natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības samazināšanai, cilvēktiesībām, mieram un drošībai, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanai daudzās jaunattīstības valstīs,
E. whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries;
F. tā kā tiek prognozēts, ka pasaules iedzīvotāju skaits 2050. gadā būs sasniedzis vismaz 9 miljardus un tādējādi pat vēl vairāk palielināsies pieprasījums pēc ierobežotajiem dabas resursiem un iespējām apsaimniekot cilvēku radītos atkritumus;
F. whereas the world population is expected to rise to at least 9 billion in 2050, putting even greater demands on the limited supply of natural resources and on the capacity to manage the resulting waste streams;
G . tā kā aizvien pieaugošā nepieciešamība pēc ūdens, zemes un meža ir novedusi pie šo resursu vēl lielākas noplicināšanas un degradācijas; tā kā draudīgos apjomos turpinās bioloģiskās daudzveidības bojāeja, pārzveja, ekosistēmu degradācija un mežu izciršana;
G. whereas the ever growing need for water, land and forest, has led to the increasing depletion and degradation of these resources; whereas biodiversity loss, overfishing, ecosystem degradation and deforestation continue at an alarming rate;
H. tā kā turpina pieaugt pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas;
H. whereas the levels of global greenhouse gas emissions continue to rise;
I. tā kā pasaules okeāniem ir izšķiroša nozīme globālajos klimatiskajos procesos, it īpaši oglekļa piesaistē, un tā kā tie ir nozīmīgs enerģijas avots un bioloģiskās daudzveidības krātuve un veido svarīgu transporta sistēmu, kā arī nodrošina ilgtspējīgus iztikas līdzekļus un cilvēka dzīvei nepieciešamos būtiskākos elementus, tostarp pārtiku, medikamentus un saldūdeni, tā kā cita starpā klimata pārmaiņas, neilgtspējīga zvejniecības prakse un jūras ekosistēmu, dzīvotņu un sugu neierobežota iznīcināšana apdraud okeānu spēju turpināt šo funkciju īstenošanu;
I. whereas the world’s oceans play a central role in global climate processes notably in terms of carbon sequestration, are a major source of energy, are home to a wealth of biodiversity, are an important means of transportation, provide sustainable livelihoods as well as the essential elements for life, including food, medicines, and freshwater; whereas climate change, unsustainable fishing practices, and the rampant destruction of marine ecosystems, habitats and species, among other impacts, are threatening the oceans’ ability to continue to provide these services;
J. tā kā 80 % pasaules zivju krājumu tiek pilnībā izmantoti vai pārmērīgi izmantoti un aptuveni 20 % pasaules iedzīvotāju ir tieši atkarīgi no zvejniecības, kas nodrošina to galveno proteīna avotu;
J. whereas 80% of global fisheries are either fully exploited or over exploited and approximately 20% of the world population are directly dependent on fisheries for their primary source of protein.
K. tā kā vides katastrofu dēļ arvien pieaug pārvietoto personu skaits; tā kā starptautiskā līmenī ir jānosaka klimata un vides bēgļa statuss;
K. whereas environmental disasters are leading to a growing number of displaced persons; whereas it is necessary to establish an international status for climate and environmental refugees;
L. tā kā sievietes un bērni ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši jaunattīstības un vismazāk attīstītajās valstīs; tā kā ļoti daudzas sievietes joprojām ir sociāli atstumtas un cieš no diskriminācijas;
L. whereas women and children are particularly vulnerable to the impacts of climate change, especially in developing and least developed countries; whereas a great number of women are still marginalised and suffer from discrimination;
M. tā kā problēmas, kas turpmāk jārisina, nav nošķirtas, bet gan ir savstarpēji saistītas un atkarīgas; tā kā Rio+20 ir vienīgais daudzpusējais forums, kurā tiek risināti jautājumi visos trijos ilgtspējīgas attīstības pīlāros, tādējādi nodrošinot holistisku pieeju;
M. whereas the challenges lying ahead are not stand-alone issues but are mutually related and interdependent; whereas Rio+20 is the only multilateral forum addressing all three pillars of sustainable development and therefore assuring a holistic approach;
N. tā kā UNEP izpratne par tā saukto „trīskāršās spirāles pieeju” var būt labs pamats diskusijām;
N. whereas the UNEP’s concept of a triple helix approach could provide a good basis for discussion;
O. tā kā ir pieejami izmaksu ziņā īstenojami risinājumi daudzajām problēmām ilgtspējības jomā; tā kā, piemēram, atdeve no ieguldījumiem bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanā būtu gandrīz simtkārtīga;
O. whereas affordable solutions to the multiple sustainability challenges are available; whereas, for example, the return on investments in maintaining biodiversity and ecosystem services is up to 100-fold;
P. tā kā ir plaši atzīts, ka IKP nav pilnvērtīgs cilvēku labklājības un attīstības rādītājs;
P. whereas limits to GDP as an indication for human well-being and development are widely recognised;
Q . tā kā ir jāveicina ilgtspējīgs patēriņš un ražošana;
Q. whereas there is a need to promote sustainable consumption and production;
R. tā kā ir jāveido sociāli iekļaujoša, veselīga, droša un taisnīga sabiedrība attiecībā uz pamattiesībām un kultūras daudzveidību, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas un cīnās pret visām diskriminācijas formām;
R. whereas there is a need to promote a socially inclusive, healthy, safe and just society with respect for fundamental rights and cultural diversity that creates equal opportunities and combats discrimination in all its forms;
S. tā kā laba vides pārvaldība nenozīmē tikai institucionālus risinājumus, bet arī pārredzamību, pārskatatbildību un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; tā kā Rio Deklarācijas 10. princips apliecina, ka vides jautājumi vislabāk risināmi ar visu ieinteresēto pilsoņu līdzdalību, un uzsver, ka jānodrošina vides informācijas pieejamība, tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos un tiesvedības, kā arī administratīvās tiesvedības efektīva pieejamība;
S. whereas good environmental governance goes beyond institutional arrangements comprising transparency, accountability and civil society involvement; whereas the Rio Declaration Principle 10 confirms environmental issues are best handled with the participation of all concerned citizens and highlights the need to provide access to information concerning the environment, the right to participate in decision-making processes and effective access to judicial and administrative proceedings;
T. tā kā pēdējo divdesmit gadu laikā notikušo radikālo ģeopolitisko izmaiņu dēļ, kuru rezultātā vairākas jaunattīstības valstis ir kļuvušas par nozīmīgiem ekonomiskajiem un politiskajiem dalībniekiem, ir radies jauns varas un ietekmes līdzsvars, kas nozīmē jaunus uzdevumus un pienākumus;
T. whereas over the past twenty years, radical changes in the geo-political world, with some developing countries now being major economic and political players, have led to a new balance of power and influence, entailing new roles and new responsibilities;
U. tā kā priekšlikumi ir jāiesniedz ANO līdz 2011. gada 1. novembrim, jo sagatavošanās sarunas sāksies jau 2012. gada sākumā;
U. whereas contributions should be submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
3. aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka līdz 2011. gada 1. novembrim ANO tiek iesniegta stingra un vienota ES nostāja, jo sagatavošanās sarunas sākas 2012. gada sākumā;
Calls on the Commission and the Council to ensure that a strong and unified EU position is submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
10. uzskata, ka turpmāko problēmu risinājumi nevis palēnina izaugsmi, bet gan veicina ilgtspējīgu izaugsmi un zaļo ekonomiku, kas nodrošina iespējas visām valstīm neatkarīgi no to attīstības līmeņa un ekonomikas struktūras;
Is of the opinion that the response to tackle the challenges ahead is not slowing growth but rather promoting sustainable growth and a green economy, which offer opportunities to all countries, irrespective of their level of development and the structure of their economies;
14. uzskata — lai panāktu pāreju uz zaļo ekonomiku nabadzības mazināšanas kontekstā, ir jāsaista vides aizsardzība ar cilvēktiesību jautājumiem un jārisina šādas trīs savstarpēji saistītas politikas dimensijas:
Stresses that in order to enable the transition towards a green economy in the context of poverty eradication, it is necessary to link environmental protection and human rights and to address the following three interlinked policy dimensions:
- ieguldījumi galveno resursu un dabas kapitāla ilgtspējīgā pārvaldībā, pamatojoties uz koordinētiem centieniem pētniecības un izstrādes jomā,
- investing in the sustainable management of key resources and natural capital on the basis of a coordinated effort in R&D,
- pareiza tirgus un regulatīvo nosacījumu izveide, kuras virzītājspēks būtu taisnīguma princips,
- establishing the right market and regulatory conditions inspired by the principle of equity,
15. uzsver, ka jāiekļauj kopējās, bet diferencētās pieejas, piesardzības un „piesārņotājs maksā” principi, kā arī ražotāja paplašinātās atbildības princips, lai veicinātu atbildības godīgu sadalījumu virzībā uz globālu ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka zaļās izaugsmes politikā jāparedz abpusēji izdevīgi risinājumi, veicinot uzņēmējdarbību, konkurētspēju un jauninājumus visās nozarēs un pievēršot uzmanību jomām, kurās uzlabojumi ir ekonomiski izdevīgākie un ekoloģiski efektīvākie;
Emphasises the need to include the principle of a common but differentiated approach, the precautionary principle, the polluter pays principle and extended producer responsibility to promote a fair share of responsibilities towards global sustainable development; emphasises that green growth policies should aim at win-win solutions by fostering entrepreneurship, competitiveness and innovation across all sectors and focusing on areas where improvements are most economically efficient and environmentally effective;
18. atkārtoti pauž savu pārliecību par to, ka drošākais, praktiskākais un pieejamākais risinājums klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības zuduma un pārtuksnešošanās problēmām ir dabisko ekosistēmu aizsardzība un paplašināšana;
Reiterates its conviction that the safest, most practical and most readily available solutions for the combined problems of climate change, biodiversity loss and desertification consist in protecting and expanding natural ecosystems;
Rīcība resursu un dabas kapitāla jomā
Actions in r esources and n atural c apital
26. uzskata, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāatbalsta jaunattīstības valstis to centienos panākt attīstību un jāraugās, lai tās nepieļautu tādas pašas kļūdas attiecībā uz dabas resursiem un attīstības ceļiem, kas nav ilgtspējīgi;
Considers it part of the industrialised countries’ responsibility to support developing countries in their pursuit towards development and to enable them not to commit the same mistakes as regards natural resources and a non-sustainable way of development;
30. uzsver, ka piekļuve dzeramajam ūdenim atzīta par vienu no cilvēktiesībām ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūcijā, un aicina īpaši aizsargāt ūdeni kā elementu, kuru īpaši skar klimata pārmaiņu ietekme, proti, var pasliktināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, kvalitāte un kvantitāte;
Stresses that the United Nations General Assembly resolution of 28 July 2010 recognises access to drinking water as a human right and calls for special protection for water as an element particularly vulnerable to the effects of climate change, which could lead to a decline in the quantity and quality of water available, particularly drinking water;
Jūras vide un okeāni
Marine environment and oceans
- jūru un okeānu piesārņojuma no sauszemes avotiem kontrole,
- the control of land-based pollution of seas and oceans,
- cilvēku darbības ilgtspējīga pārvaldība un novērtēšana teritorijās, kas neietilpst valstu jurisdikcijā, un
- sustainable management and assessment of human activities in areas beyond national jurisdiction, and
- jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, aizsargājamo jūras teritoriju noteikšana un atzīšana starptautiskajos ūdeņos;
- the conservation of marine biodiversity and introduction and recognition of marine protected areas in international waters.
43. aicina Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmi, panākt, ka tiek garantēta biodegvielas un bioenerģijas ilgtspējība un uzsver, ka saistībā ar tām ir pilnībā jānodrošina cilvēktiesību un vides aizsardzība;
Calls on the Rio + 20 summit to ensure that the sustainability of biofuel and bioenergy products is guaranteed, and underlines in this regard that human rights and environmental protection must be fully respected;
45. uzskata, ka energoapgādes ārējām izmaksām ir jābūt atspoguļotām enerģijas cenā;
Considers that the external costs of energy supply should be reflected in the price of energy;
Lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku
Agriculture and food security
56. uzsver, ka jāveicina ilgtspējīga mežu apsaimniekošana un jāapkaro mežu izciršana, tostarp likvidējot nelikumīgi vai neilgtspējīgi iegūtas koksnes tirgus; uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, jāveido partnerības ar valdībām, vietējām kopienām un pirmiedzīvotāju grupām, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru;
Highlights the need to promote sustainable forest management and combat deforestation, inter alia through closing markets to illegally or unsustainably harvested timber; underlines the need to establish partnerships with governments, local communities and indigenous groups, civil society and the private sector in order to achieve this goal;
59. pauž bažas par jauno Mežu kodeksu, ko gatavojas pieņemt Brazīlijas Senāts un kas pastiprinās mežu izciršanu Amazones mežos Brazīlijā, tādējādi apdraudot starptautiskos klimata pārmaiņu mazināšanas centienus;
Expresses its concern concerning the new Forest Code to be adopted by the Brazilian Senate, which will exacerbate deforestation in the Brazilian Amazon, thus hindering international climate change mitigation efforts;
Ķimikālijas un bīstamās vielas
Chemicals and hazardous substances
64. uzsver, ka daudzus resursus, kas patlaban tiek apglabāti un sadedzināti vai kas rada negatīvu ietekmi uz vidi un vietējiem iedzīvotājiem, var izmantot atkārtoti un pārstrādāt; uzsver, ka jāpieliek īpašas pūles šo resursu pārstrādes jomā, lai nodrošinātu pievienoto vērtību vietējiem iedzīvotājiem, radot darba vietas un ieviešot jauninājumus, un uzsver, ka pārstrāde un atkārtota izmantošana novērš dabisko dzīvotņu un vietējo kopienu iznīcināšanu;
Emphasis that many resources that are currently land-filled, incinerated or have a negative impact on the environment and local communities can be re-used and recycled; stresses that serious effort should be put into the recycling of these resources to give added value to local societies through jobs and innovation, and that recycling and re-use prevent the destruction of natural habitats and local societies;
Tādu nosacījumu izveidošana, kuri stimulētu tirgus un ieguldījumus cilvēkkapitālā
Developing conditions to stimulate markets and investing in human capital
Videi kaitīgas subsīdijas
Environmentally harmful subsidies
66. uzsver, ka steidzami jārisina videi kaitīgo subsīdiju problēma un jāizstrādā un jāīsteno pozitīvi stimuli tam, kā gūt labumu no bioloģiskās daudzveidības un to saglabāt;
66. tresses the urgent need to tackle environmentally harmful subsidies and to develop and implement positive incentives for benefiting from, and conservation of, biodiversity;
69. uzsver — lai nodrošinātu mūsu sabiedrības vispārēju ilgtspējību, izšķiroša nozīme būs reglamentējošajiem instrumentiem gan valstu, gan starptautiskā līmenī līdztekus tirgus līdzekļiem; šai sakarībā uzsver, ka steidzami jārisina jautājums par starptautiskās jūras satiksmes un aviācijas ietekmi uz klimatu, un uzsver Eiropas Savienības piemēru un tās „20-20-20” mērķus, kā arī tās progresīvo vides politiku un standartus kopumā;
Stresses that the use of regulatory instruments, on both a national and international level, along with market-based instruments, will play a crucial role in the general sustainability of our society; highlights in this context the urgency of addressing the climate impact of international shipping and aviation and highlights the example of the EU and its 20-20-20 objectives, as well as its progressive environmental policies and standards in general;
78. uzsver — lai nodrošinātu atbilstību daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā un veicinātu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī lai paplašinātu zaļās ekonomikas mērķus, ir labāk jāuzrauga oficiālā attīstības palīdzība (OAP), tostarp alternatīvu pasākumu izmantošana attiecībā uz saistībām panākt attīstību, piemēram, valstij plānotā atbalsta piešķiršana un Attīstības apņēmības indekss;
Underlines that Official Development Aid (ODA) should be better monitored, including the use of alternative measures for commitments to development, such as the OECD country programmable aid or the Commitment to Development Index, so as to ensure compliance with multilateral environmental agreements and contribute to the achievement of the Millennium Development Goals, as well as to wider green economy objectives;
84. uzsver, ka reglamentējošie instrumenti var tikt veiksmīgi izmantoti tikai tādā gadījumā, ja tiek nodrošināta informācija un izglītošana; turklāt uzskata, ka, īstenojot augšupēju pieeju, ārkārtīgi liela nozīme ir vērtību skalas un uzvedības maiņai, un īpaši aicina īstenot iniciatīvas jauniešu iesaistei, jo viņi ir nākamā paaudze, ko ietekmēs mūsu darbības sekas;
Emphasises that any regulatory instrument can only be successful if it is combined with information and education; is furthermore of the opinion that changes of values and behaviour in bottom-up approaches are of the utmost importance, and specifically calls for initiatives mobilising young people, as it is the next generation who will be affected by the consequences of our actions;
87. atzīst, ka jauninājumi, novērtējums un nodošana tehnoloģiju jomā ir izšķiroši svarīgi, lai atrisinātu vides, ekonomiskās un sociālās problēmas; uzsver arī, ka tehnoloģiju attīstība nevar būt vienīgais risinājums vides problēmām vai cīņai ar nabadzību;
Acknowledges that technological innovation, assessment and transfer is essential to meet environmental, economic and social challenges; underlines also, however, that technological development cannot be the only solution to environmental problems or for poverty eradication;
92. tādēļ atbalsta Bali Stratēģisko plānu tehnoloģiju atbalstam un spēju veidošanai attiecībā uz tehnoloģijām, kas saistītas ar vides jomu, kā arī atbalsta videi draudzīgu tehnoloģiju novērtēšanas un nodošanas mērķus; prasa ANO sistēmā radīt iespējas uzraudzīt, novērtēt un sniegt informāciju par jaunām tehnoloģijām nolūkā visās jomās integrēt paplašināto ilgtspējības jēdzienu, un veicināt produktu izstrādes un procesu ilgtspējību;
Supports therefore the Bali Strategic Plan for Technology Support and Capacity Building on environment-related technology as well as the goals for the evaluation and transfer of environmentally sound technologies; asks for the creation of capacity within the UN system to monitor, evaluate and provide information about new technologies to integrate a broader concept of sustainability and promote sustainable development of products and processes in all areas;
Panākumu izvērtēšana
Measuring progress
Pilnveidota pārvaldības un privātā sektora iesaiste
Improve g overnance and private sector involvement
100. aicina UNEP paspārnē izveidot specializētu zinātnieku padomi, kura darbotos līdzīgi kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome un kuras uzdevums būtu starpnozaru griezumā pārskatīt un novērtēt jaunāko pasaulē iegūto zinātnisko, tehnisko un sociālekonomisko informāciju, kas ir būtiska, lai izprastu bioloģisko daudzveidību un ilgtspējību;
Calls for the establishment, under the auspices of UNEP, of a dedicated panel of scientists to be modelled on the International Panel on Climate Change and tasked with reviewing and assessing cross-sectorally the most recent scientific, technical and socio-economic information produced worldwide relevant to the understanding of biodiversity and sustainability;
21.9.2011 B7-0523/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu,
21.9.2011 B7-0523/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
par cilvēktiesību, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumu Apvienoto Nāciju Organizācijā
on human rights, sexual orientation and gender identity at the United Nations
PE472.704v01-00 B7‑0523/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par cilvēktiesību, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumu Apvienoto Nāciju Organizācijā
PE472.704v01-00 B7‑0523/2011 European Parliament resolution on human rights, sexual orientation and gender identity at the United Nations
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju A/RES/60/251, ar ko izveido Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi,
– having regard to UN General Assembly Resolution A/RES/60/251 establishing the United Nations Human Rights Council (UNHRC),
– ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes prezidentūras 2006. gada 16. marta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par ANO Cilvēktiesību padomes izveidi,
– having regard to the Declaration of 16 March 2006 by the Presidency of the Council of the European Union on behalf of the European Union on the establishment of the UNHRC,
– ņemot vērā 2011. gada 10. marta rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes 16. sesiju P7_TA-PROV(2011)0097 .
– having regard to its resolution of 10 March 2011 on the 16th session of the UNHRC P7_TA-PROV(2011)0097 .
– ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā P7_TA(2010)0489 .
– having regard to its resolution of 16 December 2010 on Human Rights in the World in 2009 and EU policy on the matter P7_TA(2010)0489 .
– ņemot vērā iepriekš sniegtos kopīgos paziņojumus un deklarācijas Apvienoto Nāciju Organizācijā, tostarp 2011. gada 22. marta kopīgo paziņojumu Cilvēktiesību padomē „Izbeigt vardarbības aktus un līdzīgus cilvēktiesību pārkāpumus seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ” un 2008. gada 18. decembrī Ģenerālajā asamblejā publiskoto Deklarāciju par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti,
– having regard to previous joint statements and declarations at the United Nations, including the Joint statement on ending acts of violence and related human rights violations based on sexual orientation and gender identity of 22 March 2011 at the Human Rights Council, and the Declaration on Human Rights and Sexual Orientation and Gender Identity of 18 December 2008 at the General Assembly,
– ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 17. jūnija rezolūciju A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti,
– having regard to the UNHRC resolution A/HRC/17/19 of 17 June 2011 on Human rights, sexual orientation and gender identity,
– ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 17. sesiju, kurā pieņēma rezolūciju A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, un šīs padomes 19. sesiju, kurā saskaņā ar rezolūcijā A/HRC/17/19 noteiktajām pilnvarām notika paneļdiskusija,
– having regard to the 17 th session of the UNHRC, which adopted resolution A/HRC/17/19 on Human rights, sexual orientation and gender identity, and the 19th session of the UNHRC, which will hold the panel discussion mandated by resolution A/HRC/17/19,