natgillin/translations-raw huggingface dataset:
apsveic Komisijas centienus veicināt drošības pētījumus ES tuvākajā nākotnē; tādēļ atbalsta pastāvīgas Eiropas drošības pētījumu programmas izveidošanu, iekļaujot to turpmākajās pētniecības pamatprogrammās un nodrošinot ar atbilstošiem instrumentiem, juridiskiem noteikumiem un finansēšanas modeļiem atbilstoši ietekmīgu cilvēku grupas ieteikumiem; tomēr norāda uz dublēšanās risku ar EAA pētījumu iniciatīvām; tādēļ aicina Komisiju; Padomi un dalībvalstis uzturēt ciešas darba attiecības, lai izvairītos no minētā riska; šai sakarā iesaka paralēli uz tehnoloģijām orientētai pētniecībai koncentrēties uz kopīgu modeļu veidošanas un simulācijas kompetenču attīstīšanu, kā arī attīstīt spēju analizēt draudus un drošības plānus, izmantojot attiecīgās salīdzinošās priekšrocības;
Welcomes the Commission's efforts to promote security research within the EU in the near future; advocates, therefore, the establishment within the next framework programme for research of an independent European security research programme endowed with instruments, rules and funding models tailored to the work of researching security issues, in keeping with the recommendations of the Group of Eminent Persons; points out, however, the risk of duplication with research initiatives of the EDA; calls, therefore, on the Commission, the Council and the Member States to maintain close working relations with a view to avoiding this risk; recommends, in this connection - parallel to technology-driven research - that the emphasis should be placed on the development of joint modelling and simulation capabilities and the ability to analyse threats and security concepts, exploiting the respective comparative benefits they offer;
ņem vērā trīs še turpmāk minētas materiālo nepilnību kategorijas, kuras varētu nopietni ietekmēt Eiropas Savienības spējas veikt gan augstas intensitātes civilo krīžu vadības operācijas, gan humānās starpniecības operācijas, izmantojot galvenokārt militāros līdzekļus, piemēram, apturot Ruandas katastrofai līdzīga apjoma humānās katastrofas:
Takes note of the following three categories of material deficiencies, which could seriously affect the Union's ability to conduct both civilian crisis management operations and humanitarian intervention operations of high-intensity dimensions using mainly military means, such as halting humanitarian catastrophes of similar dimensions to that in Rwanda:
izvēršamu spēku trūkums nepieciešamās rotācijas uzturēšanai (1/3 izvietošanai, 1/3 mācībās, 1/3 atpūtā) tamlīdzīgās ilgtermiņa/augstas intensitātes operācijās;
lack of deployable forces required for maintaining the rotation needed (1/3 on deployment, 1/3 on training, 1/3 resting) in such long–term/high–intensity operations;
pastāvīgu liela apjoma gaisa kravnesības jaudu trūkums spēku transportēšanai uz ārzemēm;
lack of permanent large-scale airlift capabilities for transporting forces abroad;
pietiekamu vadības, kontroles un komunikāciju jaudu, kā arī izlūkošanas, novērošanas un militārās izpētes resursu trūkums EDAP kopējā sistēmā;
lack of sufficient deployable command, control and communications capabilities as well as intelligence, surveillance and reconnaissance resources within the collective framework of ESDP;
Eiropas Savienības KĀDP ietvaros apstiprina Eiropadomes 2003. gada decembrī formāli pieņemto Eiropas stratēģijas vienoto nostāju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī Eiropas drošības stratēģijas mērķus; ar gandarījumu atzīmē Augstā pārstāvja personīgā pārstāvja uzsākto darbu, turpinot īstenot šīs stratēģijas III nodaļu, jo īpaši, kā redzams Eiropadomes 2004. gada apstiprinātajā prioritāšu sarakstā;
Acknowledges, within the framework of the Union's CFSP, the overall coherence of the European Strategy against the proliferation of WMDs, as formally adopted by the European Council in December 2003, with the strategic objectives of the European Security Strategy; notes with satisfaction the work undertaken by the Personal Representative of the High Representative in pursuing the implementation of Chapter III of this Strategy, particularly as expressed in the priority list endorsed by the European Council in December 2004;
piekrīt Eiropas drošības stratēģijai, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana ir vislielākais drauds mūsu drošībai, un saskaņā ar Eiropas drošības stratēģijas nosacījumiem prasa, lai ES izmanto visu tās rīcībā esošo instrumentu klāstu masu iznīcināšanas ieroču draudu novēršanai, šajā sakarā atzīmējot, ka iespējama terorisma un masu iznīcināšanas ieroču apvienojuma gadījumā ir jāreaģē precīzi un atbilstoši;
Agrees with the European Security Strategy that the proliferation of weapons of mass destruction is potentially the greatest threat to our security and urges, in accordance with the provisions of the European Security Strategy, that the EU use the full panoply of instruments at its disposal in defeating the WMD threat, noting in this regard that the possible combination of terrorism and weapons of mass destruction requires prompt and appropriate action;
pasvītro, ka Eiropas Savienībai ir jāpārņem iniciatīva starptautiskā bruņojuma kontroles režīma stiprināšanā, tādā veidā sniedzot ieguldījumu efektīvu daudzpusējo attiecību nostiprināšanā starptautiskajā mērogā; atzīmē centienu saskaņu, lai ieroču neizplatīšanas jautājumus ES kaimiņattiecību politikā saskaņotu ar vispārējo stratēģisko mērķi veicināt drošību Eiropas Savienības kaimiņvalstīs;
Stresses the need for the European Union to take over the initiative of strengthening the international arms control regime, thereby contributing to the reinforcement given to effective multilateralism within the international order; notes further the congruence of efforts to integrate aspects of non-proliferation within the EU Neighbourhood Policy with the overall strategic objective of building security within the Union's neighbourhood;
atbalsta plānoto masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas klauzulu iekļaušanu visos turpmākajos sadarbības nolīgumos starp ES un trešām valstīm, par paraugu ņemot 2004. gada 11. oktobra Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Tadžikistānu OV L 340, 16.11.2004., 21.lpp.
Welcomes the intended inclusion of WMD non-proliferation clauses in all future partnership and cooperation agreements between the EU and third countries, as exemplified by the Partnership and Cooperation Agreement with Tajikistan of 11 October 2004 OJ L 340, 16.11.2004, p.
apsveic faktu, ka ES sarunas ar Irānu kā reģionālu varu, kuru mērķis bija atomieroču izplatīšanas novēršana, tika risinātas saistībā ar likumīgām ekonomiskām un reģionālās drošības interesēm; atzīmē, ka minētā politika ir tādas ārpolitikas un drošības politikas izpausme, kas balstās uz starptautisko tiesību un daudzpusējo attiecību principiem starptautiskās sabiedrības interesēs; apsveic faktu, ka ES un ASV nostāja attiecībā uz Irānu būtiski tuvinājusies;
Welcomes the fact that the EU's negotiations with Iran as a regional power, aimed at preventing the proliferation of nuclear weapons, were carried out in connection with legitimate economic and regional security interests; notes that this policy is an expression of foreign and security policy based on the principles of international law and multilateralism in the best interests of the international community; welcomes the fact that the EU and US positions on Iran have come significantly closer;
ņem vērā pašreizējās praktiskās grūtības, īstenojot stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, jo īpaši to dažādo avotu un procedūru dēļ, ar kuru palīdzību piesaista budžeta līdzekļus; pieprasa, lai Padome un Komisija kopā ar Parlamentu uzsāk sarunas par šo procedūru racionalizēšanu un vienkāršošanu ar nolūku pieņemt šādas izmaiņas saskaņā ar attiecīgo jauno finanšu instrumentu 2007.-2013. gada budžeta periodam;
Takes note of the current practical difficulties in implementing the strategy against the proliferation of WMDs, due in particular to the various sources and procedures through which budgetary means are to be mobilised; urges the Council and the Commission to engage, together with Parliament, in a dialogue on streamlining and simplifying these procedures with a view to adopting such changes within the framework of the relevant new financial instrument for the budgetary period 2007-2013;
uzsver nepieciešamību turpmāk stiprināt ES Rīcības kodeksu attiecībā uz bruņojuma eksportu, kā arī pēc iespējas palielināt ES ieguldījumu, apkarojot kājnieku ieroču un vieglā bruņojuma izplatīšanu, jo īpaši, izstrādājot starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu;
Stresses the need to further strengthen the EU Code of Conduct on Arms Exports as well as to maximise the EU's contribution to countering the proliferation of small arms and light weapons, notably by the establishment of an international arms trade treaty;
ņemot vērā terorisma un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas pieaugošos draudus, aicina neizplatīšanas līgumā minētās valstis, kurām ir kodolieroči, it īpaši ASV, Ķīnu un Krieviju, pārskatīt savu kodolpolitiku atbilstoši neizplatīšanas līguma idejām; tādēļ izsaka nožēlu par ASV valdības centieniem iepriekšējos četros gados veicināt pētījumus kodolieroču jomā un šo ieroču izstrādi, kā arī tās noraidošo attieksmi pret līguma ratificēšanu par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu (CTBT); izsaka bažas par Krievijas nepietiekamajiem centieniem tās kodolkrājumu drošības garantēšanai; ir norūpējies par to, ka Ķīna ir ievērojami palielinājusi savus militāros izdevumus par 12,6 procentiem, plaši modernizē tās ar kodolieročiem saistītos bruņotos spēkus, kā arī par pieaugošo moderno ieroču tehnoloģiju importu;
Calls on the countries defined in the Non-Proliferation Treaty as nuclear-weapon states, in particular the USA, China and Russia, in view of the uncontrollably spreading danger of terrorism and the proliferation of weapons of mass destruction, to review their own nuclear policies in the spirit of the Non-Proliferation Treaty; regrets, therefore, the efforts made by the US administration over the last four years to promote research into, and the development of, new nuclear weapons and its refusal to ratify the Comprehensive Test Ban Treaty; expresses concern at Russia's inadequate efforts to protect its nuclear stocks; is alarmed at China's massive increase in military spending (12,6%), its comprehensive modernisation of its nuclear armed forces and the increase in its imports of modern weapons technologies;
atzīmē, ka vislielākie draudi EDS vienotībai un sekmīgai darbībai joprojām ir iespējamais pietiekamu budžeta resursu trūkums visās ES politikās un instrumentos; šajā sakarā atzīmē ES palīdzības programmu īpašo nozīmi un būtisko ieguldījumu EDS minētajā aktīvākā un vispusīgā pieejā; pieprasa, lai šo punktu neaizmirstu pašreizējās sarunās par turpmāko finanšu plānu 2007.-2013. gadam;
Notes that the greatest threat to the coherence and success of the ESS remains the possible lack of sufficient budgetary resources made available across the entire spectrum of EU policies and instruments; notes in this connection the particular importance of EU assistance programmes and their substantial contribution to the pro-active comprehensive approach expressed within the ESS; demands that this point be borne in mind within the framework of the current negotiations concerning the Future Financial Perspective for 2007-2013;
ņem vērā arī, ka EDS un jo sevišķi EDAP efektivitāte ir lielā mērā atkarīga no dalībvalstu izdevumiem ārpus ES sistēmas; šajā sakarā iesaka, pirmkārt, saprātīgāku un efektīvāku valstu izdevumu izmantošanu aizsardzības jomā, ko varētu panākt dažās dalībvalstīs, piemēram, ātrāk īstenojot to bruņoto spēku modernizāciju un restrukturalizāciju un, otrkārt, izveidojot mehānismu, ar ko novērtē dalībvalsts IKP izdevumu daļu aizsardzības mērķiem; tādēļ prasa, lai dalībvalstis šai nolūkā sadarbojas ar EAA;
Notes further that the effectiveness of the ESS, and in particular that of the ESDP, is dependent to a large extent on the expenditure of the Member States outside the framework of the EU; recommends in this connection, first, a more sensible and more effective use of national expenditure in the defence field, which might be achieved in certain Member States, for example by a speedier modernisation and restructuring of their armed forces, and, second, the establishment of a mechanism for assessing the proportion of a Member State's GDP spent on defence; urges the Member States, therefore, to cooperate with the EDA to that end;
; tomēr uzsver savu noteikto viedokli, ka pastāvīgā finansējuma kopīgajiem izdevumiem civilām operācijām Eiropas Savienības budžetā nodalīšana no izdevumiem militārām vai aizsardzības operācijām ārpus ES budžeta būs arvien nepārliecinošāka, ņemot vērā to, ka KĀDP ietvaros organizētās misijas kļūs pēc sava rakstura arvien vairāk jauktas, kā apliecina civilo/militāro vienību izveidošana;
; emphasises, none the less, its strongly held view that the continued separation of financing for common costs in civil operations through the budget of the Union from those with military or defence implications outside the Union's budget will prove increasingly untenable given that missions conducted within the framework of CFSP will be increasingly mixed in nature, as evidenced by the establishment of the Civil/Military Cell;
ņem vērā būtisko saskaņu globālo draudu novērtējumā gan EDS, gan ASV valsts drošības stratēģijā; uzskata, ka šī saskaņa ir jāņem par pamatu ES un ASV vienlīdzīgu partnerattiecību dialoga atjaunošanai, gūstot vienotu izpratni par rezolūciju par tādu konkrētu jautājumu risināšanu kā militāro spēku sankcionēšana un izmantošana saistībā ar attiecīgajiem ANO dibināšanas hartas noteikumiem un tās leģitīmo lomu un vienotu izpratni par transatlantiskās drošības sadarbības nostiprināšanu kopumā;
Takes note of the substantive congruity in the global threat assessments presented in both the ESS and the US National Security Strategy; takes the view that this congruity should be seen as a basis upon which both the EU and the United States can re-establish a dialogue of equal partners in attaining a common understanding for the resolution of particular issues of concern, such as the authorisation and use of military force in relation to the relevant provisions of the UN's Founding Charter and its legitimising role, and for the re-invigoration of Transatlantic security cooperation in general;
izsaka vēlmi pēc ciešākas sadarbības ar ASV ieroču izplatīšanas un terorisma apkarošanas jomā; prasa ES un ASV turpināt pozitīvo dialogu šajās jomās un izstrādāt rīcības plānu turpmākai sadarbībai, kā minēts ES un ASV deklarācijās par terorisma apkarošanu un masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, kas pieņemtas ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē 2004. gada 26. jūnijā; uzskata, ka šiem jautājumiem jāpievērš uzmanība ES un ASV sanāksmēs par drošības politiku;
Expresses its wish for a stronger cooperation with the United States in the fields of non-proliferation and the fight against terrorism; urges the EU and the US none the less to continue with their positive dialogue in these areas and to fully pursue an action plan for further cooperation as reflected in the EU-US Declarations on combating terrorism and on the non-proliferation of WMDs adopted at the EU-US Summit on 26 June 2004; considers that these points should be addressed in the context of all EU-US meetings relevant to security policy;
Iekšējā drošība un terorisma apkarošana
Homeland security and combating terrorism
atzīmē, ka EDS ievērojamu uzmanību pievērš to agrāk nemainīgo robežu izplūšanai, kuras pastāvēja tradicionālajās iekšējās un ārējās drošības koncepcijās; atzīmē arī, ka EDS nepietiek saturiskās jēgas, lai sasaistītu šīs divas koncepcijas un saskaņoti pievērstu uzmanību draudiem; neskatoties uz to, apzinās Padomes, Komisijas un dalībvalstu lielo un daudzveidīgo darbu, kas ieguldīts iekšlietu un ārpolitikas jomā, par spīti minētajam konceptuālajam izlaidumam;
Observes that the ESS draws significant attention to the blurring of previously static boundaries existing in the traditional conceptions of internal and external security; notes, however, the sparsity of content within the ESS on linking the two concepts so as to address threats coherently; is nevertheless aware, in spite of this conceptual omission, of the many and varied efforts made by the Council, the Commission and the Member States in the fields of home and foreign affairs;
šajā pašā sakarā atzīmē Eiropadomes aicinājumu Padomei un Komisijai, kas formulēts "Hāgas Programmā" 2004. gada 4. un 5. novembrī, izveidot, pilnībā respektējot valstu kompetenci, saskaņotus un koordinētus ES krīžu vadības pasākumus krīzēm ar pārrobežu ietekmi ES iekšienē, tos ieviešot pats vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam;
Notes in the same connection the European Council's call, in the "Hague Programme" of 4-5 November 2004, for the Council and the Commission to set up, while fully respecting national competences, integrated and coordinated EU crisis-management arrangements for crises with cross-border effects within the EU, to be implemented at the latest by 1 July 2006;
īpaši apsveic mērķi organizēt izlūkošanas un drošības dienestu informācijas pārrobežu apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu, kurš minēts Hāgas Programmā – ja tas attiecas uz turpmāko tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu – principu, ar kura palīdzību, ņemot vērā šo dienestu metožu īpašo raksturu (piemēram, nepieciešamību aizsargāt informācijas vākšanas procedūru, informācijas avotus un pastāvīgo datu slepenību pēc datu apmaiņas), informāciju, kura ir pieejama dienestiem vienā dalībvalstī, vajadzētu padarīt pieejamu atbilstošajiem dienestiem citā dalībvalstī;
Welcomes in particular the objective of arranging for the cross-border exchange of intelligence and security service information in accordance with the principle of availability set out in the Hague Programme – where it relates to the future exchange of law-enforcement information – a principle whereby, taking into account the special nature of these services" methods (e.g. the need to protect the information-gathering procedure, information sources and the continued confidentiality of data after exchange), information available to a service in one Member State should be made available to the corresponding services in another Member State;
attiecībā uz iekšējo drošības politiku izsaka nopietnas bažas par to, ka dalībvalstis nepietiekamā mērā īsteno visus tos pasākumus un instrumentus, kas minēti 2001. gada oktobrī pieņemtajā sākotnējā pretterorisma plānā;
As regards internal security policy, is deeply concerned by the inadequate implementation by the Member States of all of the measures and instruments listed within the original anti-terrorism plan adopted in October 2001;
aicina saskaņa ar jauno kaimiņattiecību politiku un kopumā ES ārlietu kontekstā uzlabot politisko dialogu ar trešām valstīm par terorismu, lai aptvertu ne tikai vajadzību pēc to neierobežotas sadarbības ar starptautiskām un reģionālām organizācijām, bet arī stingru to terorisma apkarošanas noteikumu piemērošanu, kas ietverti nolīgumos ar trešām valstīm, ja pastāv pierādījumi par terorisma draudiem vai īpašām teroristu darbībām;
Calls, within the framework of the New Neighbourhood Policy and in the context of EU foreign relations in general, for an enhanced political dialogue with third countries on terrorism, to cover not only the need for their unrestricted cooperation with international and regional organisations but also the strict application of the clause on combating terrorism contained in agreements with third countries where there is evidence of terrorist threats or specific terrorist activities;
ņemot vērā līdz šim paveikto, meklējot saikni starp iekšpolitiku un ārpolitiku, izsaka bažas par šī darba vienotību un koordināciju, jo īpaši pakāpi, kādā ņem vērā demokrātiskās brīvības un tiesiskumu; tādēļ prasa, lai Ārlietu komiteja un Pilsoņu brīvību, Tieslietu un Iekšlietu komiteja paredz atbilstošu procedūru, saskaņā ar kuru par attiecīgo jautājumu sagatavo ieteikumus, ko adresē Padomei un Komisijai, lai ne tikai pārbaudītu šāda darba vienotību un koordināciju, bet arī nodrošinātu, ka netiek ierobežotas pilsoņu un organizāciju civilās un politiskās tiesības, un tādējādi vajadzības gadījumā sniegtu ieteikumus Parlamenta attiecīgajām komitejām nolūkā tos tālāk nodot Padomei un Komisijai;
Is however concerned – with all due respect for the work accomplished so far in seeking to draw a line between the two fields of home and foreign affairs – about the coherence and coordination of this work and, in particular, the degree to which democratic freedoms and the rule of law are taken into account; therefore urges its Committees on Foreign Affairs and on Civil Liberties, Jusice and Home Affairs to find an appropriate procedure for the preparation of recommendations on the matter to be addressed to both the Council and the Commission, in order not only to check the coherence and coordination of such work but also to ensure that the civil and political rights of citizens and organisations are not compromised in any way and thus, where appropriate, to make recommendations to Parliament's relevant committees, for forwarding to both the Council and the Commission;
apsveic Līgumu par Konstitūciju Eiropai kā nozīmīgu EDS un tās nepārtrauktas attīstības īstenošanas pamatu; uzskata, ka jauna ārējās darbības dienesta izveidošana būs ļoti svarīgs instruments ārējās darbības īstenošanai saskaņā ar KĀDP un tādēļ arī attiecībā uz EDS; uzsver, ka efektīvai EDS pilnībā jāizmanto pieejamās diplomātiskās iespējas (t.i., ES Ārlietu ministrs un Eiropas Ārējās darbības dienests (I-28. pants un III-296.3. pants) un vajadzības gadījumā militārās iespējas (t.i., nemainīgi strukturizēta dalībvalstu sadarbība augstas intensitātes misiju veikšanai, kas prasa lielākas militārās iespējas (I–41.6. pants, III-312. pants un īpašais protokols);
Salutes the Treaty establishing a Constitution for Europe as an important basis for pursuing the ESS and its ongoing development; considers that the creation of the new External Action Service will be a vitally important instrument for external action under the CFSP and therefore for the ESS; emphasises that an effective ESS must fully utilise available diplomatic capabilities (i.e. the EU Minister for Foreign Affairs and the European External Action Service (Articles I-28 and III-296(3)) and, if necessary, military capabilities (i.e. permanent structured cooperation between Member States for the fulfilment of high-intensity missions demanding higher military capabilities (Articles I–41(6), III-312 and the Specific Protocol));
aicina Padomi un Komisiju nekavējoties uzsākt vajadzīgos pasākumus, lai saskaņotu to darbību pirms galīgās Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikācijas; uzsver, ka Parlaments centīsies šīs pūles pozitīvi un konstruktīvi novērtēt un izvērtēs visas piedāvātās darbības un pasākumus pārejas periodā, ņemot vairāk vērā kvalitāti nekā avotu, ar nolūku izveidot funkcionējošu un efektīvu Eiropas Ārējās darbības dienestu; uzsver, ka Parlaments arī izvērtēs šīs pūles, ņemot vērā to, vai tiek ievērota politiskā griba, kas izteikta Konstitūcijā, formulēt kopīgu stratēģiju, lai Eiropas balss pasaulē būtu vienota;
Urges the Council and the Commission forthwith to take the necessary steps to integrate their activities in a spirit of cooperation prior to the final ratification of the Treaty establishing a Constitution for Europe; emphasises that Parliament will seek to assess those steps in a positive and constructive manner and will judge all proposed actions and measures during the transitional period on the basis of their quality rather than their origin, with a view to setting up a functioning and effective European External Action Service; stresses that Parliament will also judge these efforts in the light of whether they respect the political will, expressed in the Constitution, to formulate a common policy so that Europe may speak with a single voice in the world;
ņemot vērā Amsterdamas Līgumam pievienoto Deklarāciju Nr. 29 par sportu, kā arī Līguma par Konstitūciju Eiropai III-282. pantu,
having regard to Declaration No 29 on sport, annexed to the Amsterdam Treaty, and to Article III-282 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,