natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā budžeta atbalstam vajadzētu veicināt arī demokrātisko procesu nostiprināšanu, ļaujot pilsoniskajai sabiedrībai iesaistīties noteiktās politikas jomās, īpaši nabadzības samazināšanas un attīstības stratēģijas izstrādē, kā arī sekmējot to, ka attīstības politiku un budžeta izmantošanu kontrolē parlaments;
whereas budget support should also encourage the strengthening of democratic processes, affording policy space to civil society, especially through involvement in the shaping of a poverty reduction and development strategy, and promoting parliamentary scrutiny of development policy and budget spending,
tā kā budžeta atbalsts var būt gan vispārējs budžeta atbalsts, kas aptver makroekonomiku un budžeta jomu kopumā, gan budžeta atbalsts atsevišķām nozarēm;
whereas budget support can be either general budget support, which covers the overall macro-economic and budget framework, or sectoral budget support,
tā kā galvenie apsvērumi, lemjot par budžeta atbalstam atvēlēto līdzekļu sadalījumu, ir "ārējā finansējuma plaisa", nabadzības līmenis, laba pārvaldība, iepriekšējie sasniegumi, vēlme panākt attīstību un reālistisks iespējamo rezultātu novērtējums kā nabadzības samazināšanas, tā izaugsmes un iestāžu reformas ziņā;
whereas the key considerations in deciding the allocation of budget support funding are: the 'external financing gap', the degree of poverty, good governance, past performance, development commitment and a realistic assessment of possible results, in terms of poverty reduction, growth and institutional reform,
tā kā vispārējam budžeta atbalstam atvēlētie līdzekļi tiek ieskaitīti saņēmējvalsts Valsts kasē, kas nozīmē, ka saņēmjvalsts ir atbildīga par līdzekļu izmantošanas kontroli, veidu un atskaitīšanos par līdzekļu izlietojumu;
whereas funds provided as general budget support are fully fungible, as transfers are made directly into the treasury account of a country, which effectively means that control over, ownership of and accountability with regard to the utilisation of those funds rests with the recipient,
tā kā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktā un 67. pantā ir skaidri definēti nosacījumi, kuriem saņēmjvalstij ir jāatbilst, lai tā varētu pretendēt uz budžeta atbalstu, un starp šiem nosacījumiem ir prasības attiecībā uz valsts izdevumu pārvaldības standartiem, makroekonomisko un nozaru politiku, valsts iepirkumu, turklāt ir prasība, ka līdzekļu devējiem un saņēmējiem ir jāgarantē, ka pielāgojumi ir ekonomiski dzīvotspējīgi un sociāli un politiski pieņemami;
whereas Articles 61(2) and 67 of the Cotonou Partnership Agreement clearly determine the conditions governing the eligibility of a recipient country for budget support, expressly stating the need for standards regarding public expenditure management, macro-economic and sectoral policies and public procurement and, furthermore, requiring the donor and recipient to ensure that adjustment is economically viable and socially and politically workable,
tā kā budžeta atbalsta piešķiršanas priekšnosacījumi ir funkcionējoša parlamentārā demokrātija, pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošana, politiskais plurālisms un efektīva valsts finanšu pārvaldības sistēma, ko vērtē pēc tā, cik augsts ir labas pārvaldības līmenis, kā notiek demokrātiski vēlēta parlamenta veiktās pārbaudes, kādā līmenī ir tiesiskums, valdības darba pārskatāmība un kompetence, kā arī pēc tā, cik labi definēta makroekonomiskā, attīstības un nozaru politika un kāds ir valsts iepirkuma atklātības un pārredzamības līmenis;
whereas a functioning parliamentary democracy respecting fundamental freedoms and human rights, including political pluralism, and an effective public financial management system are prerequisites for budget support, and should be assessed in terms of the extent to which the recipient country is characterised by good governance, scrutiny by a democratically elected parliament, the rule of law, government accountability, competence, well-defined macro-economic, developmental and sectoral policies and the degree of openness and transparency of its public procurement,
tā kā risks ir jāvērtē pēc tādiem rādītājiem kā valsts struktūru spēja administrēt un izmantot līdzekļus, laba pārvaldība, vēlme ievērot attīstības principus, korupcijas līmenis, demokrātija un situācija cilvēktiesību jomā;
whereas risk should be measured in terms of the ability of the state bodies concerned to administer and implement funds, good governance, commitment to development principles, the incidence of corruption, democracy and human rights,
tā kā būtiski svarīgs attīstības priekšnoteikums ir efektīva valsts budžeta pārvaldība un tādas budžeta sistēmas, kuru mērķis ir izveidot stabilu makroekonomisko klimatu;
whereas effective public financial management and budgetary systems aimed at creating a stable macro-economic climate are essential preconditions for development,
tā kā virknē valstu, kas saņem budžeta atbalstu, sevišķi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs ir ļoti vājas valsts budžeta pārvaldības sistēmas;
whereas a number of budget support partner countries, especially in the ACP states, have extremely poor public financial management systems,
tā kā līdzekļu devējiem un saņēmējiem ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu efektīvu un kopīgu attīstības politikas īstenošanas un reformu rezultātu analīzi, jo šāda analīze ir būtiski svarīgi budžeta atbalsta dzīvotspējas novērtēšanai,
whereas the donor-recipient partnership needs to ensure an effective joint analysis of the results of development policy implementation and reforms which are crucial to the assessment of the viability of budget support,
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot budžeta atbalsta mehānismu tikai tad, ja ar nepārprotami pamatojamiem kritērijiem var uzskatāmi parādīt tiešo ieguvumu no tā izmantošanas un ir pilnībā izvērtēts ar tā izmantošanu saistītais risks;
Calls on the Commission and the Member States to use budget support only if the net benefits of such a mechanism can be demonstrated in the light of clearly objectifiable criteria, and only after a full assessment of the risks involved;
uzsver, ka budžeta atbalsts kā palīdzības veids var būt sekmīgs tikai tad, ja abi partneri pilnā apjomā pilda savus pienākumus saskaņā ar partnerības un līdzatbildības būtību;
Stresses that budget support as an aid modality can be successful only if both partners fully assume their responsibilities in a true spirit of partnership and ownership;
aicina budžeta atbalstu pēc iespējas novirzīt ar nabadzības izskaušanu saistītajām attīstības prioritātēm, izvirzot šīs prioritātes līdzekļu devēju un saņēmēju politiskā dialoga priekšplānā un nodrošinot to, ka procesu pārrauga gan līdzekļu devēju, gan saņēmēju parlamenti;
Calls for budget support to focus, as far as possible, on poverty reduction development priorities, for those priorities to be given a central role in the donor-recipient policy dialogue and for parliamentary scrutiny to be ensured in respect of both the donor and the recipient;
uzsver, ka svarīga nozīme ir tam, lai saņēmējvalstu valdības attīstītu savu kapacitāti, jo tām jāuzņemas noteicošāka vadošā loma, koordinējot palīdzību attīstības jomā;
Stresses the importance of capacity-building by recipient governments, which have to assume a stronger leadership role in development assistance coordination;
uzsver, ka ir svarīgi radīt atbildības kultūru, kas pilnībā aptver arī parlamentus un augstākās revīzijas iestādes; atzīst, ka budžeta atbalstam ir jābūt cieši saistītam ar pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;
Stresses the importance of creating a culture of accountability which fully involves parliaments and the supreme audit institutions; recognises that budget support must go hand in hand with the strengthening of civil society;
uzskata, ka instrumentam ir svarīga skaidru, nepārprotamu un reālistisku nosacījumu pildīšana, par kuriem vienojušās visas budžeta atbalsta programmā iesaistītās puses, pie tam tas ir nepieciešams arī tādēļ, lai būtu iespējams rīkoties situācijās, kad neparedzamu iemeslu dēļ atbalsta līmenis ir svārstīgs;
Regards the equitable application of clear, explicit and realistic conditions, agreed upon by all parties and attached to the budget support programme, as essential to the instrument in question and necessary in order to counteract unpredictable volatility in the granting of aid;
atzinīgi vērtē Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm izvirzītos budžeta atbalsta saņemšanas nosacījumus, kas iekļauti Kotonū Partnerības nolīguma 61. panta 2. punktā un 67. pantā;
Commends the eligibility criteria for the use of budget support with ACP states, as enshrined in Articles 61(2) and 67 of the Cotonou Partnership Agreement;
pauž bažas par lēmumu piešķirt budžeta palīdzību Malāvijai, par kuru ir zināms, ka tajā pastāv augsts risks, un Kenijai, kuras gadījumā visas dalībvalstis ir apturējušas budžeta atbalstu, tādējādi radot šaubas par Komisijas spēju izmantot šo instrumentu efektīvi;
Is concerned about the decision to use budget support in Malawi, where there were considerable known risks, and Kenya, in regard to which all Member States have suspended budget support, thus calling into question the Commission's ability to use this instrument effectively;
pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka atsevišķos gadījumos Komisijas pamatojums par budžeta atbalsta piešķiršanu valstīm ar slikti funkcionējošu valsts budžeta pārvaldības sistēmu ir bijis nepietiekams un ka Kotonū Partnerības nolīguma 61. panta 2. punkts un 67. pants bieži interpretēts pārāk brīvi un subjektīvi;
Is concerned by the findings of the Court of Auditors that, in some cases, the Commission's reasons for granting budget support to countries with poor public financial management systems were insufficient, and that Articles 61(2) and 67 of the Cotonou Partnership Agreement were often given a broad and subjective interpretation;
pauž satraukumu par Revīzijas palātas atklātajām nepilnībām Komisijas budžeta atbalsta instrumentu izmantošanas konsekvencē, kontrolē un uzraudzībā, atbalstā saņēmējvalstu budžeta kontroles mehānismam, proti, parlamentam un augstākajai revīzijas iestādei, kā arī par nepilnīgo tehniskās palīdzības izmantošanu; šie faktori ir būtiski svarīgi instrumenta aspekti;
Is alarmed that the Court of Auditors has found inadequacies in the Commission's overall coherence of the budget support instrument and in the controls and monitoring and support for the recipient countries' own budgetary scrutiny mechanisms, namely the parliaments and supreme audit institutions of the countries concerned, and that technical assistance is being underused; all of these elements being indispensable to the instrument;
atzīst, ka valstī var būt tikai viena makroekonomiskās reformas programma, ko parasti vada starptautiskas finanšu iestādes un kurā Komisijai un dalībvalstīm ir jācenšas aktīvi iesaistīties, lai būtu iespējams ietekmēt politiku;
Recognises that there can only be one macro-economic reform programme in any given country, which is usually directed by the international financial institutions, but in relation to which the Commission and Member States should seek to play an active role in an effort to influence policy;
atgādina, ka makroekonomiskām reformām var būt noturīgs rezultāts tikai tad, ja tajās ir iekļauti ar cilvēkresursu un sociālo attīstību saistīti mērķi;
Recalls that macro-economic reforms can have a sustainable effect only when they fully embrace the objectives of human and social development;
uzskata, ka budžeta atbalsts nozarēm vai nozari kopumā aptveroša pieeja ir jāatzīst par labākajiem instrumentiem veselības un izglītības jomā;
Believes that sectoral budget support or sector-wide approaches should be considered as privileged instruments for intervention in the health and education sectors;
vēlreiz apstiprina, ka 20 % no ikgadējām saistību apropriācijām ir jāpiešķir pasākumiem vidējās un pamatizglītības, kā arī veselības pamataprūpes (tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības) jomā;
Reaffirms that 20% of total annual commitments should be allocated to activities in the sectors of basic and secondary education and basic health (including sexual and reproductive health);
aicina Komisiju pieņemt un valstu finanšu pārvaldības vērtēšanā izmantot jauno starptautisko rezultātu novērtēšanas shēmu, kas izveidota saistībā ar Valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma programmu;
Calls on the Commission to adopt and apply the new international performance measurement framework in order to assess a country's public financial management, as established by PEFA;
aicina Komisiju gadījumos, kad valstis pārstāj ievērot demokrātijas un cilvēktiesību principus, rīkoties konsekventi un taisnīgi;
Calls on the Commission to react coherently and even-handedly when countries cease to respect the principles of democracy and human rights;
aicina Komisiju saskaņā ar Kotonū Partnerības nolīguma 9. panta 3. punktu un 97. pantu izvērtēt korupcijas līmeni un ar to saistīto risku;
Calls on the Commission to assess the prevalence and risks posed by corruption, in line with Articles 9(3) and 97 of the Cotonou Partnership Agreement;
aicina Komisiju censties panākt politikas un lēmumu pieņemšanas procedūru saskaņošanu ar līdzekļu devēju budžeta atbalsta partnerībām un pieprasa efektīvu līdzekļu devēju atvēlēto līdzekļu pārvaldību, lai novērstu neparedzamas palīdzības apjoma svārstības; uzskata, ka Komisija ir piemērotākā iestāde ES līdzekļu devēju koordinācijas veicināšanai;
Calls upon the Commission to seek coherence in policy and decision-making within donor budget support partnerships and demands that donor funds be administered effectively so as to eliminate the possibility of unpredictable volatility in the granting of aid, and considers that the Commission is best placed to facilitate EU donor coordination;
uzskata, ka ir būtiski svarīgi saskaņot līdzekļu piešķiršanu un novērtēšanas procesu ar saņēmējvalstu attīstības stratēģiju, budžetu un vērtēšanas procedūrām;
Considers it crucial that the disbursement of funds and the evaluation process be aligned with the recipients' own development strategy, budget and evaluation processes;
aicina Komisiju arī turpmāk galveno uzmanību pievērst taisnīgumam un nabadzības samazināšanai, īpašu uzmanību pievēršot sociāli visatstumtākajiem un nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem;
Calls on the Commission to maintain its strong focus on equity and poverty reduction, concentrating on the most marginalised and poor amongst society;
atzinīgi vērtē mainīgu daļu izmantošanu, kas nodrošina uz rezultātiem balstītus stimulus, taču piebilst, ka izmaiņām palīdzības sniegšanā ir jābūt cik vien iespējams paredzamām, lai nerastos negatīva ietekme uz budžeta plānošanu;
Commends the use of variable tranches, which offer results-based incentives, but notes that any variance of disbursement should be predictable, as far as possible, so as not to impact negatively on budgetary planning;
pauž bažas par grūtībām novērtēt to, vai ir sasniegti izpildes rādītāji, sevišķi nabadzības apkarošanas jomā, un aicina Komisiju atbalstīt jaudas palielināšanu tādās jomā kā statistika, datu vākšana, kvalitātes novērtēšana un analīze;
Is concerned about the difficulty inherent in assessing the achievement of performance indicators and especially poverty impact results, and calls on the Commission to support capacity development in statistics, data collection, quality assessment and analysis;
aicina Komisiju sadarbībā ar citām iesaistītajām pusēm regulāri pārbaudīt, vai saņēmējvalstu ekonomiskā politika atbilst attīstības palīdzības mērķiem un principiem un vai tiek pildīti nosacījumi šīs palīdzības saņemšanai;
Calls on the Commission to verify at regular intervals, in collaboration with all stakeholders, that the economic policies of the recipient countries are in accordance with the objectives and principles of the development assistance and that its conditions are being fulfilled;
aicina Komisiju, dalībvalstis un saņēmējvalstis regulāri informēt sabiedrību par šajā jomā notiekošo, lai nodokļu maksātājam Eiropā parādītu budžeta atbalsta ietekmi un lai veicinātu cilvēkos vispārēju izpratni par vajadzību sadarboties attīstības jomā, īpaši par budžeta atbalsta ietekmi, kas ļautu atspēkot vispārējus apgalvojumus par finansējuma ļaunprātīgu izmantošanu un informēt par galvenajiem priekšnosacījumiem budžeta atbalsta izmantošanai un gadījumiem, kuros atbalsts ir izrādījies neefektīvs; aicina Komisiju uzlabot Eiropas Savienības attīstības jomā sniegtā atbalsta redzamību, kā arī dokumentēt atbalstīto trešo valstu panākumus budžeta atbalsta pārvaldībā un informēt par tiem;
Calls on the Commission, Member States and the beneficiary countries to provide regular information to the general public in this sector, in order to make the impact of budget aid visible to the European taxpayer and to raise awareness of the need for development cooperation in general and the effects of budget support in particular, to counter general allegations of misuse of funds and to provide information on the basic requirements for the use of budget support and also on the cases where such support has proven ineffective; urges the Commission to improve the visibility of the EU in development aid and to document and demonstrate the progress made by beneficiary third countries in administering budget aid independently;
aicina Komisiju regulāri pārbaudīt budžeta atbalsta efektivitāti cīņā pret nabadzību izmaksu lietderības ziņā un norādīt uz panākumiem atbalstītajās trešās valstīs budžeta atbalsta pārvaldībā; to darot, vispārējais budžeta atbalsts ir jānošķir no nozarei piešķirtā budžeta atbalsta, lai iegūtu lielāku skaidrību par dažādu palīdzības instrumentu efektivitāti attiecībā uz nabadzības samazināšanu; jāizvērtē arī administratīvās izmaksas, kas rodas saistībā ar budžeta un projektu atbalstu; jāpanāk, lai būtu iespējams pamatoti novērtēt, kad izmantojams katrs no instrumentiem;
Calls on the Commission to assess at regular intervals the effectiveness of budget aid in combating poverty from the point of view of cost-effectiveness, and to show progress made by the third-country beneficiaries in independently administering the budget aid; in doing so, it should distinguish between general and sector-specific budget aid, so as to achieve greater clarity with regard to the effectiveness of the various aid instruments in reducing poverty; the administrative costs of budget and project aid must also be evaluated; the aim should be to be in a position to give a reasoned account of when each instrument should be used;
aicina Komisiju novērst trūkumus kontrolē un pārraudzībā, ieviešot ārēju budžeta atbalsta kontroli (piemēram, ar Revīzijas palātas starpniecību); jāmudina Komisiju kopā ar citiem nozīmīgiem finansētājiem uzsākt kopējas kontroles iestādes veidošanu;
Calls on the Commission to tackle the shortcomings in control and supervision by introducing an external control for budget aid (for example via the Court of Auditors); the Commission should be encouraged to take the initiative of setting up a joint supervisory institution together with the other large financial donors;
uzskata, ka, lai atbalstītu budžeta kontroles mehānismus saņēmējvalstīs, budžeta pieņemšanā ir jāiesaista attiecīgās saņēmējvalsts parlaments un jāpublicē budžeta likums; uzstāj uz to, lai Parlaments reizi gadā izvērtē budžeta atbalstu, ņemot vērā sasniegtos rezultātus;
Insists that, in order to support the beneficiary countries" own budgetary control mechanisms, the parliament of any given beneficiary country should participate in adopting the budget, and the budget law should be published; insists further that budget aid should be evaluated annually by the parliament in terms of the progress achieved;
aicina Komisiju izklāstīt, kādā veidā budžeta atbalstam iespējams noteikt termiņus; atzīmē, ka budžeta atbalsta būtība ir stiprināt saņēmējvalstu pašpietiekamību, tādēļ Komisijai ir jādara zināms, cik ilgā (saprātīgā) laika posmā to var sasniegt;
Calls on the Commission to state how budget aid can be limited in time; notes that the ultimate aim of budget support must be to build up the self-sufficiency of the beneficiary country, so the Commission should state over what (reasonable) timescale this can be achieved;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz nelikumīgu, nedeklarētu un neregulētu zveju ( 2006/2225(INI) )
European Parliament resolution on the implementation of the EU action plan against illegal, unreported and unregulated fishing ( 2006/2225(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Kopienas rīcības plāns nelikumīgas, nedeklarētas un neregulētas zvejas apkarošanai" ( COM(2002)0180 ) un Padomes 2002. gada 11. jūnija secinājumus,
having regard to the communication from the Commission entitled "Community action plan for the eradication of illegal, unreported and unregulated fishing" ( COM(2002)0180 ) and the Council Conclusions of 11 June 2002 thereon,
ņemot vērā Komisijas paziņojumus attiecībā uz Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanu triju gadu periodā un attiecīgās Parlamenta rezolūcijas šajā jomā,
having regard to the Commission's three-yearly communications on monitoring the implementation of the Common Fisheries Policy (CFP) and Parliament's corresponding resolutions on that subject,
ņemot vērā Komisijas gada paziņojumus un attiecīgās Parlamenta rezolūcijas par būtiskiem KZP noteikumu pārkāpumiem,
having regard to the Commission's annual communications and Parliament's respective resolutions on conduct seriously infringing the rules of the CFP,
ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starptautisko rīcības plānu attiecībā uz nelegālu, nedeklarētu un neregulētu zveju un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pieņemtos attiecīgos tehniskos dokumentus,
having regard to the FAO international plan of action on illegal, unreported and unregulated (IUU) fishing and the technical documents adopted subsequently by the FAO,
un jo īpaši 3. panta h) apakšpunktu,
, and in particular Article 3, point (h) thereof,
ņemot vērā Zaļo grāmatu "Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām" ( COM(2006)0275 ),
having regard to the Green Paper entitled 'Towards a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas' ( COM(2006)0275 ),
ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 7. septembra rezolūciju par diskusijas uzsākšanu par Kopienas nostāju attiecībā uz zivsaimniecības produktu ekomarķējuma programmām
having regard to its resolution of 7 September 2006 on launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products
ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6-0015/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0015/2007 ),
tā kā nelegāla, nedeklarēta un neregulēta zveja ir liela problēma visā pasaulē, kas nodara būtisku kaitējumu videi, samazina rūpnieciskās un nekomerciālās zvejas zivju krājumus, nodara kaitējumu citām sugām un rada grūtības tiem jaunattīstības un attīstīto valstu iedzīvotājiem, kuru iztika ir atkarīga no zvejas;
whereas IUU fishing is a major problem around the world, causing considerable environmental degradation, contributing to the depletion of commercial and non-commercial fish stocks and other species and resulting in difficulties for communities dependent on fishing for their livelihoods in both developing and developed countries,
tā kā nelikumīgas, nedeklarētas un neregulētas zvejas apkarošanu kavē tādi faktori kā izdevīgāku karogu izmantošana, pārkraušana tāljūrā, nepietiekama ostu kontrole un vāja inspekcijas iestāžu sadarbība;
whereas the fight against IUU fishing has been hindered by factors such as the use of flags of convenience, transshipments on the high seas, lack of adequate port control and scant cooperation between control authorities,