natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 397/2009, ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību OV L 126, 21.5.2009., 3. lpp.
having regard to Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council of 6 May 2009 amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing OJ L 126, 21.5.2009, p.3.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 15. decembra Regulu (ES) Nr. 1233/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā OV L 346, 30.12.2010., 5. lpp.
having regard to Regulation (EU) No 1233/2010 of the European Parliament and of the Council of 15 December 2010 amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy OJ L 346, 30.12.2010, p.5.
ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Teritoriālās programmas un Leipcigas hartas īstenošanu ‐ Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrādi OV C 184 E, 6.8.2009., 95. lpp.
having regard to its resolution of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion OJ C 184 E, 6.8.2009, p.95.
ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī OV C 15 E, 21.1.2010., 10. lpp.
having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy OJ C 15 E, 21.1.2010, p.10.
ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par kohēzijas politikas pilsētu dimensiju jaunajā plānošanas periodā OV C 117 E, 6.5.2010., 73. lpp.
having regard to its resolution of 24 March 2009 on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period OJ C 117 E, 06.5.2010, p.73.
ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju attiecībā uz Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un pašreizējo stāvokli debatēs par kohēzijas politikas gaidāmo reformu OV C 117 E, 6.5.2010., 65. lpp.
having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of the debate on the future reform of cohesion policy OJ C 117 E, 06.5.2010, p.65.
ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0356 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0356 .
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”(COM(2010) 2020),
having regard to the Commission's Communication of 3 March 2010 on ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ kohēzijas politikas nākotne,
having regard to the Commission's fifth report on ‘Economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’, of 9 November 2010,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010) 0642),
having regard to the Commission's Communication of 9 November 2010 on the ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 26. maija atzinumu “Nepieciešamība piemērot integrētu pieeju pilsētvides atjaunošanai” OV C 21, 21.1.2011., 1. lpp.
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee (EESC) on ‘The need to apply an integrated approach to urban regeneration’ of 26 May 2010 OJ C 21, 21.1.2011, p.1.
ņemot vērā Reģionu komitejas 2010. gada 9. jūnija atzinumu “Pilsētvides reģenerācijas nozīme turpmākajā pilsētu attīstībā Eiropā” OV C 267, 1.10.2010., 25. lpp.
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of urban regeneration in the future of urban development in Europe’ of 9-10 June 2010 OJ C 267, 1.10.2010, p.25.
ņemot vērā ES teritoriālo darba kārtību ‐ ceļā uz konkurētspējīgāku un ilgtspējīgu dažādu reģionu Eiropu (“Teritoriālā darba kārtība”) un Leipcigas hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām (“Leipcigas harta”), kas tika pieņemtas neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu un pilsētattīstību, kura notika Leipcigā 2007. gada 24. un 25 maijā,
having regard to the Territorial Agenda of the EU – Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions (‘the Territorial Agenda’) and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities (‘the Leipzig Charter’), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
ņemot vērā “Toledo deklarāciju”, kas pieņemta neformālajā Ministru padomē par pilsētu attīstību, kura notika Toledo 2010. gada 22. jūnijā,
having regard to the ‘Toledo Declaration’ adopted at the Informal Council of Ministers on urban development held in Toledo on 22 June 2010,
ņemot vērā pilsētattīstības ģenerāldirektoru nostāju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju ‐ kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010) 0642/3),
having regard to the Position of the Directors General for Urban Development on the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy (COM(2010) 642/3),
ņemot vērā 2010. gada 22.–24. februārī Barselonā notikušā Eiropas pašvaldību vadītāju samita “Pašvaldības ‐ galvenais dalībnieks jaunajā Eiropā” secinājumus,
having regard to the Conclusions of the European Summit of Local Governments held in Barcelona, 22-24 February 2010, entitled ‘Local governments, the protagonist in the new Europe’,
ņemot vērā Pilsētas mēru paktu, ko ierosinājusi un atbalstījusi Eiropas Komisija,
having regard to the Covenant of Mayors, as initiated and supported by the European Commission,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu ( A7-0218/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0218/2011 ),
tā kā ES ir raksturīga policentriska attīstība un dažāda izmēra pilsētu teritoriju daudzveidība, kā arī pilsētas ar neviendabīgām kompetencēm un resursiem, uzskata, ka būtu problemātiski pieņemt kopēju “pilsētu teritoriju” definīciju un termina “pilsēta” vispārējā definīcija, pamatojoties tikai uz statistikas datiem, jo būtu grūti vienā un tajā pašā jēdzienā ņemt vērā dalībvalstu un reģionu dažādās situācijas, un tādēļ uzskata, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu pilsētu teritoriju obligāta definēšana un apzīmēšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā, pamatojoties uz kopējiem Eiropas rādītājiem; tā kā būtu jāaplūko jautājums par to, vai ar funkcionālu pieeju iespējams iegūt standarta “pilsētas” definīciju un tādējādi radīt pamatu skaidrai, likumā noteiktai ES politikas pilsētu dimensijas definīcijai; un tā kā galvenokārt kohēzijas politikas ietvaros būtu piemēroti noteikt funkcionāli pamatotu pilsētu dimensijas definīciju;
whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of ‘urban areas’ and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of ‘urban’ and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
tā kā ES ar savu politikas virzienu palīdzību sniedz ieguldījumu pilsētu teritoriju ilgtspējīgā attīstībā un tā kā būtu jāatceras, ka papildus valstu pilsētpolitikai, ko veido saskaņā ar subsidiaritātes principu, būtu jādefinē arī Eiropas pilsētpolitika;
whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
tā kā pilsētas aktīvi sniedz ieguldījumu ES politiku izstrādāšanā un tām ir nozīmīga loma veiksmīgā stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; tā kā nespēja ņemt vērā ES politiku, īpaši kohēzijas politikas, pilsētu dimensiju varētu apdraudēt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;
whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,
tā kā pilsētas atklāj unikālu arhitektūras un kultūras potenciālu, tā kā to rīcībā ir ievērojami sociālās integrācijas līdzekļi un tās veicina sociālo līdzsvaru, saglabājot kultūras daudzveidību un uzturot nepārtrauktu saikni starp centru un nomalēm;
whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
tā kā subsidiaritāte pastiprinātā un paplašinātā veidā, kā noteikts LESD, kā arī vairāklīmeņu pārvaldība un labāk definēts partnerības princips ir būtiski pareizai visu ES politiku īstenošanai un tā kā atbilstoši būtu jānostiprina vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu resursu un kompetenču iesaistīšana;
whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
tā kā dažu pēdējo gadu laikā notikusī ekonomiskā krīze ir palielinājusi atšķirības un sociālo atstumtību plašās teritorijās lielpilsētu nomalēs; tā kā, ņemot vērā krīzi, vietējām pārvaldes iestādēm jāspēj īstenot praktiskus pasākumus, lai cīnītos pret nabadzību un atbalstītu sociālo kohēziju un nodarbinātību;
whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
tā kā attīstības centru politika, kas pamatojas uz ekonomiskās darbības stimulēšanu pilsētās, daudzos gadījumos nav spējusi radīt pietiekamu piesaisti un tāpēc tai ir bijusi ierobežota ietekme uz apkārtējo teritoriju un tā nav sniegusi ieguldījumu integrētā attīstībā;
whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
tā kā ļoti nedaudzos pilsētu rajonos, neraugoties uz pilsētu pārticību vai ekonomisko spēku, var pastāvēt tādas specifiskas problēmas kā galēja sociālā nevienlīdzība, nabadzība, atstumtība un augsts bezdarba līmenis, ko kohēzijas politikas sniegtais atbalsts varētu mazināt vai novērst;
whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
tā kā politikas īstenošanas, tostarp kontroles un revīzijas mehānismu, vienkāršošana palīdz uzlabot efektivitāti, samazināt kļūdu īpatsvaru, padarīt politikas struktūru lietotājiem draudzīgāku un palielināt tās atpazīstamību; un tā kā būtu jāturpina vienkāršošana un tajā jāiekļauj arī dalībvalstu un reģionālo procedūru vienkāršošana tā, lai pilsētu teritoriju pārstāvji varētu labāk organizēt un pārvaldīt Eiropas fondu izlietošanu,
whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
atzīmē, ka Eiropas pilsētu darba kārtība ietver, no vienas puses, ES politiku, jo īpaši kohēzijas politikas virzienu, pilsētu dimensiju un, no otras puses, starpvaldību aspektu Eiropas līmeņa centienos koordinēt dalībvalstu pilsētpolitikas, kas tiek īstenoti neformālās ministru sanāksmēs un koordinēti secīgās Padomes prezidentūrās, saņemot aktīvu ieguldījumu no Komisijas; šajā kontekstā uzskata, ka vietējām pašvaldībām jābūt labāk informētām un ciešāk iesaistītām starpvaldību darbībās; iesaka panākt ciešāku koordinēšanu starp abiem līmeņiem un vairāk iesaistīt vietējās pašvaldības; uzsver nepieciešamību labāk koordinēt administratīvo iestāžu lēmumus un darbības gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī;
Notes that the European Urban Agenda comprises on the one hand the urban dimension of EU policies, in particular cohesion policy, and on the other hand the intergovernmental strand of European-level efforts to coordinate the urban policies of Member States, the latter being implemented through informal ministerial meetings with coordination by successive Council Presidencies and the active contribution of the Commission; takes the view in this context that local governments should be better informed of, and more strongly involved in, the activities of the intergovernmental strand; recommends closer coordination between the two levels and closer involvement of local government; stresses the need to improve coordination of the decisions and actions of administrative authorities at both European and national level;
atzīmē Toledo deklarācijas un Toledo atsauces dokumenta par pilsētvides atjaunošanu apstiprināšanu; piekrīt nepieciešamībai pēc lielākas konsekvences un koordinēšanas virzībā uz kopīgu darba programmu vai “Eiropas pilsētu darba kārtību”; atzinīgi vērtē to, ka ministri uzsvēra nepieciešamību nostiprināt sadarbību un koordinēšanu ar Eiropas Parlamentu, kā arī mērķi nostiprināt pilsētas dimensiju kohēzijas politikā un veicināt ilgtspējīgu pilsētattīstību un integrētas pieejas, nostiprinot un attīstot instrumentus, lai visos līmeņos īstenotu Leipcigas hartu; pauž atzinību dalībvalstīm un Komisijai par to centieniem turpināt Marseļas procesu un īstenot pamatprincipu kopumu ilgtspējīgām Eiropas pilsētām; ar interesi vēro pamatprincipu kopuma izmēģinājuma posma uzsākšanu; tomēr pauž nožēlu, ka pilsētas nav pietiekami iesaistītas šajos procesos; tāpēc lūdz Komisiju un dalībvalstis neiesaistītajām pilsētām nodrošināt vairāk informācijas par šo procesu un turpināt informēt Parlamentu par jautākajiem notikumiem;
Notes the approval of the Toledo Declaration and the Toledo Reference Document on urban regeneration; agrees with the need for more continuity and coordination in moving towards a joint working programme or ‘European Urban Agenda’; welcomes the fact that ministers underlined the need to strengthen cooperation and coordination with the European Parliament, as well as the aim of strengthening the urban dimension in cohesion policy and promoting sustainable urban development and integrated approaches by reinforcing and developing instruments to implement the Leipzig Charter at all levels; congratulates the Member States and the Commission on their efforts to continue the Marseille process and implement a reference framework for sustainable European cities; follows with interest the launch of the test phase of the reference framework; regrets, however, that cities are not sufficiently involved in these processes; asks the Commission and Member States, therefore, to ensure better flow of information about this process to non-participating cities and to keep Parliament informed of further developments;
norāda, ka uz transporta pakalpojumiem pilsētās attiecas subsidiaritātes princips; tomēr uzsver, ka Eiropas mēroga sadarbība, koordinācija un finansējums ļautu pašvaldības iestādēm risināt problēmjautājumus, ar kuriem tās saskaras, jo īpaši saistībā ar transportu;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
uzskata, ka pilsētu teritoriju radītā ieguldījuma palielināšana ES ekonomiskajā izaugsmē, vienlaikus atbalstot vai uzlabojot to kā “labu dzīvesvietu” rādītājus, ir kopējs Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldības mērķis; uzsver, ka, lai arī šis mērķis ir kopīgs plašā līmenī, specifiski pasākumi tā sasniegšanai var atšķirties atkarībā no vietas; atzīmē, ka XX gs. otrās puses vēstures notikumu rezultātā dažiem reģioniem un pilsētām kopumā būs jāizmanto plašāks prioritāšu, tostarp konverģences, klāsts, un tādēļ uzskata, ka šajā ziņā jānodrošina pietiekama elastība, ļaujot konkrētām pilsētu teritorijām rast tos risinājumus, kas vislabāk atbilst to vajadzībām, makrovidei un mikrovidei un attīstības kontekstam.
Believes that maximising the contribution of urban areas to the economic growth of the EU while sustaining or improving their parameters as ‘good places to live in’ is a shared goal of European, national, regional and local levels of government; stresses that while this goal is widely shared, the specific measures to pursue it can vary from place to place; notes that as a consequence of historical development in the second half of the twentieth century, some regions and cities will generally need to follow a wider palette of priorities including that of convergence, and hence considers that sufficient flexibility must be ensured, allowing particular urban areas to find the solutions best suited to their needs, macro- and micro-environment and development context;
iesaka, lai kohēzijas politikas pilsētdimensijā, kā vadlīniju uzskatot stratēģisko koncepciju par darbošanos gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes labā, uzmanība tiktu pievērsta trīskāršam mērķim: pirmkārt, palīdzēt pilsētu teritorijām attīstīt pamata fizisko infrastruktūru kā priekšnosacījumu izaugsmei, lai pilnībā izmantotu to potenciālo ieguldījumu Eiropas ekonomiskajā izaugsmē un ekonomiskās bāzes dažādošanā un enerģijas un vides ilgtspējībā, īpaši nolūkā uzturēt un uzlabot gaisa kvalitāti pilsētu centros, nenodarot kaitējumu upēm; otrkārt, palīdzēt pilsētu teritorijām modernizēt to ekonomiskās, sociālās un vides situāciju, veicot stratēģiskus ieguldījumus infrastruktūrā un pakalpojumos, kas pamatoti uz tehnoloģiju sasniegumiem un cieši saistīti ar specifiskām reģionālām, vietējām un dalībvalstu prasībām; treškārt, atjaunot pilsētu teritorijas, atveseļojot rūpnieciskās teritorijas un piesārņotās platības, vienlaikus paturot prātā nepieciešamību pēc saiknēm starp pilsētas un lauku teritorijām ar mērķi veicināt iekļaujošu attīstību saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”;
Recommends that the urban dimension of Cohesion Policy, taking as a guideline the strategic concept of serving smart, sustainable, inclusive growth, should focus on a threefold objective: first, to help urban areas develop their basic physical infrastructure as a precondition for growth in order fully to exploit their potential contribution to economic growth in Europe, diversification of the economic base and energy and environmental sustainability, in particular with a view to maintaining and improving air quality in urban centres; without detriment to rivers; second, to help urban areas modernise their economic, social and environmental characteristics through smart investment in infrastructure and services based on technological advancements and closely related to specific regional, local and national requirements; thirdly, to regenerate urban areas by reclaiming industrial sites and contaminated land, while bearing in mind the need for links between urban and rural areas with a view to promoting inclusive development, in line with the Europe 2020 Strategy;
norāda uz lielo potenciālu, kāds piemīt infrastruktūras ieguldījumu modernizēšanai ar inteliģentajām tehnoloģijām, ja ar to risinātu pastāvošās problēmas pilsētas pārvaldības, enerģētikas, ūdensapgādes un ūdens izmantošanas pārvaldības, transporta, tūrisma, mājokļu, izglītības, veselības aprūpes un sociālās aprūpes, sabiedrības drošības u. c. jomās, īstenojot “gudrās pilsētattīstības” koncepciju; uzskata, ka šādus ieguldījumus informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) infrastruktūrā var uzlūkot kā skaidru ekonomiskās izaugsmes un uz inovācijām balstītas ekonomiskās darbības dzinējspēku, kas apvieno tādus valsts un privāto ieguldījumu elementus, kuri tiecas radīt jaunu uzņēmējdarbību, ilgtspējīgas darba vietas un gudru izaugsmi saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, un jo īpaši viedo pilsētu inovāciju partnerību;
Points to the great potential for modernisation of infrastructure investment by means of intelligent technologies which would deal with persisting problems in city governance, energy, water supply and utilization management, transport, tourism, housing, education, health and social care, public safety, etc. through the concept of ‘smarter urban development’; believes that such information and communications technology (ICT) infrastructure investment can be seen as an explicit driver of economic growth and innovation-based economic activity, bringing together the elements of public and private investment that can aim to generate new entrepreneurship, sustainable jobs and smart growth, in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy and, in particular, the Smart Cities innovation partnership;