atbalstu Komisijai par tās apņemšanos palielināt lidostu iekšējo loģistikas efektivitāti, tomēr ierosina to darīt tikai attiecībā uz bagāžas un kravas uzraudzību;
Supports the Commission in its ambition to increase the internal logistical efficiency of airports but suggests that this should be limited to the tracking of baggage and cargo only;
uzskata, ka infrastruktūras attīstības priekšfinansēšana ir iespējams risinājums, lai palielinātu lidostu jaudu; uzsver, ka šī finansēšanas shēma ir izdevīga gan aviosabiedrībām, gan lidostām, jo samazinās infrastruktūras finansēšanas kopējās izmaksas, aviosabiedrībām tiek nodrošinātas izdevīgākas cenas un samazinās lidostu risks, kad aviosabiedrības pirms laika sāk atmaksāt investīcijas;
Believes that, in order to increase capacity, pre-financing infrastructure development is a valid option for airports; highlights that this financing scheme benefits both the airlines and the airports by lowering overall financing costs of infrastructure, thus ensuring a smoother profile of prices for airlines and reducing the risk for airports as airlines begin to defray the costs of airport investments earlier;
uzsver lidostu ekonomisko nozīmi darba vietu izveidē, jo īpaši reģionālajā līmenī; norāda, ka Eiropas lidostu operatori, aviosabiedrības, apkopes un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi var radīt ievērojamu darba vietu skaitu, tādējādi palīdzot sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus;
Stresses the economic importance of airports for job creation, particularly at regional level; points out that European airport operators, airlines, maintenance firms and caterers are in a position to create a significant number of jobs, thereby contributing to the attainment of the Lisbon Strategy objectives;
aicina dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes, izvēloties lidostas izveidei paredzēto teritoriju, ņemt vērā vides faktorus, piemēram, trokšņus, vielu emisiju, autoceļu satiksmes blīvumu lidostas apkaimē, degvielas tvertņu tuvumu u. tml., kā arī meteoroloģiskos apstākļus;
Calls on the Member States and regional and local authorities to take account of environmental factors when deciding where to locate airports, including noise, emissions, road traffic density in the vicinity of the airport, the proximity of fuel tanks, etc., and of meteorological factors;
atzīmē, ka aviodzinēju uzlabošanas rezultātā pēdējo 40 gadu laikā CO2 emisija ir samazinājusies par 70 % km un ka šī samazināšanās turpinās; uzsver, ka nozares mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt CO2 emisiju vēl par 50 %;
Notes that the improved performance of aviation engines has reduced their CO2 emissions by 70 % per km in the last 40 years and that further reductions in emissions will continue in the future; stresses that the objective of the industry is to cut emissions by a further 50% by 2020;
tomēr norāda, ka, neraugoties uz šo samazinājumu, gaisa satiksmes pieauguma dēļ, kas pēdējo gadu laikā ir ievērojami paātrinājies, strauji pieaudzis šīs nozares radītais kopējais siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms (+100 % salīdzinājumā ar 1990. gadu saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras aprēķiniem) un ka to īpaši veicina lidostu pārslogojums;
Points out, nevertheless, that, despite this progress, the growth in air traffic, which has increased substantially in recent years, has resulted in a sharp increase in the total volume of greenhouse gas emissions produced by this sector (+100% compared to 1990, according to estimates by the European Environment Agency), and that airport congestion is contributing significantly to this;
atgādina, ka gaisa transporta izaugsme būs jāpapildina ar tehniskām un regulatīvām shēmām, ierobežojot šā transporta veida ārējās izmaksas; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iekļaut aviāciju Eiropas Savienības emisiju tirdzniecības sistēmā (ES ETS); norāda, ka to pasākumu efektivitāte, kas ir izstrādāti, lai samazinātu gaisa transporta ietekmi uz vidi, ir arī atkarīga no politikas, ko valstis piekopj pasaules līmenī, un, ņemot to vērā, uzsver, ka ir jāizveido kopējas programmas ar trešām valstīm;
Recalls that the growth of air transport will have to be accompanied by technical and regulatory schemes limiting the external costs of this mode; welcomes, to this effect, the Commission initiative to incorporate aviation into the European Union Emissions Trading Scheme (EU ETS); points out that the effectiveness of measures designed to reduce the environmental impact of air transport also depends on the policies pursued by countries at global level and, with this in view, stresses the need to establish joint programmes with third countries;
tomēr uzskata, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas jautājums iespēju robežās aktīvāk jārisina Eiropas un starptautiskā līmenī, lai uzlabotu ES ilgtspējīgākas gaisa pārvadājumu nozares konkurētspēju, ko jau šobrīd apdraud lielu satiksmes mezglu straujā attīstība Eiropas kaimiņreģionos ārpus ES; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai starptautiskā līmenī panāktu vienošanos šajā jautājumā;
Considers, however, that the issue of greenhouse gas emissions should, wherever possible, be addressed with more vigour at both European and international levels with a view to improving the competitiveness of a more sustainable EU air transport sector which is already threatened by the rapid development of major hubs in neighbouring non-EU regions of Europe; calls on the Commission and the Member States to use all available means to reach an agreement on this issue at international level;
īpaši uzstāj, ka ir jāizstrādā regulatīvas un finanšu shēmas, lai mudinātu gaisa transporta parka modernizēšanu un atjaunošanu un veicinātu videi nekaitīgus dzinējus, kas darbojas klusāk, būtu energoefektīvāki un radītu mazāku piesārņojumu;
Particularly insists on the need to develop regulatory and financial schemes in order to encourage the retrofitting and renewal of fleets and promote the environmental performance of engines, a corollary of which would be to render them quieter, more energy-efficient and less polluting;
uzskata, ka gaisa satiksmes pieauguma dēļ būs jāveic papildu pasākumi, ieviešot gaisa transportam piemērojamo tiesisko regulējumu;
Considers that the increase in air traffic will require a fuller implementation of the legal framework applicable to air transport;
, un sniegt vairāk ieteikumu un regulas teksta precizējumu; īpaši uzstāj, ka ir jānodrošina labāka koordinācija un saskaņošana starp gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību (GSPP) un sadalījums lidostu komerciālām laika nišām, proti, lielāku Laika nišu koordinācijas komiteju efektivitāti un izlidošanu un ielidošanu labāku koordināciju, un turklāt uzstāj, ka ir jāsaskaņo definīcijas, pielaides un veids, kādā lidosta un GSPP piešķir laika nišas;
and to provide more guidance and clarification as regards the text; particularly insists on the need to ensure better coordination of, and matching between, the allocation of slots by Air Traffic Flow Management (ATFM) and the allocation of airport slots, more effective slot coordination committees and greater coordination of departures and arrivals, and additionally insists on the need to harmonise definitions, tolerances and the way airport and ATFM slots are awarded;
atgādina, ka laika nišu piešķiršanas procesā ir jāievieš uz tirgu balstīts mehānisms, lai pēc iespējas labāk izmantotu ierobežoto lidostu jaudu; tomēr norāda, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 95/93, kurā grozījumi izdarīti 2004. gadā, Komisijai vēlākais līdz 2007. gada aprīlim bija jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs regulas darbību un ka uz tirgu balstīta mehānisma ieviešana jāizskata, tikai pamatojoties uz šo ziņojumu;
Recalls the need to introduce market-based mechanisms in the slot allocation process with a view to achieving the best possible use of scarce airport capacity; points out, however, that, according to Regulation (EEC) No 95/93 as amended in 2004, the Commission had to submit a report to Parliament and to the Council on the operation of this regulation by April 2007 at the latest, and that the introduction of a market-based mechanism should only be considered on the basis of such a report;
tomēr norāda, ka tādu tirgus mehānismu pielietošana kā laika nišu sadale, lai labāk izmantotu esošo lidostu jaudu, neatrisinās infrastruktūras trūkuma problēmu, jo šāds mehānisms neradīs nevienu papildu laika nišu; turklāt uzskata, ka lidostu laika nišu un GSPP laika nišu saskaņošanai ir visai maz priekšrocību, un tā neatrisinās jaudas problēmu, jo šī problēma pastāvēs vienmēr;
Notes, however, that recourse to market-based mechanisms, such as slot allocation in order to make better use of existing airport capacity, would not address infrastructure shortages, as such a mechanism would not create a single additional slot; believes, furthermore, that coherence between airport slots and ATFM slots has very limited benefits and will not solve the capacity problem;
mudina Komisiju, ja līdz 2008. gadam dalībvalstis nebūs veikušas nekādus nozīmīgus pasākumus šajā sakarā, īstenot lejupējo pieeju, lai garantētu būtiskus uzlabojumus;
Urges the Commission, if no significant progress has been made by Member States on this issue by 2008, to take a top-down approach in order to guarantee substantial improvements;
pauž bažas, ka jauninājumu un jaunu tehnoloģiju attīstības temps var būt daudz lēnāks par gaisa satiksmes izaugsmes tempu; turklāt uzsver, ka būs vajadzīgi jauni starptautiski pieņemti stingri trokšņa standarti un jauna pieeja, lai ierobežotu to cilvēku skaitu, kurus ietekmē troksnis;
Is concerned that the rate of innovation and uptake of new technologies may be much slower than the rate of growth in air travel; stresses, furthermore, that new internationally agreed noise stringency standards and a new approach to limit the number of people affected by noise, will be needed;
uzskata, ka lidostu jaudas palielināšana nebūs iespējama bez efektīvas un ciešas sadarbības starp lidostu dienestiem un attiecīgajām reģionālajām un vietējām varas iestādēm, ar nosacījumu, ka šāda sadarbība nav pretrunā Kopienas konkurences noteikumiem;
Is of the opinion that an increase in airport capacity will not be possible without effective collaboration between airport authorities and the relevant regional and local administrations, provided that any such collaboration does not contravene the Community competition rules;
atzinīgi vērtē jebkuras lidostu reģionu iniciatīvas, kas veicinātu Eiropas mēroga dialogu par jautājumiem, kuri saistīti ar papildu jaudas palielināšanu, jo īpaši ar jaudas saskaņošanu vai integrēšanu, ar vides problēmām, kas rodas kaimiņvalstu iedzīvotājiem, ar zemes lietojuma plānošanu, kā arī ar izaugsmi un nodarbinātību;
Welcomes any airport region initiative that would lead to a Europe-wide dialogue on the issues relating to the development of additional airport capacity, particularly on capacity coordination or integration, on the environmental consequences for neighbouring populations, on land-use planning and on growth and employment;
aicina Komisiju mudināt dalībvalstis uzlabot pilsētplānošanas un apbūves noteikumus, lai varētu novērst troksni un citu lidostu radīto piesārņojumu blakus esošajā teritorijā;
Calls on the Commission to urge the Member States to strengthen their town-planning and building regulations so that noise and other pollution caused by airports to their surrounding areas can be prevented;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu saistībā ar šo lidostu reģionu sabiedrisko pārvaldību un finansiāli atbalstīt pilotprojektus un pētniecības programmas, kas saistītas ar lidostu ietekmi uz blakus esošo teritoriju un iedzīvotājiem;
Calls on the Commission and the Member States to facilitate the exchange of best practice in relation to the public management of those airport regions and to financially support pilot projects and research programmes connected with the issue of the impact that airports have on surrounding territories and their residents;
vēlas, lai "reģionālās attīstības" lidostas izolētos, attālos vai ļoti nomaļos reģionos turpinātu gūt labumu no valsts atbalsta proporcionāli vispārējas nozīmes uzdevumiem, ko tās veic;
Wishes to see 'regional development' airports in isolated, remote or ultra-peripheral regions continue to benefit from state aid proportionate to the tasks they perform in the general interest;
uzskata, ka aviosabiedrībām ir jāsniedz atbilstīgas garantijas un jāuzņemas atbildība attiecībā uz nomaksu par lidostu aprīkojumu, kuru tās prasa sagādāt lidostu vadībai, lai pēdējai nerastos grūtības negaidītas darbības pārtraukšanas gadījumā pirms pilnīgas nomaksas;
Believes that airline companies should provide adequate guarantees and assume responsibility when it comes to the redemption of airport facilities that they require airport managers to provide, so as not to place the latter in difficulty in the event of unexpected withdrawal prior to full redemption;
pieņem zināšanai iepriekšminēto Komisijas ziņojumu par Padomes Direktīvas 96/67/EK piemērošanu;
Takes note of the abovementioned Commission report on the application of Council Directive 96/67/EC;
atzinīgi vērtē labvēlīgo ietekmi, ko, pēc Komisijas vārdiem, radījusi šī direktīva, bet atzīmē, ka pozitīvais novērtējums pamatojas uz 2002. gada pētījumu, kas neaptvēra visu Eiropas Savienību pēc paplašināšanās; turpretim tika norādīts, ka šīs direktīvas īstenošana rada īpašas bažas dalībvalstīs, kas pievienojušās Eiropas Savienībai vēlākā laikā; atzīmē, ka joprojām nav novērstas grūtības un neskaidrības sakarā ar tās īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas ir jāievēro pakalpojumu sniedzējiem, kuri atsaucas uz konkursa uzaicinājumiem konkurences apstākļos; aicina Komisiju formulēt sīki izstrādātas vadlīnijas vai vajadzības gadījumā sniegt jaunus priekšlikumus, lai precizētu konkursa uzaicinājumu nosacījumus;
Welcomes the positive impact that the Directive, as reported by the Commission, has had, but notes that the positive assessment is based on the findings of the 2002 study which did not cover the whole of the enlarged Union; whereas it has been noted that the implementation of the Directive is a matter of particular concern in the Member States that joined the EU after this date; further notes that difficulties and uncertainties concerning its implementation remain, in particular as regards the criteria to be met by service providers that engage in competitive calls for tender; invites the Commission to issue detailed guidance or, where appropriate, put forward new proposals in order to clarify the rules pertaining to calls for tender;
aicina Komisiju no jauna izpētīt, kādu ietekmi rada šīs direktīvas īstenošana, un galīgos ieguvumus un/vai trūkumus, ko tā rada lietotājiem, darbiniekiem un pasažieriem, pirms sniegt jebkādus priekšlikumus par turpmāku liberalizāciju;
Invites the Commission to carry out a new impact analysis on the implementation of the Directive, its final benefits and/or disadvantages for users, employees and passengers, before making any proposal that would lead to further liberalisation;
uzskata, ka, pamatojoties uz jauno ietekmes novērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā varētu formulēt papildu vadlīnijas par dažu tādu noteikumu skaidrošanu, kurus lidostas varētu pārāk brīvi interpretēt, tādējādi, iespējams, nevēlami ietekmējot lidlauka pakalpojumu sniedzēju spēju ienākt tirgū;
Considers that, on the basis of this new impact assessment, the Commission could, if necessary, provide additional guidance on the interpretation of certain provisions that could leave airports with too wide a margin of interpretation, and which have the potential to lead to undesirable consequences on the ability of ground handlers to enter the market;
no otras puses, uzskata, ka daži noteikumi pēc iespējas drīzāk jāizskaidro, piemēram, tie, kas attiecas uz darbinieku aizsardzību, kad uzņēmumu pārceļ uz citu vietu, un uz piekļuves maksu; tāpēc mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk formulēt vadlīnijas, kā šie noteikumi jāskaidro;
Considers, on the other hand, that some provisions need rapid clarification, such as those relating to the protection of workers in the event of a transfer of undertakings, and access fees; urges the Commission, therefore, to provide guidance on the interpretation of those provisions as soon as possible;
iesaka jebkādus jaunus mēģinājumus grozīt šo direktīvu pirmām kārtām vērst uz to, lai uzlabotu lidlauka pakalpojumu kvalitāti un nodarbinātības kvalitāti lidlauku pakalpojumu nozarē; jo īpaši aicina Komisiju:
Recommends that any new attempt to amend the Directive should first concentrate on the quality of ground handling services and on the quality of employment in the ground handling services sector; particularly invites the Commission to:
pārbaudīt iespēju noteikt obligātos kvalitātes un sociālos standartus, kas jāņem vērā atlases procedūrā, un tie jāiekļauj līgumos starp aviosabiedrību un lidlauka pakalpojumu sniedzēju,
examine the possibility of establishing minimum quality and social standards that should be taken into account in the selection procedure and inserted in contracts between the airline and the ground handling service provider,
izstrādāt apakšuzņēmumu līgumus, nodrošinot obligāto drošuma/kvalitātes līmeni pakalpojumu sniedzējiem, lai garantētu godīgu konkurenci, un pieprasīt apakšuzņēmumu iepriekšēju identificēšanu,
frame the use of subcontracting by ensuring minimum levels of safety/quality for providers in order to secure fair competition and require the prior identification of any subcontractors,
iespēju robežās definēt un noteikt nosacījumus, ar kādiem lidosta var nodrošināt lidlauka pakalpojumus, jo īpaši tad, ja šos pakalpojumus vēlas sniegt pietiekami liels neatkarīgu pakalpojumu sniedzēju skaits;
define and clearly establish, as far as possible, the conditions under which an airport can provide ground handling services, especially when a sufficient number of independent service suppliers is willing to provide these services,
apsvērt, ka minimālā skaita pakalpojumu sniedzēju (pašlaik divi), kam atļauts darboties lidostās, pārskatīšanu un vajadzības gadījumā palielināšanu, jo īpaši lielās lidostās, un apsvērt mākslīgu ierobežojumu izbeigšanu to trešo personu skaitam, kuras sniedz pakalpojumus;
consider reviewing and, where appropriate, increasing the minimum number of service providers admitted at airports (the minimum number currently being two), particularly in the case of large airports, and consider putting an end to artificial limits on the number of third-party handlers,
ieviest licencēšanas procedūru dalībvalstu līmenī, lai panāktu, ka pakalpojumu sniedzēji obligāti ievēro vajadzīgo kvalitātes un ilgtspējības līmeni un ņem vērā sociālās jomas likumus un koplīgumus; uzsver, ka licences varētu piešķirt saskaņā ar savstarpējas atzīšanas principu;
put in place a licensing procedure at Member State level in order to guarantee that a minimum level of quality and sustainability become mandatory for providers and that social laws and collective agreements are upheld; stresses that the granting of a licence could be governed by the principle of mutual recognition,
panākt, ka pakalpojumu sniedzēji nodrošina saviem darbiniekiem pienācīgu apmācības un sociālās aizsardzības līmeni;
ensure that providers guarantee an adequate level of training and social protection for their employees,
panākt pienācīgu aizsardzības un drošības līmeni visiem lietotājiem, pasažieriem un kravām;
ensure the appropriate level of security and safety for all users, passengers and cargo;
norāda, ka, izvēloties lidlauka pakalpojumu sniedzējus, kas nodrošina ierobežotus pakalpojumu, lidostas dažkārt nepietiekami ņem vērā aviosabiedrību viedokli, un atgādina, ka ir zināmi gadījumi, kad lidlauka pakalpojumu sniedzēji, kas nodrošina ierobežotus pakalpojumus, tiek izvēlēti pretēji lidostu lietotāju komitejas gandrīz vienprātīgam viedoklim;
Points out that, as regards the selection of ground handlers supplying restricted services, the opinion of airline users is sometimes not thoroughly considered by airports, and recalls that there have been cases where ground handlers providing restricted services have been chosen against the quasi-unanimous opinion of the Airport Users' committee;
uzstāj, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība un stingrāki uz lietotāju orientēti noteikumi attiecībā uz tādu lidlauka pakalpojumu sniedzēju izvēli, kas sniedz ierobežotus pakalpojumus; īpaši uzstāj, ka ir jāizskata iespēja ieviest papildu noteikumus par lidostas lietotāju komiteju, kas, piemēram, uzliktu pienākumu pamatot to, kāpēc lidostas izvēle neatbilst komitejas viedoklim; atzīmē, ka šāda lēmuma pieņemšanu šajā gadījumā varētu arī nodot iestādei, kas ir neatkarīga no attiecīgās lidostas vadības; visbeidzot ierosina Komisijai apsvērt jebkuros turpmākajos ieteikumos Direktīvas 96/67/EK grozījumiem, vai aviosabiedrībām, kas jau izmanto lidlauka pakalpojumus lidostā ar trešās personas palīdzību, būtu jāaizliedz balsot par jauna šādu pakalpojumu sniedzēja izvēli;
Insists on the need for more transparency and for stricter user-oriented provisions concerning the choice of ground handlers for restricted services; insists, in particular, that the possibility of establishing additional rules concerning the Airport Users' Committee be considered, consisting, for example, of the obligation to give reasons as to why the choice made by the airport does not follow the opinion of the Committee; notes that such a decision could also, in this case, be passed on to an authority independent of the airport's managing body; lastly, suggests that the Commission consider, in any future proposal for the amendment of Directive 96/67/EC, whether airlines already operating ground handling services in the airport through third-party handlers should be excluded from voting in the selection of any new entrant;
konstatē, ka pēc Direktīvas 96/67/EK pieņemšanas konkurence ir kļuvusi krietni asāka un lidlauka pakalpojumu cenas ir samazinājušās gandrīz visās "vecajās" ES dalībvalstīs;
Notes that, since the adoption of Directive 96/67/EC, competition has noticeably intensified and that the prices for ground handling services have decreased in almost all "old" EU Member States;
tā kā saskaņā ar līgumiem Kopienai ir jāīsteno aktīva darbība veselības aprūpes jomā, ievērojot subsidiaritātes principu,
whereas, in accordance with the Treaties, the Community is called upon to play an active role in the field of health, whilst complying with the principle of subsidiarity,
tā kā vēzis joprojām ir galvenais mirstības cēlonis Eiropā,
whereas cancer remains the leading cause of death in Europe,
tā kā ir zināms, ka mūsdienās viena trešdaļa visu vēža saslimšanas gadījumu ir novēršami, savukārt vēl vienu trešdaļu saslimšanas gadījumu var agrīni diagnosticēt, tādējādi pieļaujot sekmīgu ārstēšanu,
whereas today we know that one-third of all cancers are preventable and that one-third can be detected early, thus leading to successful treatment,
uzskata, ka, izmantojot visaptverošu stratēģiju cīņai pret vēzi, šī slimība tuvākajā laikā vairs nebūs galvenais mirstības cēlonis Eiropā;
Believes that if cancer is addressed by means of a comprehensive strategy it will soon no longer be the leading cause of death in Europe;
aicina Padomi un Komisiju izstrādāt visaptverošu stratēģiju, kurā aplūkoti četri galvenie faktori, kas saistīti ar vēža apkarošanu:
Calls on the Council and the Commission to formulate a comprehensive strategy addressing the four basic cancer control factors:
agrīna diagnostika;
early detection;
diagnozes noteikšana, ārstēšana un pārbaužu veikšana pēc ārstēšanas;
diagnosis, treatment and follow-up;
paliatīvā aprūpe;
palliative care;
aicina Komisiju pārskatīt attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pasākumus, lai tos uzlabotu un veiktu tajos izmaiņas, ņemot vērā jaunākos zinātniskos atklājumus;
Calls on the Commission to review the relevant Community legislation and measures, upgrading and modifying them in keeping with new scientific advances;
aicina Komisiju
Calls on the Commission to:
veicināt zinātnisko pētniecību un inovācijas preventīvo pasākumu un agrīnas vēža diagnostikas jomā;
encourage research and innovation in the area of primary prevention and early detection of cancer;