natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā Eiropas Savienība ir ne tikai ekonomiska apvienība, bet arī kopiena, kurai ir kopējas vērtības, kā rezultātā darba tiesību un darba tirgus reformās šīs vērtības ir jāņem vērā, un tā kā darba tiesību pamatprincipi, kas izveidojušies Eiropā, joprojām paliek spēkā; tā kā elastīguma un sociālās drošības koncepcijai vajadzētu būt visu darba devēju un darba ņēmēju dialoga rezultātam un tai vajadzētu atspoguļot noturīgu līdzsvaru starp darba devēju un darba ņēmēju interesēm, no vienas puses, un starp elastīgumu un drošību, no otras puses; tā kā darba tiesības nodrošinātu juridisko noteiktību, kā arī darba ņēmēju un darba devēju aizsardzību, izmantojot vai nu tiesību aktus vai koplīgumus, vai abus paņēmienus, un tā kā jebkuras izmaiņas darba tiesībās gūs lielākus panākumus, ja darba ņēmēji jutīsies drošāk; tā kā ir nepieciešams palielināt gan darba ņēmēju, gan uzņēmumu drošības līmeni, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā; tā kā šāda drošības sajūta ir atkarīga arī no tā, cik viegli ir atrast jaunu darbu, un tā kā globālā konkurence un ātri attīstošās tehnoloģijas nozīmē to, ka uzņēmumiem ir jāpielāgojas vēl ātrāk;
whereas the EU is not only an economic union but also a community of shared values as a consequence of which any reform of labour law and the labour market should reflect those values, and whereas the basic principles of labour law which have developed within Europe remain valid; whereasflexicurity should reflect the dialogue among all social partners and reflect a good balance between the interests of both employers and workers on the one hand and between flexibility and security on the other; whereas labour law provides legal certainty and protection for workers and employers by way of either legislation or collective agreement, or a combination of the two and whereas the success of any changes in labour law would be greater if workers feel more secure; whereas it is necessary to increase the level of security of both workers and enterprises, especially in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs); whereas such security also depends on how easy it is to find a new job; whereas global competition and rapidly developing technology mean that enterprises have to adapt ever more quickly,
tā kā šī iemesla dēļ elastīgums un sociālā drošība ir jāuzskata par Eiropas Sociālā modeļa nozīmīgu sastāvdaļu, kas veicina konkurētspējīgus un pielāgoties spējīgus uzņēmumus un darbaspēku; tā kā termins "elastīgums un sociālā drošība" izraisa bažas dažu Eiropas darba ņēmēju vidū, jo viņi baidās no paaugstinātas darbavietas nedrošības, un tā kā šī iemesla dēļ attiecīgais termins un ar to saistītie noteiktie principi ir jādefinē pēc iespējas precīzāk;
whereas flexicurity, should therefore be seen as an important component of the European Social Model fostering competitive and adaptable businesses and workforces; whereas the term "flexicurity" arouses strong concerns among some European workers, who fear increased job insecurity; and whereas that term and the firm principles it covers, should therefore be defined as precisely as possible,
ņemot vērā to, ka 16 % Eiropas iedzīvotāju draud nabadzība un 10 % dzīvo mājsaimniecībās, kur ikviens ir bezdarbnieks, un ka tāpēc ir svarīgi, lai visas reformas saistībā ar elastīgumu un sociālo drošību būtu balstītas uz konkrētiem ietekmes novērtējumiem attiecībā uz mazaizsargātām iedzīvotāju grupām un lai visu šāda veida reformu mērķis būtu veicināt sociālo integrāciju, tajā pašā laikā neapdraudot jaunas iedzīvotāju grupas;
whereas 16 % of Europeans remain at risk of poverty, and 10 % live in jobless households and that it is therefore essential that any reform under on the basis of flexicurity is based on a detailed impact assessment as regards vulnerable groups and that any such reform should aim at furthering social inclusion while not putting new groups at risk,
tā kā bezdarbs Eiropas Savienībā varētu būt saistīts ar ierobežotu noturīgu darbavietu radīšanu, kura, citu faktoru starpā, ir atkarīga no dinamiskiem, novatoriskiem un konkurētspējīgiem uzņēmumiem, kā arī ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā un mūžizglītībā, kas arī var veicināt dinamiska darba tirgus izveidi;
whereas unemployment in the European Union could be related to limited sustainable job creation which, inter alia, depends on dynamic, innovative and competitive companies and on investment in research and development and lifelong learning, which can also contribute to a dynamic labour market,
tā kā mūsdienīgas, novatoriskas un uz zināšanām balstītas ekonomikas mērķim jābūt konkurētspējas nodrošināšanai pievienotās vērtības ķēdes gala posmā un, lai to panāktu, ir nepieciešama ilgtermiņa nodarbinātība, kā arī augsti kvalificēts un ļoti motivēts darbaspēks;
whereas a cutting-edge, innovative, knowledge-based economy should aim at being competitive at the top-end of the value chain and, in order to achieve this, long-term employment and a highly skilled, highly motivated workforce is required,
tā kā viens no elastīguma un sociālā drošības mērķiem ir palielināt pašreizējo darba piedāvājumu darba tirgū un tajā pašā laikā palīdzēt cilvēkiem un uzņēmumiem tikt galā ar pārmaiņām, kā arī palielināt mobilitāti Eiropas darba tirgū un tā kā šis modelis ir jāapvieno ar politiku stabilas un ilgtspējīgas nodarbinātības un ienākumu nodrošināšanai;
whereas one of the aims of flexicurity is to expand the supply of jobs on the labour market and, at the same time, to enable individuals and companies to manage change and increase mobility on the European labour market and whereas flexicurity must be combined with a policy of creating stable and sustainable employment and income,
tā kā darba ņēmēji, kas pārvietojas, vēl joprojām riskē zaudēt sociālās drošības pabalstus;
whereas mobile workers still run the risk of losing social security benefits,
tā kā, lai nepieļautu negodīgu konkurenci iekšējā tirgū, ES un dalībvalstīm ir jāpārliecinās, ka to darba tiesībās tiek ievērots kopējs standartu līmenis, un vienlaicīgi tām ir jānodrošina, ka dalībvalstis var ieviest augstākus standartus, ja tās to vēlas darīt;
whereas, in order to avoid unfair competition in the internal market, the EU and Member States need to make sure that a common level of standards in their respective labour laws are respected, while at the same time making sure that this does not prevent Member States from improving standards should they wish to do so,
tā kā elastīgums un sociālā drošība nozīmē līdzsvaru starp darba devēju, darba ņēmēju, darba meklētāju un valsts iestāžu tiesībām un pienākumiem un tā kā tam ir nepieciešama uzticēšanās gaisotne un pārredzams dialogs starp valsts iestādēm, sociālajiem partneriem un citām iesaistītajām pusēm, kad visas puses ir gatavas uzņemties atbildību par pārmaiņām un izveidot līdzsvarotu pasākumu kopumu ar mērķi atbalstīt lielāka skaita labāku darba vietu visiem radīšanas procesu, nodrošināt dzimumu līdztiesību un cīnīties pret diskriminējošām darbībām, kuras ir vērstas pret mazaizsargātu darba ņēmēju grupām, piemēram, migrantiem, gados jaunākiem un gados vecākiem darba ņēmējiem, kā arī invalīdiem;
whereas flexicurity implies a balancing of rights and responsibilities for employers, workers, job seekers and public authorities and requires a climate of trust and transparent dialogue between public authorities, social partners and other stakeholders, in which all are prepared to take responsibility for change and produce balanced policy packages with a view to supporting the process of creating more and better jobs for all, to ensure gender equality and to fight discriminatory practices against vulnerable groups of workers such as migrants, younger and older workers and disabled people,
tā kā, neskatoties uz to, ka Komisijas paziņojumā par elastīgumu ir noteikts sieviešu un vīriešu līdztiesības princips, tā formulējums ir vājš, jo tajā netiek kritizēta būtiska sieviešu un vīriešu nevienlīdzība attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un dalību tajā, kā arī vienlīdzīgu dalību neapmaksātā darbā;
whereas while the Commission communication on flexicurity sets out the principle of equality between women and men , its formulation is weak as it does not challenge the fundamental inequality between women and men encountered with regard to access to and participation in the labour market and equal sharing of unpaid work,
tā kā augsto bezdarba līmeni un darba tirgus segmentāciju ir jāpārvar, novēršot nevienlīdzību, kura skar noteiktas pietiekami neaizsargātas darba ņēmēju grupas, veicinot darba vietu radīšanu, kā arī aizsargājot visu darba ņēmēju plašās pamattiesības un nodrošinot visiem piekļuvi mūžizglītībai;
whereas high unemployment and labour market segmentation need to be overcome by removing inequalities affecting certain groups of insufficiently covered workers, fostering job creation and by protecting a broad core of rights for all workers and access to lifelong learning,
tā kā darbs uz nepilnu slodzi, mazāks atalgojums un līgumi uz noteiktu laiku ‐ galvenie riska faktori nonākšanai nabadzībā strādājot ‐ ir raksturīgi, galvenokārt, sieviešu nodarbinātībai;
whereas part-time working, lower pay and fixed-term contracts – the main risk factors for in-work poverty – are characteristic first and foremost of the employment situation of women,
tā kā Komisijas paziņojums par elastīgumu ir jāizmanto, lai uzsāktu līdzsvarotākas debates par elastīgumu un sociālo drošību; tā kā ESAO un SDO pētījumos tiek atbalstīta tāda politiska stratēģija, kura paredz augstu sociālās drošības līmeni, kas labvēlīgi ietekmē aizstāšanas rādītājus un ražīgumu, un tā kā Eiropas Savienības "kvalitatīva darba" koncepcija nozīmē darba ņēmēju tiesību ievērošanu un līdzdalību, godīgu atalgojumu, drošības un veselības aizsardzību darba vietā, kā arī ģimenei draudzīgu darba organizāciju; tā kā šo tiesību ievērošana ir būtiski svarīga, lai pilsoņi atbalstītu Eiropas Savienību;
whereas the Commission communication on flexicurity should be used as a basis for starting a more balanced debate on flexicurity; whereas OECD and ILO studies endorse a policy strategy that incorporates a high level of social security with a positive effect on replacement rates and productivity and whereas the European Union's concept of 'good work' includes rights and participation of employees, fair wages, protection of safety and health at work as well as a family-friendly work organisation; whereas those rights are indispensable for the acceptance of the European Union by its citizens,
tā kā Eiropas Sociālajam fondam (ESF) piemīt būtiska loma sociālā dialoga un aktīva darba tirgus politikas veicināšanā, tādējādi nodrošinot noturīgu Eiropas Sociālo modeli un lielāku skaitu labāku darba vietu;
whereas the European Social Fund (ESF) has a vital role to play in promoting social dialogue and active labour market policies in order a ensure a strong European Social Model with more and better jobs,
tā kā ESAO nesen noteica, ka tiesību aktiem saistībā ar nodarbinātības aizsardzību ir būtiska ietekme uz vispārējiem nodarbinātības rādītājiem un ka augsti aizstāšanas rādītāji saistībā ar bezdarbnieka pabalstiem labvēlīgi ietekmē ražīgumu; tā kā SDO turklāt ir pierādījusi, ka pastāv pozitīva saistība starp pastāvīgu darbu un ražīgumu,
whereas the OECD recently stated that employment protection legislation has no significant impact on the total employment rate and that high replacement rates in unemployment benefits have a positive effect on productivity; whereas, furthermore, the ILO has demonstrated that there is a positive relationship between tenure and productivity,
uzskata, ka loģisks pamatojums tam, lai ieviestu visaptverošu pieeju elastīgumam un sociālajai drošībai, ir nepieciešamība sasniegt atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķus, jo īpaši vairāk un labākas darba vietas, un tajā pašā laikā modernizēt Eiropas sociālos modeļus, kā rezultātā ir nepieciešama politika, ar kuras palīdzību vienlaikus tiek risināti jautājumi saistībā ar darba tirgus elastību, darba organizāciju un darba attiecībām, kā arī drošību ‐ nodarbinātības drošību un sociālo drošību;
Believes that the rationale for an integrated approach to flexicurity is the need to achieve the objectives of the renewed Lisbon Strategy, in particular more and better jobs, and at the same time to modernise the European social models, which requires policies that address, simultaneously, the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, and security: employment security and social security;
atzīst, ka, lai gūtu panākumus 21. gadsimtā, Eiropai ir nepieciešams labi izglītots darba spēks un uzņēmumi, kuri spēj ātri izmantot dinamiskās pasaules sniegtās izdevības ražīguma paaugstināšanai un jauninājumu veicināšanai;
Recognises that, in order to succeed in the 21st century, Europe needs a well- educated workforce as well as companies that are quick to seize opportunities that arise in a fast-moving world to increase productivity and enhance innovation;
pauž lielu atbalstu slēdzienam par to, ka elastība var atbilst gan darba ņēmēju, gan darba devēju interesēm un ka šo mērķi var panākt, veicinot elastīgas un drošas līgumiskās attiecības;
Strongly endorses the conclusion that flexibility can be in the interests of the employee as well as the employer, and that this can be achieved through promoting adaptable and reliable contractual arrangements;
tomēr uzsver, ka elastīgums un sociālā drošība var būt politiska stratēģija ar mērķi reformēt darba tirgu un ka tādējādi tai jābūt visaptverošai, iekļaujot visus nodarbinātības un sociālās politikas aspektus, kas pašreiz pastāv dalībvalstu un ES līmenī;
Emphasises, however, that flexicurity can be a policy strategy for the reform of the labour market and, as such, must be comprehensive by including all the existing facets of employment and social policy at both national and EU level;
uzskata, ka, ņemot vērā izmaiņas dalībvalstu sociālās drošības sistēmās un darba tiesībās, Komisijas izvēles iespējas saistībā ar elastīgumu un sociālo drošību ir izskatītas pārāk vienpusīgi, jo tajās netiek ņemti vērā ar šiem pasākumiem saistītie izdevumi; tāpēc aicina Komisiju saistībā ar šīm iespējām veikt izmaksu un ieguvumu analīzi; atgādina, ka elastīguma un sociālas drošības koncepciju ir iespējams īstenot tikai ilgtermiņā;
Considers that, in view of the changes in national social security systems and labour law, the interpretation of the Commission's flexicurity options is too one-sided, since it takes no account of the costs the measures involve; calls, therefore, calls on the Commission to carry out a cost-benefit analysis on those options; recalls that a flexicurity concept can be put into practice only in the long term;
uzsver, ka Eiropas elastīguma un sociālās drošības stratēģijai noteikti vajadzētu ņemt vērā mūsdienu ekonomikas prasības, to, kāda tipa darbaspēks ir nepieciešams Eiropas uzņēmumiem panākumu gūšanas nolūkos un to, kādi ir galvenie šķēršļi; uzsver, ka Eiropas un dalībvalstu stratēģijās ir jāņem vērā specifikās īpašības, kas raksturīgas vienas personas uzņēmumiem, mikrouzņēmuiemu un maziem uzņēmumiem, kuri ražo preces un piedāvā pakalpojumus; pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā jautājums par elastīgumu un sociālo drošību tiek izskatīts tikai darba attiecību kontekstā; tāpēc aicina ar valsts politikas elastīguma un sociālās drošības jomā palīdzību radīt piemērotus apstākļus šādu uzņēmumu izveidei, to attīstībai un pārveidošanai;
Stresses that Europe's flexicurity strategy should examine more closely the demands of the modern economy, what sort of workforce European firms need in order to succeed, and what are the main obstacles; stresses the need to take into consideration the specific nature of one-person-companies, micro-enterprises and small enterprises producing goods and services in European and national strategies; regrets that the Commission communication envisages flexicurity solely in the context of employment relationships; calls, therefore, for public policies linked to flexicurity to set up adequate conditions for creation of this kind of enterprises, for their development and their transfer;
ar nopietnām bažām atzīmē Komisijas paziņojumu par elastīgumu, kurā, lai gan tiek minēta dzimumu līdztiesības veicināšana, tomēr pilnībā tiek ignorēti Komisijas paziņojumā "Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā" izklāstītie pienākumi un noteiktā atbildība; kritiski vērtē to, ka pagaidām nav panākti mērķi, kas noteikti Eiropas Savienības pastāvošajos tiesību aktos saistībā ar dzimumu līdztiesības veicināšanu, un ka Eiropas darba ņēmēju galvenā problēma vēl joprojām ir atšķirības starp sieviešu un vīriešu ienākumiem, nepieciešamo noteikumu trūkums darba saskaņošanai ar ģimenes dzīvi, kā arī valsts bērnu aprūpes iestāžu trūkums;
Notes with deep concern that the Commission communication on flexicurity, while refering to promoting gender equality, completely disregards the obligations and responsibilities set out in the Commission communication entitled, 'A Roadmap for equality between women and men"; is critical of the fact that the European Union's existing legislation on promoting gender equality has so far not achieved its objectives and that the income gap between the sexes, the absence of the necessary conditions for combining work and family life, and the lack of public child-care facilities, remain a central problem for European workers;
atgādina, ka, ieviešot elastīguma un sociālās drošības kopējo principu kopumu, ir jāizmanto integrēta pieeja dzimumu jautājumiem un jāņem vērā:
Recalls that the implementation of a set of common principles for flexicurity needs to be gender-mainstreamed and take into account:
pārmērīgais sieviešu daudzums nestandarta nodarbinātībā (nestandarta līgumi, līgumi uz noteiktu laiku, līgumi par darbu pusslodzē) un vajadzība īstenot darba politiku, kurā izmantota integrēta pieeja dzimumu jautājumiem;
the over-representation of women in non-standard employment (non-standard, fixed-term, part-time contracts) and the need to implement gender-mainstreamed labour policies;
sieviešu bieža pārslēgšanās starp darbu uz ģimenes locekļu aprūpi un vajadzība pienācīgi aizsargāt un sniegt sociālos pabalstus pārejas periodos (aprūpe, ģimenes pienākumi, izglītība, apmācība un pārkvalificēšanās),
frequent switching between work and care activities among women and the need for proper protection and social benefits during transitional periods (care, family responsibilities, education, training and re-training);
vientuļo vecāku, kuri pārsvarā ir sievietes, īpašais stāvoklis,
the specific situation of single parents, the vast majority of whom are women;
vajadzība darbu un darba stundas apspriest un organizēt elastīgi, lai cilvēki varētu saskaņot profesionālo, ģimenes un privāto dzīvi;
the need for work and working hours to be negotiated and organised in a flexible manner so as to enable the reconciliation of professional, family and private life;
elastīguma nepieciešamība saistībā ar profesionālo apmācību un pārkvalificēšanos, kā arī visiem pasākumiem, kas palīdz atgriezties darbā, tostarp pārejas periodos, tādējādi ļaujot saskaņot profesionālo, ģimenes un privāto dzīvi;
the need for flexibility in vocational training and retraining and in all back-to-work measures, including during transitional periods, in order to enable the reconciliation of professional, family and private life;
Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006–2010) un Komisijas paziņojums "Eiropas demogrāfiskā nākotne ‐ kā pārvērst problēmu par iespēju"( COM(2006)0571 );
the European Pact for Gender Equality, the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010 and the Commission's communication on the Demographic Future of Europe – from Challenge to Opportunity ( COM(2006)0571 );
uzskata, ka elastīguma un sociālās drošības stratēģijām ir jāatvieglo darbā pieņemšana un jānodrošina iespēja ātri reaģēt uz mainīgajiem ekonomikas apstākļiem; elastīguma un sociālās drošības stratēģijās jāparedz, ka šie jautājumi tiek risināti, pamatojoties uz pārredzamu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām iesaistītajām pusēm atbilstoši katras valsts paradumiem un praksei, kā arī pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kurā elastīgumam un drošībai jābūt savstarpēji stiprinošiem elementiem;
Believes that flexicurity strategies should facilitate recruitment and allow a rapid response to changing economic circumstances, address those problems on the basis of a transparent dialogue between the social partners and other stakeholders, in accordance with national custom and practice, in which flexibility and security should be mutually reinforcing, and on the basis of an impact assessment;
aicina Komisija sagatavot priekšlikumu par sintezētu kvantitatīvu rādītāju ierobežotu kopumu saistībā ar darba kvalitāti, lai šie radītāji tādējādi papildinātu tos rādītājus, par kuriem jau panāca vienošanos nodarbinātības pamatnostādņu Lākenes 2001. gada reformas kontekstā; uzskata, ka, lai uzraudzītu nodarbinātības politiku efektivitāti, Komisijai vajadzētu izmantot arī rādītājus saistībā ar ieguldījumiem cilvēku prasmēs, darbavietu un darba līgumu nedrošības līmeni un pāreju no nestandarta uz pastāvīgiem līgumiem;
Calls on the Commission to present a proposal for a limited set of synthesised qualitative indicators on the quality in work to complement those already agreed on within the framework of the Laeken 2001 reform of the Employment Guidelines; believes that the Commission should also rely upon indicators on investment in people skills, on the level of insecurity of jobs and contracts, and on the transition between non-standard to permanent contracts in order to monitor the effectiveness of employment policies;
nepiekrīt jauna rādītāja izveidei saistībā ar "nodarbinātības aizsardzības stingrību", kā to ierosina Komisija;
Opposes the creation of a new indicator on the 'strictness of employment protection legislation', as proposed by the Commission;
tomēr uzskata, ka viena no problēmām Eiropas Savienībā ir saistīta ar kvalificētu un pielāgoties spējīgu darba ņēmēju piedāvājumu konkurētspējīgos un novatoriskos uzņēmumos; uzsver, ka par prioritāti ir jāpadara elastīga darba tirgus izveidošana, paaugstinot izglītības līmeni un paplašinot stažēšanās iespējas, kā arī mācību un pārkvalificēšanās programmas, īstenojot efektīvu diskriminācijas apkarošanas politiku un cīnoties pret šķēršļiem sieviešu, migrantu, gados vecāku un jaunāku darba ņēmēju, kā arī citu diskriminētu un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrācijai darbaspēkā, novēršot šķēršļus profesionālai un ģeogrāfiskai mobilitātei un izstrādājot aktīva darba tirgus politiku, ar kuru tiek atbalstīta pāreja no vecās un jauno darba vietu; uzsver izšķirošo lomu, kas izglītībā un apmācībā piemīt kvalificētiem un pielāgoties spējīgiem darba ņēmējiem un jaunajām tehnoloģijām, un atgādina par elastīguma un sociālās drošības jaunajiem veidiem, kurus piedāvā sociālo partneru nolīgums par tāldarbu, darbu uz nepilnu slodzi un darbu uz noteiktu laiku; nepiekrīt tam, ka Komisija ievieš atšķirības starp "piederošām personām";
Believes, however, that one of the problems in the European Union concerns the supply of a skilled and adaptable workforce in competitive and innovative companies; stresses that the priority should be given to the creation of a flexible labour market by raising educational levels and expanding apprenticeship opportunities, training and retraining programmes; implementing effective policies against discrimination and breaking down barriers to the integration into the labour force of women, migrants, older or younger workers and other discriminated disadvantaged groups; removing obstacles to occupational and geographic mobility; and active labour market policies that support the transition from an old job to a new job; emphasises the decisive role of skilled and adaptable employees and new technologies in education and training and recalls the new forms of flexibility offered by the social partners' agreement on teleworking, part-time and fixed-term work; disagrees with the Commission's distinction between insiders and outsiders;