natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mudina Komisiju publiskā un privātā sektora pārstāvjiem izstrādāt vadlīnijas par to, kā daudzlīmeņu pārvaldības un integrētās pieejas principus ieviest praksē; ierosina darbības, kuru mērķis ir veicināt šīs divas pieejas, finansēt no ERAF tehniskās palīdzības līdzekļiem;
Urges the Commission to develop a guide for public and private actors on how to implement in practice the principles of multi-level governance and the integrated approach; recommends that actions aimed at promoting these two approaches be financed under ERDF technical assistance;
ierosina Reģionu komitejai izmantot 2011. gada atvērto durvju dienas un ‐ ciktāl šajā posmā vēl iespējams ‐ 2010. gada atvērto durvju dienas tam, lai veicinātu un padziļinātu debates par vispiemērotāko daudzlīmeņu pārvaldības veicināšanas līdzekļu noteikšanu; iesaka izstrādāt atzinības zīmi par daudzlīmeņu pārvaldību un no 2011. gada to ieviest visos ES reģionos;
Recommends that the Committee of the Regions use the 2011 Open Days, and as far as still possible at this stage, the 2010 Open Days as an occasion to promote and deepen the debate on identifying the most suitable means of promoting multi-governance; suggests that a European multi-level governance label be launched and put in place in all regions across the EU as from 2011;
norāda, ka decentralizēti īstenošanas mehānismi ir nozīmīgs daudzlīmeņu pārvaldības faktors; ņemot vērā vienkāršošanas nepieciešamību, mudina dalībvalstis un reģionus attiecīgā gadījumā deleģēt darbības programmu daļēju īstenošanu un jo īpaši efektīvāk izmantot vispārējās dotācijas; aicina tos gan likumdošanas, gan budžeta līmenī veikt nepieciešamos decentralizācijas pasākumus, lai daudzlīmeņu pārvaldības sistēma varētu efektīvi darboties, ievērojot partnerības un subsidiaritātes principu; uzsver, ka būtu jāpalielina reģionālo un vietējo iestāžu, jo īpaši iestāžu ar likumdošanas pilnvarām, līdzdalība, jo tās vislabāk pārzina attiecīgo reģionu iespējas un vajadzības un tādējādi var sekmēt labāku kohēzijas politikas īstenošanu;
Notes that decentralised delivery mechanisms are a key factor for multi-level governance; given the necessity for simplification, urges Member States and regions to sub-delegate the implementation of a part of an operational programme, where appropriate and in particular to better exploit the use of global grants; calls on them to take the decentralisation measures required, at both legislative and budgetary levels, so that the system of multi-level governance can work effectively and in keeping with the principles of partnership and subsidiarity; stresses that regional and local authorities, especially those having legislative powers, should be more closely involved, as they are the best informed on their regions' potentialities and needs and could therefore contribute to an improved implementation of cohesion policy;
mudina dalībvalstis ‐ lai varētu laicīgi sākt dialogu ‐ jau pašā sākumā iesaistīt attiecīgās reģionālās un vietējās iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekus sarunās par Savienības tiesību aktiem un programmām, ko finansē no struktūrfondiem; aicina šīs iestādes piedalīties atbildīgās lēmumu pieņemšanas struktūrās uz vienlīdzīgiem noteikumiem ar valstu pārstāvjiem;
Urges the Member States to involve relevant regional and local authorities and civil society actors from the very early stages of negotiations on Union legislation and on programmes benefiting from the Structural Funds so as to allow a timely dialogue between the different layers of government; calls for these authorities to participate in the responsible decision-making bodies on an equal footing with the national representatives;
uzsver ‐ lai nodrošinātu fondu efektīvu apgūšanu un maksimālu ietekmi, ir vajadzīga pietiekama administratīvā veiktspēja gan ES, gan reģionālā un vietējā līmenī; tādēļ aicina Komisiju uzlabot savu administratīvo veiktspēju, lai palielinātu kohēzijas politikas pievienoto vērtību un nodrošinātu pasākumu ilgtspējīgumu, un aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošas administratīvās struktūras un cilvēkkapitālu, kad ir runa par pieņemšanu darbā, atalgojumu, apmācību, resursiem, procedūrām, pārredzamību un pieejamību;
Emphasises that for the efficient absorption of funds and maximisation of their impact there must be sufficient administrative capacity both at EU and at regional and local level; calls therefore on the Commission to improve its administrative capacity in order to increase the added value of the cohesion policy and ensure the sustainability of the actions and on the Member States to ensure adequate administrative structures and human capital in terms of recruitment, remuneration, training, resources, procedures, transparency and accessibility;
aicina dalībvalstis attiecīgā gadījumā arī stiprināt reģionālo un vietējo iestāžu lomu programmu sagatavošanā, pārvaldībā un īstenošanā, kā arī palielināt tām pieejamos resursus; iesaka kohēzijas politikā ieviest vietējās attīstības metodoloģiju, kas pamatojas uz vietējo partnerību, jo īpaši projektiem, kuri saistīti ar pilsētu, lauku un pārrobežu jautājumiem; aicina Komisiju veicināt partnerības starp reģioniem, kuriem ir līdzīga attīstības potenciāla specifika, un nodrošināt atbilstīgas ES līmeņa struktūras ieviešanu ar mērķi koordinēt makroreģionālo sadarbību;
Calls on the Member States also to strengthen, where appropriate, the role of regional and local authorities in programme preparation, management and implementation as well as boosting the resources at their disposal; recommends the adoption in the cohesion policy of the local development methodology based on local partnerships, in particular for projects related to urban, rural and cross-border issues; calls on the Commission to encourage partnership between regions having a similar specific development potential and to ensure that there is an appropriate framework at EU level put in place for the coordination of macroregional cooperation;
uzskata, ka partnerības un līdzfinansējuma principi sekmē vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu atbildības uzņemšanos kohēzijas politikas īstenošanā; atgādina par apņemšanos nodrošināt šos labas pārvaldības principus un prasa to turpmāku piemērošanu, neraugoties uz publisko izdevumu ierobežojumiem ekonomikas krīzes dēļ;
Considers that the principles of partnership and co-financing foster the assumption of responsibility by sub-national authorities in the implementation of cohesion policy; reiterates its commitment to these principles of good management and calls for their continued application despite the restrictions on public spending arising from the economic crisis;
iesaka uzlabot partnerības praksi un mudina Komisiju ierosināt vienotu definīciju partnerības jēdzienam, kas būtu priekšnosacījums reālas partnerības veidošanai ar reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; prasa Komisijai rūpīgi pārbaudīt šī principa ieviešanu, izstrādājot īpašus novērtēšanas instrumentus, un ar IKT rīku palīdzību izplatīt paraugpraksi šajā jomā; uzsver, ka partnerība var veicināt efektivitāti, lietderību, leģitimitāti un pārredzamību visos struktūrfondu plānošanas un īstenošanas posmos, kā arī sekmēt apņēmību un ieinteresētību attiecībā uz programmas rezultātiem; uzsver brīvprātīgo nozares nozīmīgo lomu partnerības procesā;
Recommends enhancing partnership practice and urges the Commission to come up with an agreed definition of the concept of partnership as a condition for building up real partnerships with regional and local authorities and civil society actors; asks the Commission to seriously verify the implementation of this principle by developing specific evaluation tools and to spread best practices in this area through ICT tools; emphasises that partnership can contribute to effectiveness, efficiency, legitimacy and transparency in all the phases of Structural Fund programming and implementation and can increase commitment to and ownership of programme outputs; underlines the important role of the voluntary sector in the partnership process;
atgādina par prasību apspriesties ar plašu sabiedrību, izmantojot organizācijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un NVO, lai ņemtu vērā to ieteikumus, un uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības dalība sekmē lēmumu pieņemšanas leģitimizāciju; norāda, ka centieni iesaistīt sabiedrību darbības programmu sagatavošanā periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam nav bijusi tik veiksmīga, kā cerēts; aicina Komisiju apzināt paraugpraksi un veicināt tās piemērošanu, lai uzlabotu sabiedrības iesaistīšanos pirms nākamā plānošanas perioda;
Draws attention to the requirement to consult the general public through organisations representing civil society and NGOs in order to reflect their proposals, and stresses that the participation of civil society helps to legitimise the decision-making process; notes that the efforts to involve the public in the preparations for the operational programmes for the period 2007-2013 were not as successful as hoped for; calls on the Commission to identify good practices and to facilitate their application with a view to improving public involvement ahead of the next programming period;
aicina daudzlīmeņu pārvaldības principu integrēt visos stratēģijas “Eiropa 2020” plānošanas un īstenošanas posmos, lai nodrošinātu reģionālo un vietējo iestāžu, kurām tā jāīsteno, patiesu ieinteresētību par rezultātiem; šajā sakarā atgādina par priekšlikumu Vietējo un reģionālo pašvaldību teritoriālajam līgumam par stratēģiju “Eiropa 2020”, lai mudinātu reģionus un pašvaldības iesaistīties stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sekmīgā īstenošanā;
Calls for the multi-level governance principle to be integrated into all phases of design and implementation of the EU2020 Strategy to ensure real ownership of the results by the regional and local authorities, which have to implement it; highlights in this connection the proposal for a ‘Territorial Pact of Local and Regional Authorities for Europe 2020’ to encourage regions and cities to contribute to the successful achievement of the objectives of the 2020 Strategy;
uzskata, ka Eiropas reģionu tīkliem vajadzētu izvērst savu darbību pārvaldības un partnerības paraugprakses jomā, likt lielāku uzsvaru uz politisko un stratēģisko pieredzi, kas gūta iepriekšējos programmu ciklos, kā arī nodrošināt publisku piekļuvi nozīmīgākajai informācijai par pieredzes apmaiņu visās ES valodās un tādējādi veicināt paraugprakses efektīvu īstenošanu;
Takes the view that the European networks of regions should broaden their work in the area of good practices in governance and partnership, should put more emphasis on political and strategic lessons learnt from previous programme cycles and should ensure public access to key information on best practices in all European Union languages and thus help to ensure that good practices are in fact implemented;
Komisijas lomas stiprināšana reģionālo un vietējo iestāžu atbalstā
Strengthening the Commission's role in supporting regional and local authorities
uzskata, ka reģionālo un vietējo iestāžu lielākai lomai jābūt līdzsvarā ar Komisijas kā uzraudzītājas lomu, kas paredz drīzāk pievērsties revīzijas sistēmām, nevis atsevišķiem projektiem; tādēļ aicina izstrādāt ES sertifikācijas sistēmu valstu revīzijas iestādēm; mudina Komisiju pabeigt atbilstības novērtējuma ziņojumu apstiprināšanu, lai izvairītos no maksājumu kavējumiem un līdzekļu zaudējumiem finanšu saistību atcelšanas dēļ, un līdz 2012. gadam iesniegt priekšlikumu par pieļaujamo kļūdas risku;
Is of the opinion that a stronger role for the regional and local level must correspond to a strengthened supervisory role for the Commission focusing on checking audit systems rather than single projects; calls in this connection for an EU certification system for national audit bodies; urges the Commission to complete the approval of the compliance assessment reports so as to avoid delays in payments and loss of funds due to decommittment, and to come up with a proposal on the tolerable risk of error before 2012;
atzinīgi vērtē Komisijas secinājumus ziņojumā par 2010. gada februāra rīcības plānu un līdz šim sāktās korektīvās un preventīvās darbības; aicina Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu turpināt iesākto darbu visu īstenošanas periodu, lai uzturētu pateicoties rīcības plānam sasniegto tempu;
Welcomes the findings of the Commission report on the February 2010 Action Plan and the corrective and preventive actions begun so far; calls on DG REGIO to continue with this exercise during the whole period of implementation to keep up the momentum generated by the Action Plan;
uzsver, ka jāuzlabo Eiropas iniciatīvu koordinēšana kohēzijas politikas un struktūrpolitikas jomā, lai neapdraudētu reģionālās politikas saskaņotību; tādēļ aicina Komisijā uzlabot saskaņošanu starp Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par kohēzijas politiku un struktūrpolitiku, un ģenerāldirektorātiem, kuru kompetencē ir attiecīgās nozaru iniciatīvas; attiecībā uz Lisabonas līgumā paredzēto vietējo un reģionālo pašvaldību tiesību nostiprināšanu prasa, lai tās tiktu ciešāk iesaistītas politikas izstrādē Komisijas līmenī nolūkā palielināt par projektiem atbildīgo personu atbildību; turklāt aicina Komisiju tomēr vairāk kontrolēt rezultātus uz vietas, lai labāk novērtētu projektu struktūru un pasākumu efektivitāti attiecībā uz tiem noteiktajiem mērķiem;
Stresses that European initiatives in the field of cohesion and structural policy need to be better coordinated so as not to jeopardise the coherence of regional policy; calls therefore for strengthened coordination in the Commission between DG REGIO, which is responsible for cohesion and structural policy, and the DGs responsible for the relevant sector-specific initiatives; calls, in view of the Lisbon Treaty's strengthening of the rights of regional and local authorities, for these authorities to be more closely involved in the development of policy at Commission level, in order to enhance project responsibility among project promoters; also calls, however, for more control of results by the Commission on the spot, so as to improve evaluation both of the efficiency of project structures and of the effectiveness of measures in terms of the objective they seek to achieve;
aicina Komisiju stiprināt iniciatīvu, kas paredz pārvaldības un sertificēšanas iestāžu to darbinieku apmācīšanu, kas veic apmācību; uzsver, ka šis process ir nepārtraukti jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka apmācību saturs atbilstošā mērā nonāk līdz zemākajam līmenim, sasniedzot vietējā līmeņa dalībniekus;
Invites the Commission to reinforce the ‘Train the trainers’ initiative for managing and certifying authorities; stresses that there should be constant monitoring to ensure that training contents are actually transferred to the lower levels in a balanced way, not neglecting the local actors;
mudina Komisiju nekavējoties uzsākt jaunā portāla darbību struktūrfondu kopējā datubāzē 2007, dodot iespēju visiem ar struktūrfondiem saistītajiem dalībniekiem tieši piekļūt vajadzīgajai informācijai; iesaka dalībvalstīm popularizēt šo instrumentu un par to informēt reģionālās un vietējās iestādes, kā arī galīgos līdzekļu saņēmējus;
Urges the Commission to quickly launch the new portal in the SFC 2007 database allowing direct access to relevant information for all actors dealing with Structural Funds; recommends that Member States promote and circulate information on this instrument among regional and local authorities as well as final beneficiaries;
aicina dalībvalstis vairāk izmantot finansēšanas tehnikas instrumentus kā līdzekļus, lai uzlabotu projektu kvalitāti un privāto dalībnieku, it īpaši MVU, dalību Eiropas projektos; aicina Komisiju vienkāršot šo instrumentu darbības noteikumus, jo to pašreizējā sarežģītība ierobežo izmantošanu;
Invites Member States to further exploit the financial engineering instruments as a means to increase the quality of the projects and the participation of private actors, especially SMEs, in European projects; calls on the Commission to simplify the functioning rules of these instruments, whose current complexity limits their use;
ir pārliecināts, ka atbilstības procedūrām nodrošināšana nedrīkst kaitēt intervences pasākumu kvalitātei; prasa Komisijai nākotnē izstrādāt vairāk uz rezultātu orientētu politiku, vairāk pievēršoties kvalitātei un stratēģisku projektu izstrādei, nevis kontrolei; tādēļ mudina Komisiju izstrādāt objektīvus un kvantitatīvus rādītājus, kas ir salīdzināmi visā Savienībā, lai uzlabotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmas, un turpmāk apsvērt elastīgāku noteikumu nepieciešamību ekonomikas krīzes gadījumā;
Is convinced that compliance with the procedures cannot be at the expense of the quality of interventions; asks the Commission for a more result-oriented policy in the future, focused on quality performance and strategic project development rather than on controls; to this end, urges the Commission to develop objective and measurable indicators which are comparable across the Union for better monitoring and evaluating systems and to give further consideration to the need for flexible rules in the event of economic crises;
uzsver, ka pārredzamas un skaidras procedūras ir viens no labas pārvaldības faktoriem; tādēļ atzinīgi vērtē Finanšu regulas un struktūrfondu noteikumu notiekošo vienkāršošanu un aicina dalībvalstis pilnībā ievērot pārskatītās Finanšu regulas prasības un atklāt informāciju par struktūrfondu līdzekļu galīgajiem saņēmējiem; mudina Komisiju ierosināt saprotamus noteikumus, kurus nevajadzēs bieži grozīt; aicina laika posmam pēc 2013. gada vienkāršot fondu struktūru, nevis tādēļ, ka pārdzīvota ekonomikas krīze, bet saskaņā ar turpmākās kohēzijas politikas vispārīgu principu, lai sekmētu līdzekļu apguvi, un iesaka pārredzamāk un elastīgāk izmantot ES fondus, lai novērstu lieku administratīvo slogu, kas iespējamos partnerus var atturēt no dalības projektos;
Emphasises that transparent and clear procedures are factors in good governance; therefore welcomes the ongoing simplification of the Financial Regulation and of the Structural Funds rules and calls on the Member States to fully comply with the requirements of the revised Financial Regulation and to disclose information on final beneficiaries of Structural Funds; urges the Commission to propose understandable rules, which will not require frequent modifications; calls for a simpler architecture for the Funds after 2013, not as a consequence of the economic crisis but as a general principle of the future cohesion policy, in order to facilitate absorption of the funds, and recommends greater transparency and flexibility in the use of the EU Funds in order to avoid an additional administrative burden which may discourage potential partners from taking part in projects;
atzinīgi vērtē 2010. gada Komisijas stratēģisko ziņojumu par kohēzijas politikas programmu īstenošanu, jo, īstenojot atgriezenisko saiti, tas var sniegt nozīmīgu informāciju politikas veidošanas procesā; uzskata, ka minētajā ziņojumā paustie secinājumi ir rūpīgi jāņem vērā, arī izstrādājot priekšlikumus par kohēzijas politikas programmu efektīvāku īstenošanu;
Welcomes the Commission's Strategic Report on the implementation of the Cohesion Policy Programmes 2010 as it can feed important information back to the policy-making process; considers that its findings also have to be seriously taken into account when formulating proposals for improving the effective implementation of Cohesion Policy programmes;
atkārtoti pauž apņemšanos veidot stabilu un pienācīgi finansētu kohēzijas politiku, kas nodrošina visu Eiropas Savienības reģionu harmonisku attīstību; prasa šīs politikas budžetu saglabāt arī pēc 2013. gada un noraidīt visus mēģinājumus to renacionalizēt;
Reiterates its commitment to a strong and properly funded cohesion policy that ensures that all European Union regions develop harmoniously; calls for the budget for the policy to be maintained after 2013 and for any attempt to renationalise it to be rejected;
aicina Komisiju turpmākajos regulējumos rīkoties saskaņā ar diferenciācijas un proporcionalitātes principu un prasības pielāgot atbilstoši programmu lielumam un partneriem, it īpaši, ja ir iesaistītas nelielas publiskās iestādes; prasa visiem fondiem plašāk izmantot vienreizējos maksājumus un vienotas likmes, it īpaši, ja līdzekļi paredzēti pieskaitāmo izmaksu segšanai vai tehniskajai palīdzībai; ierosina ieviest noteikumu elastīgākai kritēriju novērtēšanai, lai sekmētu novatoriskus projektus un vienkāršākas kontroles prasības izmēģinājuma projektiem; mudina Komisiju attīstīt “uzticības saišu” principu ar dalībvalstīm, kas apņemas pienācīgi izmantot fondus un nodrošina to;
Calls on the Commission to take on board the principles of differentiation and proportionality in future regulations and to adapt requirements according to the size of programmes and nature of partners, especially when small public authorities are involved; asks for wider use of lump-sums and flat rates for all Funds, in particular for overheads and technical assistance; proposes that provision be made for more flexible evaluation criteria with a view to encouraging innovative projects and softer control requirements for pilot projects; encourages the Commission to develop the principle of a ‘bond of trust’ with Member States which undertake to, and succeed in, making good use of the Funds;
prasa ‐ lai politiku nākotnē padarītu lietotājam draudzīgāku, labāk jāsaskaņo un jāintegrē struktūrfondu noteikumi, izvairoties no projektu sadalīšanas vairākās daļās, lai tas attiektos uz dažādiem fondiem; iesaka vairāk pievērsties ne tikai izdevumu pareizībai, bet nodrošināmo darbību kvalitātei, un resursus vairāk paredzēt palīdzības nodrošināšanai vadības līmenī;
With a view to building up a more user-friendly policy in the future, calls for deeper harmonisation and integration of the Structural Funds rules, avoiding the breakdown of a project into different parts to apply to different funds; recommends that the focus be put not just on the regularity of expenditure but on quality of interventions and that resources be concentrated in potentiating assistance on the management side;
aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus nākamā plānošanas perioda noteikumiem, savlaicīgi pieņemt īstenošanas regulu, izstrādāt vajadzīgos norādījumus un nodrošināt ar tiem saistītas mācības, kā arī veicināt sarunu procesu un darbības programmu apstiprināšanu, tādējādi novēršot kavēšanos saistībā ar kohēzijas politikas īstenošanu un fondu apgūšanu pēc 2013. gada;
Calls on the Commission to present as soon as possible proposals for the next programming period regulations, to adopt the implementing regulation, elaborate the necessary guidance and provide training on them in due time, and to facilitate the process of negotiations and approval of the operational programmes in order to avoid any delay in the cohesion policy implementation and absorption of funds after 2013;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, and the Member States.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā ( COM(2009)0322 – C7-0055/2009 – 2009/0098(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 December 2010 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 377/2004 on the creation of an immigration liaison officers network ( COM(2009)0322 – C7-0055/2009 – 2009/0098(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0322 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0322 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 63. panta pirmās daļas 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0055/2009 ),
having regard to Article 251(2), Article 63(3)(b) and Article 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0055/2009 ),