natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka ES tirdzniecības politikai, kas tiek veidota atbilstoši PTO un pārredzama un efektīvi regulēta tirgus daudzpusējām saistībām, ir vajadzīga efektīva rūpniecības bāze, kuru atbalsta atbilstoši nozaru politikas virzieni un kura mērķis ir izaugsme un ilgtspējīga attīstība;
Considers that the EU's trade policy, set against the multilateral background of the WTO and a transparent and effectively regulated market, needs an effective production base that is supported by appropriate sectoral policies and targeted at growth and sustainable development;
uzskata, ka ekonomikas atveseļošana, ko veicinātu lēmumi, kurus ES pieņēmusi sadarbībā ar dalībvalstīm, radīs jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem, kas aizvien biežāk ir spējīgi konkurēt atklātos un pārredzamos pasaules tirgos;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
turklāt uzskata, ka ES rūpniecības politikas pamatnostādnēs vajadzētu pienācīgi ņemt vērā vienotākas muitas pārbaudes, kas ir nozīmīgs preču viltošanas apkarošanas un Eiropas patērētāju aizsardzības līdzeklis; uzskata, ka rūpniecības politikai būtu arī jānodrošina saskaņota valstu muitas nodokļu iekasēšana uz ES robežām, lai izvairītos no atšķirībām, kā arī no kaitējuma importētāju interesēm un ES rūpniecības struktūras attīstībai;
Considers also that EU industrial policy guidelines should give due consideration to more homogeneous customs controls, as an important means of fighting counterfeiting and protecting European consumers; considers that an industrial policy should also ensure that the customs duty collection systems of countries at EU borders are harmonised to avoid inequalities and harm being caused to the interests of importers and to the development of the EU's industrial fabric;
uzsver, ka brīvai tirdzniecībai ir izšķiroša nozīme Eiropas rūpniecības attīstībā;
Stresses the crucial importance of free trade to the development of European industry;
prasa Komisijai izmantot Eiropas rūpniecības politikas pamatnostādnes, lai izstrādātu iecerētos konkrētos tiesību aktus ES tirdzniecības veicināšanai;
Asks the Commission to make the guidelines for EU industrial policy the basis upon which tangible legislative instruments promoting EU trade are planned;
aicina Komisiju ES rūpniecības ekoloģiskos raksturlielumus uzlabot ne tikai savos juridiskajos priekšlikumos, bet vienlaikus nodrošināt, ka tie paši vides standarti, kas tiek attiecināti uz Eiropas Savienībā ražotajiem produktiem, tiek piemēroti arī ES vienotajā tirgū importētajiem produktiem, koncentrējoties ne tikai uz šo noteikumu pieņemšanu, bet arī ievērošanu;
Calls for the Commission not only to improve the environmental performance of EU industry in its legal proposals but at the same time to ensure that the same environmental standards as for products produced in the European Union also apply to imported products into the EU single market, focusing not only on setting these rules but also upholding them;
aicina Komisiju ievērot mērķus, kas izklāstīti paziņojumā “Globālā Eiropa” un gaidāmajā paziņojumā par tirdzniecības politiku, jo īpaši Dohas sarunu kārtā panākot vērienīgu piekļuvi jauniem tirgiem, tostarp izmantojot nozaru nolīgumus, piemēram, ķīmijas un mašīnbūves nozarē;
Calls on the Commission to deliver on the objectives set out in the Global Europe communication and forthcoming communication on trade policy, notably by ambitious new market access in the Doha Round, including sectoral agreements, e.g. chemicals and machinery;
aicina saglabāt efektīvus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, lai cīnītos pret tādu negodīgu komercpraksi kā dubultā cenu politika attiecībā uz izejmateriālu piegādi un subsīdijām vietējai rūpniecībai;
Calls for the preservation of effective trade defence instruments for the purpose of countering unfair commercial practices, such as dual pricing in respect of the supply of raw materials and subsidies for domestic industry;
uzsver, ka rūpniecības atjaunošanā jāizmanto darbinieku ierosinājumi un iemaņas, un tāpēc norāda, ka līdzdalībai vajadzētu būt pēc iespējas lielai;
Stresses that employees' ideas and skills must be used in the restructuring of industry, and therefore calls for the widest possible consultation;
aicina Komisiju izstrādāt regulējumu pārrobežu darba koplīgumu slēgšanai, lai sekmētu pārrobežu nolīgumu piemērojamību un risinātu problēmas, kas saistītas ar darba organizēšanu, apmācību un darba apstākļiem, kā arī nodarbinātības nosacījumiem;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
uzsver, ka, izstrādājot un īstenojot rūpniecības politiku Eiropas Savienībā, ir jāpārskata nosacījumi par rūpniecisko atkritumu, jo īpaši toksisko atkritumu, apglabāšanu un vietām, kur tas notiek, lai nodrošinātu, ka rūpnieciskie atkritumi nekļūst par ekoloģisku, ekonomisku vai sociālu nastu Eiropas Savienības vai trešo valstu kopienām;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
uzskata, ka iekšējā tirgus efektīvai uzraudzībai ir svarīga nozīme, lai aizsargātu Eiropas rūpniecību pret negodīgu konkurenci; mudina Komisiju iesniegt vērienīgus priekšlikumus, lai reformētu pašreizējo tirgus uzraudzības sistēmu, pastiprinot ES nozīmi koordinēšanā starp dalībvalstu tirgus uzraudzības un muitas iestādēm un nodrošinot, ka visās dalībvalstīs ir pieejami pietiekami līdzekļi;
Asserts that effective market surveillance throughout the internal market is crucial to protecting European industry from unfair competition; encourages the Commission to submit ambitious proposals to reform the current system of market surveillance, strengthening the EU's role in the coordination of national market surveillance and customs authorities and ensuring that adequate resources are made available in all Member States;
aicina Komisiju turpināt īstenot labāka regulējuma stratēģiju un uzlabot vienotā tirgus pārvaldību, piemēram, izveidojot tādus instrumentus kā vienas institūcijas apstiprinājums, veicinot pārrobežu administrēšanas tiešsaistes risinājumus un vienlaicīgi ņemot vērā MVU īpašās vajadzības;
Calls on the Commission to continue the Better Regulation strategy and to improve governance of the single market, namely by creating ‘one stop-shop’ schemes and promoting online cross-border administrative solutions taking into account the particular needs of SMEs;
norāda, ka ēnu ekonomikas un nedeklarētas darbības pieaugums krīzes laikā ir ietekmīgs konkurenci kropļojošs faktors; prasa dalībvalstu kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus cīņā pret šo parādību;
Stresses that the expansion in times of crisis of the hidden economy and undeclared activities is an important factor in distortion of competition; calls on the competent authorities in the Member States to take the necessary action to combat this phenomenon;
uzsver, cik svarīgs ir darba ņēmēju ieguldījums ekonomikas izaugsmes un progresa palielināšanā;
Stresses the importance of workers' contributions to increasing economic growth and progress;
pauž pārliecību, ka paralēli horizontālai pieejai jāuzsāk nozaru iniciatīvas, lai turpinātu veicināt modernizāciju, palielinātu atsevišķu rūpniecības nozaru, to piegādes ķēžu un saistīto pakalpojumu konkurētspēju un ilgtspēju, izmantojot labākās prakses apmaiņu, standartu noteikšanu, salīdzinošo novērtēšanu un līdzīgus elastīgus politikas veidošanas instrumentus; prasa:
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
nodrošināt ilgtspējas apliecinājumu par nozarei raksturīgo pieeju saskaņā ar ES klimata un enerģētikas politikas mērķiem un vērienīgajiem resursu efektīvas izmantošanas mērķiem;
the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU's climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
apsvērt visus iespējamos politikas pasākumus, tostarp kritērijus un standartus, kā arī ilgstošus pētniecības un izstrādes un inovāciju centienus;
consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
pievērst īpašu uzmanību gan galvenajām Eiropas rūpniecības nozarēm, gan arī tām, kuras skar sabiedrības svarīgākās problēmas, taču kurām ir liels uzņēmējdarbības un nodarbinātības potenciāls;
a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
uzsvērt dažādo veidu starpnozaru tehnoloģiju papildinošo raksturu un konverģenci starp attiecīgajām nozarēm, kuras kļuvušas iespējamas, pārejot uz digitālo ekonomiku;
emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
veicināt jaunu darbību attīstību, piemēram, atjaunojamās enerģijas un radošā satura jomā, jo tās ir nozares, kurās ES ir izdevīgā situācijā un kurās ir iespējas radīt lielu darba vietu skaitu;
the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
Komisijai regulāri iesniegt progresa ziņojumus;
regular progress reports by the Commission;
atzīmē, ka Eiropas rūpniecība kļūst arvien atkarīgāka no uzņēmumiem sniegtajiem pakalpojumiem un ka tāpēc īpaša uzmanība ir jāvelta visiem galvenajiem ražošanas ķēdes posmiem; tādēļ pauž gandarījumu par Komisijas pausto vēlmi lielāku vērību veltīt šāda veida savstarpējai atkarībai;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
atkārtoti norāda, ka ir steidzami jāpanāk progress Eiropas Uzņēmumu reģistra vienota informācijas tīkla izveidē, lai ne tikai ražotājiem, bet arī patērētājiem garantētu informācijas pārredzamību un ticamību;
Reiterates the need to make swift progress in relation to interconnection of the European business register, as a means of ensuring that information for both producers and consumers is transparent and reliable;
uzsver tūrisma nozares nozīmi ES, kas ir populārākais tūristu galamērķis pasaulē, un dažos reģionos tūrisms ir galvenā saimnieciskā darbība; atbalsta Eiropas Komisijas stratēģiju tūrisma nozares konkurētspējas uzlabošanai, veicot pasākumus attiecībā uz Eiropas kā tūrisma galamērķa tēla kvalitāti, ilgtspēju un stiprināšanu;
Stresses the importance of the tourism industry in the EU, which is the world's foremost tourist destination, and in certain regions where it is the mainstay of the economy; supports the Commission's strategy for boosting the competitiveness of the tourism industry by means of measures relating to quality, sustainability and the enhancement of Europe's image as a tourist destination;
aicina Komisiju ievērot ceļvežus un secinājumus, kas izstrādāti nozaru politikas struktūrās; uzskata, ka šie ceļveži sniedz nozarei noteiktību attiecībā uz ilgtermiņa plānošanu un ir vērtīgs instruments konkurētspējas saglabāšanai;
Calls on the Commission to respect the roadmaps and conclusions developed in industry-specific approaches; believes that these roadmaps provide industry with long-term planning certainty and are a valuable tool for remaining competitive;
uzskata, ka Eiropas rūpniecībai un visām ieinteresētajām personām vajadzētu palielināt ieguldījumus, uzlabot uzņēmumu, sociālo un vides iesaisti un cieši sadarboties, lai izstrādātu labvēlīgus pamatnosacījumus; uzskata, ka rūpniecībai būtu jāturpina ieguldījumi un jāsaglabā ražošana Eiropā, jāturpina centieni pētniecības jomā un jācenšas nodrošināt ilgtspējīga attīstība, inovācijas un godīgi atalgots darbs; uzskata, ka rūpniecībai ir svarīga loma, attīstot jaunu kvalifikācijas kultūru, kas piedāvā labas iespējas kvalitatīvai apmācībai, kā arī izstrādājot vēl inovatīvākus un ilgtspējīgākus produktus un procesus, kā arī tai pēc iespējas jāiesaistās stratēģiskajās partnerattiecībās Eiropā;
Takes the view that European industry and stakeholders should step up their investments, corporate, social and environmental engagements and cooperate closely to develop favourable framework conditions; believes that industry should maintain investment and production in Europe, sustain its own research efforts, and strive towards sustainable growth, innovation and fairly-paid employment; believes that industry has a role to play in developing a new culture of qualifications offering good opportunities for high quality training and even more innovative, sustainable products and processes, and should enter wherever possible into strategic partnerships in Europe;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunas starpniecības koncepcijas jaunas infrastruktūras uzraudzībai un būvniecībai un īstenot tās, palielinot iedzīvotāju iesaisti, lai rūpniecības bāzes ilgtspējīgai atjaunināšanai vajadzīgā infrastruktūra (piemēram, viedie tīkli, vēja ģeneratoru kompleksi, jaunas dzelzceļa līnijas) būtu ātri pieejama;
Calls on the Commission and Member States to devise new mediation approaches to monitoring and building new infrastructure and to implement them so as increase the involvement of citizens, so that infrastructure which is necessary for the sustainable renewal of the industrial base (e.g. smart networks, wind farms, new railway lines) can quickly become possible;
pauž pārliecību, ka pasaules ekonomikas krīze ir skaidri parādījusi nepieciešamību uzņēmumiem rīkoties ar pienācīgu rūpību un nodrošinot pilnīgu atbilstību uzņēmumu sociālās atbildības principiem gan attiecībā uz uzņēmuma labu pārvaldību, gan saistībā ar vides prasību ievērošanu un izcilības nodrošināšanu sociālajā jomā;
Expresses its conviction that the world economic crisis has clearly demonstrated the need for companies to act with due diligence in full conformity with the principles of CSR regarding both good corporate governance and respect for the environment and social excellence;
uzsver, ka reģionālās struktūras nozīmīgi stiprina Eiropas rūpniecību; uzskata, ka konkurētspējas kopas un inovāciju tīkli (uzņēmumi, augstskolas, pētniecības centri, tehnoloģiju pakalpojumi, apmācību centri u.c.), kā arī saiknes starp pašiem uzņēmumiem un starp tiem un citiem tirgus dalībniekiem (pievienotās vērtības ķēdes, sinerģijas) ir svarīgi ieguldījumu lēmumu pieņemšanā; tāpēc uzskata, ka:
Stresses that regional structures make a major contribution to strengthening industry in Europe; considers that competitive clusters and innovation networks (businesses, universities, research centres, technology services, training institutes, etc.) and linkages among businesses themselves and with other players (value-added chains, synergies) are essential to investment decisions; for this reason, takes the view that:
aktīvāk jāatbalsta inovāciju kopas un tīkli, jo īpaši Eiropas konkurētspējas kopas un jaunās inovāciju partnerības, kuras 2011. gadā tiks uzsāktas kā daļa no iniciatīvas “Inovāciju Savienība” un galvenokārt pamattehnoloģiju jomā; tādējādi sekmējot zināšanu un tehnoloģiju nodošanu un pētniecību, labākas apmācības un infrastruktūras veicināšanu saskaņotā veidā, turklāt šos uzdevumus nosakot arī par Eiropas Reģionālās attīstības fonda prioritāti;
innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
reģionālo tīklu struktūrām un lauku reģioniem ir jāsaņem ES palīdzība, lai tie varētu veicināt rūpniecības bāzi;
regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
kopām un tīkliem jāatrodas Eiropas platformu pakļautībā, lai varētu stiprināt atbalstu kopām un tīkliem;
the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
jāatbalsta tādas iniciatīvas kā “Pilsētu mēru pakts” un “Progresīvās pilsētas”, jo arī rūpniecība un MVU gūst no tām labumu;
initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
Eiropas Investīciju bankai jāstiprina saikne starp rūpniecības politiku un teritoriālo kohēziju;
the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
atzīst ES rūpniecības devumu sociālekonomiskas un teritoriālas kohēzijas nodrošināšanā un uzskata, ka veiksmīga rūpniecība ir būtisks nosacījums ES reģionu ekonomiskai izaugsmei un sociālai stabilitātei;
Recognises the contribution of EU industry to the vision of socio-economic and territorial cohesion and considers prosperous industry to be a crucial condition for economic growth and social stability in EU regions;
tādēļ aicina rīkoties saskaņoti un izmantot un bagātināt reģionos jau pieejamo zinātnisko kompetenci un tehnoloģiskās prasmes, it īpaši pamattehnoloģiju jomā, un lielāku uzsvaru likt uz kopu politiku;
Calls, therefore, for concerted efforts to use and build on the scientific and technological skills which are already available in the regions, in particular in the area of key technologies, and for more emphasis to be placed on cluster policies;
norāda, ka atbilstošu digitālo infrastruktūru un inovatīvu tehnoloģiju ieviešana ir stratēģisks elements, lai palielinātu ES reģionu un rūpniecības nozaru konkurētspēju, ka IKT nozarei ir nozīmīga loma citu rūpniecības nozaru produktivitātes veicināšanā, ka moderna komunikāciju infrastruktūra ar augstu pārnešanas kapacitāti vispirms būtu jāizveido mazāk attīstītos reģionos un ka tas varētu radīt labvēlīgu vidi publiskiem un privātiem ieguldījumiem un palīdzētu paaugstināt uzņēmēju digitālo prasmju līmeni, kas ir svarīgs uzdevums;
Points out: that the roll-out of appropriate digital infrastructures and innovative technologies is a strategic element for increasing the competitiveness of EU regions and industries; that the ICT sector plays a key role in enhancing the productivity of other industrial sectors; that modern communication infrastructures with high transmission capacity should primarily be built in underserved regions; and that this could result in a favourable environment for public and private investment and, importantly, would help raise the digital literacy standard of business;
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6. un 7. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 49., 56., 114., 167. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 10. pantu par pamattiesību ievērošanu un aizsardzību, jo īpaši saistībā ar vārda un informācijas brīvību un tiesībām uz viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos,
having regard to Articles 2, 3, 6 and 7 of the Treaty on European Union (TEU), Articles 49, 56, 114, 167 and 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Article 10 of the European Convention on Human Rights (ECHR) relating to respect for and the promotion and protection of fundamental rights, in particular freedom of expression and information and the right to media pluralism,
ņemot vērā 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva ‐ AVMPD),
having regard to Directive 2010/13/EU of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive – AVMSD),
ņemot vērā 2009. gada 25. maija Eiropas Preses brīvības hartu un Komisijas darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu ES dalībvalstīs ( SEC(2007)0032 ), Komisijas noteikto trīsposmu pieeju plašsaziņas līdzekļu plurālisma jautājumam un Komisijas uzdevumā veikto neatkarīgo pētījumu, kura galīgā versija ir apstiprināta 2009. gadā,
having regard to the European Charter on Freedom of the Press of 25 May 2009, to the Commission's working document on media pluralism in EU Member States ( SEC(2007)0032 ), to the ‘three-step approach to media pluralism’ defined by the Commission, and to the independent study carried out on behalf of the Commission and finalised in 2009,
un 2010. gada 7. septembra rezolūciju par žurnālistiku un jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem ‐ sabiedriskās sfēras izveide Eiropā,
, and of 7 September 2010 on journalism and new media – creating a public sphere in Europe,
ņemot vērā Komisijas paziņojumus, iesniegtos parlamentāros jautājumus par informācijas brīvību Itālijā, par kuriem Eiropas Parlamentā rīkoja debates 2009. gada 8. oktobrī un 2010. gada 8. septembrī, un ņemot vērā 2011. gada 17. janvāra debates Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE komitejā) un Kultūras un izglītības komitejā (CULT komitejā) par Ungārijas plašsaziņas līdzekļu likumu,
having regard to the statements by the Commission, to the parliamentary questions tabled and debates held in the European Parliament on 8 October 2009, regarding freedom of information in Italy, and on 8 September 2010, and to the discussions held in the joint meeting of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE Committee) and the Committee on Culture and Education (CULT Committee) on 17 January 2011 regarding the Hungarian media law,
ņemot vērā LIBE komitejas lēmumu prasīt, lai Pamattiesību aģentūra sagatavo gada salīdzinošo ziņojumu par plašsaziņas līdzekļu brīvības, plurālisma un neatkarīgas pārvaldības situāciju ES dalībvalstīs, ziņojumā ietverot rādītājus,
having regard to the decision by the LIBE Committee to request the Fundamental Rights Agency to issue an annual comparative report on the situation with regard to media freedom, pluralism and independent governance in the EU Member States, including indicators,
ņemot vērā Unesco Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, 7. un 11. pantu,
having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, in particular Articles 5(2), 7, and 11 thereof,