natgillin/translations-raw huggingface dataset:
labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veidošanas inovatīviem produktiem, lai pielāgotos tirgus vajadzībām,
shaping a positive regulatory environment for innovation products in order to adapt to market needs;
politikas vērtēšanas metožu un procesu izmantošanas, tostarp salīdzinošās vērtēšanas ekspertu komisiju darbību izmantošanas un veiksmīgu eksperimentu rezultātu izplatīšanas;
policy evaluation methodologies and processes, including peer review panels and dissemination of successful experiments;
uzsver, ka galvenajam Inovācijas savienības politikas mērķim vajadzētu būt politikas koordinācijas un to dažādo instrumentu saskaņotības atvieglošanai un sinerģiju izveidei saistībā ar inovācijas politiku, pieņemot patiesi visaptverošu pieeju, kas orientēta uz lielu sabiedrības problēmu risināšanu;
Stresses that the main goal of the Innovation Union policy should be to facilitate coordination of policies and coherence among their different instruments and create synergies in regard to innovation policy by adopting a truly holistic approach focused on the grand societal challenges;
uzsver vajadzību pārveidot ES tirdzniecības un inovāciju politiku, lai tā tiešām veicinātu darba vietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; pauž stingru pārliecību, ka ir nepieciešama saskaņotība starp ES politikas iekšējiem un ārējiem aspektiem un ka jaunas tirdzniecības politikas veidošanai jānotiek saskaņoti ar spēcīgu rūpniecības un inovāciju politiku, kura rada jaunas darba vietas, lai nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un tādējādi turpinātu radīt vairāk un labākas darba vietas;
Stresses the need to transform the EU's trade and innovation policy into a true vehicle for job creation, the eradication of poverty and sustainable development worldwide; firmly believes that consistency between the internal and external aspects of EU policies is indispensable and that the shaping of a new trade policy must be consistent with a strong, job-creating industrial and innovation policy in order to ensure economic growth and in turn to create more and better jobs;
uzsver, ka saistībai starp pamatiniciatīvu ’Inovācijas savienība’ un Gada izaugsmes pētījumu ir būtiska nozīme sadarbības veicināšanā, parādot gada laikā panākto progresu dalībvalstīs;
Stresses the relation of the Innovation Union flagship initiative with the Annual Growth Survey as a crucial tool for enhanced cooperation, showing the annual progress in the Member States;
aicina Komisiju izstrādāt integrētu rādītāju sistēmu, ņemot vērā ekonomikas sistēmu daudzveidību dalībvalstīs un iesaistot uzņēmumus, lai labāk pārraudzītu un novērtētu rezultātus un izmērāmā veidā izvērtētu inovācijas politikas pasākumu un programmu ietekmi; prasa izveidot uzticamas datu infrastruktūras, kas palīdz uzraudzīt tendences pētniecības finansēšanā, un mudina turpināt ’rezultātu tabulas’ izstrādi, sadarbojoties starptautiskā līmenī, izveidojot sistēmu, kura lielākā mērā balstīta uz rādītājiem un pierādījumiem un ar kuru novērtētu ES inovācijas spēju absolūtos rādītājos, vienlaikus gudri izmantojot pieejamos resursus;
Calls on the Commission to develop an integrated indicator system, taking into account the diversity of the existing economic systems in the Member States and involving enterprises in order to allow better monitoring and assessment of progress and the measurable impact of innovation policies and programmes; calls for the creation of reliable data infrastructures that aid in monitoring developments in research funding and urges further development of the ‘scoreboard’ by means of international cooperation, and by way of a more indicator-and-evidence-based system which measures EU innovation capacity in absolute terms while intelligently using available resources;
norāda, ka inovācija un radošums ir procesi, kurus zināmā mērā var attīstīt, iemācīt un veicināt; tāpēc aicina inovāciju un radošumu lielākā mērā ņemt vērā Eiropas Savienības dalībvalstu izglītības sistēmās; aicina atzīt un izplatīt paraugpraksi attiecībā uz radošām un inovatīvām mācību programmām un mācību metodēm dalībvalstīs;
Points out that innovation and creativity are processes which, to a certain degree, can be cultivated, taught and enhanced; urges, therefore, that innovation and creativity be included to a greater degree in the educational systems of the EU Member States; calls for the recognition and dissemination of best practices regarding creative and innovative educational curricula and instructional methods used by the Member States;
uzsver, ka ekoinovācijai būs izšķiroša nozīme stratēģijas ’Eiropa 2020’ mērķu sasniegšanā; tāpēc aicina pieņemt vērienīgu rīcības plānu ekoinovācijas jomā, ierosinot pasākumus, kas paredz izmantot ekoinovāciju visos vērtības radīšanas ķēdes posmos, tostarp plānot un palielināt finansējumu iniciatīvām šajā jomā, īstenojot Konkurētspējas un inovāciju programmu;
Stresses the crucial role that eco-innovation will play in meeting EU's 2020 targets; calls therefore for the adoption of an ambitious Eco-innovation Action Plan proposing measures to introduce eco-innovation at all steps of the value chain, including design and increasing funds for initiatives in this field through the Competitiveness and Innovation Programme;
uzskata, ka, tā kā inovācija parasti ir cieši saistīta ar tirgu un attīstās ar neformālu kanālu palīdzību, Eiropas Savienībai būtu jāpilnveido savas inovācijas vērtēšanas metodes, ņemot vērā to, ka dažādās jomās nevar izmantot vienādus vērtēšanas kritērijus;
Believes that, given that innovation is usually closely linked to the market and develops through non-formal channels, the EU should fine-tune its innovation evaluation methods to reflect the fact that the same criteria cannot be used to assess every area;
saistībā ar inovāciju atzīst par nozīmīgām kultūras un radošās nozares, ņemot vērā pētījumu apliecinājumu, ka uzņēmumiem, kuri proporcionāli vairāk izmanto kultūras un radošo nozaru pakalpojumus, inovācijas jomā ir daudzkārt labāki sasniegumi;
Recognises the importance of cultural and creative industries in the context of innovation, given that studies prove that firms that make proportionately greater use of services of the cultural and creative industries perform significantly better on innovation;
apstiprina, ka inovācijas virzošie elementi ir neitralitātes princips un atvērto standartu princips;
Affirms the principle of net neutrality and of open standards as drivers of innovation;
Iedzīvotājiem paredzēta inovatīva sabiedrība
Citizen-centred Innovation Society
uzsver, ka inovāciju galvenokārt veicina iedzīvotāju prasības un uzņēmumu aktīva līdzdalība; norāda, ka inovatīvas sabiedrības izveide tādēļ jābalsta uz pilsoņu līdzdalību, dodot viņiem iespēju izteikt savas vajadzības un savu radošo potenciālu, izmantojot augšupēju pieeju un sniedzot inovatīvus risinājumus, kas atsevišķiem pilsoņiem dod iespēju veicināt resursu efektivitāti;
Stresses that citizens' demands and active engagement of businesses are the key drivers of innovation; points out that the creation of an innovative society must therefore be based on the participation of its citizens, by enabling them to articulate their needs and their creative potential through a bottom-up approach and by providing innovative solutions enabling individual citizens to contribute to resource efficiency;
uzsver, ka jāiedibina kultūra, kas orientēta uz mācīšanos, zinātkāri un riska uzņemšanos; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nozīmīgus pasākumus, lai mainītu attieksmi uz inovatīviem un zinātkārē pamatotiem uzskatiem, uz riska uzņemšanos un uz iecietīgāku attieksmi pret neveiksmēm, veicinot ilgtspējīgus patēriņa modeļus un aktīvi sekmējot iedzīvotāju un uzņēmumu līdzdalību inovācijās un atvērtā inovācijas sistēmā; uzsver, ka inovācija ir process, kuru nevar un nevajadzētu virzīt tikai valdībām, un ka jārada labvēlīgi priekšnosacījumi, kas nodrošina pietiekamu rīcības brīvību, atbalstot neparedzētus pasākumus;
Highlights the need to create a culture of learning, curiosity and risk-taking; calls therefore upon the Commission and the Member States to put serious effort into bringing about a change of mindset towards innovative and curiosity-driven thinking and risk-taking, and a more permissive attitude towards failure, by encouraging sustainable consumer patterns and actively promoting citizens' and businesses' engagement in innovation and an open-innovation system; emphasises that innovation is a process that neither can nor should be steered completely by governments and needs favourable conditions that allow for sufficient flexibility to support unforeseen developments;
uzsver, ka zināšanu paaugstināšana un to vispusīgs pielietojums nemazina vajadzību atklāti un līdzdarbojoties novērtēt šo pielietojumu ētisko, sociālo un politisko ietekmi; vērš uzmanību uz nepieciešamību sekmēt un izplatīt zinātnes kultūru plašas sabiedrības vidū;
Considers that the advance of knowledge and its multiple applications do not eliminate the need for an open and participatory evaluation of the ethical, social and political implications of those applications; draws attention to the need to promote and disseminate scientific culture among the general public;
uzskata, ka jāveic darbības, lai atbalstītu iniciatīvas, kas vērstas uz zinātniskā dialoga veicināšanu un iegūto datu izplatīšanu visplašākajā sabiedrībā papildus zinātniskajām aprindām, palielinot pilsoniskās sabiedrības lomu pētniecībā;
Considers that steps should be taken to support initiatives aimed at promoting scientific dialogue and the dissemination of findings among the widest possible public, in addition to the scientific community, increasing the role of civil society in research;
uzskata, ka par prioritāti jāizvirza inovācijas kultūras attīstības veicināšana reģionālajā līmenī gan starp uzņēmējiem, arodskolēniem un darba ņēmējiem, gan starp partneriem, kuriem ir ietekme uz uzņēmējdarbību, piemēram, reģionālajiem valsts sektora lēmumu pieņēmējiem, pētniecības centriem, uzņēmumu kopām un finansēšanas iestādēm, kas daudzos gadījumos pietiekami nepārzina savu reģionu uzņēmumu, it īpaši MVU (tostarp mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu), inovācijas spējas;
Considers that priority should be given to fostering the development at regional level of an innovation culture, both among entrepreneurs, young people undergoing vocational training and workers, and among the partners who have an influence on business activities, such as regional public decision-makers, research centres, business clusters and funding bodies, which in many cases are not sufficiently aware of the innovation capacities of the firms in their regions, in particular the SMEs (including micro-enterprises and craft firms);
uzsver ‐ lai inovācijas centienos iesaistītu sabiedrību, būtiska nozīme ir pienācīgai izpratnei par zinātnes attīstību un tās ietekmi; aicina paātrināt zinātnes atziņu un tehnisko zināšanu izplatību; uzsver, ka liela nozīme ir gan mūžizglītībai, gan arī pasākumiem, kas īpaši orientēti uz iedzīvotāju grupām, it īpaši lauku apvidos dzīvojošām kopienām, kuru piekļuve zinātnei un tehnoloģijai ir apgrūtināta;
Stresses that a proper understanding of scientific progress and what it entails is essential if the public are to be involved in the innovation effort; calls for the dissemination of scientific and technical knowledge to be stepped up; stresses the importance of both lifelong learning and measures specifically targeted at population groups that have less easy access to science and technology, in particular rural communities;
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ilgtspējīgu, uz inovāciju un radošumu balstītu ekonomikas modeļu attīstību, kas rada un aizsargā augsti kvalificētas darba vietas Eiropā;
Calls on the Commission and the Member States to promote the development of sustainable economic models based on innovation and creativity which create and protect highly qualified jobs in Europe;
uzsver, cik svarīgi ir pieņemt augšupēju pieeju inovācijām un veicināt atvērtu vidi radošām idejām, lai stimulētu ražīguma pieaugumu, dotu iespējas darba ņēmējiem un izstrādātu risinājumus neatrisinātām sociālām vajadzībām (tādām kā integrācija un imigrācija);
Highlights the importance of a bottom-up approach to innovation and the promotion of an open environment for creative ideas, so as to spur productivity growth, empower employees and develop solutions for unmet social needs (such as inclusion and immigration);
aicina papildināt pašreizējo iepriekšējas finansēšanas sistēmu ar jaunu finansēšanas mehānismu, piemēram, konkursos piešķirtas godalgas un inovācijas rosināšanas balvas Eiropas novatoriem (privātpersonas vai komandas), lai stimulētu idejas un atalgotu izgudrojumus, piemēram, sabiedrībai nozīmīgās jomās nolūkā radīt zināšanas kā sabiedrisku preci; aicina Komisiju apsvērt, vai ir atbilstīgi uzsākt pirmo izmēģinājuma projektu attiecībā uz apbalvojumu sistēmu, īstenojot Eiropas inovācijas partnerību veselīgas novecošanas veicināšanai;
Calls to complement the current up-front financing with new financing mechanism such as award competitions or inducement prizes for European innovators (individuals or teams) to encourage ideas and reward inventions, for instance in socially valuable fields whereby knowledge is created as public good; invites the Commission to consider whether a first pilot of an award system within the pilot European Innovation Partnership on healthy ageing is appropriate;
uzsver, ka sociālā inovācija ir jauni un efektīvi risinājumi aktuālām sociālām problēmām, kurus izstrādā privātpersonas vai organizācijas sociālo un ne vienmēr komerciālo mērķu sasniegšanai; turklāt uzsver, ka sociālā inovācija sniedz iespēju iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu statusa uzlabot savu darba un dzīves vidi un ka tādējādi var palīdzēt stiprināt Eiropas sociālo modeli;
Stresses that social innovation is about new and effective solutions to pressing social needs, created by individuals or organisations with a social, and not necessarily a commercial imperative; further stresses that social innovation provides an opportunity for citizens, in any role, to enhance their working and life environment and thus could help strengthen the European social model;
uzsver sociālās ekonomikas jomas (kooperatīvi, savstarpējas sabiedrības, biedrības un fondi) nozīmi sociālajā inovācijā, izstrādājot un īstenojot pasākumus, lai apmierinātu tās vajadzības, kas netiek ņemtas vērā tirgus ekonomikā un tradicionālajos uzņēmējdarbības veidos;
Emphasises the role played by the social economy sector (cooperatives, mutual societies, associations and foundations) in social innovation by devising and implementing the means to meet needs which are not taken into account by the market and by the conventional forms of entrepreneurship;
uzskata, ka Eiropas Savienības inovācijas stratēģijai būtu jāļauj izpausties darba ņēmēju potenciālam, nodrošinot iespēju dažādās Eiropas Savienības programmās un inovācijas projektos iesaistīties un piedalīties arī darba ņēmējiem, kuri nepārstāv akadēmiskās aprindas;
Considers that the EU Innovation strategy should unleash the potential of employees by allowing also non-academic employees to be part of and participate in different kinds of EU schemes and innovation-projects;
uzsver pētniecības nozīmi medicīnas nozarē, kas veicinās izaugsmi un nodrošinās novecojošās sabiedrības labklājību, ja šajā nozarē tiks ieviesti inovatīvi lietojumi; atbalsta ciešu sadarbību starp universitāšu zinātniskās pētniecības nodaļām un ražotājiem, kas darbojas medicīnas nozarē, lai radītu produktus un pakalpojumus, kuri būs ļoti nepieciešami ES iedzīvotājiem nākamajā desmitgadē;
Stresses the importance of research in the medical sector, which, combined with innovative applications, will foster growth and well-being in an ageing society; supports close co-operation between university research departments and the medical industry in order to generate products and services that citizens in the EU will urgently need over the next decade;
aicina Komisiju izmantot ES pētniecības un inovāciju finansējuma kopējās stratēģiskās sistēmas resursus, lai nodrošinātu bioloģijas un medicīnas zinātniskās pētniecības infrastruktūras ilgtspējīgu īstenošanu kā pētniecības un izstrādes pakalpojumu, ar ko uzlabo pilsoņu dzīves kvalitāti, jo tādējādi veidotos uz zināšanām balstīta sabiedrība, kas var risināt sabiedrībai svarīgus uzdevumus Eiropā;
Calls on the Commission to leverage the resources of the Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding to ensure the sustainable implementation of biological and medical science research infrastructure as a public R&D service, oriented towards a better quality of life of the citizens, which is a way to make progress towards a knowledge-based society that can face the societal challenges in Europe;
uzskata, ka lielākas uzmanības pievēršana inovācijas politikai sniedz iespēju sabiedrisko pakalpojumu modernizācijai un pastiprināšanai gan pašreizējos, gan jaunos sektoros visās ekonomikas un sociālās dzīves jomās, tādējādi sekmējot kvalitāti un efektivitāti, darbavietu izveidi, nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu, kā arī ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju;
Considers that a greater emphasis on innovation policy represents an opportunity for the modernisation and reinforcement of public services in both existing and emerging fields, in a whole range of areas of economic and social life, thus boosting quality and efficiency, job creation, the fight against poverty and social exclusion, and economic, social and territorial cohesion;
norāda, ka krīzes laikā ir svarīgi piesaistīt jauniešus jaunajām pieejamajām darbavietām un nodrošināt, lai kvalifikācijas programmas veicinātu darba tirgus pieejamību jauniešiem un viņi varētu vislabāk izmantot nodarbinātības potenciālu, jo tā varētu gan cīnīties pret augstu bezdarba līmeni par 25 gadiem jaunāku iedzīvotāju vidū, gan izmantot jaunās paaudzes prasmes jauno tehnoloģiju lietošanā;
51 Notes that in times of crisis, it is essential to attract young people to the new types of jobs available and to ensure that skill programmes promote access to the labour market for young people, with a view to enabling them to make the most of their job potential, combating high unemployment among people under the age of 25 years and capitalising on the younger generation's skills in using new technologies;
prasa veltīt centienus, lai pārvarētu prasmju trūkumu zinātnes, tehnoloģiju, tehnikas un matemātikas jomā; uzsver, cik nozīmīgi ir paaugstināt mācību kvalitāti, uzlabot mūžizglītības un profesionālās apmācības pieejamību, veicināt darbinieku pastāvīgu apmācību, un to, ka pasākumi piekļuves nodrošināšanai šādai apmācībai jāorganizē tā, lai tie būtu integrējoši un nebūtu diskriminējoši sievietēm; taču uzskata, ka šiem pasākumiem pirmām kārtām vajadzētu būt paredzētiem darba ņēmējiem, kuri pilda mazāk kvalificēta darba pienākumus nekā iepriekš, kuriem draud darba zaudējums jaunu tehnoloģiju ieviešanas dēļ, kā arī tiem, kuri tiek atlaisti, jo viņiem trūkst pārstrukturēšanas un pārveides procesā pieprasīto prasmju; atgādina arī, ka pilnīgāk jāizstrādā visas apmācības darbības visos apmācības līmeņos, lai sekmētu radošumu un spējas inovācijas un uzņēmējdarbības jomā;
Calls for efforts to overcome skill shortages in the fields of science, technology, engineering and mathematics; stresses the importance of enhancing the quality of training, improving access to lifelong learning and vocational training, promoting continuous training for employees, and making arrangements for access to, and the organisation of, such training which are inclusive and do not discriminate against women; takes the view, however, that these measures should be aimed primarily at workers assigned to less skilled work than was previously the case, who are at risk of losing their jobs as a result of the introduction of new technologies, and at those made redundant because they lack the skills necessitated by restructuring and conversion; recalls also the need to develop all training activities, at all levels of training, more fully in order to enhance creativity, innovativeness and entrepreneurship;
uzsver nozīmīgumu, kāds ir mūžizglītības līmeņa paaugstināšanai un visiem paredzētu apmācības pasākumu izstrādei, lai veicinātu ekoinovāciju un uzņēmējdarbību un lai nodrošinātu, ka darbaspēks var pielāgot savas prasmes darba tirgus vajadzībām ilgtspējīgākā ekonomikā, kuras pamatā ir uz kompetenci balstītas apmācības pieeja; aicina dalībvalstis, darba devējus un darba ņēmējus atzīt prasmju pārvaldību, apmācību un mūžizglītību inovācijas spēju attīstībā par kopīgu pienākumu, kā tas ir atzīts sociālo partneru 2002. gada pamatnolīgumā par mūžizglītību;
Stresses the importance of raising the level of lifelong learning and of developing training activities for all in order to enhance eco-innovativeness and entrepreneurship and ensure that the workforce can adjust its skills to the labour market needs of a more sustainable economy founded on competence-based training concepts; calls on the Member States, employers and employees to recognise skills management, training and lifelong learning for innovation as a shared responsibility, as acknowledged in the social partners' 2002 framework agreement on lifelong learning;
norāda, ka, ņemot vērā augstāko mācību iestāžu studentu skaita nepietiekamību zinātnes un tehnikas jomā, ir jāveic pasākumi, lai nepieļautu, ka studenti pārtrauc mācības vai ka viņiem ir ierobežotas iespējas izvēlēties mācību iestādi finansiālu iemeslu dēļ, un tāpēc arī turpmāk ir nepieciešams sekmēt piekļuvi banku aizdevumiem, kurus daļēji var finansēt dalībvalstis;
Points out that, given the shortage of higher education students in the fields of science and technology, steps must be taken to ensure that no students abandon their studies or are limited in their choice of educational establishment for financial reasons, and that it is therefore necessary to continue to promote access to bank loans which can be partially financed by the Member States;
uzsver, ka ir jāatklāj pasīvi novatori, jo īpaši MVU starpā; norāda uz starpnieku organizāciju svarīgo lomu pasīvu novatoru atklāšanā, stimulējot inovāciju, sniedzot padomus un atbalstot inovāciju; uzskata, ka šīs organizācijas būtu jāstiprina un tām jāizstrādā programma, kas vērsta uz apmācības, kvalifikācijas un zināšanu uzlabošanu, un nākotnē jāpalielina duālās profesionālās izglītības (kas ļauj iegūt divas profesijas) modeļu nozīmība;
Underlines the need to detect sleeping innovators, in particular among SMEs; points to the important role of intermediate organisations in detecting sleeping innovators, providing incentives, giving advice and supporting innovation; takes the view that these organisations should be strengthened, that a programme aimed at improving training, qualifications and expertise should be developed for them, and that in the future the importance of models for dual-purpose training courses for two professions should increase;
atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir apgūt pamatkompetences un vispārējās kultūras augstu līmeni, lai labāk piemērotos darba videi; uzsver, ka šajā sakarā sevišķa nozīme ir valodu apguvei;
Reiterates the importance of acquiring a core of basic competences and a good level of general culture in order to ensure better adaptability to the working environment; stresses that, in this context, language learning is of particular importance;
aicina dalībvalstis izveidot kopas un radīt apstākļus inovācijas sekmēšanai, un atbalstīt ciešāku partnerību veidošanu starp izglītības iestādēm un uzņēmējdarbības aprindām gan valsts, gan starptautiskajā mērogā, un, izstrādājot mācību programmas, apsvērt arī uzņēmumu vajadzības;
Calls on the Member States to create clusters and conditions in which innovation is accelerated and to support the development of stronger partnerships between educational institutions and the business world, both nationally and internationally, while also considering the needs of businesses when developing the curricula;
uzskata, ka ir būtiski kā daļu no inovācijas veicinošiem pasākumiem visās jomās izveidot īpašas programmas, ar kurām sekmēt zinātnes un tehnikas kultūru;
Considers that it is essential to establish programmes specifically to promote scientific and technological culture as part of the measures to promote innovation in all areas;