natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pašreizējo demogrāfisko, ekonomisko un sociālo tendenču, kā arī paaudžu un sociālo grupu konfliktu novēršanas kontekstā uzsver, ka ir svarīgi rast jaunas izdevumu un pabalstu sadalīšanas metodes, kas nodrošinātu to efektīvu un vienlīdzīgu sadali starp mazāko ekonomiski aktīvo un lielāko ekonomiski neaktīvo iedzīvotāju daļu; Eiropas un dalībvalstu līmenī ir jāuztur līdzsvars starp sociālās drošības sistēmu un pensiju ekonomisko dzīvotspēju un sociālo risku nosegšanu;
Highlights, in the context of current demographic, economic and social trends and the prevention of inter-generational and inter-societal conflicts, the importance of finding new methods for an efficient and equitable distribution of costs and benefits among what will be a smaller economically active and a larger economically inactive population: on a European and national level the aim should be maintaining the balance between the economic viability of the social security systems and pensions on the one hand and the coverage of social risks on the other;
atgādina, ka ekonomiski dzīvotspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas veicināšanai Kopienas darba tiesībām ir jāsekmē beztermiņa darba līgumu noslēgšana kā galvenais nodarbinātības veids, saskaņā ar kuru nodrošina atbilstošu sociālo un veselības aizsardzību un pamattiesību ievērošanu; tomēr atzīst, ka ir jāaizsargā to darbinieku tiesības, kuri strādā pēc citiem darba modeļiem, ieskaitot tiesības uz pensiju, kas ļauj pensionāram dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;
Recalls its belief that, to promote an economically viable social protection system, Community labour law should reinforce employment contracts of indefinite duration as the usual form of employment under which adequate social and health protection is provided and respect for fundamental rights is ensured; recognises, however, that rights also need to be protected for those who have other working patterns, including the right to a pension which allows the retired to live in dignity;
atgādina, ka Eiropas sociālo modeļu pamatā ir solidaritātes princips starp paaudzēm un sociālajām grupām un ka tos galvenokārt finansē no ieņēmumiem, kas saistīti ar nodarbinātību, piemēram, nodarbināto un darba devēju iemaksām, kā arī darbaspēka aplikšanas ar nodokli; tomēr norāda, ka iedzīvotāju novecošana ļoti iespaido aktīvo darbaspēku un demogrāfisko pārmaiņu risināšanai ir jābūt politiskai prioritātei; uzsver, ka demogrāfiskās pārmaiņas pretējā gadījumā varētu pakļaut briesmām solidaritātes principu un Eiropas sociālos modeļus; tādēļ uzsver arī, ka ir svarīgi nostiprināt solidaritātes principu, tostarp taisnīgu finansiālu kompensāciju;
Recalls that the core of European social models is the principle of solidarity between generations and social groups, and that it is primarily financed by work-related earnings, such as contributions by employees and employers and labour taxation; nevertheless points out that the ageing population will put serious pressure on the active work force and that solutions to the demographic change should be a political priority; stresses that, otherwise, demographic change could jeopardise the principle of solidarity and European social models as a consequence; stresses also the significant importance, therefore, of strengthening the principle of solidarity, including fair financial compensation;
atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 141. pantu var veikt pasākumus, lai aktīvi veicinātu atalgojuma vienlīdzību, un ka Kopienas tiesu praksē sociālās drošības iemaksas tiek uzskatītas par atalgojuma daļu;
Recalls that, under Article 141 of the EC Treaty, measures may be adopted to actively achieve equal pay and Community case-law regards social security contributions as an element of pay;
norāda, ka saskaņā ar aplēsēm demogrāfisko pārmaiņu rezultātā līdz 2030. gadam ekonomiski aktīvo un neaktīvo cilvēku attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt politiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji, no kuriem daudzi bijuši spiesti izstāties no darba tirgus aprūpes pienākumu dēļ, nenonāk neizdevīgā situācijā sakarā ar nedrošību attiecībā uz pensiju;
Notes that, as a result of changing demographics, it is estimated that by 2030 the ratio of active to inactive persons will be 2:1; calls on the Commission and Member States to develop policies to ensure that carers, many of whom are obliged to withdraw from the labour market because of caring responsibilities, are not adversely effected by pension insecurity;
atgādina, ka individualizācijas tendence veicina otrā un trešā pīlāra modernizāciju, neskarot pirmo, sociālās drošības sistēmu pīlāru; tas veicina, ka cilvēkiem, īpaši sievietēm un citām mazāk aizsargātām grupām, ir lielāka izvēles brīvība, ļauj tiem kļūt neatkarīgākiem un uzkrāt pašiem savas papildu pensijas tiesības;
Recalls that the trend towards individualisation contributes to the modernisation of the second and the third pillar, without calling into question the first pillar of social security systems, this to enable people, especially women and other vulnerable groups, to have more freedom of choice and thus become more independent and able to build up their own, additional pension rights;
aicina Komisiju veikt padziļinātus pētījumuspar to, kā sociālo tiesību individualizācija ietekmē vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem;
Calls on the Commission to carry out more detailed research and studies concerning the impact of the individualisation of social rights on the equal treatment of women and men;
uzskata, ka vīriešu un sieviešu līdztiesībai ir jābūt vienai no sociālās drošības un pensiju sistēmas reformas mērķiem, vienlaikus uzsverot, ka nevienlīdzība šajās sistēmās ir būtībā netieša un to izraisa pastāvīgā nevienlīdzība darba tirgū, atalgojuma un karjeras perspektīvu jomā, kā arī nevienlīdzība attiecībā uz ģimenes un mājsaimniecības pienākumu sadali, un tāpēc to var novērst tikai ar vispārēju pasākumu palīdzību;
Considers that equality between men and women must be one of the objectives of any reform of social security and pension systems, while stressing that inequalities in this respect are fundamentally of an indirect nature, resulting from persisting inequality on the employment market, in pay and career prospects and in the way family and domestic responsibilities are shared, and can therefore only be corrected by more global measures;
aicina Komisiju un dalībvalstis celt informētības līmeni starp (jauniešiem) pieaugušajiem par savlaicīgas pensiju uzkrāšanas svarīgumu;
Calls on the Commission and Member States to raise awareness among (young) adults of the importance of building-up pension entitlements early;
uzskata, ka, saglabājoties pašreizējai situācijai, darbaspēka samazināšanās novedīs pie kopējā nostrādāto darba stundu skaita samazināšanās; uzskata, ka šīs tendences mazināšanai varētu veikt pasākumus, lai samazinātu bezdarba līmeni un palielinātu pieņemšanu darbā (kopā ar apmācību un pārkvalificēšanos) arī cilvēkiem ar augstu darba potenciālu, piemēram, invalīdiem, sievietēm un veciem cilvēkiem; uzsver nepieciešamību veicināt elastīgu pensionēšanos uz brīvprātības pamata, nomainīt darba metožu organizāciju un saprātīgi izmantot jaunās tehnoloģijas; uzsver, ka, lai samazinātu to cilvēku skaitu, kuri pēc pašu velēšanās strādā nepilnu slodzi, ir jāuzlabo palīgdienesti un dienesti bērnu un ģimenes apgādājamo aprūpei;
Believes that a decreasing work force will, if the present situation continues, lead to a decrease in the total number of hours worked; considers that, in order to reverse this trend, measures could be taken to reduce the unemployment rate and increase recruitment (combined with training and retraining) including persons who have a high labour potential such as disabled persons, women and the elderly; stresses the need to enable flexible retirement on a voluntary basis, change the organisation of working practices and make intelligent use of new technologies; stresses that it is also necessary that support services and services related to the care of children and family dependants are improved, in the light of reducing the number of people working part-time on a voluntary basis;
atgādina, ka augsts nodarbinātības līmenis ir visnotaļ atkarīgs no visu grupu aktivitātes un jo īpaši no to grupu aktivitātes, kas izslēgtas no darba tirgus; tādēļ uzsver, ka ir jācīnās pret diskrimināciju darba tirgū un jāpiedāvā darbavietas neaktīvam darbaspēkam; uzsver arī, ka ir jānodrošina saprātīga izmitināšana, lai veicinātu invalīdu un personu ar smagām veselības problēmām nodarbinātību, un jānodrošina invalīdu un garīgi slimu personu piekļuve darba vietām;
Recalls that higher employment rates are heavily dependent on the need to keep all groups – especially those excluded from the labour market – active; stresses, therefore, the need to fight discrimination on the labour market and to offer jobs to inactive persons in the labour force; stresses, furthermore, the need to provide reasonable accommodation so as to facilitate the employment of disabled persons and those with significant health problems, and to ensure that disabled persons and persons who are mentally ill have access to employment;
šajā ziņā uzsver, ka ir nepieciešama aktīva sieviešu, jauniešu un vecu cilvēku nodarbinātības politika, lai ar tās palīdzību efektīvi izmantotu darbaspēku un uzņēmējdarbības potenciālu, kā arī cita starpā nodrošinātu, ka iemaksas pensiju sistēmās dod pensionāriem tiesības uz pienācīgu pensiju;
Stresses, therefore, the need for active policies on the employment of women, young people and the elderly so as to make proper use of manpower and business enterprise and to ensure that, inter alia, contributions to pension systems entitle the retired to a decent pension;
uzsver nepieciešamību apsvērt valsts līmenī likumā paredzētā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu; uzskata, ka ir jāveicina, lai darbinieki neatkarīgi no atšķirīgiem pensionēšanās vecumiem dalībvalstīs ir nodarbināti pēc pašu vēlēšanās un kamēr apstākļi to atļauj, līdz noteiktajam pensionēšanās vecumam vai ilgāk;
Stresses the need to discuss at national level raising the legal retirement age; considers that, irrespective of the various legal retirement ages in the Member States, it is necessary that employees should be encouraged to remain in employment on a voluntary basis and as long as conditions allow, until the age which applies or longer;
aicina sociālos partnerus cita starpā, izmantojot pieredzi, kas gūta dažādās nozarēs, apspriest nozarēm pielāgotus pasākumus attiecībā uz veciem darbiniekiem kopumā un jo īpaši attiecībā uz personāla politiku, kas ņem vērā vecumu;
Calls on the social partners, among other things on the basis of experience gained in various sectors, to negotiate tailor-made sector-based measures in relation to ageing workers in general and an age-conscious personnel policy in particular;
aicina dalībvalstis radīt finansiālus un sociālus stimulus, lai veicinātu darbinieku vēlmi turpināt darbu pēc savas vēlēšanās arī pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas;
Calls on the Member States to create financial and social incentives to encourage employees voluntarily to continue to work even after reaching the statutory retirement age;
aicina dalībvalstis īstenot aktīvu politiku, lai uzlabotu perspektīvas drošiem darba apstākļiem, lai samazinātu risku noteiktās profesijās un novērstu lielas kvalificētu darbinieku daļas priekšlaicīgu pensionēšanos;
Calls on the Member States to pursue an active policy to improve the prospects for safe working conditions in order to reduce risk in certain occupations and avoid the early retirement of a large proportion of skilled workers;
atgādina, ka jebkāda proaktīva ekonomiskās migrācijas politika, kas īpaši attiecas uz iespējamiem migrantiem darba spējīgajā vecumā un piedāvā atvieglotu imigrāciju kvalificētam darbaspēkam, ir jāpapildina ar migrantu labāku integrāciju darba tirgū un sabiedrībā kopumā; uzsver, ka pastiprināti centieni palielināt imigrāciju varētu novest pie intelektuālā darbaspēka aizplūšanas no izcelsmes valstīm, kam varētu būt negatīva ietekme uz šo valstu ekonomisko un sociālo attīstību un kas varētu izraisīt jaunus nekontrolētas migrācijas viļņus;
Recalls that any pro-active economic migration policy that addresses especially potential migrants of working age and offers fast-track immigration to highly skilled applicants would need to be complemented by better integration of migrants into the labour market and society as a whole; stresses that intensified efforts to increase immigration might lead to a brain-drain in the countries of origin, which might have a negative effect on the economical and societal development of these countries and encourage new waves of uncontrolled migration;
atzīst, ka ir jārunā arī par "intelektuālā potenciāla izniekošanu" gan no visas ekonomikas, gan no konkrēto privātpersonu viedokļa, kad kvalificētus migrējošos darbiniekus izmanto, lai aizpildītu darbavietas, kur prasības pēc kvalifikācijas ir zemākas; uzsver, ka migrējošajiem darbiniekiem ir jābūt iespējai gūt labumu no savām iemaksām pensiju sistēmās;
Recognises that "brain waste" can also be an issue, for both the economy as a whole and the individuals concerned, when qualified migrant workers are employed to fill positions for the less-skilled; stresses the need for migrant workers to benefit from their contributions to pension schemes;
aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienības pilsoņi, kuri strādā un dzīvo kādā citā dalībvalstī, pilnībā vai daļēji nezaudē savas sociālās drošības tiesības;
Calls on the Commission to take the necessary steps to ensure that Union citizens working and residing in a host Member State do not lose some or all of their social security rights;
uzskata, ka imigrācijas ilgtermiņa ietekme uz iedzīvotāju novecošanos nav prognozējama, jo šis process ir atkarīgs no migrācijas plūsmām, jaunu ģimeņu veidošanās, kā arī imigrantu dzimstības koeficienta; uzskata, ka imigranti var veicināt līdzsvarotākas sociālās apdrošināšanas sistēmas izveidi, ja viņi tiek legāli nodarbināti un līdz ar to dod ieguldījumu tās finansēšanā;
Considers that the long-term impact of immigration on the ageing of the population is uncertain as it depends on the behaviour of migratory flows, on family regrouping and on the birth rate among migrants; considers that immigration can lead to a better balance of social security systems if immigrants are legally employed and therefore contributing to its financing;
vērš uzmanību uz pašreizējo diskrimināciju pret visām mazāk aizsargātajām grupām attiecībā uz piekļuvi un nosacījumiem darba tirgū (jo īpaši darbiniekiem, kuru darbavietās sociālās drošības iemaksas nav obligātas), kā rezultātā ir zemāks nodarbinātības līmenis, zemākas algas, kā arī šīm grupām ir mazāk iespēju uzkrāt pienācīgas pensijas; uzstāj, ka visiem ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas, tādējādi nodrošinot augstāku nodarbinātības līmeni, vienādu atalgojumu un pienācīgas pensijas tiesības;
Draws attention to the existing discrimination against all vulnerable groups in terms of access to and the conditions on the labour market, especially those who are working in jobs where social security contributions are not mandatory, which leads to lower employment rates and lower wages and therefore fewer opportunities for those groups to build up adequate pensions; insists on the need to provide equal opportunities for all, thus ensuring higher employment rates, equal pay and adequate pension rights;
norāda uz faktu, ka valsts pensiju sistēmas stiprina sociālo solidaritāti, par tām ir atbildīgas dalībvalstis un šo sistēmu aizsardzībai ir jābūt politiskai prioritātei; uzskata, ka lielāka valsts fondēto pensiju alternatīvu, piemēram, papildu shēmu izmantošana, varētu būt dzīvotspējīga alternatīva; norāda, ka privātajās pensijās varētu iekļaut darba devēju vai kolektīvo organizāciju un apvienību papildu pensiju shēmas, kā arī individuālās papildu pensijas, kas pamatojas uz uzkrājumiem; uzsver, ka privāto pensiju pastāvēšana varētu palielināt vajadzību pēc attiecīgas privāto pensiju fondu reglamentēšanas, šādu pensiju pārnesamības un šo alternatīvu reklāmas un nepārtrauktas modernizācijas (ieskaitot lielāku elastību); uzskata šajā sakarībā, ka ir jāņem vērā risks, ka sievietes pašreizējās valsts pensiju sistēmas kontekstā var zaudēt apdrošināšanu, ja šo sistēmu nomaina ar privātiem noteikumiem, bet šo risku var mazināt, kreditējot tiesības uz pensiju, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu, kā arī darba pārtraukumus personīgu iemeslu dēļ;
Recognises the fact that public pension systems strengthen social solidarity and are the responsibility of the Member States and that safeguarding these systems should be a political priority; believes that greater use of alternatives to state-funded pensions, such as supplementary schemes, could be a viable alternative; points out that private pensions could include occupational supplementary pension schemes by employers or other collective organisations and associations and individual supplementary pensions based on savings; emphasises that the existence of private pensions would increase the need for the appropriate regulation of private pension funds, the portability of such pensions and the promotion and continued modernisation (including more flexibility) of these alternatives; within this framework, believes that the risk should be taken into account that women in the context of the existing public pension system might lose insurance coverage if private provisions are to replace this system, but that this risk can be reduced by crediting pension entitlements for maternity leave, parental leave and breaks from work for personal reasons;
aicina dalībvalstis ņemt nopietni vērā nepieciešamību pārveidot tradicionālās pensiju sistēmas, kas pamatojas uz sistemātiskiem riska novērtējumiem un pieņēmumu par tipisku, standarta dzīves gājumu, un pielāgot sociālās drošības sistēmu sakarā ar pensiju sistēmas reformām, jo pieņemtais standarta dzīves gājums strauji mainās un tā sauktās "sadrumstalotās biogrāfijas" kļūst arvien ierastākas; tas varētu novest pie jauna pieaugošas nenoteiktības sociālā riska privātpersonām un mazāk aizsargātajām grupām, īpaši imigrantiem, mazkvalificētiem darbiniekiem, vientuļiem vecākiem un tiem, kuriem nepieciešama cita veida aprūpe; uzsver, ka tas var izraisīt priekšlaicīgu darba tirgus pamešanu vai samazināt dalību šajā tirgū; norāda, ka pensiju sistēmu pārveide ir nepieciešama arī elastīga darba tirgus izveidei;
Calls on the Member States to take serious account of the need to redesign traditional pension systems which are based on systematic risk assessments and the assumption of a typical, standard life course and adjust the social security system in line with the reforms of the pension system, this given that the assumed standard course of life is changing rapidly, and that so-called 'patchwork biographies' will become more and more common; believes that this could lead to a new social risk of increasing unpredictability for many individuals and for vulnerable groups in particular, especially immigrants, low-skilled workers, single parents and those with other caring responsibilities; stresses that this can lead to an early exit from the labour market or reduced participation in it; points out that a transformation of the pension systems is also necessary to achieve a flexible labour market;
norāda, ka ilgtspējīga pensiju sistēma ir jāpielāgo demokrātiskiem un ekonomiskiem uzdevumiem, un uzsver, ka trīs pīlāru struktūra ir izsvērts risinājums, ja vien šī struktūra ir plaši pieejama; iesaka papildināt valsts noteiktās pensijas (pirmais pīlārs) ar kolektīvi fondētām darba devēju pensiju sistēmām (otrais pīlārs) un atsevišķiem papildproduktiem no trešā pīlāra; uzsver, ka liela nozīme ir kolektīvi fondēto pensiju sistēmām, kas apvieno solidaritāti ar nereti lielo peļņu sakarā ar apjomu, ilglaicīgām un piesardzīgām, bet arī ienesīgām ieguldījumu stratēģijām; aicina Komisiju sākt gatavot atbilstošu un īstenojamu ietvaru Viseiropas pensiju produktu reglamentēšanai un pārraudzībai; uzsver, ka iekšējs tirgus darba devēju un trešā pīlāra pensijām ļautu privātpersonām izmantot noteikumus par darba devēju pensiju pārvedamību, veicinātu konkurenci un samazinātu pensijas uzkrājumu izmaksas;
Notes that a sustainable pension system needs to adapt to demographic and economic challenges and stresses that – provided that there is wide availability – a three-pillar structure is a balanced option; suggests that the statutory pensions (first pillar) be flanked by collectively funded occupational pension systems (second pillar) and by individual additional third-pillar products; stresses the value of pension systems that combine solidarity with often high returns because of volume, long-term and prudent but profitable investment strategies; invites the Commission to undertake the preparation of an appropriate and feasible framework of regulation and supervision of pan-European pension products; stresses that an internal market for occupational and third-pillar pensions would allow individuals to enjoy portable occupational pension arrangements, stimulate competition and reduce the cost of saving for retirement;
konstatē, ka sakarā ar kultūras paražām un sociālajām normām, kā arī sakarā ar bērnu aprūpes iestāžu un citu aprūpes iestāžu (ilgtermiņa aprūpes iestāžu) trūkumu vai slikto kvalitāti par bērniem pārsvarā brīvprātīgi vai apstākļu spiestas rūpējas sievietes, kā arī vecāka gadagājuma, slimi ģimenes locekļi vai invalīdi; uzsver nepieciešamību pēc kompensācijas sievietēm un viņu profesijām, kā arī nodrošināt viņām reālas izvēles iespējas attiecībā uz bērniem un aprūpes pienākumiem, nebaidoties no finansiāliem zaudējumiem vai iespējamā kaitējuma profesionālajai izaugsmei; atzinīgi vērtē dalībvalstu pasākumus šīs situācijas profilaksei un kompensēšanai, piemēram, kreditējot bērna un ģimenes aprūpes laiku ar likumu noteiktajā pensijas apdrošināšanā;
Observes that it is predominantly women who take care of children as well as elderly, ill or disabled members of the family, voluntarily or involuntarily under the pressure of cultural attitudes and social norms or of the poor quality or lack of childcare facilities and other care facilities (long-term care structures) and that they therefore have more interruptions in their working careers; stresses the need to compensate women and carers and to provide them with real choices as regards having children as in relation to caring responsibilities, without fearing possible financial disadvantages or suffering detriment to their career progression; welcomes action by Member States to prevent and compensate this situation, for example by crediting child and family care time in statutory pension insurance;
aicina dalībvalstis, sociālos partnerus un sieviešu organizāciju pārstāvjus pievērst ciešu uzmanību iespējamajai vai esošajai pensiju sistēmu reformu uz ietekmei uz sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī nodrošināt koriģējošus pasākumus līdztiesības garantēšanai;
Calls on the Member States, the social partners and representatives of women's organisations to continue to pay close attention to the possible or actual effects of pension system reforms on equality between men and women and to ensure that remedial action is taken if necessary to guarantee equal treatment;
pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis nekavējoties veiktu pasākumus, kas aizliedz tiešo diskrimināciju darba devēju pensiju sistēmās, tostarp maksājumu un ar aktuārajiem faktoriem saistīto iemaksu līmeņa samazināšanu, pamatojoties uz dzimumu;
Requests that, as a matter of urgency, the Commission and the Member States take measures prohibiting direct discrimination in occupational pension schemes, including the practice of basing the level of payments and contributions on actuarial factors relating to sex;
, kurā cita starpā prasīts veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka palīdzību saņemošās personas obligātā kārtā veic iemaksas savu partneru pensijas apdrošināšanas sistēmā;
which, inter alia, called for action to ensure that it was compulsory for spouses helping self-employed workers to be covered individually by a pension insurance scheme;