natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju atbalstīt horizontālu veselības aprūpes modeli un par veselības aprūpes principu noteikt, ka veselības savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību loma ir arī kalpot par veselības aizsardzības mehānismu kopā ar citiem apdrošināšanas veidiem, lai paplašinātu veselības apdrošināšanas segumu;
Calls on the Commission to support the horizontal health model and to include in its health policy principles the role to be played by mutual health organisations as a health protection mechanism in combination with other methods in helping to extend health cover;
aicina Komisiju nodrošināt, lai noteiktas iedzīvotāju kategorijas, kurām ir grūti saņemt veselības aprūpi, piemēram, lopkopji, varētu piekļūt veselības aprūpes sistēmām;
Calls on the Commission to ensure access to health care systems for certain groups that have difficulty accessing health care, such as pastoralists;
aicina Komisiju Ņujorkā 2010. gada oktobrī paredzētajā Pasaules fonda AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai veltītajā sanāksmē ieņemt stingru nostāju un iesaistīties konkrētos projektos laikā no 2011. līdz 2013. gadam;
Calls on the Commission to adopt a firm stance at the meeting of the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria to be held in New York in October 2010 and to embark on specific projects for the period 2011-2013;
aicina Komisiju palīdzību vertikāliem fondiem papildināt ar ieteikumiem, kam jāveicina “diagonāls” atbalsts pamatpakalpojumiem attiecīgajās valstīs; turklāt aicina Komisiju sagatavot ieteikumus vertikālajiem fondiem, lai tos mudinātu izstrādāt partnervalstīm paredzētas vidēja termiņa izejas stratēģijas, ņemot vērā valstu panākumus noteikto mērķu sasniegšanā;
Calls on the Commission to supplement its aid for vertical funds with recommendations designed to encourage ‘diagonal’ measures to support basic health care in the countries concerned; calls likewise on the Commission to make recommendations to the vertical funds with a view to their drawing up medium-term exit strategies for partner countries in line with the progress made in achieving the objectives for which they were set up;
lūdz Komisiju nodrošināt lielāku konsekvenci ar ārējām attiecībām saistītās politikas jomās, izstrādājot paziņojumu par sociālo aizsardzību attīstības sadarbības kontekstā, kā to ieteikusi Padome secinājumos par nodarbinātības veicināšanu ES attīstības sadarbības kontekstā (2007. gada 21. jūnijā); uzskata, ka paralēli šim paziņojumam jāsagatavo konkrēts rīcības plāns, kura īstenošanai būtu paredzēts noteikts termiņš un pienācīgi resursi;
Calls on the Commission to ensure greater coherence in external relations policies by developing a communication on social protection in development cooperation, as suggested by the Council in its Conclusions on Promoting Employment through EU Development Cooperation (21 June 2007); takes the view that this communication should be tied to a concrete, time-bound action plan with dedicated resources;
aicina Komisiju atbalstīt veselības karšu izveidošanu ES partnervalstīs un kopā ar attiecīgajām valstīm ‐ vajadzības gadījumā reģionālā līmenī ‐ nodrošināt vajadzību un līdzekļu saskaņošanu šajā jomā;
Asks the Commission to support the introduction of health cards in the EU's partner countries and to work with the countries concerned – at regional level if necessary – to ensure that resources are available to meet the needs in this field;
aicina Komisiju ar darbībām, kas tiek veiktas veselības aprūpes atbalstam īstenotās humānās palīdzības kontekstā, stiprināt horizontālo veselības aprūpes sistēmu, ņemot vērā neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības apvienošanas pieeju (saikne starp neatliekamiem, rehabilitācijas un attīstības pasākumiem);
Calls on the Commission to include actions undertaken in the context of humanitarian aid for health care in its efforts to strengthen the horizontal health care system, and to give consideration to the LRRD approach (linking relief, rehabilitation and development);
aicina Eiropas Savienību izcelt potenciālu, kas piemīt savstarpējām veselības apdrošināšanas organizācijām veselības aprūpes pakalpojumu pieprasījuma organizēšanā, un atbalstīt daudzās pastāvošās savstarpējās apdrošināšanas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt piekļuvi veselības aprūpei;
Calls on the European Union to make the most of the potential offered by mutual health organisations for organising health demand and to support the many existing mutualist initiatives designed to promote access to health care;
lūdz dalībvalstis, ņemot vērā to dažādās kompetences jomas, sniegt lielāku tehnisko un finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm nolūkā ieviest un paplašināt sociālās aizsardzības sistēmas;
Calls on EU Member States, according to their varying areas of expertise, to provide more technical and financial support to developing country governments for the implementation and extension of social protection systems;
uzstājīgi aicina Komisiju un starptautiskās finanšu iestādes, tādas kā EIB, atbalstīt savstarpējās apdrošināšanas sistēmu izstrādi un to finansēšanu, piemēram, garantējot kredītus, līdzfinansējot ieguldījumus slimnīcās, kā arī uzņemoties pilnībā vai daļēji segt medicīnas darbinieku algas;
Urges the Commission, Member States and international financial institutions such as the EIB to support the development and financing of mutual health insurance systems, e.g. by providing credit guarantees, (co-)funding investments in clinics and funding all or part of health workers' salaries;
aicina apdrošināšanas sabiedrības, bankas un Eiropas savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības uzņemties iniciatīvu nodot jaunattīstības valstu jaunizveidotajām apdrošināšanas sistēmām savas plašās zināšanas un prasmes, kas iegūtas vairāk nekā divu gadsimtu ilgajā apdrošināšanas pastāvēšanas vēsturē; lūdz Komisiju atbalstīt un aktīvi veicināt šādas iniciatīvas;
Calls on EU insurance companies, banks and the mutualist movement in the EU to take initiatives to transfer their vast knowledge and know-how, acquired in more than two centuries of insurance history, to new insurance systems in developing countries; calls on the Commission to actively support and facilitate such initiatives;
aicina Eiropas Savienību aktīvi veicināt veselības aprūpes pastāvīgās pamata infrastruktūras ‐ slimnīcu, dispanseru un aptieku ‐ attīstību, kvalificētu medicīnas darbinieku apmācību un piekļuvi zālēm;
Calls on the EU actively to support the development of permanent basic health infrastructure – hospitals, dispensaries and pharmacies – as well as the training of qualified health workers and access to medicines;
aicina Komisiju nodrošināt, lai visas Eiropas līdzekļus saņemošās asociācijas atbalstītu Eiropas politiku reproduktīvās veselības jomā;
Calls on the Commission to ensure that European policies on reproductive health are properly promoted among all associations receiving EU funds;
aicina Padomi mudināt dalībvalstis ievērot savas finansiālās saistības attīstības sadarbības jomā; pauž īpašu nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis starptautiskajai sadarbībai neatvēl 0,56 % no to IKP;
Calls on the Council to put pressure on the Member States to honour their financial commitments in the area of cooperation assistance; deplores, in particular, the failure of certain governments to allocate 0,56 % of their GDP to international cooperation;
aicina visas dalībvalstis un Komisiju vismaz 20 % no visiem attīstībai paredzētajiem līdzekļiem izmantot pamata veselības aprūpei un izglītībai, palielināt ieguldījumu Pasaules fondā HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai un palielināt finansējumu citām programmām, kuru mērķis ir stiprināt veselības aprūpes sistēmas, un par prioritāti izvirzīt mātes veselību un bērnu mirstības apkarošanu;
Calls on all the Member States and the Commission to allocate at least 20 % of all development spending to basic health and education, to increase their contributions to the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria and their funding for other programmes designed to strengthen health systems, and to prioritise maternal health and efforts to combat infant mortality;
aicina Komisiju ievērot piezīmes un ieteikumus, kurus tai ir adresējusi Revīzijas palāta (dokuments Nr. 10/2008) par attīstības sadarbības atbalstu, ko tā sniedz veselības aprūpes pakalpojumiem Subsahāras Āfrikā, ievērojot saistības līdz 2015. gadam obligāti īstenojamo Tūkstošgades mērķu sasniegšanas jomā;
Calls on the Commission to comply with the remarks and recommendations addressed to it by the Court of Auditors (Report 10/2008) with regard to the development aid it provides for health services in sub-Saharan Africa as part of its commitments aimed at achieving the Millennium Goals, which must under all circumstances be attained by 2015;
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē pieņemtos secinājumu,
having regard to the Conclusions of the European Council of 25-26 March 2010,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus (ESCO 13/10) un jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” pieņemšanu,
having regard to the conclusions of the European Council of 17 June 2010 (EUCO 13/10) and in particular its adoption of the Europe 2020 strategy,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas 2010. gada 13. jūlija sanāksmē atbalstīto nostājas dokumentu,
having regard to the position paper endorsed by the Committee on Regional Development at its meeting of 13 July 2010,
ņemot vērā Padomes secinājumus par 2010. gada 14. jūnijā Luksemburgā Ārlietu padomes 3023. sanāksmē pieņemto Komisijas 2010. gada stratēģisko ziņojumu par kohēzijas politikas programmu īstenošanu,
having regard to the Council conclusions on the Strategic Report of 2010 by the Commission on the Implementation of the Cohesion Policy Programmes adopted at the 3023rd Foreign Affairs Council meeting in Luxembourg on 14 June 2010,
ņemot vērā 2010. gada 14. jūlija jautājumu Komisijai par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada ( O-0110/2010 – B7-0466/2010 ),
having regard to the question of 14 July 2010 to the Commission on EU cohesion and regional policy after 2013 ( O-0110/2010 – B7-0466/2010 ),
uzstāj, ka kohēzijas politika, kuras mērķis ir mazināt atšķirības starp Eiropas reģionu attīstības līmeņiem un izmantot izaugsmes potenciālu, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir pierādījusi savu nozīmību Eiropas integrācijas procesā un tā ir politika ar Eiropas pievienoto vērtību, kas sekmē centienus panākt modernizāciju un ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī apliecina Eiropas solidaritāti, un ka atbilstīgi Līgumu garam, lai šīs īpašības saglabātu, ir nepieciešams īstenot vispārēju Eiropas reģionālo politiku pilnīgi visā Savienības teritorijā un visos Eiropas reģionos;
Insists that cohesion policy which aims at reducing disparities between the levels of development of European regions and mobilising growth potential to achieve economic, social and territorial cohesion has proved to be essential to the process of European integration, that it is a policy with European added value, facilitating the pursuit of modernisation and sustainable growth as well as demonstrating European solidarity, and that in conformity with the spirit of the Treaties, these characteristics require an EU-wide regional policy implemented throughout the entire territory of the Union and embracing all the European regions;
atzīmē, ka ilgtermiņā un īstermiņā risināmu tādu problēmu pašreizējā akumulācija Skatīt “Reģioni 2020: ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums”, Komisijas dienestu darba dokuments, 2008. gada novembris.
Notes that the current accumulation of long- and short-term challenges See Regions 2020, An Assessment of Future Challenges for EU Regions, Commission Staff Working Document, November 2008.
, ar kurām Eiropas Savienībai nākas saskarties, nozīmē, ka jāpieņem pielāgota stratēģija “ES 2020”, ar kuru būtu iespējams izveidot labvēlīgu pamatu stabilai un ilgtspējīgai ekonomiskai izaugsmei un darbavietu radīšanai Eiropā; uzsver to, ka, lai šī stratēģija gūtu panākumus, ir nepieciešams īstenot kohēzijas politiku, lai gan tai joprojām vajadzētu būt neatkarīgai politikai, kas nodrošina pamatu spēcīgas sinerģijas izveidei starp visām Eiropas politikām;
that the European Union faces entails the adoption of an adapted EU 2020 strategy capable of creating a framework favourable to stable and sustainable economic growth and job creation in Europe; stresses the fact that cohesion policy implementation is indispensable for the success of this strategy, while always remaining an independent policy providing a framework for establishing strong synergies between all European policies;
vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem teritoriālā kohēzija nozīmē mērķtiecīgas pieejas īstenošanu attiecībā uz teritoriālo attīstību, nodrošinot policentrisku attīstību, to panākot ar sinerģiju veidošanu un ar izvairīšanos no reģionālās politikas resursu izkliedes pa nozarēm, un tādēļ ir jābūt arī pietiekamai elastībai, lai ņemtu vērā reģionālās īpatnības un atbalstītu mazāk attīstītos reģionus to centienos atrisināt sociālekonomiskās problēmas; uzskata, ka attālākiem reģioniem, pierobežas reģioniem, reģioniem ar īpašām ģeogrāfiskā izvietojuma īpatnībām un citiem reģioniem, kas saskaras ar noteiktām attīstības grūtībām, jāturpina izmantot priekšrocības, ko nodrošina īpaši noteikumi;
Draws attention to the fact that in accordance with the provisions of the Treaty of Lisbon territorial cohesion implies a targeted approach to territorial development, ensuring polycentric development, by creating synergies and avoiding the sectoral dispersion of regional policy resources, to which end there must also be sufficient flexibility to accommodate regional specificities and support regions which are lagging behind in their efforts to overcome their socioeconomic difficulties; considers that the outermost regions, border regions, regions with specific geographical features and other regions facing specific development challenges must continue to benefit from specific provisions;
uzsver nepieciešamību ņemt vērā uzkrāto pieredzi, paraugprakses piemērus un Kopienas sekmīgās iepriekšējās iniciatīvas, lai pieņemtu mērķtiecīgāku pieeju attiecībā uz pilsētu aspektu kohēzijas politikā; turklāt uzsver, ka pilsētām ir aktīva loma reģionu ekonomiskajā attīstībā, nodrošinot pozitīvu ekonomisku stimulu apkārtējām lauku teritorijām, un tādēļ uzsver, ka nākamajā plānošanas periodā finanšu resursi būtu jāpiešķir ieguldījumiem pilsētu, kā arī priekšpilsētu projektos, un uzskata, ka būtu jāapsver piemērota instrumenta piemērošana, lai sasniegtu šos mērķus;
Underlines the necessity to use past experience, examples of best practices and successful past Community initiatives in order to adopt a more focused approach to the urban dimension of cohesion policy; stresses further the fact that cities play a dynamic role in regional economic development, giving a positive economic stimulus to the surrounding rural areas, and considers, therefore, that in the next programming period financial resources should be allocated for investments in urban as well as suburban projects and takes the view that the application of an appropriate instrument should be considered in order to achieve these objectives;
uzsver to, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir viens no svarīgākajiem kohēzijas politikas principiem un tai ir būtiska nozīme lēmumu pieņemšanas procesa kvalitātes nodrošināšanā, stratēģiskajā plānošanā un mērķu īstenošanā; tādēļ uzskata, ka turpmāk politikas īstenošanā obligāti būtu jāizmanto integrēta pieeja; turklāt uzskata, ka pastiprināts un paplašināts subsidiaritātes princips, kā noteikts LESD, kā arī labāk definēts partnerības princips un pārredzamība ir būtiski elementi visu ES politiku pareizai īstenošanai, tādēļ tie attiecīgi jāpastiprina;
Stresses the fact that multi-level governance is one of the key principles of cohesion policy and is fundamental to ensuring the quality of the decision-making process, strategic planning and implementation of objectives; considers therefore that in future an integrated approach to policy implementation should be mandatory; further considers that the principle of subsidiarity in its strengthened and widened form as defined in the TFEU, as well as a better defined partnership principle, and transparency are essential elements for the correct implementation of all EU policies and should be reinforced accordingly;
uzskata, ka pašreizējo mērķu pamatstruktūrai vajadzētu palikt tādai, kāda tā ir, un būtu jāuzlabo teritoriālā sadarbība, kurai ir acīmredzama Eiropas pievienotā vērtība, savukārt citi pasākumi, tostarp līdzekļu piešķiršana un laba prakse, būtu jāizvērtē un jānosaka to kopīgās problēmas un šo problēmu risinājumi; uzskata, ka šajos pasākumos varētu ietvert kopēju mērķu noteikšanu un dalīto resursu racionālu izmantošanu un ka līdzekļi jātērē galvenajām prioritātēm, kas veido Eiropas pievienoto vērtību;
Is of the opinion that the basic design of current objectives should remain and territorial cooperation, which has a clear European added value, should be enhanced, while other measures, including earmarking and good practices, should be assessed and common problems and their solutions identified: considers that these measures could include the setting of common objectives and the rational use of shared resources and that spending should be concentrated on core priorities which constitute European added value;
prasa, lai pēc 2013. gada paredzētās kohēzijas politikas struktūrā tiktu ietverts vienkāršs, taisnīgs un pārredzams pārejas režīms, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi un jaunākās tendences attiecīgo reģionu sociālajā un ekonomiskajā situācijā un ļaujot tiem turpināt sākto virzību uz izaugsmi un attīstību;
Calls for the architecture of post-2013 cohesion policy to offer a simple, fair and transparent transition regime taking into account past experiences and the latest trends in the social and economic situation of the regions concerned, as well as enabling them to continue on their paths towards growth and development;
uzskata, ka IKP jābūt galvenajam kritērijam, lai noteiktu, vai nepieciešams reģionālās politikas atbalsts, tomēr var pievienot arī citus izmērāmus, būtiskus rādītājus, ļaujot dalībvalstu iestādēm attiecīgajā lēmumu pieņemšanas līmenī izmantot citus rādītājus, kuros ņemtas vērā īpašas reģionu un pilsētu pazīmes;
Considers that GDP must remain the main criterion for determining eligibility for regional policy assistance, while other measurable indicators might be added if they are proved to be relevant, leaving room for national authorities to apply, at the appropriate level of decision-making, other indicators which take into account the specific attributes of regions and cities;
uzskata, ka Eiropas Sociālais fonds jāsaglabā, pamatojoties uz regulu par vispārīgiem kohēzijas politikas fondu noteikumiem, bet šim fondam vajadzīgi pašam savi noteikumi;
Insists that the European Social Fund should remain in the framework of the regulation on general provisions on the cohesion policy funds, but needs its own rules;
prasa koordinēt lauku attīstību ar kohēzijas attīstības mērķiem saskaņā ar KLP otro pīlāru un pārvaldīt to reģionālā līmenī, lai nodrošinātu tās pielāgošanu vajadzībām;
Calls for rural development, in the framework of the 2nd pillar of the CAP, to be coordinated with cohesion development objectives and be managed at regional level to ensure that it is adapted to needs;
vēlas, lai kohēzijas politika un tās īstenošanas sistēma būtu vairāk orientēta uz rezultātu un vērsta uz iedarbīgums un efektivitātes palielināšanu, izveidojot optimālu līdzsvaru starp izpildes kvalitāti un finanšu kontroli; norāda, ka tādēļ nepieciešami būtiski uzlabojumi uzraudzības un novērtēšanas sistēmās, lielāka administratīvās veiktspējas un kļūdu samazināšanas līmeņu efektivitāte, kā arī objektīvu, izmērāmu un visā ES salīdzināmu rādītāju noteikšana;
Would prefer cohesion policy and its delivery system to be more result-oriented and aim at increased efficiency and effectiveness, establishing an optimal balance between quality of performance and financial control; points out that this requires significant improvements in monitoring and evaluation systems, increased efficiency in administrative capacity and error reduction levels as well as the identification of objective and measurable indicators that are comparable across the EU;
piekrīt viedoklim, ka jāturpina vienkāršot politikas īstenošana un papildus jāvienkāršo arī valsts un reģionālās procedūras; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību izveidot pareizu līdzsvaru starp procedūru vienkāršību, efektivitāti un labu finanšu pārvaldību, cerot, ka tādējādi kohēzijas politika kļūst saprotamāka un pamanāmāka;
Shares the view that simplification of policy implementation has to continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures; in this context, stresses the need to establish the correct balance between procedural simplicity and efficiency and good financial management, in the hope that cohesion policy will therefore become a user-friendly policy, with increased visibility;
mudina izmantot finanšu vadības instrumentus, apgrozības fondus un vispārējas dotācijas un prasa vienkāršot riska kapitāla un mikrofinansējuma pieejamību; uzskata, ka dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto pieejamie tehniskās palīdzības resursi, lai uzlabotu vietējo un reģionālo iestāžu un citu ieinteresēto personu, jo īpaši NVO un MVU, iespējas;
Encourages the use of financial engineering instruments, revolving funds and global grants, and calls for simplified access to risk capital and micro-finance; believes that Member States should make greater use of the available technical assistance resources to enhance the capacities of local and regional authorities and other stakeholders, in particular NGOs and SMEs;
uzskata, ka reģionālās attīstības politika ir Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības stūrakmens un tādēļ tai ir nepieciešama oficiāla valdības struktūra, lai nodrošinātu tai politisko platformu, turklāt arī būtu jāuzlabo Komisijas nozīme attiecībā uz pārvaldību un politikas izstrādi;
Is of the opinion that regional development policy is at the heart of the Union's economic, social and territorial development and therefore merits a formal ministerial structure to provide a political platform, and that the management and policy design role of the Commission should also be enhanced;
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus,
having regard to the conclusions of the European Council of 25 and 26 March 2010,
ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus (ESCO13/10) un jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” pieņemšanu,
having regard to the conclusions of the European Council of 17 June 2010 (EUCO13/10), and in particular its adoption of the Europe 2020 strategy,
ņemot vērā ESAO 2010. gada ziņojumu par izglītības nozīmi šajā krīzes laikā,
having regard to the 2010 OECD report concerning the role of education during this time of crisis,
ņemot vērā Padomes secinājumus par 2010. gada 14. jūnijā Luksemburgā Ārlietu padomes 3023. sanāksmē pieņemto Komisijas 2010. gada stratēģisko ziņojumu par kohēzijas politikas programmu īstenošanu,
having regard to the Council conclusions on the Strategic Report of 2010 by the Commission on the Implementation of the Cohesion Policy Programmes adopted at the 3023rd Foreign Affairs Council meeting in Luxembourg, 14 June 2010,
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6. panta e) punktu,
having regard to Article 6(e) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFUE),
ņemot vērā LESD 156. pantu,
having regard to Article 156 TFEU,
ņemot vērā LESD 162. pantu,
having regard to Article 162 TFEU,
norāda uz būtisko nozīmi, kāda Eiropas Sociālajam fondam (ESF) ir bijusi, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas, sekmējot darba ņēmēju iemaņu pielāgošanu darba tirgus prasībām un darba ņēmēju integrāciju darba tirgū un stiprinot sociālo integrāciju;
Notes the key role played by the European Social Fund (ESF) in improving employment and job opportunities, promoting the adaptation of workers' skills to the demands of the labour market, and workers' integration into the labour market, and reinforcing social inclusion;