natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ir pārliecināts, ka pamatprogrammas uzticamība balstās uz zinātnisko kvalitāti, un tādēļ uzskata, ka izcilība ir galvenais kritērijs finansējuma piešķiršanai; atgādina, ka izcilības novērtējuma atšķirības nosaka gan dalībnieku veids, gan pētniecības un inovāciju projekta pamatbūtība (izcilības kritērijs pētniecības iestādei nav tāds pats kā individuālam pētniekam vai MVU, un tas atšķiras arī attiecībā uz fundamentālajiem un lietišķajiem projektiem); uzsver, ka tehniskie uzlabojumi, jauninājumi, izmēģinājuma projekti un tirgus izveide būtu jāuzskata par nozīmīgiem kritērijiem rūpnieciskajā un lietišķajā pētniecībā;
Is convinced that the credibility of the Framework Programme is based on scientific quality, and therefore considers excellence the main criterion for research funding; recalls that the nature of excellence differs with the type of participant or the very nature of the research and innovation project (the excellence criterion for a research institution is not the same as for an individual researcher or for an SME, and also differs between fundamental and applied projects); stresses that technical improvement, innovation, pilot projects and market creation should be considered important criteria for industrial and applied research, where relevant;
aicina labāk koordinēt sinerģiju starp vietējās un reģionālās, valstu un Eiropas pārrobežu pētījumu un inovācijas stratēģijām, ņemot vērā dažādo kontekstu specifiku un vienlaikus pastiprinot to savstarpējās papildināmības un sadarbības iespējas; uzskata, ka piekļuve informācijai un paraugpraksei un apmaiņa ar tām, uzlaboti kopīgi programmēšanas centieni, vienkārši, elastīgi noteikumi un instrumenti un attiecīgā gadījumā to konverģence ir būtiski svarīgi, lai palielinātu finansējuma un, iespējams, arī līdzfinansējuma efektivitāti;
Calls for better coordination and synergy between local and regional, national and European cross-border research and innovation strategies, respecting the specificities of the different contexts and, at the same time, reinforcing the possibilities for complementarities and cooperation between them; believes that access to and sharing of information and best practices, enhanced joint programming efforts, simple, flexible rules and instruments and, where appropriate, convergence of the latter is of key importance to increasing the effectiveness of funding, and possibly of co-funding;
ir pārliecināts, ka Eiropas pienākums ir izmantot savu pētniecības, tehnoloģiju un inovācijas potenciālu un izstrādāt priekšlikumus šādu globālu sociālo problēmu risināšanai:
Is convinced that Europe has an obligation to make use of its great potential in research, technology and innovation and to contribute to solutions to the global societal challenges, namely:
demogrāfiskās pārmaiņas, piemēram, Eiropas sabiedrības novecošana, tostarp ar novecošanu saistītās slimības, un ģimenes atbalsts politika, augošais iedzīvotāju skaits, tostarp novārtā atstātās slimības, uzturs un pārtikas nodrošinājums, urbanizācija, mobilitāte, sociālā kohēzija un migrācija,
the demographic changes as an ageing society in Europe, including age related diseases and family policies, a growing world population, neglected diseases, nutrition/food security, urbanisation, mobility, social cohesion and migration,
pāreja uz resursu noturīgu pārvaldību, tostarp ūdens, zemes un augsnes pārvaldības noturīgums, klimata pārmaiņu mazināšana, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, jūras ekosistēmas un mežsaimniecība, atjaunojamās enerģijas, energoefektivitāte un energoapgādes drošība, resursu, proti, būtisko izejvielu un nepietiekamo dabas resursu, efektīva izmantošana,
the transition to sustainable management of scarce resources, including water, land use and soil management, mitigation of climate change, preservation of biodiversity, marine ecosystems and forestry, renewable energies, energy efficiency and energy security, critical raw materials and other biological and physical natural resources,
spēcīgs, stabils un vienlīdzīgs ekonomiskais pamats, tostarp ekonomikas atlabšana, izglītības un apmācības, kā arī fundamentālo un lietišķo zināšanu uzlabošana visās nozarēs, aptverot sociālās un humanitārās zinātnes, citas jomas, piemēram, bioloģijas un medicīnas zinātnes, un pētniecību iedzīvotāju sabiedriskajai drošībai un infrastruktūrām, kā arī galvenās tehnoloģijas, lai veicinātu ES ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi;
a strong, stable and equitable economic base, including economic recovery, the enhancement of education and training and of fundamental and applied knowledge in all disciplines from social sciences and humanities, through other domains such as biological and medical sciences and research for the civil security of citizens and infrastructures, to key technologies in order to boost the EU's economy and employment;
atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt veiksmīgu instrumentu nepārtrauktību starp pamatprogrammu un vienoto stratēģisko satvaru jo īpaši attiecībā uz sadarbības programmām; aicina Komisiju attiecīgā laikā novērtēt pašreizējo instrumentu efektivitāti, lai sasniegtu īpašus politikas mērķus, un pielāgot tos instrumentus, kuru efektivitāte vai īpašais ieguldījums nav skaidri pierādījies;
Recalls the importance of ensuring the continuity of successful instruments between the FP and the CSF, in particular in the collaborative programmes; invites the Commission to assess in due course the effectiveness of existing instruments towards the achievement of specific policy goals and to adapt those of which the effectiveness or distinctive contribution is not clearly demonstrated;
aicina, piemēram, Revīzijas palātu kopā ar valsts revīzijas iestādēm, veikt neatkarīgu auditu par valsts izdevumu efektivitāti saistībā ar pētniecību, ko veikušas dalībvalstis, ES un vietējās iestādes;
Calls for an independent audit to be carried out, for example by the European Court of Auditors together with national courts of auditors, on the effectiveness of public expenditure on research undertaken by the Member States, the EU and local authorities;
aicina Komisiju nostiprināt ES pievienotās vērtības pamanāmību pētniecības un inovācijas jomā;
Calls on the Commission to strengthen the visibility of the EU added value in research and innovation;
aicina publisko un privāto sektoru pielikt saskaņotas pūles ar mērķi Eiropas un valstu līmenī sasniegt mērķi palielināt pētniecības un izstrādes izdevumus līdz 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP); aicina ES iestādes un dalībvalstis bez vilcināšanās piekrist īpašu vadlīniju izstrādei šā mērķa sasniegšanai;
Calls for a concerted public and private effort at European and national level to reach the European target of 3 % of GDP on R&D expenditure; calls on the EU Institutions and the Member States to agree without further delay on a specific roadmap for achieving this target;
uzskata, ka saistībā ar vienoto stratēģisko satvaru būtu pēc iespējas jācenšas izdevumus pielīdzināt vispārējiem politikas mērķiem atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020”; aicina panākt skaidru saskaņošanu ar jaunajām iniciatīvām, piemēram, Inovācijas savienība un citi atbilstošie pamatprojekti;
Stresses that efforts should be made to align spending within the CSF as far as possible with the overarching policy objectives under the Europe 2020 Strategy; calls for clear coordination with the new initiatives, such as the Innovation Union and other relevant Flagship Projects;
atgādina, ka turpmāk pētniecībai un inovācijai paredzētajam finansējumam būtu jākalpo mērķim pabeigt Eiropas Pētniecības telpas izveidi, radot sinerģijas un labāku sadarbību starp dažādām pētniecības, izstrādes un inovācijas politikām un finansējuma programmām Eiropā, dalībvalstīs un vietējās iestādēs;
Recalls that the future funding of research and innovation should serve the goal of completing the ERA by creating more synergies and better cooperation between different R&D&I policies and funding programmes among the EU, Member States, and local authorities;
uzsver to, ka vienotā stratēģiskā satvara pamatā vajadzētu būt idejai, ka pētniecības, izstrādes un inovāciju projektu atšķirīgā būtība un mērogi kopā ar finansējuma shēmu daudzveidību ir jāorganizē tādā veidā, lai nodrošinātu saskaņotību, plašu pārstāvniecību, skaidru formulējumu, vienkāršošanu un papildināmību, pakāpeniski nodrošinot izcilību;
Underlines the fact that at the core of the CSF should be the idea that the differing nature and scale of R&D&I projects, together with the multiplicity of funding schemes, must be organised in such a way that coherence, broad representativeness, articulation, simplification and complementarity are ensured, building stairways to excellence;
norāda ― lai ļautu visiem pētniekiem piedalīties vienotā stratēģiskā satvara projektos, administratīvajos noteikumos, kas attiecas uz līgumu slēgšanas procedūrām, vērā būtu jāņem dažādie valstu noteikumi, kas reglamentē universitāšu un pētniecības centru darbību; īpaši uzsver to, ka līdzfinansējuma mehānismam nevajadzētu funkcionēt tā, ka tas kaitētu universitāšu un pētniecības institūtu darbībai un universitātes nekādā gadījumā nedrīkstētu nonākt neizdevīgākā situācijā kā citas ieinteresētās puses;
Notes that, in order to allow all researchers to take part in CSF projects, administrative rules covering contracting procedures should take into account the different national rules on universities and research centres; stresses in particular that the co-financing mechanism should not operate to the detriment of universities and research institutes, and that under no circumstances should universities be placed at a disadvantage compared with other actors;
aicina Komisiju izstrādāt vienkāršu un pieejamu sistēmu inovācijas veicināšanai, ieguldīt pētniecības, izstrādes un inovācijas projektos par lielo sociālo problēmu risināšanu un izveidot patiešām visaptverošu pieeju, koncentrējot uzmanību uz dažādiem būtiskiem vērtību ķēdes posmiem (no materiālu piegādātāja līdz produkta galapatērētājam);
Calls on the Commission to set up a simple and accessible system to accelerate innovation, to invest in R&D&I projects on fighting the grand societal challenges and to have a truly holistic approach, focusing attention on the various crucial stages of the innovation and value chain (from material provider to end-user product);
ir pārliecināts, ka vienotā stratēģiskā satvara atšķirīgie uzdevumi būtu jārisina atsevišķi, tomēr skaidri formulējot tos un ciešā partnerībā: Eiropas Tehnoloģiju institūtam jādarbojas galvenokārt kā Zināšanu un jaunrades kopienas tīklam, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas ar inovāciju saistītās daļas jākoncentrē novatorisku MVU atbalstīšanai; nākamajā pamatprogrammā jāietver pētniecība kopumā, un struktūrfondi/Kohēzijas fonds jāizmanto ciešākā sadarbībā un mērķtiecīgāk, tomēr nošķirot tos vienu no otra; uzskata, ka arī turpmāk vienotā stratēģiskā satvara pamatā jābūt sadarbības projektiem;
Is convinced that different tasks within the CSF should be tackled separately but in close articulation and partnership with each other: the European Institute of Innovation and Technology (EIT) to operate mainly as a network of Knowledge and Innovation Communities (KICs); the innovation-related parts of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) to concentrate on its strength in supporting innovative SMEs; the next FP to embrace research as a whole; and the structural/cohesion funds to be used in closer cooperation and in a more targeted way, but kept separate; takes the view that collaborative projects should remain the backbone of the CSF;
uzsver nepieciešamību uzlabot vienotā stratēģiskā satvara elastību, lai ne tikai pārvietotu apropriācijas starp atsevišķām nodaļām un uzaicinājumiem, bet arī lai vienotais stratēģiskais satvars kļūtu pietiekami elastīgs, ļaujot piešķirt apropriācijas tādu lielu sociālo problēmu risināšanai, kuras rodas budžeta periodā;
Stresses the need to enhance the flexibility of the common strategic framework, not only so that appropriations can be moved between the individual chapters and calls, but also so that the CSF is flexible enough to allow appropriations to be allocated to meet major societal challenges that arise during the budget period;
prasa skaidri definēt vispārējo finansējuma sistēmu un nopietnāk integrēt pētniecību, izglītību un inovāciju; tā kā Eiropas pētniecības, izstrādes un inovācijas politika rada Eiropas pievienoto vērtību un lai panāktu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, aicina ES no 2014. gada dubultot ES pētniecības un inovācijas programmu budžetu nākamajam finanšu periodam (izņemot struktūrfondiem un EIB atvēlēto budžetu) ‐ tā būs atbilstoša reakcija uz pašreizējo ekonomikas krīzi un lielajām kopīgajām problēmām; uzskata, ka publiskā pētniecības budžeta palielināšanas mērķis būtu plašāka mēroga sabiedriskā labuma nodrošināšana un palielināta konkurētspēja; atkārtoti norāda uz nepieciešamību stiprināt un attīstīt visu ES instrumentu pētniecībai, izstrādei un inovācijai labvēlīgo lomu, tostarp ciešāk sadarbojoties ar EIB un vienkāršojot procedūras, lai piekļūtu finansējumam; tāpēc ierosina jaunu organizatorisko modeli, kura pamatā ir trīs dažādu līmeņu finansējums, kas paredzēts stabilitātes un konverģences nodrošināšanai:
Calls for a clear definition of the overall funding system and for a tighter integration of research, education and innovation; since European R&D&I policy creates European added value, and in order to reach the Europe 2020 objectives, calls for the EU research and innovation programmes' budget for the next financial period to be doubled as of 2014 (excluding the budget devoted to R&D&I within the Structural Funds and the EIB) as the appropriate response to the current economic crisis and to the great shared challenges; believes that an increased public research budget should aim at delivering wider societal benefits and improved competitiveness; reiterates the need to strengthen and develop the R&D&I-friendly role of all EU instruments, including by means of closer cooperation with the EIB and by simplifying procedures for access to funding; suggests, therefore, a new organisational model based on three different layers of funding aimed at stability and convergence:
Iespēju palielināšana un infrastruktūra
Layer: Capacity building and infrastructure
šim līmenim jāattiecas uz ES fondiem, kas ir saistīti ar infrastruktūru (plašākā nozīmē, tostarp iestāžu infrastruktūru) un iespēju palielināšanu;
This layer should cover the EU funds associated with infrastructure (in the wider sense, including the institutional one) and capacity building;
šā līmeņa finansējuma shēma ietver daļu no pamatprogrammas attiecībā uz programmu “Iespējas” un Marijas Kirī vārdā nosauktajām iniciatīvām; Eiropas finansējuma elementus pētniecības infrastruktūrās un projektos; piekļuvi EIB sniegtajiem aizdevumiem (ietverot vairāk nekā EUR 50 miljonus vērtus projektus un riska dalīšanas finanšu mehānismu); dotācijas saistībā ar iepriekš minētajiem pamatprogrammas elementiem un sadarbību ar struktūrfondiem, kas ir saistīti ar infrastruktūru;
The funding scheme within this layer includes the part of the FP concerned with the Capacities Programme and Marie Curie initiatives, the European funding components of research infrastructures and projects, access to loans by the EIB (covering projects over EUR 50 million and RSFF), grants associated with the abovementioned components of the FP, and cooperation with Structural Funds associated with infrastructure;
aicina nostiprināt to ietekmi, kāda saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir kopīgajam pētniecības centram (KPC) kā iekšējai struktūrai, kas attīstības politikas jomā sniedz zinātnisko un ekonomisko analīzi;
Calls for the role of the Joint Research Centre (JRC) as an internal supplier of scientific and economic analyses for development policy in line with the Europe 2020 strategy to be strengthened;
uzsver liela apjoma pētniecības infrastruktūras lielo nozīmi Eiropas pētniecības telpas attīstībā un aicina palielināt kopējo ES finansējumu, kas pieejams pētniecības infrastruktūrām, jo īpaši tur, kur ir Eiropas pievienotās vērtības radīšanas vislielākā darbības joma, kā arī pagarināt finansējumu, paredzot to arī pēc sagatavošanās stadijas, un garantēt atvērtu un uz izcilību balstītu piekļuvi šim finansējumam;
Highlights the pivotal role of large-scale research infrastructures for the development of the ERA and calls for the overall EU funding available for research infrastructures to be raised, especially where there is the greatest scope for European added value, for the funding to be extended after the preparatory phase and for open and excellence-based access to them to be guaranteed;
šim līmenim jāattiecas uz vispārējo, fundamentālo un lietišķo pētniecību, tostarp sociālajām un humanitārajām zinātnēm; koordinācijas dalībnieki galvenokārt ir universitātes, pētniecības centri un institūti; rūpniecības nozares, jo īpaši MVU, un novatoriskas bezpeļņas organizācijas būtu jāmudina piedalīties un sadarboties ar universitātēm un publiskiem pētniecības centriem un vajadzības gadījumā īstenot koordinatoru pienākumus; šis līmenis ietver pamatprogrammas lielāko daļu, un tas būtu jāvelta spēcīgas zinātniskās bāzes izstrādei gan fundamentālajā, gan lietišķajā pētniecībā, kas ir nepieciešams inovācijas uzplaukumam;
This layer should be the space for overall research, both fundamental and applied, including the social sciences and humanities; coordination participants are mainly universities and research centres/institutes; the industrial sector, in particular SMEs, and innovative non-profit organisations should be encouraged to participate and cooperate with academia and public research centres and to act as coordinators, if appropriate; this layer represents the largest share of the FP and should be aimed at developing the strong scientific basis in both basic and applied research that is needed for innovation to spur;
atslēgas vārdi šeit ir projektu oriģinalitāte un ideju nozīmīgums, kvalitāte un potenciāls attiecība uz zinātnisko izcilību, kā arī projektu pievienotā vērtība, tostarp augsta riska pētniecība un projekti attiecībā uz “ar tehnoloģijām nesaistītu novatorismu un sociālu novatorismu”; uzņēmējdarbības plāns un tirgus potenciāls ir pozitīvi faktori, kas jāapsver, bet nav obligāts nosacījums apstiprināšanai;
The key words here are originality and relevance of the idea, quality and potential for scientific excellence and added-value of projects, including high-risk research and projects concerning ‘non-technological innovation and social innovation’; the business plan and market potential are positive factors to be considered but not necessary conditions for approval;
šā līmeņa finansējuma shēmu nodrošina ES pamatprogrammas dotāciju sistēma un sadarbība ar struktūrfondiem, kas ir saistīti ar pētniecību, izstrādi un inovācijām; šo divu finansējuma avotu sinerģija un ES un ārējo finansēšanas organizāciju finansēto projektu mijiedarbības vienkāršošana nodrošinātu priekšrocības; dotācijas galvenokārt jāpiešķir publiskā un privātā sektora pētniecības institūtiem un novatoriskiem SMS;
The funding scheme within this layer is covered by the EU FP grants system and cooperation with Structural Funds associated with R&D&I; synergy of these two funding sources and simplification of interactions between projects financed by the EU and external funding bodies would be beneficial; grants should primarily be aimed at public and private research institutes and innovative SMEs;
aicina izstrādāt elastīgāku finansējuma shēmu, lai ideja par sadarbību MVU liktos pievilcīgāka, tādējādi MVU varētu iesaistīties sadarbības projektos to īstenošanas laikā, ja nepieciešams, un aicina projektam paredzēt budžeta pozīciju, kas nav pilnīgi noslēgta; uzskata, ka šādi MVU var skaidrāk saskatīt iespējas, jo laikposms no iesaistīšanās projektā līdz tirgus rezultātiem ir saīsināts;
Calls for a more flexible funding scheme in order to make the Cooperation theme more attractive for SMEs, whereby SMEs would be able to join collaborative projects during the projects implementation where possible, and an open budget line for this should be available for the project; believes that in this way the SME can see the opportunities more clearly since the timeframe from entering the project to market results is shortened;
atgādina, ka Eiropas Pētniecības padome ar ir apliecinājusi, ka tā veiksmīgi darbojas zinātnes izcilības veicināšanā un ir stiprinošs Eiropas Pētniecības telpas elements; aicina veikt Eiropas Pētniecības padomes struktūru un mehānismu turpmākus uzlabojumus un padarīt efektīvākus tās instrumentus; uzsver nepieciešamību palielināt pētniecībai paredzēto dotāciju un budžeta proporciju, kas paredzēta jauno un sieviešu dzimuma pētnieku dotācijām, un to pētnieku dotācijām, kas strādā novatoriskos MVU, kā arī stiprināt ar Marijas Kirī programmu saistītās darbības un iniciatīvas, tādējādi veicinot mobilitāti (ieviešot “piekto brīvību”, proti, zināšanu brīvību), veicinot karjeras attīstību un sadarbību starp universitātēm, publiskiem pētniecības institūtiem un ražotājiem, kā arī piekļuvi galvenajām pētniecības infrastruktūrām; aicina ražotājus vairāk iesaistīties doktorantūras un pēcdoktorantūras pētniecības programmās; aicina īstenot nepieciešamos pasākumus pienācīgu darba apstākļu garantēšanai pētniecības jomā nodarbinātajiem ES, padarot Eiropu pievilcīgāku starptautiska līmeņa pētniekiem, cenšoties novērst speciālistu izceļošanu un panākot Eiropa izcilību;
Recalls that the European Research Council (ERC) has proved to be successful in promoting scientific excellence and a strengthening element of the ERA; calls for further improvements to the ERA's structures and mechanisms and a boost to its instruments; stresses the need to substantially increase the proportion of the budget dedicated to grants both to young and female researchers, and to researchers from innovative SMEs (both research groups and individuals), as well to strengthen Marie Curie actions and initiatives, thus reinforcing mobility (by introducing a ‘fifth freedom’ of knowledge), career progression and collaboration between academia, public research institutes and industry, as well as access to major research infrastructures; calls on industry to become more involved in doctoral and postdoctoral research programmes; calls for the implementation of the necessary measures to guarantee decent working conditions for scientific workers in the EU, making Europe more internationally attractive to researchers, counteracting the exodus of specialists and achieving excellence in Europe;
uzsver, ka pētnieku mobilitātei Eiropā jānosaka prioritāte, un prasa paredzēt nostiprinošus pasākumus (piemēram, pensiju pārnesamība un sociālā nodrošinājuma noteikumi, profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana, pasākumi ģimenes dzīves profesionālās darbības apvienošanai un pētījumu apliecinājumi pētniekiem, kas pārceļas uz citu dalībvalsti), kas veicinās Eiropas pētnieku mobilitāti, palīdzēs pretoties intelektuālā darbaspēka emigrācijai un pavērs iespējas karjerai ES pētniecības jomā, padarot to pievilcīgāku; aicina attiecīgā gadījumā saistībā ar Eiropas Pētniecības padomes dotāciju piešķiršanu ieviest mobilitātes komponentu; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai veicinātu akadēmisko mācību programmu savstarpējo atzīšanu;
Underlines that the mobility of researchers in Europe should be given priority and calls for a strengthening of measures (such as pension portability and social security provisions, mutual recognition of professional qualifications, measures to reconcile family and work life, and research vouchers following researchers moving to another Member State) that will contribute to the mobility of European researchers, help stem the ‘brain drain’ and make the prospect of a research career in the EU more attractive; calls for the introduction of a mobility component in the ERC grants where appropriate; calls on the Commission and the Member States to step up their effort to facilitate rapid mutual recognition of academic curricula;