natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pašreizējais izdevumu līmenis sabiedrības izpratnes veicināšanai par attīstības jautājumiem lielākajā daļā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstu ir aptuveni 190 miljoni eiro jeb 0,25 % no kopējās OAP;
whereas the current level of expenditure in most countries of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) for raising public awareness of development issues totals approximately EUR 190 million, or 0.25% of total ODA,
tā kā visas jaunās dalībvalstis, izņemot Poliju un Maltu, uzskata izglītību attīstības jomā par prioritāti savās NVAO valsts platformās;
whereas all the new Member States, with the exception of Poland and Malta, regard development education as a priority for their NGDO national platforms,
tā kā pagaidām nevienai no jaunajām dalībvalstīm nav valsts stratēģijas par izglītību attīstības jomā;
whereas none of the new Member States has a national strategy for development education as yet,
tā kā tikai 12 % ESAO valstu pilsoņu ir dzirdējuši par TAM un 62 % no tiem, kuri ir dzirdējuši, neizprot, ko TAM nozīmē, un tā kā 17 % Eiropas pilsoņu nezina, vai atbalstam ir kāda nozīme korupcijas novēršanā un vai atbalsts palīdz trūcīgajiem (attiecīgais līmenis sasniedz 34 % Portugālē, 24 % Itālijā, 23 % Īrijā un 22 % Spānijā);
whereas only 12 % of OECD citizens have actually heard of the MDGs, 62 % of those who have heard of the MDGs are not aware of what they mean, 17% of European citizens do not know, in the light of corruption and the perception that aid does not benefit the poor, whether aid makes a difference (a figure which rises to 34% in Portugal, 24% in Italy, 23% in Ireland and 22% in Spain),
tā kā tikai 29 % eiropiešu uzskata, ka galējas nabadzības un bada samazināšana tiks sasniegta 2015. gadā, turklāt visbiežāk minētie šķēršļi ir naudas vai resursu trūkums (18 %), gribas trūkums (18 %) un veicamā uzdevuma lielums (14 %);
whereas only 29 % of European citizens think that a reduction in extreme poverty and hunger will be achieved by 2015, the most frequently cited obstacles being lack of money or resources (18 %), lack of will (18 %) and the magnitude of the task ahead (14 %),
tā kā ANO Attīstības programmas ziņojumā bija ierosināts Komisijai un dalībvalstīm sasniegt vai pārsniegt 3 % no OAP, kas ir minimālais mērķis sabiedrības izpratnes veicināšanā un izdevumiem izglītībai attīstības jomā;
whereas a United Nations Development Programme report has proposed that the Commission and the Member States move towards or beyond a figure of 3% of ODA as a minimum target for public awareness raising and development education expenditure,
uzskata, ka jaunās dalībvalstis, parakstot Eiropas konsensu par attīstību gada laikā no pievienošanās dienas, piekrita īstenot vērienīgu attīstības programmu un strādāt, lai sasniegtu TAM paredzētajā laikā;
Considers that the ten new Member States subscribed to the European Consensus on Development within a year of their accession, agreeing to implement an ambitious development paradigm and to work towards achieving the MDGs within the set time-frame;
pauž bažas, ka daudzas no jaunajām dalībvalstīm nespēs sasniegt mērķi – novirzīt 0,17 % no nacionālā kopienākuma OAP līdz 2010. gadam –, bet dažas var piedzīvot to, ka OAP samazinās līdz ar kopējiem budžeta ierobežojumiem, jo ir jāsamazina valdības parādi;
Expresses its concern that many of the new Member States are not on course to meet the target of 0.17% of GNI to be spent on ODA by 2010, though some may see ODA fall in line with overall budget cuts due to the need to reduce government debt;
uzsver jauno dalībvalstu pieredzi, jo īpaši pārejas procesa laikā iegūto pieredzi, un uzskata, ka labai pārvaldībai un demokrātijas sekmēšanai jābūt prioritātēm ES attīstības sadarbības jautājumos; aicina ES iestādes izmantot jauno dalībvalstu šajā jomā iegūto pieredzi, lai pilnveidotu savu attīstības politiku;
Stresses the experience of the new Member States, in particular during the transition process, and considers that good governance and the promotion of democracy must be the priorities for the EU in development cooperation matters ; calls on the EU institutions to put to good use, in order to enrich its development policy, the experience accumulated in the field by the new Member States;
uzskata, ka aktīva sadarbības politika palīdzēs jaunajām dalībvalstīm veicināt pamattiesību ievērošanu un solidaritāti ar jauno paaudzi trešās valstīs saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku;
Considers that, due to an active cooperation policy, the new Member States will contribute to the promotion of respect for fundamental rights and solidarity with the new generations in third countries within the scope of the ENP;
uzsver konkrētos ieguvumus, ko jaunās dalībvalstis gūst, piedaloties attīstības sadarbības politikā, jo īpaši ekonomiskās attīstības un tirdzniecības jomā;
Stresses the concrete benefit for the new Member States of participating in development cooperation policy, in particular in the areas of economic development and trade;
atzinīgi vērtē Komisijas jauno pieeju, kas pārsniedz tradicionālās attīstības politikas robežas un veido jaunas partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm;
Welcomes the Commission's new approach of going beyond traditional development policies and creating new partnership relations with developing countries;
atzinīgi vērtē to, ka starptautiskā sabiedrība vēlas pieņemt "kopējas atbildības" principu humānas krīzes gadījumos;
Welcomes the fact that the international community is willing to accept the principle of 'common responsibility' in the case of humanitarian urgency;
ierosina jaunajām dalībvalstīm aktīvāk strādāt kopā ES ar mērķi nodrošināt, ka situācija jo īpaši EKP valstīs tiek uzraudzīta laicīgāk, lai ES varētu reaģēt elastīgāk, pielāgojot savu politiku šīm valstīm;
Suggests that the new and old Member States should work together more proactively within the EU to ensure that the situation in particular countries included in the ENP is monitored in a more timely fashion so that the EU can react with greater flexibility in its policy towards these countries;
uzsver saikni starp attīstību un migrāciju, kas ir būtiska problēma lielākajā daļā jauno dalībvalstu, kuras atrodas pie ES ārējām robežām;
Stresses the link between development and migration, which is a major challenge for most of the new Member States which are at the external borders of the EU;
atzīst jauno dalībvalstu panākto progresu, no atbalsta saņēmējvalstīm kļūstot par atbalsta sniedzējvalstīm, kā arī uzdevumus, kas šīs valstis sagaida nākotnē;
Recognises the progress made by the new Member States in their evolution from being aid recipient countries to becoming donor countries, and acknowledges the challenges that lie ahead;
atzīmē, ka jauno dalībvalstu prioritātes pēc pārejas perioda nosaka to vēsturiskās attiecības, un tās ir saistītas ar kaimiņiem, un ka lielāko daļu attīstības sadarbības budžeta jaunās dalībvalstis novirza saviem tuvākajiem kaimiņiem un NVS valstīm; aicina Eiropas Savienību izmantot iespējas, kas saistītas ar šo jauno dalībvalstu pievienošanos, lai stiprinātu ES stratēģisko pozīciju Austrumeiropā, Centrālāzijā un Kaukāzā – pasaules reģionos, kuriem līdz šim piešķirts vismazākais ES atbalsts un kuri tomēr saskaras ar daudzām problēmām attīstības jomā;
Notes that the priorities of the new Member States after the transition period are determined by their historical relations and ties with their neighbours, and that the major part of the development cooperation budget of the new Member States targets their immediate neighbours and the CIS countries; calls on the EU to seize the occasion of the accession of the new Member States to reinforce its strategic presence in eastern Europe, central Asia and the Caucasus as regions of the world hitherto less concerned by European aid but which are nonetheless facing numerous development challenges;
uzsver, ka efektīva rīcība demokrātijas un tiesiskuma veicināšanā, kas ir jauno dalībvalstu galvenās iesaistīšanas jomas, ir arī veids, kā ilgtermiņā veicināt nabadzības ierobežošanu, kas ir ES attīstības politikas galvenais mērķis, kurš noteikts saskaņā ar DCI;
Stresses that effective action in the promotion of democracy and the rule of law, key fields of intervention for the new Member States, is also a means of acting in the long term for poverty reduction, which is a priority objective of EU development policy as fixed by the DCI;
atgādina par ES ārējo attiecību "Austrumu dimensiju" un uzskata, ka jauna ES un kaimiņvalstu apvienība (līdzīgi kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentā asambleja, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība (Euromed) un Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja (Eurolat)) varētu nostiprināt vēsturisko pieredzi, paaugstināt jauno dalībvalstu ieguldījumu ES politikā, palīdzēt kopīgi veidot EKP un informēt kaimiņvalstis par jaunajām politikas jomām;
Recalls the Eastern dimension of EU external relations and considers that a new assembly of EU and neighbouring countries (similar to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly, the Euro-Mediterranean Partnership (Euromed) and the Parliamentary Assembly for EU-Latin America (Eurolat)) could build on historical experience, boost the input of the new Member States in EU politics and help to co-shape the ENP and to make neighbouring countries aware of new political fields;
atzīst, ka lielākā daļa dalībvalstu savās ārlietu ministrijās ir izveidojušas nodaļas, kas īpaši nodarbojas ar attīstības sadarbību, bet tomēr iesaka tām stiprināt koordināciju gan savās ministrijās, gan vienai ar otru un citām dalībvalstīm un vairāk iesaistīt valstu parlamentus un pašvaldības iestādes lēmumu pieņemšanas procesā;
Recognises that most Member States have departments within their Ministries of Foreign Affairs dealing specifically with development cooperation, but nonetheless recommends that they strengthen coordination both within their own ministries and between each other and with other Member States to the extent approved by national parliaments and local authorities in the decision-making process;
atzīst, ka attiecīgo iestāžu izveidošana un politikas virzienu īstenošana ir laikietilpīgs process;
Recognises that building the relevant institutions and implementing policies is a time-consuming process;
atzīst, ka nozīmīgākie uzdevumi jaunajām dalībvalstīm nākamajos gados būs palielināt budžetu un veikt izpratnes veicināšanas pasākumus;
Recognises that the biggest challenges for the new Member States in the coming years will be the increase in budgets and awareness-raising activities;
atzinīgi vērtē iepriekšminēto stratēģisko ietvaru "Eiropas konsenss par attīstību: ieguldījums saistībā ar izglītības un izpratnes veicināšanu attīstības jomā" un norāda, ka Parlamentam ir īpaša loma, uzsverot pašreizējo un iespējamo izglītības un izpratnes veicināšanas nozīmi attīstības jomā gan attiecībā uz oficiālo, gan neoficiālo izglītību jaunajās dalībvalstīs;
Welcomes the above-mentioned strategy framework 'The European Consensus on Development: The Contribution of Development Education and Awareness Raising' and stresses that Parliament has an important role to play in highlighting the actual and potential role of development education and awareness in both formal and informal education in the new Member States;
uzskata, ka ilgtermiņa projekti, izvēloties tādus partnerus un nozares, kas dalībvalstīm sniedz salīdzinošas priekšrocības un ļauj nodot pieredzi, ir optimāls risinājums nabadzības izskaušanas procesā pasaulē;
Considers that long-term projects which target partners and sectors where the new Member States have a comparative advantage and can transfer experience are of optimal utility in the global poverty eradication process;
aicina dalībvalstu starpā izmantot darba dalīšanu, lai katra dalībnieka ieguldītajam darbam radītu pievienoto vērtību ar mērķi palielināt kopējā darba efektivitāti;
Calls for a division of labour between the Member States with regard to the added-value of each actor's input and with the objective of working together effectively;
uzskata, ka lielākā daļa jauno dalībvalstu varētu noteikt lielāku prioritāti savai attīstības politikai un turpmāk nodrošināt iekšēji saskaņotāku pieeju stratēģijas plānošanā (izņemot Lietuvu, kur Ārlietu ministrija ir vadošā ministrija OAP plānošanā un pārvaldībā);
Believes that a large majority of the new Member States could give greater priority to their development policy and furthermore ensure an approach to strategy planning with greater internal coordination (with the exception of Lithuania, where the Ministry of Foreign Affairs is the lead ministry for ODA planning and management);
uzskata, ka ES mērķis attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm ir ne tikai pārvērst kapitālā to pieredzi, bet arī palīdzēt tām nostiprināties kā jaunām palīdzības sniedzējvalstīm; tādēļ mudina vecās un jaunās dalībvalstis kopīgi noteikt īstenojamu grafiku, lai jaunās dalībvalstis pielāgotos ES mērķiem atbalsta attīstības jomā, vienlaikus ņemot vērā jauno un veco dalībvalstu partnerības iespējas un ierobežojumus;
States that the objective of the EU with regard to the new Member States is not only to capitalise on their experience but also to help them strengthen their role as new donors; encourages, therefore, the old and new Member States to decide jointly on a realistic calendar with a view to bringing the new Member States into line with the EU's development aid objectives, while taking due account of both the potential and the limits of the partnership between new and old Member States;
uzsver, ka jaunās dalībvalstis ir pilnībā jāiekļauj pieredzes apmaiņā un īpašu apmācību jomās, kas saistītas ar attīstības sadarbības politikas virzienu plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu; atgādina dažādo pieredzi saistībā ar kapacitātes palielināšanas metodi (CBS) un aicina veikt turpmākus uzlabojumus, lai, piemēram, apturētu civildienesta ierēdņu personāla mainību;
Stresses that the new Member States need to be fully included in the sharing of experience and in specific training in fields related to the programming, implementation and evaluation of development cooperation policy; recalls the different CBS (Capacity Building Scheme) experiences and calls for further improvements, to put an end for instance to the turnover of civil servants;
atgādina pastāvīga dialoga nozīmi ar ierēdņiem, kas ir atbildīgi par jaunajām dalībvalstīm, pievienošanās valstīm un kandidātvalstīm; uzsver EuropeAid tehniskās palīdzības nozīmi apmācības kursu, semināru, konferenču un īpašas tehniskās palīdzības organizēšanā, lai apmierinātu valstu izteiktās vajadzības; uzsver Komisijas Attīstības Ģenerāldirektorāta finansēto pasākumu nozīmi šajā jomā;
Recalls the importance of a permanent dialogue with officials responsible for the new Member States and acceding or candidate countries; underlines the importance of EuropeAid's technical assistance in the organisation of training courses, seminars, conferences and specific technical assistance to meet the needs expressed by these countries; stresses the importance of the activities funded by the Directorate-General Development of the Commission in this regard;
pauž nožēlu par to, ka 2007. gadā vairs nav sanākusi īpašā darba grupa jauno dalībvalstu spēju stiprināšanai, lai gan jauno dalībvalstu vajadzība palielināt spējas ir neatliekama un ES paplašināšanās process joprojām notiek;
Regrets the fact that the special working party on strengthening the new Member States' capacities held no further meetings in 2007, even though the new Member States have a pressing need to increase their development-cooperation capacities and the EU enlargement process is still under way;
prasa atjaunot šīs darba grupas aktīvu darbību, no vienas puses nodrošinot, ka tās darbība ir saistīta ar Parlamenta Attīstības komitejas vai tā sekretariāta pārstāvēšanu, kā arī TRIALOG pārstāvēšanu, kas ir projekts, kurā cieši sadarbojas Eiropas attīstības jomas NVO, bet, no otras puses, nodrošinot, ka šī darba grupa paplašina pilnvaras, ņemot vērā īpašās jauno dalībvalstu problēmas attīstības sadarbības jomā;
Calls for that working party to be reactivated and for representatives of Parliament's Committee on Development (or its secretariat) and of TRIALOG (a project conducted in close cooperation with European development NGOs) to be also involved in the working party's activities, and for the working party's remit to be enlarged to include the new Member States' specific development-cooperation problems;
uzsver "mērķsadarbības" un "neliela apjoma mērķsadarbības" projektu nozīmi jauno dalībvalstu personāla apmācībā, izmantojot kvalitatīvu tehnisko atbalstu, kas ir līdzekļi, pēc kuriem vajadzību izteikušas tikai Ungārija un Slovākija;
Stresses the importance of projects on "twinning" and "light twinning" in training the personnel of new Member States through quality technical assistance, funds which only Hungary and Slovakia have called for;
aicina divreiz gadā rīkot starpparlamentu sanāksmes starp Parlamentu un jauno dalībvalstu parlamentiem, lai apspriestu attīstības un sadarbības jautājumus un specializēta sadarbības tīkla izveidi;
Calls for bi-annual inter-parliamentary meetings between Parliament and the parliaments of the new Member States focused on development and cooperation issues and the creation of a specific network in this regard;
uzskata, ka jauno dalībvalstu līdzdalība Eiropas Attīstības fonda komitejā piešķirtu papildu dimensiju debatēm un palīdzētu tālāk nostiprināt šo valstu tehniskās spējas;
Believes that the participation of the new Member States in the European Development Fund committee would bring an additional dimension to the debates and further help to build their technical capacities;
atzīmē, ka dažas jaunās dalībvalstis neatzīst attīstības sadarbības prioritātes, un aicina veidot kopēju saziņas un izglītības stratēģiju, lai novērstu šo trūkumu; uzsver, cik svarīgi ir veicināt izpratni par attīstības jautājumiem, izmantojot skolu programmas, un cik būtiski ir plašsaziņas līdzekļi, lai radītu sabiedrības izpratni un izveidotu starptautiska līmeņa brīvprātīgas darbības tradīciju;
Notes the lack of public recognition of development cooperation priorities in some of the new Member States and calls for an overall communication and education strategy to remedy this deficit; stresses the importance of raising awareness of development issues in school curricula, as well as the role of the media in creating public awareness and developing an international volunteer tradition;
pozitīvi vērtē nozīmi, kas piemīt ziņojumam par izpratnes veicināšanu attīstības izglītības jomā un tā lomu Eiropas konsensa par attīstību īstenošanā, uzsverot pašreizējo un iespējamo attīstības izglītības un izpratnes veicināšanas nozīmi gan attiecībā uz oficiālo, gan neoficiālo izglītību Eiropā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs;
Takes a positive view of the importance of a report on development education awareness raising and its role in the implementation of the European Consensus on Development, highlighting the actual and potential role of development education and awareness raising in formal and informal education in Europe, especially in the new Member States;
ņemot vērā, ka jauno dalībvalstu iedzīvotāji jau ir guvuši izpratni par humānās palīdzības jautājumiem, kā to pierādīja šo valstu nozīmīgā mobilizācija 2004. gadā piedzīvotā cunami laikā, kas bija pamats, lai izglītotu iedzīvotājus par nepieciešamību uzņemties noteiktas un ilgtermiņa saistības, ko paredz efektīva attīstības politika;
Considers that the public in the new Member States is already aware of humanitarian aid issues, as was demonstrated by their large-scale mobilisation over the 2004 tsunami - a starting-point for making people aware of the need for specific longer-term commitments within an effective development policy;
aicina Komisiju sākt īpašu izpratnes veicināšanas kampaņu par jauno dalībvalstu salīdzinošajām priekšrocībām un pievienoto vērtību sadarbības un attīstības jomā;
Calls on the Commission to launch a specific awareness-raising campaign focusing on the comparative advantages and added value of the new Member States with regard to cooperation and development issues;
aicina uzlabot koordināciju starp attiecīgajām valstu ieinteresētajām pusēm un veicināt NVO un vietējo iestāžu atbilstīgu iesaistīšanos valstu politikas veidošanas procesā;
Calls for greater coordination among the relevant national stakeholders and an appropriate involvement on the part of NGOs and local authorities in national policy-making processes;
aicina Komisiju aktīvi iesaistīt jaunās dalībvalstis rīcības plānu sagatavošanā, apspriešanā un to īstenošanas uzraudzībā;
Calls on the Commission to actively involve the new Member States in the preparation and negotiation of Action Plans, and in monitoring their implementation;
atzīmē, ka jaunās dalībvalstis, pilnībā atsaistot savu atbalstu attīstības jomā, var būt pozitīvs piemērs visām dalībvalstīm;
Notes that, by fully untying their development aid, the new Member States could be a positive example for all Member States;
atzīmē, ka visām dalībvalstīm ir jānosaka termiņi, kuros jāatsaista savs atbalsts attīstības jomā, jo ilgtermiņā saistītais atbalsts attīstības jomā nesekmē efektīvu pārvaldību un līdzekļu efektīvu piešķiršanu, kā arī neveicina mērķu sasniegšanu attiecībā uz sadarbību attīstības jomā;
Notes that all Member States should set deadlines to untie their development aid, since in the long term tied development aid neither serves good governance nor the efficient allocation of resources, nor does it contribute to the goals of development cooperation;
atzīmē, ka saikne starp privāto sektoru un sadarbību attīstības jomā jaunajām dalībvalstīm ir jauna un daudzsološa pieeja un ka šo valstu privāto uzņēmumu aktīvāka līdzdalība ES publiskajos iepirkumos, kas saistīti ar sadarbības projektiem attīstības jomā, varētu palielināt izpratni par sadarbību attīstības jomā;
Notes that the links between the private sector and development cooperation constitute a promising new avenue for the new Member States, and that a more active participation on the part of private undertakings from those Member States in the procurement of development cooperation projects at EU level could raise awareness of development cooperation;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas piedalīšanos pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis ( COM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD) )
European Parliament legislative resolution of 13 March 2008 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the participation by the Community in a research and development programme aimed at enhancing the quality of life of older people through the use of new Information and Communication Technologies (ICT), undertaken by several Member States ( COM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0329 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0329 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 169. un 172. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0178/2007 ),
having regard to Article 251(2) and Articles 169 and 172(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0178/2007 ),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0027/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0027/2008 ),
(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam - Lēmumam (EK) Nr. .../2008.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position at first reading corresponds to the final legislative act, Decision No .../2008/EC.)