natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi vietējās lauksaimniecības organizācijas iesaistīt dažādos lauksaimniecības politikas īstenošanas posmos jaunattīstības valstīs un ka Eiropas Savienībai vajadzētu tāpēc censties stiprināt vietējās asociācijas, lai nodrošinātu vietējo kopienu interešu aizsardzību;
Stresses that it is crucial to involve local agricultural organisations in the different stages of implementing an agricultural policy in the developing countries, and that the European Union should therefore strive to strengthen local associations, so as to ensure that the interests of local communities are protected;
uzskata, ka ES būtu jāveicina tādu vietējo šķirņu sēklu izmantošana, kuras ir piemērotas jaunattīstības valstu klimatiskajiem apstākļiem un kuras var viegli glabāt, tirgot un piegādāt lauksaimniekiem, jo uz tām neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības;
Considers that the EU should contribute to promoting the use of seeds from local varieties which are adapted to climatic conditions in developing countries and which can be easily stored, traded and supplied to farmers, as they are free of intellectual property rights;
aicina ES un jaunattīstības valstis attīstīt kopējas pētniecības un apmācību iespējas par ilgtspējīgām lauksaimniecības metodēm un jaunajām tehnoloģijām, īpaši izmantojot valsts un privātās partnerattiecības un kopuzņēmumus, ietverot vērtības pievienošanu pārtikas savākšanas un glabāšanas punktā ar iepakošanas un apstrādes palīdzību;
Calls on the EU and developing countries to develop joint research and training capacities in sustainable farming methods and new technologies, notably through public-private partnerships and joint ventures, including producing value addition at the point of food collection and storage through packaging and processing;
uzstāj, ka ir jāstiprina pētniecība uz publiskā finansējuma pamata un jāveic zināšanu tālāknodošana ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, veicinot tādus pasākumus, kas stiprina sīksaimniecību īpašnieku iespējas optimizēt lauksaimniecības rezultātus un risināt problēmas, ko rada klimata pārmaiņas un pieaugošais resursu pieprasījums;
Insists on the need to reinforce research on a basis of public funding and to transmit know-how in the field of sustainable agriculture, promoting activities which strengthen the position of smallholder farmers in optimising agri-outputs, adapting to the challenges posed by climate change and the increased demand on resources;
aicina izveidot mehānismus, lai aizsargātu mežus, vietējos iedzīvotājus, pārmitrās zemes un tradicionālo lauksaimniecības praksi trešās eksporta valstīs;
Calls for the establishment of mechanisms that protect forests, indigenous people, wetlands and traditional agricultural practices in exporting third countries.
uzskata, ka, palielinoties iedzīvotāju skaitam pasaulē un pieaugot spiedienam uz dabas resursiem, pasaules līmenī ir jārada ilgtspējīgāki, energotaupīgāki un efektīvāki ražošanas veidi; prasa ES un dalībvalstu palīdzību piešķirt atkarībā no ilgtspējīgas un enerģijas ziņā pašpietiekamas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas veidošanas un daļu no šīs palīdzības novirzīt atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtu izveidei (piemēram, enerģijas ražošanai ar vēja un saules palīdzību) un labai ūdens pārvaldībai;
Considers, in view of the growing global population and increasing pressure on natural resources, that it is essential to establish more sustainable, energy-saving and efficient forms of production at world level; demands that the allocation of aid by the EU and Member States be tied to the development of sustainable and energy self-sufficient agricultural production systems, and that a part of this aid contribute to the setting up of facilities for generating renewable energy (for example based on wind and sun) and good water management;
uzsver, ka ANO Klimata pārmaiņu fonda sarunu kontekstā ES vajadzētu rūpēties par to, lai būtiska jaunattīstības valstīm piešķirto līdzekļu daļa tiktu efektīvi izlietota vietējās lauksaimniecības politikas stiprināšanai, īpašu vērību veltot sociālajai attīstībai un vides ilgtspējībai;
Stresses that in the context of the UN Climate Change Fund negotiations the EU should push to ensure that a substantial part of the monies allocated to developing countries is effectively used to reinforce local agricultural policies, with due regard for sustainable social and environmental development;
uzsver, ka sīksaimniecību īpašniekiem ir nepieciešama labāka piekļuve mikrokredītiem, tostarp bezpeļņas mikrokredītiem, lai investētu uzlabotās sēklās, mēslojumā un apūdeņošanas mehānismos un nepieciešamajos augu aizsardzības līdzekļos, lai aizsargātu savu ražu no kaitēkļiem un slimībām, ja mērķis ir nodrošināt ne vien šo jaunattīstības valstu sīksaimnieku, īpaši sieviešu, ilgtspējību, bet arī panākt, lai viņi izmanto savu ražošanas potenciālu;
Stresses that if smallholder farmers, especially women, in developing countries are to become not only sustainable, but are to also fulfil their production potential they must have greater access to microcredit, including non-profit microcredit, for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms and the necessary range of crop protection tools to protect their harvests from pests and diseases;
uzsver, ka jāpaplašina ar uzturu saistītās darbības, kā arī tādas darbības un politika, kas ietekmē uzturu, un labāk jāsaskaņo ziedotāju darbība šajā nozarē valsts, ES un starptautiskā līmenī;
Emphasises the importance of scaling up both nutrition-specific and nutrition-sensitive activities and policies and to better align donor interventions in this sector at country, EU, and international level;
uzsver, ka mazajiem lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs jādod labāka piekļuve īpašuma tiesībām, ļaujot maziem zemes īpašniekiem pierādīt savas īpašuma tiesības, lai piekļūtu aizdevumiem, kas vajadzīgi ražošanas uzlabošanai;
Stresses the need to give small farmers in developing countries greater access to property rights, allowing small land owners to prove ownership and as such posses collateral for the loans required to elevate their production;
aicina Komisiju atbalstīt lauksaimniecības pārstrādes jaudas partnervalstīs, lai samazinātu zudumus pēc ražas novākšanas, pagarinātu pārtikas uzglabāšanas laiku un tās saglabāšanos, kā arī izveidotu labākas uzglabāšanas iekārtas, lai novērstu bojāšanās zaudējumus, kas pašlaik visās jaunattīstības valstīs ir ļoti lieli, uzlabotu piekļuvi tirgum un veidot pienācīgas darba vietas vietējiem iedzīvotājiem; aicina ES un dalībvalstis pielikt visas pūles, lai veicinātu tehnoloģiju un pieredzes nodošanu jaunattīstības valstīm un atbalstītu to jaudas palielināšanu;
Calls on the Commission to support the development of agro-processing capacities in partner countries in order to reduce post-harvest losses, extend the shelf-life and preservation of food and develop better storage facilities, thus preventing losses from spoiling, which are currently very high in developing countries worldwide, improve local market access and create decent work for the local population; calls on the EU and its Member States to make every effort to facilitate the transfer to developing countries of technology, expertise and support for capacity building;
aicina Komisiju ņemt vērā neauglīgo un daļēji neauglīgo zemju lomu, pievēršot īpašu uzmanību mājlopiem, jo visvairāk gaļas pilsētām piegādā no šiem reģioniem;
Calls on the Commission to take into account the role of arid and semi-arid lands (ASAL), with a special focus on livestock, since the largest supply of meat for the more urbanised areas is provided by the ASAL regions;
atgādina, ka pienācīgas pārtikas pieejamība pieskaitāma pie vispārējām cilvēktiesībām; mudina partnervalstis īstenot PLO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par tiesībām uz pārtiku;
Recalls that access to adequate food is a universal human right; urges partner countries to implement the FAO voluntary guidelines on the right to food;
atgādina, ka lauksaimniecības attīstības pamatā ir jābūt tiesībām patērēt pārtiku un to ražot; uzstāj, ka ES ir jāatzīst un jāaizstāv nepieciešamība jaunattīstības valstīm panākt nodrošinātību ar pārtiku (gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi) un to tiesības uz pēc iespējas lielāku pašnodrošinātību; šajā sakarībā uzsver ES apņemšanos pakāpeniski pārtraukt eksporta subsidēšanu, PTO partneriem paralēli veicot līdzīgus pasākumus; uzsver arī vajadzību nodrošināt šo valstu vietējiem iedzīvotājiem līdztiesīgu pieeju pārtikai;
Recalls that agricultural development must be grounded in the right to food and the right to produce food; insists that the EU must recognise and defend the necessity for developing countries to achieve food security (both in quantitative and qualitative terms), and their right to be as self-sufficient as possible; underlines in this regard the EU commitment to gradually phase out export subsidies, in parallel with similar measures being taken by WTO partners; stresses in parallel the need for ensuring equal access of local populations to food in these countries;
atgādina, kāda nozīme ir pārtikas nodrošinājuma jēdzienam, kas raksturo valsts vai reģiona spēju demokrātiski īstenot savu lauksaimniecības un pārtikas politiku, prioritātes un stratēģiju, izmantojot ilgtspējīgu lauksaimniecības modeli; atgādina, ka atsevišķās jaunattīstības valstīs ar pašražotās produkcijas apjomu var nepietikt, lai apmierinātu esošās vajadzības, un ka nepieciešams, palielinot vietējās iespējas, samazināt atkarību no importa, lai sasniegtu ilgtermiņa pārtikas nodrošinājumu;
Recalls the importance of the food security concept, defined as the capacity of a country or a region to democratically implement its own agricultural and food policies, priorities and strategies by means of a sustainable agricultural model; recalls that current production capacities in some developing countries may not cover needs and that achieving long-term food security requires a reduction in import dependencies by building up these domestic capacities;
atgādina, cik svarīgi pārtikas nodrošinājuma pārvaldībā ir izmantot pieeju, kas paredz vispārēju pārorientāciju no pārtikas palīdzības uz pārtikas politiku un uz palīdzības sniedzēju savstarpēju sadarbību, kā arī palīdzības sniedzēju un saņēmēju sadarbību ar pastiprinātu vietējo partnerību, un atgādina arī, cik svarīga ir saņēmējas valsts politikas loma, uzņemoties nodrošināt tādas pamata sabiedriskās preces kā iekšējo mieru un investīcijas lauku infrastruktūrā;
Recalls the importance of an approach to food security governance which entails a global framework that refocuses on food policy beyond food aid, inter-donor and donor recipient cooperation with enhanced local partnership, as well as the crucial role of recipient country policies in committing to provide basic public goods such as internal peace and investment in rural infrastructure;
atzinīgi vērtē lēmumu iekļaut pārtikas jautājumu ES programmās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu paziņojumu par šo jautājumu; aicina pastāvīgi pārtikas aspektu iekļaut nodrošinātības ar pārtiku politikā un lauksaimniecības jomas pasākumos;
Welcomes the resolve to integrate the nutritional dimension into EU programmes; calls on the Commission to draw up a specific Communication on this dimension; calls for the permanent inclusion of the nutrition aspect in food security policies and interventions in the agriculture sector;
aicina Komisiju atzīt sieviešu kā sīksaimniecību īpašnieču būtisko nozīmi nodrošinātībā ar pārtiku un uzturu un ieguldīt programmās, kas viņas konkrēti atbalsta; atgādina, ka joprojām pienācīgi jāizceļ sieviešu nozīme, panākot pārtikas nodrošinājumu sev un saviem bērniem, tādēļ jānodrošina sieviešu iztika un jāvairo zināšanas par pareizu uzturu; uzsver, ka ES stratēģijā jāpievērš uzmanība arī darbību īstenošanai, lai nodrošinātu, ka visneaizsargātākās grupas īpaši lauku teritorijās var gūt labumu no lauksaimnieku apmācības iespējām, izglītošanas uztura jautājumos, labiem veselības un darba apstākļiem, kā arī no drošības tīkla, ja nepieciešams;
Calls on the Commission to recognise the fundamental role of women, as smallholder farmers, in food and nutrition security, and to invest in programmes which specifically support them; recalls that women's importance in achieving nutrition security for themselves and their children has still to be properly acknowledged and, therefore, that women's livelihoods have to be secured and knowledge about adequate nutrition increased; insists that the EU strategy should also focus on the implementation of actions to ensure that the most vulnerable, especially in rural areas, can benefit from agriculture training opportunities, education on nutrition, good health and work conditions and a safety net if it is needed ;
aicina Komisiju un starptautiskās organizācijas, piemēram, PLO, turpināt notiekošos konsultāciju procesus, kuros piedalās globālas pilsoniskās sabiedrības un nevalstiskie pārstāvji, jo īpaši lauksaimnieku, zvejnieku un audzētāju organizācijas, kuru iesaistīšanās ir ārkārtīgi būtiska, lai pieņemtu īpašus pasākumus pārtikas ražošanas uzlabošanai;
Calls on the Commission and international organisations such as the FAO to continue their ongoing consultation processes with global civil society and non-state actors, in particular with farmers‘, fishermen's and breeders’ organisations, the involvement and contribution of whom is vital with a view to adopting specific measures to improve food production;
norāda, ka saskaņā ar PLO prognozēm par iedzīvotājiem līdz 2025. gadam vairāk nekā puse no jaunattīstības valstu iedzīvotājiem (aptuveni 3,5 miljoni iedzīvotāju) dzīvos pilsētu teritorijās, tāpēc politisks atbalsts dārzkopībai pilsētu teritorijās varētu kļūt par risinājumu nabadzības novēršanai, ņemot vērā zemās sākuma izmaksas, īsos ražošanas ciklus un augstos rezultātus uz laika vienību, un tas varētu jaunās pilsētas vērst “zaļākas”;
Takes the view that, in the light of FAO population projections indicating that, by 2025, more than half of the developing world's population (some 3.5 thousand million people) will be living in urban areas, a policy of support for urban horticulture could offer a pathway out of poverty, given the low start-up costs, short production cycles and high yields per unit of time, land and water, and could make the new cities greener;
rosina ES atbalstīt ANO iniciatīvu par sociālās aizsardzības obligāto minimumu, kas palīdzētu apmierināt trūkumā nonākušo iedzīvotāju pamatvajadzības pēc pārtikas;
Urges the EU to support the UN social protection floor initiative, which would help satisfy the basic food needs of impoverished populations;
mudina Komisiju pievērst uzmanību nepietiekamā uztura jautājumam, jo īpaši attiecībā uz mātēm un zīdaiņiem, un attīstības politikā iekļaut pamatotas un vairākus sektorus aptverošas stratēģijas attiecībā uz uzturu;
Urges the Commission to focus on undernutrition, particularly maternal and infant undernutrition, and to integrate sound and multi-sectoral nutrition strategies into its development policy;
uzsver ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku paziņojumu, kurā teikts, ka lauksaimnieku iesaistīšanās ir ārkārtīgi nozīmīga agrārekoloģiskās prakses īstenošanā un veicina lauksaimnieku mūžizglītību; tādēļ aicina jaunattīstības valstu pārtikas ražotājus iesaistīties pasaules un vietēja mēroga NVO un lauksaimnieku kooperatīvos;
Highlights the statement by the UN Special Rapporteur on the right to food that farmer participation is vital to the success of agroecological practices and stimulates continued learning for farmers; therefore encourages food producers in the developing countries to become involved in global and local NGOs and farmers' cooperatives;
aicina Komisiju un Padomi strādāt, lai īstenotu inovatīvus finanšu instrumentus, piemēram, starptautisku finanšu darījumu nodokli, un tos veicināt; atgādina, ka ar šiem instrumentiem jāpapildina ANO noteiktais mērķis 7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) veltīt sadarbībai attīstības jomā; vienlaikus uzsver, ka jaunattīstības valstīm jāpieliek lielākas pūles nodokļu jomā, galvenokārt attiecībā uz nodokļu iekasēšanu un nodokļu nemaksāšanas apkarošanu;
Calls on the Commission and the Council to promote and work towards the implementation of innovative financial instruments, such as an international tax on financial transactions; recalls that these instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GNI devoted to development cooperation; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion;
Efektīvi pasākumi pret pārtikas cenu svārstībām un nekontrolētu zemes iegādi ‐ spekulāciju ierobežošana pārtikas un lauksaimniecības preču tirgos
Effective measures against food price volatility and uncontrolled land acquisition: limit speculation in food and agricultural commodity markets
pauž bažas, ka 2008. gadā (pasaules krīzes gadā), tika iegūta pasaules vēsturē vislielākā kviešu raža, un šajā kontekstā atkārtoti uzsver negatīvo ietekmi, ko rada spekulācija ar preču cenām;
Expresses its concern that 2008, the year of the global food crisis, was also the greatest wheat-producing year in world history, and emphasises against this background the negative role of speculation on commodity price indexes;
vērš uzmanību uz cenu nestabilitātes strukturālajiem cēloņiem un aktīvi uzsver, ka spekulācijas ar atvasinātiem pārtikas preču instrumentiem būtiski pastiprināja cenu nestabilitāti; atbalsta ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku izdarītos secinājumus attiecībā uz lielu investoru lomu preču cenu indeksu ietekmēšanā;
Draws attention to the structural causes of price volatility and strongly emphasises that speculation on derivatives of essential food commodities has significantly worsened price volatility; endorses the conclusions of the UN Special Rapporteur on the right to food regarding the role played by large investors in influencing commodities price indexes;
uzsver, ka nesen vairāki citi neparedzami faktori ir negatīvi ietekmējuši stabilitāti pārtikas tirgos, tostarp katastrofa Japānā, vēl nepieredzēts politisko nemieru vilnis Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs, jauns naftas cenu pieaugums, ieilgusī nenoteiktība finanšu tirgos un globālajā ekonomikā;
Stresses that recently a host of other unpredictable factors have also negatively impacted upon stability in the food markets, including the catastrophe in Japan, an unprecedented wave of political unrest engulfing many countries in North Africa and the Near East, another strong increase in oil prices, and prolonged uncertainty in financial markets and in the global economy have all had an impact;
ir pārliecināts, ka finanšu spekulācijas un palielinātā finanšu tirgu un lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizācija būtiski veicina cenu nestabilitāti un ka ir nepieciešami regulējoši mehānismi tirgus stabilitātes nodrošināšanai; uzskata, ka tirgus pārskatāmību vajadzētu uzlabot, lai nodrošinātu taisnīgu atalgojumu lauksaimniekiem un šīs nozares dzīvotspēju, kas ir nodrošinātības ar pārtiku pamats; aicina precīzi identificēt pārtikas tirdzniecībā iesaistītās puses un padziļināti analizēt, kādus mehānismus izmanto spekulācijām ar pārtikas produktiem vietējā un pasaules tirgū;
Believes that financial speculation and increased liberalisation of financial markets and trade in agricultural products greatly contribute to price volatility and that regulatory mechanisms are needed to ensure a degree of market stability; considers that market transparency should be improved to ensure fair remuneration for farmers and a viable sector that will deliver food security; calls in particular for clear identification of actors involved in the food trade and for an in-depth analysis of transmission mechanisms of speculation on food products on local and world markets;
rosina Komisiju un dalībvalstis konkrēti rīkoties, lai efektīvi bloķētu finanšu spekulācijas ar labību un pārtiku;
Urges the Commission and the Members States to take concrete action to effectively tackle financial speculation on grain and food;
uzskata, ka preču atvasinātie finanšu instrumenti atšķiras no citiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem un ka tirgus labāk jāregulē;
Believes that commodity derivatives are different from other financial derivatives and that access to this market should be better regulated;
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāveic pasākumi, lai atjaunotu pasaules pārtikas krājumus, kas pēc rekordzema līmeņa 2007. gadā ir veicinājuši spekulācijas, ietekmējot lauksaimniecības produktu cenas pasaules līmenī un radot satraucošas sekas jaunattīstības valstīs;
Believes that the European Union should take steps to restore world food stocks, which after reaching record lows in 2007 have contributed to speculation which has been affecting the prices of agricultural products at world level, with alarming effects on developing countries;
aicina palielināt, labāk pārvaldīt un uzglabāt graudu fiziskās rezerves valsts un reģionālā līmenī un stiprināt starptautiska mēroga koordināciju un uzraudzību, tādējādi cīnoties pret pārtikas cenu svārstībām un veicinot labāku un ātrāku reaģēšanu uz pārtikas krīzēm;
Calls for the increase, better management and storage of physical grain and food reserves at national and regional level and a strengthening of international coordination and monitoring, thereby countering food price volatility and enabling a better and faster response to food crises;
pauž dziļas bažas par plaša mēroga zemes iegādēm, ko pašlaik veic ārvalstu investori jaunattīstības valstīs, nodarot kaitējumu vietējiem sīksaimniecību īpašniekiem, un vietēja, reģionāla un valsts mēroga pārtikas nodrošinājumam; tāpēc aicina ES mudināt jaunattīstības valsu valdības uzņemties zemes reformu, lai nodrošinātu vietējo lauksaimnieku un mazo un vidējo lauku saimniecību, īpaši sieviešu vadīto saimniecību, zemes īpašumtiesības un novērst korporāciju agresīvo praksi;
Expresses deep concern regarding the large-scale land acquisitions that are currently carried out by foreign investors in developing countries, which is also to the detriment of local smallholder and medium-scale farmers and to local, regional and national food security; therefore calls on the EU to encourage governments of developing countries to commit to land reform in order to secure the land titles of indigenous farmers and small and medium farmers, especially women, and to prevent land-grabbing practices by corporations;
uzsver, ka zemei ir jābūt pieejamai visiem un ka ir jāaizsargā mazo lauksaimnieku zemes īpašumtiesības, nomas un izmantošanas tiesības, kā arī vietējo iedzīvotāju piekļuve dabas resursiem, lai novērstu turpmāku zemes monopolizāciju, kuras mērogi vairākos pasaules reģionos, īpaši Āfrikā, kļūst satraucoši;
Stresses that the land should be accessible to all and that it is necessary to protect the land, tenancy and land use rights of small local farmers and the access of local communities to natural resources, in order to prevent further land takeovers, as is already happening to an alarming extent in certain regions of the world, especially Africa;
cer, ka Eiropas palīdzības un rīcības programmās pēc iespējas vairāk tiks izmantotas vietējo lauksaimnieku zināšanas par pārtikas ražošanu;
Hopes that European aid and action programmes will make the most of local farmers' knowledge of food production;
mudina pieņemt PLO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par zemes iegādi un nodrošināt to līdzdalīgu īstenošanu, bet arī aicina pieņemt stingrus, saistošus valsts un starptautiskus noteikumus par zemes iegādi; uzsver, ka sarunām par līguma nosacījumiem jābūt pārredzamām, pieļaujot parlamentu un vēlēto vietējās un reģionālās varas pārstāvju piedalīšanos pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību;
Encourages the adoption of the FAO voluntary guidelines on land acquisitions and ensuring their participatory implementation, but also calls for strict binding national and international regulations on land acquisitions; stresses that contract negotiations should be made transparent allowing for the participation of parliaments and elected representatives of local and regional authorities after consultation of civil society;