natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis pārbaudīt pastāvošo tiesību normu saderību ar klimata politikas mērķiem un izstrādāt iniciatīvas, kas veicinātu pāreju uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku;
Invites the Member States to examine the compatibility of existing rules with climate policy objectives and to develop incentives to facilitate the shift to a low-carbon economy;
aicina sociālos partnerus dalībvalstīs un ES līmenī izstrādāt katrai nozarei kopēju ekonomisku stratēģiju, lai apzinātu pieejamo potenciālu un to stratēģiski izmantotu;
Invites the social partners and the two sides of industry in the Member States and at EU level to develop common economic strategies for each sector, so as to identify and strategically exploit potential where it exists;
uzskata, ka jāuzsāk un jāattīsta kombinēta pieeja, kurā būtu ietverta emisiju samazināšana un atsevišķs tehnoloģiskās atjaunotnes process integrētas Eiropas klimata politikas ietvaros, lai nodrošinātu resursus nākamajām paaudzēm;
Takes the view that a combined approach should be launched and developed comprising emission reductions and a separate process of technological renewal within the framework of an integrated European climate policy designed to secure resources for future generations;
uzskata, ka ilgtermiņa P&A ir nepieciešams ievērojams finansiāls atbalsts, lai radītu nākamās paaudzes tehnoloģijas un attiecīgi palielināt to mērogu;
Takes the view that creating next-generation technologies and making possible the necessary increase in scale requires considerable financial support for long-term R&D;
aicina ES un tās dalībvalstis veikt pētniecības un sabiedrības informēšanas pasākumus, reaģējot uz iespējamo skepticismu vai bažām par CCS pielietošanu;
Calls on the EU and its Member States to respond by means of research and public awareness measures to possible public scepticism or concerns about the application of CCS;
ierosina, ka integrētajai Eiropas klimata politikai ir jāpievēršas priekšlikumiem par pamata stimuliem un veicinošiem pasākumiem, lai varētu aizsākt nepieciešamo tehnoloģiju atjaunošanu, samazināt tekošās izmaksas par dārgām, taču jaunām tehnoloģijām un nākotnē noteikt un īstenot stingrākus samazināšanas mērķus;
Proposes that the integrated European climate policy should concern itself with proposals for fundamental incentive mechanisms and support measures, so that the necessary technological renewal can be launched, the running costs for new but costly technologies reduced, and more stringent reduction targets set and achieved in future;
iesaka dalībvalstīm apsvērt veidu, kā paātrināt tīru un energoefektīvu tehnoloģiju ieviešanu, piemēram, ar tiešām subsīdijām patērētājiem, kuri iegulda līdzekļus tehnoloģijās, piemēram, saules kolektoros, zemes siltumsūkņos, gaisa siltumsūkņos, ūdens siltumsūkņos un krāsnīs, kur izmantota tīrās sadegšanas tehnoloģija;
Recommends that Member States consider ways of accelerating the implementation of clean and energy-efficient technologies, such as direct subsidies to consumers investing in technologies, for instance solar panels, ground heath pumps, air heath pumps, water heath pumps and cleaner burning hearth appliance stoves;
šajā nolūkā ierosina veikt paralēlus pasākumus, piemēram, ekonomistu, inženieru un privātuzņēmumu iesaistīšanu institucionalizētā un paralēlā "Kioto plus procesā", kas salīdzināms ar veiksmīgo metodi Monreālas protokolā par ozona slāņa aizsardzību;
Proposes to that end parallel measures such as the participation of economists, engineers and private businesses in an institutionalised and parallel "Kyoto Plus Process", along the lines of the successful method of the Montreal Protocol for protecting the ozone layer;
prasa izveidot Eiropas klimata fondu
Calls for the establishment of a European Climate Fund
ierosina izmantot šos pamatfondus kapitāla tirgū, lai nodrošinātu ekonomikas dalībniekiem līdzekļu atgūšanu un atkārtotu ieguldīšanu nākotnes tehnoloģijās un tādejādi atstāt tirgus ziņā, kādas tehnoloģijas nākotnē izmantot, lai īstenotu vidēja un ilgtermiņa klimata aizsardzības mērķus, nevis to stingri reglamentēt ar likumu;
Proposes that this capital stock be used on the capital market to permit a backflow to the economic operators and (re-)investment in future technologies, thus leaving it to the market to decide which technologies should be used in future to achieve medium- and long-term climate objectives, instead of determining this by legislation;
konsekventi uzsver, ka ilgtermiņā efektīvus klimata pārmaiņu problēmas risinājumus piedāvās arī zinātniskas inovācijas enerģijas ražošanas, sadales un izmantošanas jomā, kā arī citās saistītajās jomās, kas efektīvi ierobežos siltumnīcefekta gāzu veidošanos, neradot papildu problēmas videi;
Stresses emphatically that, in the long term, effective solutions to the problem of climate change will also come from scientific innovations both in the field of the production, distribution and use of energy, and in other, related fields, which will effectively restrict the production of greenhouse gases without creating accompanying environmental problems;
uzsver Septītās pētniecības pamatprogrammas nozīmi bezoglekļa enerģijas avotu attīstīšanai un aicina Padomi un Komisiju atbalstīt šo prioritāti arī turpmākajās pētniecības pamatprogrammās;
Stresses the importance of the Seventh Research Framework Programme for the development of green energy sources and calls on the Council and the Commission to support this priority in forthcoming research framework programmes too;
Inteliģentas datorsistēmas un informācijas un sakaru tehnoloģijas
Intelligent computer systems and ICT
ierosina turpmākajām Padomes prezidentūrām padarīt par prioritāti nākotnes jautājumu par informācijas un sakaru tehnoloģijām un to nozīmi klimata pārmaiņu apturēšanā un adaptācijā;
Suggests to the forthcoming Council Presidencies that they make the future topic of ICT and its importance in combating and adapting to climate change one of the priorities of their periods of office;
aicina ES un tās dalībvalstis veicināt pārbaudes, validēšanu, ieviešanu un tālāku izplatīšanu metodēm, kas pamatojas uz datorsistēmām un IST sistēmām un ir paredzētas dematerializācijai un energoefektivitātes uzlabošanai, jo īpaši sadarbībā ar rūpniecības nozari, patērētājiem, iestādēm, augstskolām un pētniecības iestādēm uzlabojot kravu pārvadājumu loģistiku, nomainot reālus braucienus ar tele - un videokonferencēm, uzlabojot elektrotīklus, ēku energoefektivitāti un inteliģentas apgaismojuma sistēmas;
Calls on the EU and its Member States to promote the testing, validation, introduction and further dissemination of computer- and ICT-based methods for dematerialisation and vastly enhanced energy efficiency – particularly through improved logistics in freight transport, replacing physical travel with tele- and videoconferencing, improved electricity networks, energy-efficient buildings and smart lighting – in cooperation with industry, consumers, authorities, universities and research institutions;
kā budžeta iestāde kopā ar Padomi uzsver, ka nākamajā daudzgadu finanšu sistēmā augstākā prioritāte jāpiešķir klimata pārmaiņām un pasākumiem to apturēšanai;
Stresses, in its capacity as an arm of the budgetary authority together with the Council, that the highest priority must be given to climate change and measures to combat it in the next multiannual financial framework;
aicina Padomi izskatīt jautājumu par ES budžeta neizmantotajām mērķdotācijām, piešķirot šos līdzekļus klimata politikas mērķu īstenošanai, ja tas ir nepieciešams;
Calls on the Council to tackle the question of unused, earmarked funds from the EU budget, re-allocating these where necessary for climate policy purposes;
aicina Komisiju sastādīt uzskaitījumu pastāvošajiem finanšu instrumentiem un to nozīmei Eiropas klimata aizsardzības mērķiem un, pamatojoties uz "klimata auditu", izstrādāt priekšlikumus turpmākajai finansēšanas shēmai, lai varētu pielāgot ES budžeta vadlīnijas klimata politikas prasībām, neizslēdzot jaunu fondu izveides iespēju un tādējādi piešķirot tiem jaunus resursus;
Calls on the Commission to draw up an inventory of all existing funding instruments and their significance for European climate objectives and, on the basis of this "climate audit", to draw up proposals for the future financial framework so that EU budget lines can be adapted in line with the requirements of climate policy, while not excluding the possibility of creating new funds and thus allocating new resources to them;
uzskata, ka atbilstoši Savienības solidaritātes principam Eiropas Savienībai finansiāli jāiesaistās gan tādās pamatjomās kā tehnoloģiju veicināšana un izstrāde klimata pārmaiņu apturēšanai un klimata attīstības atbalstam, gan arī jāatbalsta pārrobežu adaptācijas pasākumi, energoefektivitātes palielināšana un palīdzība katastrofu gadījumos;
Considers that the EU should make a financial commitment not only in the core areas of promoting and developing technologies to combat climate change and of climate-related development aid, but also in supporting cross-border adaptation measures, increased efficiency and aid for disasters, in accordance with the Union's solidarity principle;
atgādina par panākto vienošanos saistībā ar "klimata un enerģijas paketes" tiesību aktiem ‐ 50 % no ETS izsolēs gūtajiem ieņēmumiem paredzēt klimata pārmaiņu politiku finansēšanai, no kuriem lielu daļu vajadzētu izmantot, lai finansētu pielāgošanās un riskus mazinošus pasākumus jaunattīstības valstīs; mudina dalībvalstis pilnība izmantot šo iespēju un pat pārsniegt šo rādītāju;
Recalls the agreement reached in the context of the "climate and energy package" legislation on a 50% voluntary earmarking of the ETS auctioning revenues for the financing of climate change policies, a large share of which should be used for financing adaptation and mitigation measures in developing countries; encourages Member States to make full use of this possibility and even to go beyond that figure;
atgādina, ka riskus mazinošu un pielāgošanās pasākumu finansēšana jaunattīstības valstīs būs būtisks elements, lai panāktu vispārēju nolīgumu COP 15 sanāksmē Kopenhāgenā, un uzskata, ka Eiropadome 2009. gada 19.–20. martā panāks nozīmīgu progresu, vienojoties par to, kā nodrošināt neatkarīgu un prognozējamu ES finansējumu jaunattīstības valstīm;
Recalls that the financing of mitigation and adaptation measures in developing countries will be a crucial element for the achievement of a global agreement at COP 15 in Copenhagen, and insists that the European Council, to be held on 19-20 March 2009, make significant progress in finding an agreement on how to ensure independent, predictable EU financing for developing countries;
Izglītība, apmācība, ziņošana, marķēšana un sabiedrības izpratnes veicināšana
Education, training, reporting, labelling and awareness-raising
aicina dalībvalstu kompetentās iestādes veidot jaunas profesijas un pielāgot ne tikai praktisko arodapmācību, bet atbilstoši nodarbinātības specifiskajām prasībām arī profesionālās apmācības koledžas un kursus tehniskajās koledžās un universitātēs ekonomiskās struktūras pārmaiņām, ko paātrina klimata pārmaiņas un to ietekme;
Calls on the competent bodies in the Member States to create new careers and to adapt not only practical work training but also occupational training colleges and courses at technical colleges and universities to the specific employment-related challenges of the structural economic change which is being hastened by climate change and its effects;
atzīst nodarbināto un viņu pārstāvju nozīmi valstu un starpvalstu līmenī, padarot zaļākus savus uzņēmumus un darbavietas, un prasa no Kopienas atbalstu paraugprakses attīstīšanai, apmaiņai un izplatīšanai;
Recognises the important role played by workers and their representatives in greening their companies and workplaces, at the national and transnational levels, and calls for Community support for the development, exchange and dissemination of best practice;
aicina Komisiju izrādāt sakaru stratēģijas, lai izplatītu plašai sabiedrībai informāciju par klimata pārmaiņu zinātni (pamatojoties uz jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes atklājumiem), enerģijas taupīšanas stratēģiju, energoefektivitātes pasākumiem un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; turklāt ierosina orientēt ES jauniešu apmaiņas programmas uz izglītojošiem projektiem par vispārējām klimata pārmaiņām un tādēļ aicina Komisiju veikt ikgadējas Eirobarometra aptaujas, lai uzzinātu, kāda ir iedzīvotāju attieksme un uztvere attiecībā uz klimata pārmaiņām, kā arī prasa ieviest visās ikdienas dzīves jomās vispārējus un vienkāršus efektivitātes standartus un izstrādāt, piemēram, fiskāla rakstura iniciatīvas apzinīgam enerģijas patēriņam;
Calls on the Commission to develop communication strategies to spread information to the general public on the science of climate change (based on the latest IPCC findings), energy saving strategies, energy efficiency measures and the use of renewable energy sources; in addition, suggests that EU youth exchange programmes focus on common climate change awareness projects and therefore calls on the Commission to commission annually, via Eurobarometer, an EU citizen survey measuring citizens' attitudes and perceptions towards climate change, and furthermore calls for general and simple efficiency standards for all areas of everyday life, and for the creation of incentives (e.g. of a fiscal nature) for responsible energy consumption;
aicina Komisiju sniegt iedzīvotājiem un dalībvalstīm informāciju par veiksmīgiem projektiem, piemēram, par projektu "Diena bez auto" Eiropas Mobilitātes nedēļas ietvaros, un uzsver, ka iedzīvotājiem jādod viela pārdomām par pilsētu mobilitāti, lai noskaidrotu viņu rīcību kā satiksmes dalībniekiem viņu un neierobežotu jēdzienu "individuālā mobilitāte", saprotot ar to ne tikai personīgā vieglā automobiļa izmantošanu, bet arī visus individuālās pārvietošanās veidus pilsētās un konurbācijās, piemēram, staigāšanu, riteņbraukšanu, automašīnu koplietošanu, izvadāšanu pa mājām, taksometrus un vietējo sabiedrisko transportu;
Calls on the Commission to share information with citizens and Member States on successful projects such as the "car-free day" in the context of European Mobility Week, and highlights the need to make citizens think about their urban mobility and hence question their behaviour as road users in their cities, and not to confine the term "individual mobility" to the use of one's own car but extend it to all forms of individual travel in cities and conurbations, such as walking, cycling, car-sharing, car-pooling, taxis and local public transport;
atzinīgi vērtē lielāko pasaules pilsētu apvienošanos C40 ietvaros, lai šajā forumā globālā līmenī apmainītos ar pieredzi par pārbaudītiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumiem un būtu iespēja citam no cita mācīties;
Welcomes the coming together of the world's largest cities under the auspices of C40, particularly as a forum for exchanging proven greenhouse gas reduction processes at global level, and for learning from each other;
īpaši uzsver, ka iedzīvotāji jāinformē, jākonsultē uz vietas un tiem jāļauj piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, un mudina pilsētu centrus, reģionus un lielāku pilsētu teritorijas noteikt specifiskus samazināšanas mērķus un tos īstenot, izmantojot valsts iestāžu atbalstītas vietējas vai reģionālas inovatīvas finansēšanas programmas;
Stresses in particular the need to inform and consult citizens on the ground and to involve them in decision-making processes, and encourages urban centres, regions and conurbations to aim for specific reduction targets and implement them by means of local or regional innovative financing programmes with support from the public authorities;
aicina dalībvalstis sabiedrības informēšanas nolūkos iekļaut attiecīgajos būvnoteikumos noteikumu, lai iedzīvotāji, pieprasot plānošanas atļauju, saņemtu izsmeļošu informāciju par vietējām atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas iespējām;
Calls on the Member States, with a view to raising public awareness, to incorporate into the relevant building regulations a provision to the effect that citizens applying for planning permission will receive comprehensive information on what opportunities exist locally for the use of renewable energy sources;
ierosina vietējām un reģionālām iestādēm, rajoniem, apgabaliem un padomēm, pašvaldībām un jo īpaši valsts iestādēm, skolām un bērnu un jauniešu aprūpes iestādēm rīkot "enerģijas taupīšanas konkursus", kā arī valsts un ES līmenī finansētas vietējas kampaņas, lai veicinātu sabiedrības izpratni par enerģijas taupīšanas potenciālu, tādējādi panākot iedzīvotāju iesaistīšanos un izglītošanos;
Suggests that local and regional authorities, districts, quarters and municipalities, and in particular public institutions, schools and child and youth care establishments, carry out "energy saving competitions", as well as local campaigns properly resourced at national and EU level, with a view to raising public awareness of savings potential, achieving citizen participation and generating learning effects;
ierosina Komisijai pasludināt Eiropas enerģijas un resursu efektivitātes gadu, lai visos politikas līmeņos palielinātu iedzīvotāju informētību par efektīvāku resursu izmantošanu un saistībā ar klimata pārmaiņām sarīkotu dzīvas debates par resursu pieejamību un izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret enerģijas nepietiekamību, kā arī garantētu ūdens taupīšanas kultūras attīstību un ar izglītojošām programmām palielinātu iedzīvotāju informētību par ūdens taupīšanu; aicina Komisiju apsvērt iespēju veicināt kāda pilsētu tīklu ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, lai apmainītos ar paraugpraksi un kopīgi realizētu pilotprojektus un demonstrācijas projektus; aicina dalībvalstis nodrošināt bezmaksas enerģētikas statistiku, lai iedzīvotu dotu iespēju samazināt enerģijas patēriņu un mazināt emisijas;
Suggests that the Commission declare a European Year of Energy and Resource Efficiency in order to raise citizens" awareness at all policy levels of more efficient use of resources and to take climate change as an opportunity to hold an intensive debate on the availability and handling of resources; calls on the Commission and the Member States to fight energy poverty as well as to guarantee the development of a water-saving culture and to raise public awareness of water saving through educational programmes; calls on the Commission to look into the possibility of promoting a network of cities to encourage sustainable water use with the aim of exchanging good practice and jointly carrying out pilot demonstration projects; calls on Member States to provide free energy audits, to enable citizens to reduce their energy consumption and to reduce their emissions;
uzskata, ka dialogā ar iedzīvotājiem un mazumtirgotājiem jāorientējas uz reģionālu un sezonas produktu reklāmu un jāizmanto informācija patērētājiem, jo īpaši obligātā marķēšana par ražošanas metodi, lai patērētājam būtu vieglāk izšķirties;
Considers it important, in the dialogue with citizens and retailers, to focus advertising on regional and seasonal products, and to use consumer information, in particular mandatory labelling regarding the production method of products, as an aid to consumer decisions;
uzskata, ka informācijas trūkums sabiedrībā par pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām ir ievērojama problēma; tādēļ aicina ES, tās dalībvalstis, kā arī reģionālās un pašvaldību iestādes un institūcijas kopīgiem spēkiem izveidot koncepciju un īstenot visā Eiropā informatīvu kampaņu par klimata pārmaiņu un resursu samazināšanās cēloņiem un ietekmi, orientējoties uz atsevišķiem veidiem, kā mainīt ieradumus ikdienas dzīvē, kā arī labāk un saprotamāk atspoguļojot ES un dalībvalstu iestāžu darbu saistībā ar pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām;
Considers the lack of information among the public on measures to combat climate change to be a serious problem; therefore calls on the EU, its Member States and regional and local authorities and institutions, together with the press, broadcasters and online media, to plan and implement a Europe-wide information campaign on the causes and effects of climate change and growing scarcity of resources, focussing on individual ways of changing one's behaviour in everyday life and giving a better and more readily understandable picture of the work of European and national authorities on measures to combat climate change;
atzinīgi vērtē lielo uzņēmumu iniciatīvas, iesaistot organizācijas un vidējos piegādes uzņēmumus, īstenot uzņēmumu iekšējos emisiju samazināšanas mērķus un, izmantojot sakaru stratēģiju, reklamēt ilgtspējīgus ražošanu un patēriņa modeļus; mudina ekonomiskās organizācijas dalībvalstīs un Eiropas līmenī uzsvērt ilgtspējīgu uzņēmējdarbības praksi kā vienīgo vērtību konkurences apstākļos;
Welcomes initiatives by major undertakings to pursue internal reduction targets with the involvement of their staff and their small and medium-sized suppliers, and to use public communication strategies to promote sustainable production and consumption models; encourages economic organisations in the Member States and at European level to emphasise sustainable business practices as a unique asset in competition;
2050. gads ‐ Nākotne sākas šodien
2050 – The future begins today
prasa izstrādāt darbakārtību pasākumiem klimata pārmaiņu apkarošanai laika posmam no 2009.–2014. gadam, kas tiktu ieviesta šādā secībā:
Calls for an agenda for action to combat climate change for the period 2009-2014, to be implemented as follows:
Komisijai un dalībvalstīm ES līmenī:
at EU level, the Commission and the Member States should:
jārīko sarunas vietējā un globālā līmenī par pasākumiem klimata pārmaiņu pakarošanai,
lead discussions at a local and global level on actions to be taken to combat climate change,
jāizstrādā, jāfinansē un jāievieš visā ES kopēju supertīkls, kas būtu pieejams visa veida elektroenerģijas piegādātājiem,
develop, fund and introduce an EU-wide supergrid accessible to all forms of electricity providers,
jāveicina un jāfinansē efektīva un ilgtspējīga transporta infrastruktūra, lai samazinātu oglekļa emisijas, ieskaitot ūdeņraža tehnoloģiju un ātrgaitas dzelzceļus,
promote and fund efficient, sustainable transport infrastructure to reduce carbon emissions, including hydrogen technology and high-speed railways,
jāizstrādā jaunas saziņas stratēģijas, lai izglītotu iedzīvotājus un stimulētu tos samazināt emisijas īstenojamā veidā, piemēram, izstrādājot informāciju par oglekļa saturu produktos un pakalpojumos,
develop new communication strategies to educate citizens and provide them with incentives to reduce emissions in an affordable way, e.g. by developing information on the carbon content of products and services,
jāizstrādā atbilstoši likumdošanas instrumenti, lai veicinātu visu rūpniecības nozaru aktīvu iesaistīšanos klimata pārmaiņu apkarošanā, sākot ar pārredzamības attiecībā uz oglekļa emisijām,
develop appropriate legislative instruments to encourage all industrial sectors to become leaders in the fight against climate change, starting with a demand for transparency on carbon emissions,
jāievieš ciešākas saiknes starp Lisabonas stratēģiju, sociālo programmu un klimata pārmaiņu politiku;
establish stronger links between the Lisbon policy agenda, the social agenda and climate change policies;
jāveicina labākās prakses un to apmaiņa vietējā un reģionālā līmenī, jo īpaši:
at local and regional level, best practices should be promoted and exchanged, in particular concerning:
energoefektivitātes un citi pasākumi cīņai pret enerģijas nepietiekamību, cenšoties panākt neto nulles energoefektivitāti privātās, komerciālās un sabiedriskās ēkās,
energy efficiency and other measures to combat energy poverty, with the objective of net-zero-energy performance targets in private, commercial and public buildings,
atkritumu otrreizēja pārstrāde un atkārtota izmantošana, piemēram, attīstot savākšanas punktu infrastruktūras,
the recycling and re-utilisation of waste, for instance by developing infrastructures for collection points,