natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ir vajadzīgs atvērts, pārredzams, integrēts un konkurētspējīgs ES enerģijas tirgus, lai sasniegtu konkurētspējīgas enerģijas cenas, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī efektīvu atjaunojamās enerģijas pārvadi lielā mērogā, un tā kā šāda tirgus pilnveidošana joprojām ir svarīgs visu dalībvalstu uzdevums;
whereas an open, transparent, integrated and competitive EU energy market is needed in order to achieve competitive energy prices, security of supply and sustainability and efficient large-scale deployment of renewable energy, and whereas the completion of such a market still remains an important challenge for all Member States,
paturot prātā, cik būtiski ir laikus un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, un, kamēr Tiesa nav pasludinājusi spriedumu Lieta C-490/10, Parlaments pret Padomi, saistībā ar Regulu Nr. 617/2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem.
bearing in mind the crucial importance of timely and full implementation of existing legislation, including the regulatory work called for by the third internal energy market package and the adequate notification of investments in energy infrastructure, pending the judgment of the Court of Justice Case C-490/10 Parliament v Council, regarding Regulation 617/2010 on the notification of investment projects in energy infrastructure.
, pienācīgi ziņot par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā, lai gūtu pārskatu par potenciālām pieprasījuma un piegādes neatbilstībām, kā arī šķēršļiem, kas kavē ieguldījumus;
, in order to have an overview of potential gaps in demand and supply, as well as obstacles to investment,
tā kā attiecībā uz Eiropadomes 2002. gadā izvirzīto mērķi nodrošināt starpsavienojumu līmeni 10 % apmērā ir konstatēts, ka starpsavienojumu jauda vai tās pieejamība starp dalībvalstīm joprojām ir nepietiekama trešdaļā Savienības teritorijas, un tā kā atsevišķas dalībvalstis un reģioni joprojām ir izolēti un atkarīgi no viena piegādātāja, kas kavē īsteni integrēt tirgus, likviditāti un enerģijas plūsmas;
whereas interconnection capacity or its availability between Member States still remains insufficient in one third of the Union, according to the 10% interconnection target set at the 2002 European Council and whereas certain Member States and regions still remain isolated and dependent on a single supplier, which prevents the real integration of markets, liquidity and energy flows,
tā kā būtu jāņem vērā dabisko salu un attālāko reģionu, piemēram, Kanāriju salu, Madeiras, Azoru salu un Francijas īpaši nomaļo reģionu (ĪNR), konkrētās vajadzības enerģētikas infrastruktūras jomā;
whereas the special requirements of natural islands and outermost regions, such as the Canary Islands, Madeira, the Azores and the French Ultra-Peripheral Regions (RUPs), should be taken into consideration in terms of energy infrastructure,
tā kā Dienvidaustrumeiropā enerģijas transporta tīkls nav tik blīvs kā pārējā kontinentā;
whereas in south-east Europe the energy transport network is less dense than in the rest of the continent,
tā kā alternatīvi piegādes un tranzīta tīkli un jauni starpsavienojumi ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka solidaritāte starp dalībvalstīm kļūst funkcionāla;
whereas alternative supply and transit routes and new interconnections are important in order to ensure that solidarity between Member States becomes operational,
tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem, kuri vēl nav pabeigti, bet kurus ES ir atlasījusi kā prioritārus projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK;
whereas special focus should be placed on projects not yet finalised that have been selected by the EU as priority projects in accordance with Decision 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 laying down guidelines for trans-European energy networks and repealing Decision 96/391/EC and Decision 1229/2003/EC,
tā kā ar trešo enerģētikas tiesību aktu paketi ir izveidots tiesiskais regulējums, kam būtu jāuzlabo konkurētspēja enerģijas tirgū;
whereas the third energy package has created a legal framework which should improve competitiveness in the energy market,
tā kā pašlaik plānotām enerģētikas infrastruktūrām ir jāatbilst tirgus vajadzībām un ES ilgtermiņa mērķiem klimata un enerģijas jomā un to īstenošanai dažādās valstu enerģētikas politikas pamatnostādnēs, par prioritāriem atzīstot tādus enerģijas avotus, kas nerada sociālas un vides izmaksas;
whereas energy infrastructures planned today must be consistent with market needs and with long-term EU climate and energy objectives and their implementation in the various national energy policies, giving priority to those energy sources with no societal and environmental cost,
tā kā attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju ir jāpastiprina ieguldījumi pārvades jaudas palielināšanā, vienlaikus paturot prātā ES 20-20-20 mērķus enerģētikas jomā un jauno, pēc iespējas lielākā mērā no oglekļa brīvo enerģētikas vidi pēc 2020. gada;
whereas, with regard to gas and electricity, a reinforcement of investment in transmission capacity is needed while bearing in mind the EU 20-20-20 energy objectives and the new, highly decarbonised energy environment beyond 2020,
tā kā enerģētikas infrastruktūras veidošana ir stratēģiski svarīga, lai sasniegtu stratēģiskā energotehnoloģijas (SET) plāna mērķus;
whereas building energy infrastructure is of strategic importance with a view to meeting the Strategic Energy Technology (SET) Plan targets,
tā kā energoefektivitāte sniedz iedarbīgu un rentablu instrumentu, ar ko sasniegt ilgtspējīgu enerģijas nākotni, proti, samazinot enerģijas pieprasījumu, var mazināt arī atkarību no importa un atbilstīgi augošajām izmaksām pārvietot ražošanas uzņēmumus, kā arī, lietpratīgi ieguldot pašreizējās un jaunās infrastruktūrās, var samazināt vajadzību pēc valsts un privātā sektora ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā;
whereas energy efficiency offers a powerful and cost-effective tool for achieving a sustainable energy future: by reducing energy demand, it can also lessen import dependency and the relocation of plants in response to rising costs and, through smart investments in existing and new infrastructures, it can reduce the need for public and private investment in energy infrastructure,
tā kā viedtīkli nodrošina būtisku izdevību izveidot efektīvas attiecības starp enerģijas ražošanu, enerģijas pārvadi, enerģijas sadali un galalietotājiem, nodrošinot racionālu enerģijas patēriņu un līdz ar to palielinot energoefektivitāti;
whereas smart grids provide an important opportunity to establish an efficient relationship between energy production, energy transmission, energy distribution and end-users, allowing rational energy consumption and therefore increasing energy efficiency,
tā kā, nostiprinot starpsavienojumu jaudu starp gāzes tīklu sistēmām gar dienvidu–rietumu asi ziemeļu–dienvidu koridorā, gan Ibērijas pussalas SDG importa jauda, gan pazemes krātuves jauda sniegs ieguldījumu ES piegādes drošības uzlabošanā, vienlaikus tuvinot īsteni integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi;
whereas the reinforcement of interconnection capacity between gas systems along the south-western axis in the North-South Corridor will enable both the LNG import capacity and the underground storage capacity of the Iberian Peninsula to contribute to EU security of supply, while providing an important step towards a truly integrated internal energy market,
tā kā ilgas atļauju izsniegšanas procedūras un koordinācijas trūkums starp administratīvām iestādēm var izraisīt būtiskus nokavējumus un papildu izmaksas, jo īpaši pārrobežu projektu īstenošanā;
whereas lengthy authorisation procedures and a lack of coordination between administrative bodies can result in major delays and additional costs, especially in cross-border projects,
tā kā pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu izstrādi lielā mērā apgrūtina ilgas atļauju piešķiršanas procedūras un izmaksu sadales metodoloģijas un tādu instrumentu trūkums, ar kuriem varētu kopīgi izmantot šo projektu priekšrocības un segt to izmaksas;
whereas lengthy permit-granting procedures and the lack of cost-allocation methodologies and instruments for sharing the benefits and costs of cross-border energy infrastructure projects are a major impediment to their development,
tā kā ir jānodrošina augstas kvalitātes sabiedriskā apspriešana un pienācīgi jāņem vērā Eiropas vides tiesību akti;
whereas a high-quality public debate must be guaranteed and European environmental legislation must be duly taken into account,
tā kā regulatoriem ir būtiska nozīme uz patērētājiem orientēta, integrēta un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus izveidē;
whereas regulators play an important role in the creation of a consumer-orientated, integrated and competitive internal energy market,
tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam ‐ projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” enerģētikas infrastruktūras vajadzību finansēšanai turpmākajos desmit gados vajadzēs 200 miljardus euro un tā kā puse no šīs summas būs jāsedz dalībvalstīm;
whereas, according to the Commission communication entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’, EUR 200 billion will be needed during the coming decade in order to finance energy infrastructure requirements, and whereas half this amount must be provided by the Member States,
tā kā uz tirgu balstītiem instrumentiem un principam “maksā patērētājs” arī turpmāk ir jābūt pamatā enerģijas infrastruktūras finansēšanai un, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būs vajadzīgs valsts finansējums ierobežotā apmērā, ar ko finansēt atsevišķus Eiropas interešu projektus, kuri nav pilnībā saimnieciski patstāvīgi, vienlaikus nosargājot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, garantējot piegādes drošību, novēršot konkurences izkropļojumus un veicinot efektīvu atjaunojamās enerģijas integrāciju;
whereas market-based tools and the user-pay principle remain the basis for financing energy infrastructure, and whereas, transparently and on case by case basis, a limited amount of public finance will be required to fund certain projects of European interest, which are not strictly commercially viable, whilst defending a level playing field in the European internal energy market, guaranteeing security of supply, preventing distortions of competition and promoting the efficient integration of renewable energy,
tā kā pēc iespējas drīzāk ir jāveic liela mēroga ieguldījumi;
whereas there is a need to carry out large-scale investment as soon as possible,
tā kā reģionālajām iestādēm ir izšķirīga nozīme, ņemot vērā to svarīgo ietekmi enerģētikas lietās, jo to pārziņā ir daudzi jautājumi, kas attiecas uz vispārējo un reģionālo plānošanu, atļauju piešķiršanu, lielu infrastruktūras projektu apstiprināšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu un ražošanu, turklāt tās ir pietuvinātas patērētājiem,
whereas a crucial role is played by regional authorities in that they are major players in energy matters, given their responsibilities in a number of activities concerned with general and regional planning, granting permits, granting authorisations for major infrastructure projects, investment, public procurement, production and the fact that they are close to consumers,
Enerģijas infrastruktūras stratēģiskā plānošana
Strategic planning of energy infrastructure
uzsver, ka valsts iestādes ir vispārēji atbildīgas par valsts interešu aizstāvēšanu, īstenojot sociālos un vides mērķus, taču galvenā atbildība par enerģētikas infrastruktūras attīstību ir jāuzņemas pienācīgi regulētam tirgum;
Underlines the fact that public authorities have the overarching responsibility to serve the public interest by fulfilling societal and environmental goals, but that the main responsibility for the development of energy infrastructure should rest with a properly regulated market;
uzsver, cik būtiski ir laikus, pareizi un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, lai ne vēlāk kā 2014. gadā izveidotu integrētu un konkurētspējīgu Eiropas iekšējo tirgu;
Stresses the crucial importance of timely, correct and full implementation of existing legislation, including the regulatory work called for by the third internal energy market package, in order to achieve an integrated and competitive European internal market by 2014 at the latest;
uzskata ‐ lai pilnībā izmantotu jaunas infrastruktūras priekšrocības, ir vajadzīga sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām izstrādāta ES pieeja, un uzsver vajadzību atbilstīgi iekšējā tirgus noteikumiem izstrādāt saskaņotu papildu metodi, ar ko atlasīt infrastruktūras projektus; uzskata, ka šāda metode ir jāņem vērā Eiropas un reģionālajos plānos, lai novērstu atšķirības un optimizētu sociālekonomiskās sekas un ietekmi uz vidi;
Believes that an EU approach – developed in cooperation with all stakeholders – is needed in order fully to exploit the benefits of new infrastructure, and stresses the need to develop a complementary harmonised method, in line with the rules of the internal market, for the selection of infrastructure projects; considers that this method should take into consideration the European and regional perspectives in order to remove disparities and to optimise the socio-economic and environmental effects;
uzsver, ka enerģētikas infrastruktūras projektu plānošanā pilnībā ir jāievēro piesardzības princips; katrā gadījumā atsevišķi ir jāveic padziļināti rīcības plānu ietekmes uz vidi novērtējumi, ņemot vērā vietējos un reģionālos vides nosacījumus;
Stresses that the planning of energy infrastructure projects should comply fully with the precautionary principle; action plans should be subject to thorough environmental impact assessments on a case-by-case basis, taking into account local and regional environmental conditions;
uzsver, ka ir jānodrošina pienācīga līmeņa energoapgādes drošība Eiropas Savienībā un jāizveido labvēlīgas attiecības ar enerģijas piegādes un tranzīta valstīm ārpus ES, sadarbojoties reģionālu un globālu energoapgādes sistēmu jomā;
Stresses the need to ensure an adequate degree of security of energy supply for the EU, and to develop favourable relations with non-EU energy supplying and transit countries by means of cooperation in connection with regional and global energy supply transport systems;
uzsver, ka atsauces scenārijam, kas izmantots, izvērtējot enerģijas infrastruktūru 2020. gadam, ir jābūt pārredzamam un saskaņā ar vispārējiem enerģētikas politikas mērķiem, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 194. pantā un ES 2050. gada plānā, tam jābūt saskaņā ar citām ES politikas pamatnostādnēm (tādām kā transports, ēkas un emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (EKTS)) un ar energoefektivitātes politiku, kas paredz sasniegt 20 % energotaupības mērķi (jo īpaši ņemot vērā energoefektivitātes rīcības plānu), kā arī tajā jāņem vērā tehnoloģiskās attīstības iespējamā ietekme, īpaši attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un elektromobiļu aizvien lielāko ietekmi, kā arī jāievēro viedtīklu un iniciatīvu “progresīvās pilsētas un reģioni” ieviešana;
Stresses that the reference scenario used for assessing the energy infrastructure for 2020 needs to be transparent and consistent with the overall energy policy objectives enshrined in Article 194 of the Treaty on European Union and the EU's 2050 roadmap, with other EU policies (such as transport, buildings and the Emission Trading Scheme (ETS)), with the energy efficiency policies required to deliver the 20% energy savings target (in particular the energy efficiency plan), with the potential impact of technological advances, notably for renewable energy and the increasing role of electric vehicles, and with the deployment of smart grids and the ‘smart cities and regions’ initiatives;
uzsver, ka atbilstīgi nozīmīguma hierarhijai un nolūkā panākt rentabilitāti ir jākonstatē, kuros gadījumos infrastruktūru var samazināt, īstenojot energoefektivitātes politiku, kuros gadījumos pašreizējo valsts un pārrobežu infrastruktūru var atjaunināt vai modernizēt un kuros gadījumos ir vajadzīga jauna infrastruktūra, ko var uzbūvēt līdzās pašreizējai enerģētikas vai transporta infrastruktūrai;
Emphasises the need to identify, according to a hierarchy of importance and in the interest of cost-effectiveness, where infrastructure could be minimised through energy efficiency policies, where existing national and cross-border infrastructure can be upgraded or modernised and where new infrastructure is needed and can be built alongside existing energy or transport infrastructure;
uzskata, ka energopatēriņa un piesārņojošu vielu emisijas samazinājumu un energoefektivitātes uzlabojumus var panākt, īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas programmas ēku un transporta sektorā;
Considers that the reduction of energy consumption and of polluting emissions, and enhanced energy efficiency can be achieved by implementing programmes for greater energy efficiency in the buildings and transport sectors;
uzsver, ka ir svarīgi apzināt nākotnē iespējamās enerģijas pieprasījuma un piegādes nepilnības, kā arī turpmāk iespējamos ražošanas un pārvades infrastruktūras trūkumus;
Highlights the importance of identifying potential future gaps of energy demand and supply, as well as potential forthcoming deficiencies in the production and transmission infrastructure;
uzsver, ka ir svarīgi saskaņot ES tirgus struktūru un kopējas Eiropas infrastruktūras shēmu izstrādi, lai nodrošinātu Eiropas iekšējo starpsavienojumu un starpsavienojumu ar trešām valstīm pārvaldību;
Underlines the importance of harmonising the EU market design and the development of common European infrastructure schemes in order to assure the management of the internal European interconnections and the interconnections with third countries;
uzskata, ka elektroenerģijas infrastruktūras attīstīšana starp ES un trešām valstīm un dažos gadījumos pašreizējās infrastruktūras attīstīšana var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzes risku vai šāda riska palielināšanos, ja tāds jau pastāv; aicina Komisiju izvērtēt šo iespēju un vajadzības gadījumā ierosināt pasākumus, ar kuriem ES varētu šo jautājumu efektīvi risināt, kā to prasa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo enerģiju;
Considers that the development of electricity infrastructure between the EU and third countries, and in some cases existing electricity infrastructure, can create a risk of carbon leakage or increase that risk where it is already present; calls on the Commission to evaluate this possibility and to bring forward, if necessary, measures by which the EU could address this effectively such as requiring conformity with Directive 2009/28/EC on renewable energy;
uzsver, ka jākoncentrējas ne tikai uz pārrobežu projektiem, bet arī uz iekšējām pārvades sistēmām, kam ir izšķirīga nozīme enerģijas tirgu integrēšanā, atjaunojamās enerģijas ražošanas un sistēmu drošības integrēšanā, energoizolētības likvidēšanā un iekšējo sastrēgumu mazināšanā, kas ietekmē visu Eiropas energosistēmu; uzsver, cik svarīgi ir garantēt, lai pienācīgi ņemtu vērā attālākos reģionus un to vietējās vajadzības;
Stresses that there should be a focus not only on cross-border projects but also on internal transmission systems, which are crucial for the integration of energy markets, the integration of renewable generation and system security, the end of energy islands and the relief of internal bottlenecks that have an impact on the European power system as a whole; underlines the importance of guaranteeing that remote regions and their local needs are duly taken into account;
uzsver vajadzību pēc jaunas infrastruktūras, kas izslēdz energoizolētības veidošanos un atkarību no viena piegādātāja, un uzlabo piegādes pasūtījumu drošumu;
Stresses the need for new infrastructure which will put an end to energy islands and single supplier dependency and will enhance security of supply;
uzsver, ka neviens ES dalībvalstu reģions, tostarp arī salu reģioni, pēc 2015. gada nedrīkst būt izolēts no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, un pienācīgu savienojumu trūkums nekādi nedrīkst apdraudēt to energoapgādes drošību;
Stresses that no region, including island regions, of the EU Member States should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by lack of appropriate connections;
atzinīgi vērtē Komisijas centienus veicināt reģionālo sadarbību un aicina sniegt turpmākus norādījumus par šādām reģionālām iniciatīvām;
Welcomes the Commission's efforts to promote regional cooperation and calls for further guidance on such regional initiatives;
uzskata, ka ir jāpaplašina un jāturpina attīstīt reģionālās iniciatīvas, jo tās ir visciešāk saistītas ar enerģētikas sistēmas darbību atsevišķos reģionos (piemēram, reģionālo enerģijas ražošanas avotu struktūru, vēja enerģijas izmantošanu, tīklu ierobežojumiem un enerģijas avotu pieejamību);
Takes the view that regional initiatives should be expanded and further developed, since they tie in most closely with the way in which the energy system operates in individual regions (e.g. the structure of regional generation sources, wind energy, grid limitations and the availability of energy sources);
uzsver, ka sadarbība starp pašvaldībām un reģioniem valsts un Eiropas līmenī veicina energoizolētības likvidēšanu, sniedz ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanā un sekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu; uzskata, ka Eiropas kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķis, kā arī makroreģionālās stratēģijas var uzlabot pārrobežu projektu sadarbības iespējas nolūkā izveidot efektīvus un viedus starpsavienojumus ar netradicionāliem vietējiem un reģionāliem enerģijas avotiem un lieliem energotīkliem; uzsver, ka infrastruktūras projektu atbilstīga saskaņošana var garantēt vislabāko iespējamo izmaksu un ieguvumu attiecību un maksimāli palielināt ES līdzekļu efektivitāti; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāuzlabo reģionālā sadarbība, jo īpaši nolūkā nodrošināt pienācīgu saikni starp izvirzītajām prioritātēm un Eiropas reģioniem;
Emphasises that cooperation between municipalities and regions on a national and European level contributes to eliminating energy islands, to the completion of the internal energy market and to the implementation of energy infrastructure projects; takes the view that the European territorial-cooperation objective of cohesion policy, as well as macro-regional strategies, can increase cooperation opportunities for cross-border projects with a view to achieving efficient and intelligent interconnections between non-conventional local and regional energy sources and large energy grids; underlines the fact that appropriate coordination of infrastructure projects can guarantee the best possible cost-benefit ratio and maximise the efficiency of the EU funds; considers, in this context, that regional cooperation should be improved, in particular with a view to ensuring a proper connection between the priorities established and the European regions;
prasa Komisijai un dalībvalstīm ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori (PSO) ir pienācīgi motivēti izvērtēt iespējamos starpsavienojumus reģionālā vai Eiropas mērogā un ka to ieguldījumu plānu pamatā ir nevis vienīgi projekta ekonomija, bet gan enerģētikas starpsavienojumu sociālekonomiskā ietekme, tādējādi nepieļaujot nepietiekamu ieguldīšanu pārvades jaudā;
Asks the Commission and the Member States to establish measures to ensure that transmission system operators (TSOs) are properly incentivised to examine possible interconnectors from a regional or European perspective and that their investment plans are based on the socio-economic effects of energy interconnectors rather than purely on project economy, thereby avoiding under-investment in transmission capacity;