natgillin/translations-raw huggingface dataset:
norāda, ka Lisabonas stratēģijā paredzēto pastāvīgāku ekonomikas izaugsmes potenciāla pieaugumu Eiropas Savienībā var sasniegt tikai īstenojot līdzsvarotas reformas, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir inovāciju stiprināšana, tehnoloģiskā attīstība un cilvēku kapitāla uzkrājumi, likvidējot šķēršļus, kuri apgrūtina iekšējā tirgus darbību, un radot vidi, kas dalībvalstīs attīstītu uzņēmējdarbību;
Points out that a more permanent increase in economic growth potential in the European Union under the umbrella of the Lisbon Strategy requires the ongoing implementation of well-balanced reforms, including measures aimed at strengthening innovation, technological advance and human capital accumulation, removing remaining barriers hampering the operation of the internal market, and creating a more conducive environment for business activities in Member States;
uzsver nepieciešamību atbalstīt un nostiprināt ekonomikas uzplaukumu ar tādas ekonomikas politikas palīdzību, kas uzlabo preču, pakalpojumu, darbaspēka un kapitāla tirgus efektivitāti un kas vienlaikus vērsta kā uz eksportu, tā uz iekšzemes pieprasījumu, ņemot vērā sagaidāmo ASV ekonomikas un līdz ar to arī pasaules tirdzniecības lejupslīdi, paaugstināto risku saņemt tādus ārējos triecienus kā globālās nelīdzsvarotības pēkšņa korekcija, kas būtiski ietekmē valūtas kursus un finanšu tirgus, kā arī iespējamo naftas cenu turpmāko paaugstināšanos;
Draws attention, against the background of an expected decline in growth in the United States and hence in world trade, of potential external shocks, such as the abrupt adjustment of global imbalances with massive effects on exchange rates and financial markets, and of a possible further rise in the price of oil, to the need to support and strengthen the economic upswing by an economic policy improving the effectiveness in the markets of goods, services, labour and capital, that promotes growth and is equally geared to export and domestic demand;
pauž bažas par tādu euro maiņas kursu, kas varētu kaitēt Eiropas konkurētspējai salīdzinājumā ar Amerikas Savienotajām Valstīm; sagaida, ka Eiropas Centrālā banka cieši uzraudzīs attīstības tendences un veiks attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu Eiropas ekonomiskās intereses starptautiskajā finanšu sistēmā;
Is concerned about a euro exchange rate which could harm Europe's competitiveness as against the United States; expects the European Central Bank to monitor developments closely and to take appropriate measures in order to safeguard Europe's economic interests in the international financial system;
atzīmē, ka faktisko ekonomikas izaugsmi Eiropas Savienibā raksturo jau agrāk novērotas un jaunas atšķirības ar viszemāko izaugsmes koeficientu Portugālē (1,2 % no IKP) un Itālijā (1,7 %) un augstiem izaugsmes koeficientiem 15 dalībvalstu ES - Spānijā (3,8 %), Grieķijā (3,8 %) un jo īpaši Zviedrijā (4 %), Somijā (4,9 %) un Luksemburgā (5,5 %); atzīmē, ka jaunajās dalībvalstīs sevišķi lieli izaugsmes koeficienti ir novēroti Slovākijā (6,7 %), Lietuvā (7,8 %), Igaunijā (10,5 %) un Latvijā (11 %); uzsver, ka šīs atšķirības atspoguļo arī nozīmīgas strukturālās dažādības, valstu atšķirīgo ekonomikas politiku un demogrāfiskās struktūras, kā arī kopējās politikas asimetrisko ietekmi, kas norāda uz Eiropas Savienības iekšējās kohēzijas riskiem; tādēļ uzsver tādas politikas nepieciešamību, ka stiprina ekonomikas kohēziju, tādējādi attīstot iekšējo tirgu un monetāro savienību;
Notes that the real economic growth in the European Union is characterised by old and new divergences, with the lowest growth rates in Portugal (1,2 % of GDP) and Italy (1,7 %), and high growth rates among the EU-15 in Spain (3,8 %), Greece (3,8 %) and, in particular, Sweden (4%), Finland (4,9 %) and Luxembourg (5,5 %); notes that the new Member States are registering particularly high growth rates in Slovakia (6,7 %), Lithuania (7,8 %), Estonia (10,5 %) and Latvia (11%); underlines that these divergences also reflect important structural differences, different domestic economic policies and demographic structures as well as asymmetric impacts of common policies, illustrating underlying risks to the European Union's internal cohesion; therefore stresses the need for policies that strengthen economic cohesion and thus foster the internal market and monetary union;
norāda, ka attiecībā uz modernizācijas centieniem un ekonomikas rādītājiem vislielākie panākumi ir tām dalībvalstīm, kuras apvieno uz nākotni vērstas un labi līdzsvarotas strukturālas reformas ar vidējo līmeni pārsniedzošiem ieguldījumiem transportā, informācijas tehnoloģijā, pētniecībā un attīstībā (P&A), inovācijā, izglītībā, mūžizglītībā, aprūpes pakalpojumos un stipru sociālo shēmu atjaunošanā; konstatē, ka tām pašām dalībvalstīm vairumā gadījumu ir ļoti efektīva un pārredzama pārvalde, novatoriska uzņēmējdarbības vide, budžeta pārpalikumi, par vidējo rādītāju zemāks parādu līmenis, augsta valsts izdevumu kvalitāte, kā arī tās uzrāda gandrīz divreiz lielāku tehniskās attīstības ieguldījumu valsts izaugsmē nekā tas ir vidēji ES; secina, ka šo dalībvalstu politika, ar ko cenšas panākt augstu nodarbinātības līmeni, tostarp attiecībā uz sieviešu un vecāka gadagājuma personu nodarbinātību, dos iespēju Eiropas Savienībai ar lielāku pārliecību risināt tādas pašreizējās un turpmākās problēmas kā iedzīvotāju novecošanās un globalizācijas izraisītā augošā konkurence;
Points out that, in the case of modernising efforts and economic performance, the Member States that are most successful are those that combine forward-looking and well-balanced structural reforms with higher-than-average investment in transport, information technology, research and development (R&D) as well as innovation, education, lifelong learning and care facilities, and the renewal of reliable social networks; notes that, for the most part, the same Member States have a highly efficient and transparent administration, an innovative entrepreneurial environment, budget surpluses, lower-than-average debt rates and high-quality public spending, while showing signs of a contribution by technical progress to the national growth result that is almost twice the size of the EU average; concludes that those Member States policies that seek to achieve high employment rates, including the employment of women and older workers, will enable the European Union to face with greater confidence present and future challenges such as an ageing population and growing competition as a result of globalisation;
šajā ziņā uzsver, ka veiksmīgākās dalībvalstis, ņemot vērā to ekonomiskās un sociālās atjaunošanas stratēģijas, var būt paraugs Lisabonas stratēģijas sekmīgai īstenošanai, kas mudina citas valstis sekot to piemēram, kaut arī Lisabonas stratēģijas īstenošanas pasākumi ir jāizstrādā atbilstīgi katras dalībvalsts situācijai, un tie joprojām ir dalībvalstu atbildības jomā;
Emphasises in this connection that the most successful Member States with regard to their strategies of economic and social renewal can also be seen as role models for the successful implementation of the Lisbon Strategy, and encourages other Member States to be guided by them, even if the measures implementing the Lisbon Strategy must be developed to suit the situation of the relevant Member State and must remain the responsibility of that Member State;
attiecībā uz dalībvalstu nacionālo reformu programmām konstatē, ka kopainā vērojamas lielākas saskaņošanas pazīmes un arī jauna veida saistības, lai politiku saskaņotu ar kopējiem Eiropas mērķiem; tomēr uzsver, ka dalībvalstīm ir dažādi izejas punkti un ievērojamas atšķirības attiecībā uz visās politikas jomās īstenojamo reformu saturu, tempu un intensitāti; uzskata, ka reformas tikai ierobežotā mērā reaģē uz pašreizējo situāciju ekonomikas un nodarbinātības jomā un ka daudzos gadījumos integrētajā reformu plānā joprojām nepietiekama uzmanība ir pievērsta tādiem pamatuzdevumiem kā inovācija, darba vietu radīšana, energoapgāde, vides ilgtspējība un labāka likumdošana; pauž nožēlu, ka tieši tādās jomās kā nodarbinātības līmeņa paaugstināšana un aktīva darba tirgus politika reformas virzās uz priekšu lēnāk nekā citās jomās; tomēr atzinīgi vērtē centienus pastiprināt atbildību valsts un reģionu līmenī ("līdzatbildība"), kā arī parlamentu un sociālo partneru iesaistīšanu, un aicina daudzkāršot šos centienus;
Notes, with regard to the Member States" national reform programmes, that, by and large, there are signs of greater harmonisation and also of a new commitment to direct policy towards objectives agreed throughout Europe; underlines, however, that Member States have different points of departure and show considerable variations as regards the content, pace and intensity of reforms across policy areas; takes the view that the reforms only respond to a limited extent to the present economic and employment situation, and that in many cases such central tasks as innovation, job creation, energy supply, a sustainable environment and better law-making are still not adequately incorporated into an integrated reform agenda; regrets that even in the fields of boosting the employment rate and active employment policy, progress and reform efforts are moving less rapidly than in other fields; welcomes, however, the efforts to strengthen responsibility at national and regional level ("ownership") and the involvement of the parliaments and social partners, and calls for the further expansion of such endeavours;
Palielināšanas potenciāls - sasniegumu paaugstināšana: turpmākie uzdevumi
Strengthening potential – extending success: what still needs to be done
aicina dalībvalstis izmantot jauno ekonomisko situāciju un ar to saistītās iespējas ilgtspējīgākas un uz kvalitatīvākiem mērķiem vērstas ekonomikas izaugsmes veicināšanai; uzsver, ka veselai un stabilai makroekonomiskajai videi vajadzīga valsts finanšu kvalitātes uzlabošana ar lielākā mērā konsolidētiem budžetiem, kā arī pārdomāta privāto un valsts ieguldījumu politika, kas nodrošina uz nākotni vērstu infrastruktūru un jau šodien atver rītdienas tirgus;
Calls on the Member States to make good use of the new economic situation and the resulting margin for manoeuvre to promote a more sustainable form of economic growth, and one that is more closely geared towards quality objectives; underlines that a healthy and stable macro-economic environment requires improving the quality of public finances with budgets that are further consolidated, and an intelligent private and public investment policy that delivers forward-looking infrastructure and opens up tomorrow's markets today;
uzsver - lai pilnībā gūtu labumu no iekšējā tirgus potenciāla un nostiprinātu Eiropas vietu pasaules tirgū, jāierobežo pašreizējās protekcionistiskās un pret konkurenci vērstās tendences;
Stresses that in order to benefit fully from the potential of the internal market and to strengthen Europe's position in the global market, current protectionist and anticompetitive tendencies must be curbed;
atzīmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) nozīmi darba vietu radīšanā; attiecīgi uzsver, ka jārada tiem labvēlīgāka vide ar izdevīgāku nodokļu režīmu, mazāku reglamentējošo un administratīvo slogu, uzlabotu piekļuvi finansējumam, situācijas uzlabošanu saistībā ar uzņēmējdarbības izmaksām enerģijas, transporta, komunikāciju un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, uzlabotu piekļuvi informācijas un sakaru tehnoloģijām un lielākiem ieguldījumiem P&A un jauninājumos;
Emphasises the role played by small and medium-sized enterprises (SMEs) in generating employment; accordingly, stresses the need to create a favourable climate for them through more favourable tax arrangements, a reduction in regulation and administrative burdens, improved access to financing, an improvement of their situation regarding business costs in terms of energy, transport, communications and services, improved access to information and communication technologies and increased investment in R&D and innovation;
uzsver to nozīmi, kāda Eiropas ekonomikā ir gan augstai konkurētspējai, gan pieprasījuma potenciāla garantēšanai, un, efektīvi koordinējot ekonomikas politiku, no ekonomikas politikas veidotājiem sagaida turpmākus pasākumus, lai sasniegtu augstāku ilgtermiņa izaugsmes līmeni ekonomikas stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības apstākļos;
Stresses the importance to the European economy of excellent competitiveness as well as the need to sustain demand potential, and expects the economic policy actors to make further efforts to achieve a higher long-term growth rate in conditions of economic stability and sustained development also by effectively coordinating economic policies;
šajā ziņā uzsver izglītības, it īpaši augstākās izglītības, nozīmi, lai palielinātu turpmāko izaugsmes potenciālu un paaugstinātu Eiropas iedzīvotāju prasmju līmeni, mobilitāti un pielāgošanās spējas; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai padarītu Eiropas izglītības sistēmu pievilcīgāku, pieejamāku un konkurētspējīgāku;
Stresses in this context the importance of education, in particular tertiary education, to the strengthening of future growth potential and increasing skills levels, mobility and adaptability of European citizens; calls on Member States to step up efforts aimed at making European education systems more attractive, accessible and competitive;
atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finanšu resursi no Kopienas budžeta; šajā ziņā pauž nožēlu par nepietiekamiem finanšu resursiem minēto mērķu sasniegšanai;
Recalls that the achievement of the Lisbon Objectives requires sufficient financial resources through the Community budget; regrets in this context the insufficiency of financial resources to achieving the said objectives;
uzskata, ka, strauji pieaugot izdevumiem, veicinot privātos ieguldījumus un kopīgas iniciatīvas privātā un valsts sektora sadarbībā, dalībvalstu vienlaicīga un saskaņota rīcība var radīt nozīmīgu sinerģiju, uzlabot Eiropas spēju risināt pašreizējos uzdevumus zinātnes un pētniecības, transporta un komunikācijas, enerģijas un vides ilgtspējības jomā, kā arī atbalstīt efektīvu līdzekļu sadalījumu Eiropā; šajā ziņā atzīmē, ka liela nozīme ir saskaņotai fiskālai sistēmai, tostarp tādam uzņēmuma peļņas nodokļa režīmam, kas ir labvēlīgs MVU un orientēts uz darba vietu radīšanu; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāuzlabo nodokļu un sociālo iemaksu režīma efektivitāte, lai atvieglotu darba vietu radīšanu, jo īpaši noteiktām sociālām grupām, piemēram, sievietēm, ilgtermiņa bezdarbniekiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem; uzsver, ka konkurētspējīgam nodokļu režīmam ir jāveicina jaunu uzņēmumu dibināšana, neapdraudot valsts finansējuma piešķiršanu, un nodokļu iekasēšanas slogs no nodarbinātības jomas jānovirza uz vides jomu, tostarp ir jāparedz fiskāli stimuli, lai atbalstītu P&A un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;
Takes the view that a simultaneous and coordinated approach by the Member States to growth-intensive spending, the stimulation of private investment and joint initiatives in the area of private and public cooperation can unleash substantial synergies, improve Europe's ability to meet the existing challenges in the fields of science and research, transport and communication, energy and environmental sustainability and will support the efficient allocation of resources throughout Europe; notes in this connection the importance of a coordinated fiscal framework including corporate tax arrangements favourable to SMEs and geared to generating employment; considers that Member States should improve the efficiency of tax and social contribution arrangements in order to ease job creation, particularly for specific social groups such as women, the long-term unemployed and older people; considers that competitive tax regimes should encourage the establishment of new businesses without undermining national funding capacity and should shift the burden from taxation on labour to environmental taxation, including fiscal incentives to support R&D and the use of renewable resources;
saistībā ar gaidāmo Finanšu plāna pārskatīšanu atkārtoti aicina ES budžetu turpmāk pieņemt, ievērojot Lisabonas stratēģijas mērķus, un tādējādi atbalstīt pilnīgu Lisabonas stratēģijas īstenošanu kopumā;
Calls once again, in view of the forthcoming review of the Financial Framework, further to adapt the EU budget in the light of the Lisbon Objectives and in this way to support the full implementation of the Lisbon Strategy as a whole;
atzīst, ka ir panākta liela attīstība, valsts atbalsta uzmanības centrā izvirzot horizontālos mērķus; mudina dalībvalstis turpināt šo tendenci un arī turpmāk valsts atbalstu saskaņot ar tādiem Lisabonas stratēģijas mērķiem kā nodarbinātība, inovācija un ilgtspējība;
Recognises that much progress has been made in shifting the focus of State aid to horizontal objectives; encourages Member States to continue this trend and further to align State aid with the Lisbon Objectives such as employment, innovation and sustainability;
uzsver nepieciešamību nākotnē vēl vairāk saskaņot Eiropas ekonomikas konkurētspēju ar pārdomātas un ilgtspējīgas ekonomikas īstenošanu, lai ievērotu atbilstību līdzekļu efektīvākam izlietojumam; iesaka īpaši ņemt vērā šādus valsts mēroga pasākumus, kuru mērķis ir ne tikai ekonomikas modernizācija, jaunu tehnoloģiju izstrāde un konkurētspējas palielināšana, bet arī savietojamība ar vidi un jaunu nodarbinātības jomu izveide:
Underlines the need in the future to direct the competitiveness of European economies even more strongly towards an intelligent and sustainable economic process, to go hand-in-hand with the more efficient use of resources; recommends here in particular looking into the following measures at national level, which serve the aims not only of modernising the economy, developing new technologies and strengthening competitiveness, but also of environmental compatibility and opening up new areas of employment:
pētniecības un attīstības jomā, veicinot:
in the fields of R&D, promoting:
stimulus, lai paplašinātu ar P&A saistītas privātas darbības;
incentives to extend private R&D activities;
?ar P&A saistītus valsts ieguldījumus, jo īpaši valsts un privātā sektora partnerībā;
public investment in the context of R&D, namely public-private partnerships;
sakaru tīklus un sadarbību starp universitātēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem;
networks and cooperation between universities, research institutes and companies;
valsts un reģionālo koordinācijas centrus P&A jomā;
national or regional coordination offices in the field of R&D;
inovāciju un jaunu tehnoloģiju attīstību MVU un sīkpakalpojumu uzņēmumu jomā, jo īpaši uzlabojot piekļuvi visiem kapitāla avotiem, konkrēti - riska kapitālam un
innovation and the development of new technologies by SMEs and small service providers, particularly by improved access to all sources of capital, in particular to venture capital; and
apmācības un pārkvalifikāciju, lai īstenotu aktīvu nodarbinātības politiku moderno tehnoloģiju jomā;
training and retraining in the interest of an active employment policy in the area of modern technologies;
enerģētikas un vides jomā
in the fields of energy and the environment:
elektroenerģijas un gāzes direktīvu īstenošana taisnīga, konkurētspējīga, darbotiesspējīga un nediskriminējoša Eiropas enerģētikas tirgus interesēs;
implementing the electricity and gas directives in the interest of a fair, competitive, functioning and non-discriminating European energy market;
energoapgādes nodrošināšana Eiropas ekonomikai, dažādojot enerģijas importa avotus un tranzīta ceļus;
securing energy supplies for the European economies through the diversification of sources and transit routes of energy imports;
fiskālu un darbības stimulu ieviešana, un ieguldījumi energoefektivitātes pasākumu veicināšana, tostarp energotaupības mērķu īstenošanā;
introducing fiscal incentives, performance incentives and investment to promote energy efficiency measures, including the implementation of energy-saving objectives;
fiskālu un darbības stimulu ieviešana, un ieguldījumi, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un videi draudzīgas tehnoloģijas un jauninājumus;
introducing fiscal incentives, performance incentives and investment to promote renewable energies and environmentally efficient technologies and innovation;
valsts regulatīvo iestāžu neatkarības nodrošināšana un koordinācija ES mērogā;
ensuring the independence of national regulatory authorities and their coordination at EU level;
reģionālās enerģijas ražošanas paplašināšana un tīklu izveidošana;
expanding and networking of regional energy generation;
enerģētikas tirgus pārredzamības palielināšana un skaidra enerģijas ražošanas, sadales un pārdošanas nodalīšana ("atsiešana") un
increasing the transparency in the energy market and a clear separation of energy production, distribution and marketing ("unbundling"); and
pastiprinātu "vides sertifikātu" ieviešana;
establishing stronger "environment certificates";
strauji mainīgas ekonomikas apstākļos par prioritāru uzdevumu uzskata jaunu iespēju un darba nodrošināšanu visām sabiedrības grupām; šajā ziņā uzsver, ka neaizsargātākie sabiedrības locekļi ir pakļauti vislielākajam riskam un ka par prioritāru ir jānosaka "aktīvas iekļaušanas" veicināšana un labāku darba vietu radīšana; uzsver arī nepieciešamību sabalansēt darbiniekiem izvirzītās jaunās elastīguma un pārkvalificēšanās gatavības prasības ar jauna darba izredzēm un jauna veida drošības garantēšanu (elastība & drošība), lai veicinātu arī iespēju labāk savienot profesionālo un privāto dzīvi; šajā ziņā mudina uzlabot sieviešu, gados vecāku darba ņēmēju, jauniešu, ilgstošu bezdarbnieku un imigrantu līdzdalības un piekļuves iespējas darba tirgū, un tādēļ nodarbinātības un izglītības jomā dalībvalstu līmenī aktīvāk ir jāīsteno šādi pasākumi:
Regards it as a priority to open up new chances of and opportunities for work for all sectors of society in a rapidly changing economy; underlines that the most vulnerable members of society are most at risk in this context and that priority should be given to promoting "active inclusion" and to creating better jobs more broadly; underlines also the need to balance new demands for workers" flexibility and readiness to retrain with new job prospects and the safeguarding of new forms of security ("flexicurity") also in order to promote chances better to combine professional and private life; calls in this connection for an improvement in the opportunity for participation in and access to the employment market by women, older workers, young people, the long-term unemployed and immigrants, for which the following measures, among others, should be more strongly pursued at national level in the fields of employment and education:
nodrošināt, ka katras skolas beidzējam sešu mēnešu laikā tiek piedāvāta darba vieta, apmācība vai līdzvērtīgi piedāvājumi;
ensuring that every school leaver is offered a job, training or other equivalent measures within six months;
ar likumu noteikt tiesības uz pārkvalificēšanos un mūžizglītību;
introducing a legal entitlement to retrain and participate in lifelong learning;
nodrošināt stimulus un ieguldījumus, lai veicinātu apmācību, pārkvalificēšanos un mūžizglītību, kā arī veiksmīgus ģimenes un karjeras, izglītības un apmācības apvienošanas paraugus;
providing incentives and investment to promote training, retraining and lifelong learning, and successful models for combining family with career, education and training;
elastīgu paraugu popularizēšana attiecībā uz brīvprātīgu pāreju no darbspējas vecuma uz pensijas vecumu, lai jauniešiem atvieglotu piekļuvi darba tirgum;
promoting flexible models for the transition from working to pensionable age on a voluntary basis, also with a view to facilitating access to the labour market for young people;
jaunu uzņēmumu dibināšanas veicināšana un esošo uzņēmumu nodošanas nodrošināšana vecuma dēļ;
promoting the establishment of new businesses and ensuring the hand-over of existing businesses on grounds of age;
nodokļu un sociālo iemaksu vispārējā sloga turpmāka samazināšana personām ar zemiem un vidējiem ieņēmumiem;
further reducing the overall burden of taxation and social contributions on low and average earnings;