natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par Eiropas satelītu navigācijas programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu ‐ īstenošanas novērtējums, nākotnes uzdevumi un finansēšanas perspektīvas ( 2009/2226(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives ( 2009/2226(INI) )
ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (
having regard to its resolution of 20 June 2007 OJ C 146E, 12.6.2008, p.
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (
having regard to Regulation (EU) No 912/2010 of the European Parliament and of the Council, setting up the European GNSS Agency OJ L 176, 20.10.2010, p.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES budžeta pārskatīšana” ( COM(2010)0700 ),
having regard to the Commission's Communication ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),
ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Eiropas satelītu radionavigācijas programmu starpposma pārskats” ( COM(2011)0005 ),
having regard to the Commission's Report ‘Mid-term review of the European satellite radio navigation programmes’ ( COM(2011)0005 ),
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, kā arī Budžeta komitejas atzinumus ( A7-0165/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Budgets ( A7-0165/2011 ),
tā kā pašlaik ES ir atkarīga no globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS), ko izstrādājušas ASV un kas ES ir vajadzīga, lai veiktu saimnieciskās darbības, kuras kopumā nodrošina aptuveni 7 % no IKP;
whereas the EU is currently dependent on the US Global Positioning System (GPS), with activities worth around 7% of GDP reliant on it,
tā kā, pieaugot programmas izmaksām, kuras cita starpā pieauga neprecīzi aplēstu izmaksu un izmaksu pārvaldības stratēģiju dēļ, ar pašreizējo budžetu iespējams finansēt tikai 18 satelītu izvietošanu, kas nodrošina vien sākotnējo darbības jaudu;
whereas increased programme costs, due among other things to inaccurate cost forecasts and cost management strategies, mean that the current budget can only fund the deployment of Initial Operating Capacity (IOC), comprising 18 satellites,
tā kā Komisijai ir skaidri jāizvērtē visi iespējamie tehniskie risinājumi un attiecīgās izmaksas un ieguvumi, pirms pieņemt lēmumu par turpmākām finanšu saistībām, kas iekļaujamas ES budžetā saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu,
whereas, before a decision is made on a further financial commitment from the EU budget in the next multiannual financial framework, a clear assessment of all the possible technical options and related costs and benefits needs to be presented by the Commission,
Termiņa vidusposma pārskatīšana ‐ īstenošanas novērtējums
Mid-term review: assessment of implementation
atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, kurā izklāstīta pašreizējā situācija un turpmākie uzdevumi, ko nāksies veikt, īstenojot šo nozīmīgo pamatiniciatīvu;
Welcomes the Commission's Report, setting out the current situation and future challenges of this important flagship initiative;
Sabiedrības informētība
Public awareness
Turpmākie uzdevumi ‐ finansēšana un pārvaldība
Future challenges: financing and governance
aicina Komisiju ietekmes novērtējumā, ko tā veiks saistībā ar gaidāmo likumdošanas priekšlikumu, iekļaut šādu skaidri formulētu un vispusīgu informāciju:
Calls on the Commission to include in the impact assessment to be performed in the framework of the upcoming legislative proposal clear and comprehensive information on:
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un EKA.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the ESA.
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par ieguldījumu nākotnē ‐ jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai ( 2010/2211(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe ( 2010/2211(INI) )
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 312 thereof,
ņemot vērā tā 2007. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni
having regard to its resolution of 29 March 2007 on the future of the European Union's own resources OJ C 27 E, 31.1.2008, p.
un tā īstenošanas noteikumus,
and its implementing rules,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES budžeta pārskatīšanu ( COM(2010)0700 ),
having regard to the Communication from the Commission on the EU Budget Review ( COM(2010)0700 ),
ņemot vērā tā 2010. gada 16. jūnija Lēmumu, ar ko izveido īpašu komiteju politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem ilgtspējīgai Eiropas Savienībai pēc 2013. gada Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0225 .
having regard to its decision of 16 June 2010 setting up a special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0225 .
ņemot vērā Īpašās komitejas politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem ilgtspējīgai Eiropas Savienībai pēc 2013. gada ziņojumu un Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus ( A7-0193/2011 ),
having regard to the report of the Special committee on the Policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013 and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0193/2011 ),
tā kā Parlaments nolēma izveidot īpašu komiteju ar šādām pilnvarām:
whereas the Parliament decided to set up a special committee with the following mandate:
noteikt Parlamenta politiskās prioritātes DFS pēc 2013. gada gan likumdošanas, gan budžeta jomā;
to define the Parliament's political priorities for the post-2013 MFF both in legislative and budgetary terms,
aprēķināt Savienībai vajadzīgos budžeta resursus tās mērķu sasniegšanai un politikas virzienu īstenošanai no 2014. gada 1. janvāra;
to estimate the financial resources necessary for the Union to attain its objectives and carry out its policies for the period starting 1 January 2014,
noteikt nākamās DFS darbības ilgumu;
to define the duration of the next MFF,
saskaņā ar šīm prioritātēm un mērķiem ierosināt struktūru nākamai DFS, norādot Savienības galvenās darbības jomas;
to propose, in accordance with those priorities and objectives, a structure for the future MFF, indicating the main areas of Union activity,
iesniegt pamatnostādnes orientējošam resursu sadalījumam starp dažādām DFS izdevumu kategorijām un šajās kategorijās atbilstīgi prioritātēm un ierosinātajai struktūrai;
to submit guidelines for an indicative allocation of resources between and within the different headings of expenditure of the MFF in line with the priorities and proposed structure,
precizēt saikni starp ES budžeta finanšu sistēmas reformu un izdevumu pārskatīšanu, lai nodrošinātu Budžeta komitejai stabilu pamatu sarunās par jauno DFS;
to specify the link between a reform of the financing system of the EU budget and a review of expenditure to provide the Committee on Budgets with a sound basis for negotiations on the new MFF,
tā kā Īpašajai komitejai ir jāiesniedz gala ziņojums pirms Komisija iesniedz savus priekšlikumus nākamajai DFS;
whereas the special committee should present its final report before the Commission submits its proposals on the next MFF,
tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantu noteikts, ka Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, un ka tā pilnībā finansējama no pašu resursiem;
whereas in accordance with Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union is to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies and is to be financed wholly from own resources,
tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 5. punktu un 324. pantu Eiropas Parlaments pienācīgi jāiesaista sarunās par nākamo DFS;
whereas in accordance with Articles 312(5) and 324 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the European Parliament must be properly involved in the process of negotiating the next MFF,
tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā nostiprina Savienības politikas virzienus un rada jaunas kompetences jomas, kuras vajadzētu atspoguļot nākamajā DFS;
whereas the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and creates new fields of competence which should have a reflection in the next MFF,
tā kā ir vajadzīga stingra Savienības un tās dalībvalstu reakcija uz tādām Savienībai un tās pilsoņiem risināmām problēmām kā pasaules ekonomikas krīze, jauno tirgus ekonomikas valstu strauja attīstība, pāreja uz ilgtspējīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomiku, cīņa pret klimata pārmaiņām, demogrāfiskās problēmas, tostarp imigrantu integrācija un patvēruma meklētāju aizsardzība, pasaules ražošanas un uzkrājumu novirzīšanās uz jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, cīņa pret nabadzību, kā arī dabas un cilvēku izraisītu katastrofu, terorisma un organizētās noziedzības draudi;
whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a sustainable society and resource efficient economy, tackling climate change, demographic challenges, including the integration of immigrants and the protection of asylum seekers, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, the fight against poverty, as well as the threats of natural and man-made disasters, terrorism and organised crime, require a strong response from the Union and its Member States,
tā kā starptautiskā līmenī Eiropas Savienībai ir lielāka ietekme nekā vienkārši tās dalībvalstu apvienojumam;
whereas the European Union carries more weight at international level than the sum of its individual Member States,
tā kā ES kohēzijas politikas galvenajam mērķim arī turpmāk vajadzētu būt joprojām pastāvošo sociālo, ekonomisko un teritoriālo atšķirību samazināšanai Savienībā un tā kā pamanāma un sekmīga kohēzijas politika pati par sevi ir Eiropas pievienotā vērtība un tai būtu jāsniedz labums visām ES dalībvalstīm;
whereas the main target of EU cohesion policy should continue being the reduction of still existing social, economic, and territorial disparities across the Union, and whereas a visible and successful cohesion policy has a European Added Value by itself and should benefit all EU Member States,
tā kā ES pilsoņi ir kļuvuši prasīgāki pret Savienību un arī kritiskāki pret tās darbību; un tā kā sabiedrība tikai tad atkārtoti uzņemsies atbildību par ES, kad tās pilsoņi būs pārliecināti, ka Savienība labāk kalpo viņu vērtībām un interesēm;
whereas EU citizens have become more demanding of the Union and also more critical of its performance; and whereas public ownership of the Union will only return when its citizens are confident that their values and interests are better served by the Union,
tā kā stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atgūties no krīzes un kļūt stiprākai, nodrošinot darba vietas un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi; tā kā šī stratēģija ir balstīta uz pieciem galvenajiem Savienības mērķiem ‐ veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus jauninājumu, pētniecības un attīstības jomā, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību;
whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
tā kā saskaņā ar LES 3. pantu Eiropas ilgtspējīgas attīstības pamatā vajadzētu būt līdzsvarotai ekonomikas izaugsmei un cenu stabilitātei, tādai sociālā tirgus ekonomikai ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī augsta līmeņa vides aizsardzībai un tās kvalitātes uzlabošanai;
whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
tā kā pareizas finanšu pārvaldības princips ir viens no Savienības budžeta īstenošanas pamatprincipiem; tā kā daudzas dalībvalstis veic nopietnas fiskālās korekcijas to budžetos; tā kā pareiza finanšu pārvaldība ‐ efektivitāte, iedarbīgums, ekonomija ‐ ir kļuvusi arvien svarīgāka publisko izdevumu jomā gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī;
whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
tā kā noteikumi par izdevumu programmu regulāru pielāgošanu mainīgajām vajadzībām un apstākļiem nav bijuši pietiekami; un tā kā normu un noteikumu sarežģītais raksturs ir bijis viens no iemesliem nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmās;
whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
tā kā nacionālā kopienākuma (NKI) resursu ieviešana ES finansēšanas sistēmā 1988. gadā bija paredzēta, lai uz laiku atsvērtu pašu resursu samazināšanos, taču šā risinājuma izmantošanu gadu gaitā pagarināja un vēl pastiprināja, un šodien tā ir ES budžeta resursu galvenā sastāvdaļa; tā kā šis pārsvars ir pastiprinājis tendenci, ka dalībvalstis veic neto bilances aprēķinus un no tā izrietējusi virkne atlaižu, korekciju, izņēmumu un kompensāciju, kas padara pašreizējo pašu resursu sistēmu pārāk sarežģītu, nepārredzamu un tādu, kura nenodrošina ne pietiekamas saites ar esošajiem Eiropas Savienības politikas virzieniem, ne arī taisnīgumu, un tādēļ nevar nodrošināt pārredzamu un efektīvu Savienības politikas jomu finansēšanu Eiropas interesēs, un galu galā ir arī pilnīgi nesaprotama Eiropas pilsoņiem;
whereas the introduction of the GNI resource in 1988 in the EU financing system was supposed to temporarily complement a decrease in own resources, but was prolonged and reinforced over the years and is today the main component of EU budgetary resources; whereas this predominance has emphasized Member States' tendency to calculate their net balance, the consequence of which is a series of rebates, corrections, exemptions and compensations which renders the current system of own resources excessively complex, opaque, with insufficient links to existing Union policies and lacks fairness and is therefore incapable to ensure a transparent and efficient financing of Union policies in the European interest, and is finally totally incomprehensible to the European citizens,
Galvenās problēmas
Part I: Key challenges
uzskata, ka Eiropas Savienība, kas ir daudz vairāk nekā vienkārši tās dalībvalstu apvienojums, var pierādīt savu pievienoto vērtību attiecībā uz paredzamajām problēmām, piemēram, demogrāfijas, klimata pārmaiņu vai energoapgādes jomā;
Believes that the challenges ahead -whether demography, climate change or energy supply - are areas where the European Union, which is much more than the sum of its Member States, can demonstrate its added value;
atzīmē, ka pašreizējā krīze un stingri publisko izdevumu ierobežojumi ir vēl vairāk sarežģījuši dalībvalstu turpmāko virzību uz izaugsmi, labāku konkurētspēju, ekonomiskās un sociālās konverģences sasniegšanu, kā arī to pilnīgu dalību iekšējā tirgū; pauž ciešu pārliecību, ka krīzes risinājums ir Eiropas sadarbības paplašināšana, nevis samazināšana;
Notes that the current crisis and severe constraints in public spending have made it more difficult for Member States to progress further in terms of growth, greater competitiveness, the pursuit of economic and social convergence and to participate fully in the internal market; strongly believes, that the solution to the crisis is more and not less Europe;
uzskata, ka “ilgtspējīgu resursu Eiropas Savienībai” izveidei būtu pirmām kārtām nepieciešams pārdomāt ES budžeta “resursu sistēmu”, lai aizstātu valstu pašreizējo ieguldījumu ar patiesiem Eiropas resursiem;
Considers that ‘Sustainable resources for the European Union’ means first and foremost to rethink the ‘resource system’ of the EU-Budget in order to replace the current national contributions with genuinely European resources;
uzskata, ka nesenie notikumi apliecinājuši nepieciešamību euro zonā īstenot drosmīgāku ekonomikas pārvaldību, un ka monetārais pīlārs bez sociālā un ekonomiskā pīlāra ir nolemts neveiksmei; uzskata par ļoti svarīgu, lai Savienība pastiprinātu ekonomikas pārvaldības sistēmu un tādējādi nodrošinātu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu (atjaunotu un saglabātu ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes rādītājus), lai novērstu pašreizējās krīzes atkārtošanos un nosargātu Eiropas projektu;
Considers that the recent events show that the Euro zone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail; considers it essential for the Union to reinforce its system of economic governance in order to ensure the implementation of the EU2020 strategy (restore and to safeguard long-term economic growth rates), to prevent a repetition of the current crisis and to safeguard the European project;
Uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošana
Building a knowledge-based society
norāda, ka krīze ir uzrādījusi strukturālās problēmas, kas ir jārisina vairumā dalībvalstu ekonomiku un kas kavē izaugsmi, proti, nepietiekams ražīgums, augsts valsts parāda līmenis, liels fiskālais deficīts, strukturāls bezdarbs, noturīgi šķēršļi iekšējā tirgū, zema darbaspēka mobilitāte un novecojusi izpratne par prasmēm; uzsver, ka lai pārvarētu šīs strukturālās problēmas, ir jāiegulda līdzekļi tādās pamatjomās kā izglītība, pētniecība un jauninājumi, un uzsver, cik nozīmīgi ir pavērst pretējā virzienā publisko ieguldījumu samazināšanās tendenci;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States' economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
atgādina, ka, turpinoties pašreizējām ieguldījumu tendencēm, Āzija līdz 2025. gadam var izvirzīties zinātnes un tehnoloģiju attīstības priekšgalā; tomēr atgādina, ka šīs pārmaiņas ne vien rada milzīgas problēmas, bet paver arī iespējas, ‐ piemēram, ES eksporta potenciāla straujai izaugsmei; atzīmē, ka Savienība atpaliek augstākā līmeņa akadēmiskajā un profesionālajā izglītībā, jo tikai aptuveni 30 Eiropas augstskolas ierindojas starp pasaules 100 labākajām; uzsver, ka Eiropa atpaliek arī prasmju sacensībā un vērš uzmanību uz to, ka līdz 2020. gadam vēl 16 miljonos darba vietu būs vajadzīga augsta kvalifikācija, savukārt pieprasījums pēc zemas kvalifikācijas prasmēm samazināsies par 12 miljoniem darba vietu;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world's top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
uzskata, ka viena no samilzušajām problēmām, kas jārisina Eiropas Savienībai, ir tās konkurētspējas saglabāšana, izaugsmes palielināšana un augsta bezdarba līmeņa apkarošana, galveno uzmanību pievēršot darba tirgus pienācīgai darbībai un sociālajiem apstākļiem, lai uzlabotu nodarbinātības rādītājus, veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, visā Eiropā garantētu darba ņēmēju tiesības, kā arī darba apstākļus un samazinātu nabadzību;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth, combating high unemployment, focusing on properly functioning labour markets and on social conditions to improve employment performance, promoting decent work, guarantee workers' rights throughout Europe as well as working conditions and reducing poverty;
uzstāj, ka Eiropas Savienībai ir jārisina demogrāfijas problēmas; atzīmē, ka mazāks strādājošo iedzīvotāju skaits un lielāks pensijas vecuma iedzīvotāju īpatsvars radīs papildu grūtības tās labklājības sistēmās un ekonomiskajā konkurētspējā;
Insists that the Union must tackle its demographic challenge; notes that the combination of a smaller working population and a higher share of retired people will place additional strains on its welfare systems and its economic competitiveness;