natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina ES un dalībvalstis pārvarēt iemaņu neatbilstību un to trūkumu un palielināt sinerģiju starp universitātēm, apmācību iestādēm, jauniešu organizācijām un uzņēmumiem, uzlabojot prognozes par vajadzīgajām iemaņām, pielāgojot izglītības un apmācības sistēmas darba tirgus vajadzībām un sniedzot darbaspēkam jaunas prasmes, lai cīnītos pret strukturālo bezdarbu un to sagatavotu pārejai uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku;
Calls on the EU and Member States to bridge skills mismatches and shortages and increase synergies between universities, training institutions, youth organisations and enterprises, by improving anticipation of skills' needs, adapting education and training systems to the needs of the labour market and endowing the workforce with new skills in order to fight structural unemployment and prepare the workforce for the transition to a smart, sustainable and inclusive economy;
mudina dalībvalstis nepieļaut, ka taupības pasākumi apdraud izaugsmi veicinošus politikas virzienus, un piešķirt prioritāti izaugsmi veicinošiem izdevumiem, piemēram, izglītības, mūžizglītības, pētniecības un inovāciju jomā, vienlaikus nodrošinot šo izdevumu efektivitāti;
Urges the Member States not to allow austerity measures to compromise growth-friendly policies, and to prioritise growth-friendly expenditure such as education, lifelong learning, research and innovation, ensuring at the same time the efficiency of this spending;
atgādina, ka Komisija savā pamatiniciatīvā “Jaunatne kustībā” apsolīja ierosināt prakšu kvalitātes sistēmu, un aicina to bez kavēšanās iesniegt dokumentu par šādu sistēmu;
Recalls that, in its ‘Youth on The Move’ flagship initiative, the Commission promised to propose a Quality Framework for Traineeships, and calls on it to submit, without delay, such a Framework;
mudina aktīvi īstenot nacionālo kvalifikāciju ietvarstruktūru kā instrumentu, ar kuru var veicināt mūžizglītības attīstību;
Encourages vigorous implementation of the National Qualifications Framework as a tool promoting the development of lifelong learning;
mudina Komisiju, dalībvalstis un darba devējus radīt vairāk iespēju darba ņēmējām jauno tehnoloģiju jomā, lai nostiprinātu progresīvo tehnoloģiju nozari saskaņā ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem;
Encourages the Commission, the Member States and employers to create more opportunities for female workers in the new technologies sectors in order to strengthen the high-tech sector in accordance with the Europe 2020 Strategy objectives;
uzsver to, ka saskaņā ar 2011. gada novembra Eirobarometru 49 % Eiropas iedzīvotāju minēja nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu kā politikas prioritāti, kas, viņuprāt, būtu jāatbalsta Eiropas Parlamentam, uzskatot šos jautājumus par augstāku prioritāti nekā ekonomikas, budžeta un fiskālo politiku koordinācija;
Highlights the fact that, according to the November 2011 Eurobarometer, 49 % of European citizens cited tackling poverty and social exclusion as a priority policy that they want to see promoted by the European Parliament, making it their first concern before coordination of economic, budgetary and fiscal policies;
aicina dalībvalstis uzlabot sociālās aizsardzības sistēmu atbilstību un efektivitāti, arī piekļuvi pensiju sistēmām, pienācīgi ņemot vērā dzimumu līdztiesību, un nodrošināt, ka tās turpina darboties kā buferi pret nabadzību un sociālo atstumtību;
Calls on Member States to improve the adequacy and effectiveness of social protection systems, including access to pension systems with due consideration for gender equality, and to make sure that these continue to act as buffers against poverty and social exclusion;
aicina dalībvalstis īstenot aktīvas iekļaušanas stratēģijas, kā arī nodrošināt atbilstīgus, cenu ziņā pieejamus un augstas kvalitātes pakalpojumus, atbilstīgu minimālo ienākumu atbalstu un piekļuves pieejas kvalitatīvai nodarbinātībai, lai novērstu iedzīvotāju grupu ar zemiem ienākumiem un neaizsargāto grupu marginalizāciju;
Calls on the Member States to implement active inclusion strategies and adequate and affordable high-quality services, adequate minimum income support and pathway approaches to quality employment to prevent marginalisation of low-income and vulnerable groups;
aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā SAK aicinājumu izstrādāt dalību veicinošus valsts sociālos ziņojumus, lai nodrošinātu pamatu valsts reformu programmām, pamatojoties uz sociālās atklātās koordinācijas metodes kopējiem mērķiem un nodrošinot nabadzības problēmas daudzdimensionālus risinājumus, kuri veicina piekļuvi tiesībām, līdzekļiem un pakalpojumiem;
Calls on the Commission and the Member States to follow-up the SPC's call for participative National Social Reports to underpin the National Reform Programmes, based on the Social OMC Common Objectives and providing multidimensional poverty solutions promoting access to rights, resources and services;
aicina dalībvalstis un Komisiju ieviest, īstenot un piemērot efektīvus pretdiskriminācijas pasākumus; aicina Komisiju risināt progresa trūkumu saistībā ar pretdiskriminācijas pasākumu īstenošanu un piemērošanu konkrētām valstīm paredzētās norādēs;
Calls on the Member States and the Commission to put in place, implement and enforce effective anti-discrimination measures; calls on the Commission to address the lack of progress in implementing and enforcing anti-discrimination measures in the country specific recommendations;
aicina dalībvalstis savās valsts reformu programmās norādīt, kā tās izmantos ES līdzekļus, lai sniegtu atbalstu valsts nabadzības un citiem sociālajiem, nodarbinātības un izglītības mērķiem, nodrošinot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;
Calls on Member States to specify in their National Reform Programmes how EU funds will be used to support the national poverty targets and other social, employment and education targets, ensuring the achievement of the Europe 2020 targets;
brīdina, ka gada izaugsmes pētījumā atbalstītās pensiju reformas nedrīkst vienkārši palielināt pensionēšanās vecumu, lai novērstu budžetu deficītus, bet tām gluži pretēji ir jāietver nostrādātie gadi un jānodrošina atbilstīgs universāls segums, samazinot vecāku cilvēku nabadzību un neapdraudot valsts pensiju sistēmas;
Warns that pension reforms encouraged in the AGS cannot just level up the retirement age to shore up deficits, but, on the contrary, must encompass working years and provide a decent universal coverage, reducing elderly poverty and without placing state-run pension systems in danger;
aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka visās veselības aprūpes sistēmu reformās uzmanību koncentrē uz kvalitātes uzlabošanu un atbilstības, pieņemamu cenu un vispārējas piekļuves nodrošināšanu;
Calls on the EU and the Member States to ensure that any health system reforms focus on improving quality and ensuring adequacy, affordability and universal access;
pauž bažas par krīzes sociālo ietekmi uz nabadzību sieviešu vidū; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt fiskālās konsolidācijas atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajai dimensijai un nodarbinātības pamatnostādnēm; aicina Komisiju novērtēt arī taupības pasākumu ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu nodarbinātību;
Is concerned about the social impact of the crisis on poverty among women; calls on the Member States and the Commission to ensure that fiscal consolidation is compatible with the social dimension of the Europe 2020 Strategy and the employment guidelines; calls on the Commission to assess also the effects of austerity measures on gender equality and female employment;
aicina Komisiju veikt analīzi attiecībā uz dzimumiem un pilnveidot integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai šajā jomā, lai noteiktu, kā pensiju reformas ietekmē sieviešu dzīvi ES, un lai individualizētu pensiju tiesības un sociālo nodrošinājumu, kā arī nodokļu sistēmas;
Calls on the Commission to develop gender analysis and mainstreaming in regard to the impact of pension reforms on women's lives in the EU, with the objective of individualising pensions rights and social security and tax systems as well;
pauž bažas par to, ka Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem ar Eiropas pusgadu saistītos jautājumos vēl joprojām ir ierobežota ietekme; pauž nožēlu par to, ka saistībā ar gada izaugsmes pētījumā sniegtajām politikas norādēm, ko ierosināja Komisija un kas jāapstiprina Eiropadomei, nav nodrošināta parlamentu līdzdalība un tādējādi ‐ demokrātiskā leģitimitāte;
Is concerned about the fact that the European Parliament and national parliaments continue to play a limited role in the European Semester; deplores the fact that policy guidance in the AGS initiated by the Commission, and to be endorsed by the European Council, lacks parliamentary involvement and therefore democratic legitimacy;
norāda, ka piecas dalībvalstis, kuras ir noslēgušas saprašanās memorandu ar Komisiju, SVF un ECB, 2011. gada jūlijā nesaņēma tām adresētus ieteikumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai saprašanās memoranda īstenošana būtu pilnīgi saskanīga ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu attiecībā uz nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un nabadzības samazināšanu; atkārtoti pauž nostāju, ka Starptautiskā Darba organizācija būtu jāiesaista Komisijas, SVF un ECB finansiālās palīdzības programmās; aicina Eiropadomi atbilstoši mudināt attiecīgās dalībvalstis investēt ilgtspējīgu darbavietu radīšanā, izglītībā un apmācībā, kā arī nabadzības samazināšanā, lai palīdzētu tām sniegt vajadzīgo ieguldījumu ES pamatmērķu sasniegšanā šajās jomās;
Notes that five Member States which currently have a Memorandum of Understanding with the Commission, IMF and ECB received no country-specific recommendations in July 2011; calls on the Commission to ensure that the implementation of the Memorandum of Understanding is fully compatible with achieving the Europe 2020 objectives on increasing employment and reducing poverty; reiterates its position that the International Labour Organisation (ILO) should be involved in the Commission-IMF-ECB financial assistance programmes; calls on the European Council to give the Member States concerned the necessary encouragement for investments in sustainable job creation, education and training and poverty reduction so as to facilitate their contribution to achieving the EU headline targets in these areas;
aicina dalībvalstis, ņemot vērā vissmagāko ekonomikas krīzi, kas jebkad ir skārusi Eiropas Savienību, nekavējoties īstenot vajadzīgās valsts reformu programmas;
Calls on Member States, against the background of the worst economic crisis the European Union has ever known, to implement without delay the necessary national reform programmes;
Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. februāra rezolūcija par ieguldījumu 2012. gada izaugsmes pētījumā ( 2011/2319(INI) )
European Parliament resolution of 15 February 2012 on the contribution to the Annual Growth Survey 2012 ( 2011/2319(INI) )
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu” ( COM(2011)0815 ),
having regard to the Communication from the Commission of 23 November 2011 on the Annual Growth Survey 2012 ( COM(2011)0815 ),
ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par rādītāju kopsavilkumu makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzībai ‐ sākotnēji plānotā struktūra Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0583 .
having regard to its resolution of 15 December 2011 on the Scoreboard for the surveillance of macroeconomic imbalances: envisaged initial design Texts adopted, P7_TA(2011)0583 .
ņemot vērā 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0542 .
having regard to its resolution of 1 December 2011 on the European Semester for Economic Policy Coordination Texts adopted, P7_TA(2011)0542 .
ņemot vērā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi ‐ ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0331 .
having regard to its resolution of 6 July 2011 on the financial, economic and social crisis: recommendations concerning the measures and initiatives to be taken Texts adopted, P7_TA(2011)0331 .
ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 9. decembra sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council of 9 December 2011,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0018/2012 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0018/2012 ),
tā kā jaunākie statistikas dati liecina par augošu nevienlīdzību un bezdarbu Eiropas Savienībā;
whereas the latest statistical evidence highlights rising inequalities and unemployment in the European Union;
tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir pārtraukušas virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanu,
whereas most Member States have lost sight of the headline targets of the EU2020 objectives;
Ekonomikas problēmas un galvenās makroekonomikas politikas pamatnostādnes
Economic challenges and main macroeconomic policies
atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto Gada izaugsmes pētījumu (GIP) par 2012. gadu, kas veido labu pamatu šā gada Eiropas pusgadam; uzsver, ka risinājumi, kas ir īpaši paredzēti pašreizējās valsts parādu un finanšu krīzes risināšanai un pie kuriem ik dienas strādā visas iestādes, būtu cieši jāsaista ar pasākumiem, kas palielinās izaugsmi vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī būtu jāpārskata vispārējā ekonomikas sistēma, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas ilgtspējību un konkurētspēju un nodrošinātu tai ilgstošus panākumus;
Welcomes the Annual Growth Survey (AGS) 2012 as presented by the Commission as a good basis for this year's European Semester; stresses that the solutions specifically targeting the current sovereign debt and financial crisis, on which all the institutions are working on a daily basis, should go hand in hand with a major focus on medium- and long-term growth-enhancing measures, as well as an overhaul of the general economic framework, in order to improve the sustainability and competitiveness of the European economy and ensure its long-lasting success;
tomēr uzskata, ka gada izaugsmes pētījums neatbilst tam, kas nepieciešams, lai atjaunotu Eiropas iedzīvotāju, uzņēmumu un finanšu tirgu uzticēšanos, jo tajā netiek ņemta vērā vajadzība steidzami rīkoties, lai atbalstītu īstermiņa darbību un nodarbinātību, kas nepieciešama stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai;
Deems however that the Annual Growth Survey falls short of what is necessary to restore confidence among European households and enterprises as well as financial markets, since it overlooks the need to take urgent action to support short-term activity and employment in investing in the EU 2020 objectives;
atgādina, ka Gada izaugsmes pētījums par 2011. gadu un vairākas citas iniciatīvas, kuras jāīsteno, pieņemot valsts un Eiropas līmeņa tiesību aktus, jau ietvēra lielāko daļu no elementiem, kas ir nepieciešami, lai atjaunotu uzticību, palielinātu konkurētspēju un veicinātu gudru un ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu;
Recalls that the Annual Growth Survey 2011 and a number of other initiatives, which need to be implemented through national and European legislation, already contained most of the elements which are necessary to restore confidence, increase competitiveness and promote smart and sustainable growth and job creation;
atgādina par prasībām, ko tas izteicis Padomei un Komisijai 2011. gada 1. decembra rezolūcijā par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai, un prasa publiski atbildēt uz šajā rezolūcijā ietvertajiem jautājumiem;
Recalls its requests addressed to the Council and the Commission in its resolution of 1 December 2011 on the European Semester for Economic Policy Coordination and demands a public response to the elements contained in that resolution;
pauž nožēlu par trūkumiem vai nevienmērīgumu saistībā ar ES līmenī saskaņoto vadlīniju īstenošanu dalībvalstīs, ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir dota atbilstīga rīcības brīvība, lai realizētu savas politikas pamatnostādnes, un tas kavē pilnībā īstenot saskaņotās vadlīnijas stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai; atzinīgi vērtē to, ka šā gada izaugsmes pētījumā galvenokārt tika uzsvērta nepieciešamība veikt īstenošanas, kā arī izaugsmi veicinošas darbības; uzsver to, ka būtiski jāpalielina valstu atbildības sajūta par pārmaiņām, par kurām ir izlemts saistībā ar turpmāko ekonomikas pārvaldību, un šo pārmaiņu demokrātiskā leģitimitāte;
Deplores the lack of, or unevenness in, the implementation in the Member States of guidelines agreed at the EU level, bearing in mind the necessary margin of discretion which the Member States enjoy to pursue their own policies, which prevents the agreed guidelines from unleashing their full potential to achieve EU 2020 goals; welcomes the fact of this year's Annual Growth Survey's emphasis being put on the need for implementation as well as on growth-enhancing actions; underlines the fact that the democratic legitimacy and national ownership of the changes which have been decided in terms of future economic governance need to be substantially increased;
piekrīt, ka gada izaugsmes pētījumā un oficiālajās nostājās, ko Eiropas Parlaments un citas Eiropas iestādes pieņēmušas šajā sakarībā, būtu jānosaka darbības prioritātes valsts un ES līmenī nākamajiem divpadsmit mēnešiem, tai skaitā prioritātes stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, un šīs prioritātes būtu jāiestrādā valstu lēmumos par ekonomiku un budžetu, ņemot vērā ES ieteikumus konkrētām valstīm;
Agrees that the AGS and the official positions taken by the European Parliament and the other European Institutions in this regard set out priorities for action at national and EU level for the next twelve months, including for the achievement of the EU 2020 targets, which should feed into national economic and budgetary decisions, in line with the EU's country-specific recommendations;
atbalsta Komisijas analīzi attiecībā uz to, ka valstu un ES līmenī būtu galvenokārt jāstrādā ar šādām piecām prioritātēm:
Agrees with the Commission's analysis that efforts at national and EU level should concentrate on the following five priorities:
turpināt diferencētu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju, vienlaikus nodrošinot ekonomikas atlabšanu un darba vietu radīšanu;
pursuing differentiated growth-friendly fiscal consolidation while ensuring economic recovery and job creation;
nodrošināt reālās ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu;
ensuring long-term financing of the real economy;
sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi, nodrošinot lielāku konkurētspēju un ieguldījumus;
promoting sustainable growth through more competitiveness and investments;
novērst bezdarbu un krīzes sociālās sekas;
tackling unemployment and the social consequences of the crisis;
modernizēt ES publisko administrāciju un vispārējas nozīmes pakalpojumus;
modernising EU public administration and services of general interest;
pauž atzinību par to, kā novērtēts stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas progress, bet uzsver, ka cīņa pret sociālo atstumtību un nabadzību būtu jānosaka par ikvienas politikas jomas svarīgu prioritāti;
Welcomes the evaluation of the progress of the flagship initiatives of the EU 2020 Strategy, but underlines that the fight against social exclusion and poverty should remain a high priority of every policy;
uzskata, ka piekļuve banku pamatpakalpojumiem ir svarīgs faktors sociālās integrācijas nodrošināšanā, un tādēļ mudina Komisiju veikt radikālākus pasākumus, lai šo piekļuvi garantētu;
Believes that access to basic banking services remains a key factor for social inclusion and therefore encourages the Commission to take bolder action to guarantee this access;
atzīst dalībvalstu ekonomikas un fiskālās politikas savstarpējo atkarību un tās radīto domino efektu; uzsver, ka izaugsmes prognozes visās dalībvalstīs neatkarīgi no tā, vai tās ir pievienojušās eurozonai, ir ļoti atkarīgas no tā, cik izlēmīgi tiek risināta valsts parādu krīze un cik efektīvi, īstenojot saskaņotas ekonomikas politikas pamatnostādnes, uzmanība tiek vērsta uz ieguldījumiem ilgtspējīgas izaugsmes un darba vietu izveides nodrošināšanā; mudina dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos un samazinātu valsts parādu līdz noturīgam līmenim;
Acknowledges the interdependence and therefore spill-over effects between Member State economies and fiscal policies; stresses that the growth prospects of all Member States, whether they are currently in the Euro area or not, are highly dependent on how decisively the debt crisis is dealt with and how coordinated economic policies effectively ensure a better focus on investment for sustainable growth and job creation; urges Member States to take the appropriate steps to correct their excessive deficits by the deadlines set by the Council and to reduce their sovereign debts to a sustainable level;
ņem vērā priekšlikumus jauniem tiesību aktiem par ekonomikas pārvaldību un uzskata, ka ar šādiem priekšlikumiem būtu jārada iespēja palielināt Eiropas Parlamenta lomu attiecībā uz ekonomikas politikas uzraudzības procedūru definēšanu un īstenošanu Eiropas pusgadā atbilstīgi Līguma 121. un 136. panta noteikumiem;
Takes note of the new legislative proposals on economic governance; believes that such proposals should offer the opportunity to enhance the role of the European Parliament regarding the definition and implementation of economic policy surveillance procedures within the European Semester framework in conformity with the provisions of Articles 121 and 136 of the Treaty;
atgādina, ka pašreizējā situācijā, kad vairākas dalībvalstis ir nonākušas stingras un sarežģītas izvēles priekšā saistībā ar valsts resursu piešķiršanu, ir steidzami jānodrošina tas, ka tiek konsekventi izmantoti dažādi ekonomikas politikas instrumenti, jo īpaši tādi, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu vienlīdzīgu sasniegšanu un uzdevumu vienlīdzīgu izpildi;
Recalls that, in the current context, where several Member States are confronted with stringent and difficult choices in terms of allocation of public resources it is urgent to ensure the consistency of different economic policy instruments and in particular policies conducive to respect for EU 2020 objectives and headline targets on an equal basis;
šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību skaidri noteikt, novērtēt un risināt dalībvalstu ekonomikas politikas radītā domino efekta sekas, kā arī turpināt izvērtēt Eiropas pusgadā ietverto ekonomikas politikas instrumentu ietekmi uz sociālo jomu;
Recalls in that perspective the need to explicitly identify, assess and address spill-over effects of Member States' economic policies as well as to carry out social impact assessments of economic policy instruments included in the EU Semester framework;
uzsver to, ka dalībvalstīm būtu jāīsteno diferencētas stratēģijas, ņemot vērā katras valsts budžeta stāvokli, un uzstāj, ka dalībvalstīm jāraugās, lai valsts izdevumu pieaugums nepārsniegtu IKP izaugsmes rādītāju vidējam laika posmam, ja vien netiek radīta situācija, kad izdevumu apmēru palielina, vienlaikus īstenojot apdomīgus papildu pasākumus ieņēmumu jomā; aicina dalībvalstis budžeta izdevumu un ieņēmumu daļā par prioritāti noteikt izaugsmi veicinošas politikas jomas, piemēram, izglītību, pētniecību, inovācijas, infrastruktūru un enerģētiku, un nodrošināt šo izdevumu un ieņēmumu efektīvu izmantošanu; prasa efektīvi, sociālā ziņā taisnīgi un ilgtspējīgi reformēt:
Underlines the fact that Member States should pursue differentiated strategies according to their budgetary situations and insists that Member States must keep their public expenditure growth below the rate of medium-term trend GDP growth provided that increased expenditure is not matched by additional discretionary revenue measures; invites the Member States to prioritise, on the expenditure and revenue sides of the budget, growth-friendly policies, such as education, research, innovation, infrastructure and energy, and to ensure the efficiency of such expenditures and revenues; calls for efficient, socially just and sustainable reform:
pensiju un sociālās drošības sistēmas;
of the pension and social security systems,