natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver to, ka cilvēku veselības un dzīves apstākļu uzlabošana ir saistīta ar tādu produktu izstrādi, kuri var veicināt veselīgas sabiedrības attīstību un uzlabot cilvēku, īpaši bērnu un neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuvi tiem; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt veselības aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; šā iemesla dēļ aicina, piemēram, izveidot Eiropas standartus ortopēdiski pareiziem bērnu apaviem; uzsver, ka standartizācijas komiteju darbā ir aktīvi jāiesaistās veselības jomas speciālistiem un valstu iestādēm, kas atbildīgas par sabiedrības veselības jautājumiem;
Stresses that the improvement of human health and living conditions implies developing products that can contribute to the healthy development of the population and improve accessibility, in particular for children and vulnerable people; considers, therefore, that there is an urgent need to integrate health aspects into all relevant products and services and that the European standardisation system needs to develop an improved system to ensure that such aspects are properly addressed when standards are developed; calls in that respect, for instance, for the establishment of European standards for orthopedically sound footwear for children; stresses the need to promote the active involvement in standardisation committees of health experts and public authorities responsible for health issues;
uzsver, ka standartizācijai ir potenciāli lielas iespējas nojaukt šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem īstenot savas spējas un līdzvērtīgi iesaistīties visās dzīves jomās; tādēļ aicina izstrādāt tādus standartus, kuros ņemtas vērā dažādu iedzīvotāju grupu vajadzības un ar kuriem uzņēmējiem tiek pavērtas jaunas iespējas piedāvāt inovatīvus risinājumus, tā veicinot ikviena pieejamu produktu, pakalpojumu un infrastruktūras izveidi; uzsver to, cik liela nozīme “projektēts visiem lietotājiem” koncepcijai, kas ir radošs un ētisks uzdevums standartu izstrādātājiem, projektētājiem, uzņēmējiem, valsts iestādēm un politikas veidotājiem, jo tās mērķis ir panākt, ka visiem cilvēkiem ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt cita starpā ēkām, transporta pakalpojumiem, izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem, medicīnas pakalpojumiem, informācijai un komunikācijai, kultūrai, atpūtas iespējām, kā arī plaša patēriņa produktiem un pakalpojumiem;
Emphasises that standardisation has great potential to remove barriers that prevent persons with disabilities and elderly people from exercising their capabilities and participating on equal terms in all areas of life; calls, therefore, for the development of standards that take into account the diverse needs of the population and create new opportunities for businesses to provide innovative solutions, with a view to fostering the development of products, services and infrastructures that are accessible to everyone; stresses the importance of the Design for All concept, which constitutes a creative and ethical challenge for standardisers, designers, entrepreneurs, public authorities and policymakers, since its aim is to enable all people to have equal access to, inter alia, the built environment, transportation, education, employment, housing, medical facilities, information and communication, culture, leisure and consumer products and services;
tādēļ aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas iestādes izveidot un atbalstīt sistemātisku pieeju savām standartizācijas darbībām, lai nodrošinātu, ka standartos ir iekļautas prasības par vienlīdzīgas piekļuves iespējām atbilstīgi “projektēts visiem lietotājiem” principiem, tostarp ir paredzēti piemēroti pārbaudes mehānismu, lai pārliecinātos, ka attiecīgajos standartos pienācīgi ņemtas vērā cilvēku ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības; šā iemesla dēļ aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas un valstu standartizācijas organizācijas izveidot un atbalstīt mācību kursus cilvēkiem ar invaliditāti, lai palielinātu viņu efektīvu dalību standartu izstrādes procesā, kā arī mācības standartu veidotājiem, lai iepazīstinātu viņus ar invaliditātes un piekļuves iespēju problemātiku;
Calls, therefore, on the Commission and the ESOs to develop and support a systematic approach to their standardisation activities in order to ensure that standards incorporate adequate accessibility requirements, in keeping with Design for All principles, including an appropriate verification mechanism to ensure that the standards in question properly reflect the needs of persons with disabilities and elderly people; calls, further, on the Commission, the Member States and the European and national standardisation organisations to develop and support training courses for persons with disabilities, to increase their effective participation in the standards-setting process, and for standardisers, to familiarise them with disability and accessibility issues;
mudina visas dalībvalstis nekavējoties ratificēt ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām un efektīvi piemērot tās noteikumus attiecībā uz universālā dizaina principu ievērošanu standartu izstrādes procesā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pastāvošos publiskā iepirkuma noteikumus, iekļaujot publiskā iepirkuma līgumos noteikumus par pieejamību, lai tādā veidā veicinātu pieejamību un stimulētu ražotājus izveidot un piedāvāt pieejamus produktus un pakalpojumus; aicina sekmēt to, ka ar ES finansētiem pētniecības un attīstības projektiem tiek veidoti inovatīvi palīgtehnoloģijas izstrādājumi, kā arī iekļaut pieejamības noteikumus struktūrfondu piešķiršanas kritērijos gan valstu, gan reģionālā līmenī;
Urges all the Member States to ratify without delay the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and implement effectively its provisions with regard to the promotion of universal design principles in the standards-setting process; calls, further, on the Commission and the Member States to strengthen existing public procurement rules in order to promote the inclusion of accessibility clauses in public contract award procedures, with a view to fostering accessibility and providing incentives for manufacturers to develop and offer accessible products and services; calls for the promotion of EU-funded R&D projects to develop innovative, assistive technology products and for accessibility provisions to be made a criterion in the allocation of structural funding at national and regional level;
uzsver ‐ lai arī turpmāk uzlabotu patērētāju aizsardzību, Vispārējo produktu drošuma direktīvas īstenošanas standartu piemērošanai ir jākļūst par prioritāti;
Stresses that, in order to further strengthen consumer protection, the procedure for developing standards relating to the General Product Safety Directive should be prioritised;
vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par elektriskajiem transportlīdzekļiem, kurā uzvērts, ka standartizācijas process ir jāpadara efektīvāks dažādās jomās, lai paātrinātu elektrisko transportlīdzekļu ienākšanu tirgū, kas sekmētu konkurētspēju un nāktu par labu videi;
Draws attention to Parliament's resolution of 6 May 2010 on electric cars, which stresses the need for effective standardisation processes in various areas to accelerate the market introduction of electric cars in the interests of competitiveness and the environment;
norāda, ka gan intelektuālā īpašuma tiesības, gan standartizācija sekmē inovāciju un veicina tehnoloģiju izplatīšanu; uzsver, ka būtu jāpanāk atbilstošs līdzsvars starp standartu lietotāju un intelektuālā īpašuma tiesību subjektu interesēm; aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes būt īpaši piesardzīgām, dodot plašas piekļuves atļauju visiem lietotājiem attiecībā uz tiem standartiem, kuru izstrāde pamatota uz patentētām tehnoloģijām; uzsver, ka licences attiecībā uz jebkurām būtiskām standartos iekļautajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir jāiegūst ar godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem;
Points out that both intellectual property rights (IPRs) and standardisation encourage innovation and facilitate the dissemination of technology; emphasises that a correct balance should be established between the interests of the users of standards and the rights of owners of intellectual property; calls on European and national standards bodies to be particularly vigilant when developing standards based on proprietary technologies, in order to allow broad access to all users; stresses the need to ensure that licences for any essential IPRs contained in standards are provided on fair, reasonable and non-discriminatory conditions;
atzīst, ka forumi un konsorciji ievērojami veicina standartizācijas sistēmas darbību, nodrošinot starptautiski atzītas specifikācijas, kas bieži vien ir atvērtākas inovatīvām tehnoloģijām; norāda, ka visredzamāk tas izpaužas IKT nozarē, kurā virkne forumu un konsorciju ir pārtapuši starptautiskās organizācijas, kas izstrādā plaši izmantotas specifikācijas, izmantojot atklātu, pārredzamu un uz konsensu balstītu izstrādes procesu; uzskata, ka Eiropas standartizācijas organizācijām, forumiem un konsorcijiem ir jāatrod veids, kā sadarboties, plānojot savu darbību, un kā izraudzītie standartu nodošanai piemērotāko līmeni (Eiropas vai starptautisko), lai nodrošinātu konsekvenci un izvairītos no fragmentācijas vai darbības dubultošanās;
Recognises that fora and consortia contribute considerably to the standardisation system by providing specifications with global relevance, which are often more receptive to innovative technologies; points out that, most notably in the ICT sector, a number of fora and consortia have evolved into global organisations producing widely implemented specifications on the basis of open, transparent and consensus-based development processes; believes that the ESOs and fora/consortia must find ways of cooperating in planning their activities by transferring standards to the most appropriate level, international or European, in order to ensure coherence and avoid fragmentation or duplication;
aicina arī Eiropas standartizācijas organizācijas izveidot un īstenot uzlabotu mehānismu forumu un konsorciju specifikāciju pieņemšanai Eiropas standartu statusā, ar kura starpniecību ir jāpanāk visu ieinteresēto pušu vienprātība, izmantojot saskaņā ar dalībvalstu delegāciju principu izstrādātas procedūras apspriedēm ar visām attiecīgajām pusēm; uzsver, ka tam nevajadzētu mazināt iespējas nepastarpināti iesniegt forumu un konsorciju specifikācijas starptautiskām standartizācijas organizācijām, lai tās iegūtu starptautisku statusu, ar nosacījumu, ka tās atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumā par tirdzniecības barjerām iekļautajiem principiem (pārredzamība, atklātība, objektivitāte, konsenss, efektivitāte, piemērotība un saskaņotība);
Calls also on the ESOs to develop and implement an improved mechanism for the adoption of fora/consortia specifications as European standards, whereby consensus on the part of all stakeholders must be guaranteed through the established procedures for consulting all parties concerned in accordance with the national delegation principle; stresses that this should not restrict the possibility of submitting fora/consortia specifications directly to international standards organisations in order to seek more global status, provided that this complies with the principles set out in the World Trade Organization's agreement on technical barriers to trade (transparency, openness, impartiality, consensus, effectiveness, relevance and coherence);
uzskata, ka savietojamība ir svarīgs faktors inovācijai un konkurētspējai, jo īpaši IKT nozarē, kurā forumiem un konsorcijiem ir nozīme; norāda, ka savietojamība ir atkarīga ne tikai no standartu vai specifikāciju izstrādes, bet arī no tā, kā tos izmanto; atzīst ‐ lai panāktu savietojamību, svarīga nozīme ir forumiem un konsorcijiem, kuri atbilst lietotāju vajadzībām; aicina Komisiju sekmēt koordināciju starp IKT forumiem un konsorcijiem un oficiālām standartu izstrādes iestādēm, kā rezultātā varētu palielināties savietojamība un samazināties iespēja, ka varētu notikt divkāršs darbs un tikt ieviesti pretrunīgi standarti IKT nozarē;
Recognises that interoperability is key to innovation and competitiveness, especially in the ICT sector, where fora and consortia play a role; points out that interoperability depends not only on standards/specifications development but also on their implementation by users; acknowledges the important role played by user-driven fora and consortia to achieve interoperability; calls on the Commission to enhance the coordination between the ICT fora and consortia and the formal standard-developing bodies, which could increase interoperability and minimise the risk of duplication and conflict between standards in the ICT sector;
uzsver, ka IKT standartizācijas politika obligāti jāpielāgo tirgum un politikas attīstībai, jo tādēļ tiks sasniegti tādi nozīmīgi Eiropas politikas mērķi, kuru īstenošanai vajadzīga savietojamība, kā e-veselība, pieejamība, drošība, e-uzņēmējdarbība, e-pārvalde un transports, kā sniegs ieguldījumu starptautisko standartu izstrādē personas datu aizsardzības atbalstam;
Stresses the imperative need to adapt ICT standardisation policy to market and policy developments, which will lead to achieving important European policy goals requiring interoperability, such as e-health, accessibility, security, e-business, e-government and transport, and will contribute to the development of standards in support of personal data protection;
aicina Komisiju nolūkā atbalstīt ES politiku īstenot modernizētu un paplašinātu ES standartizācijas politiku informācijas tehnoloģijas jomā, kam cita starpā jānodrošina savietojamība, juridiskā noteiktība un atbilstīgu drošības pasākumu piemērošana, vienlaikus mazinot papildu slogu uzņēmumiem, riskus lietotājiem un šķēršļus informācijas tehnoloģijas brīvai apritei;
Calls on the Commission, in order to support other EU policies, to implement a modernised and extended EU standardisation policy for information technology, which should, inter alia, ensure interoperability, legal certainty and the application of appropriate safeguards, while minimising additional burdens for business, risks for users and obstacles to the free movement of information technology;
aicina Komisiju efektīvi izmantot pastāvošos juridiskos pamatus, lai būtu iespējam informācijas tehnoloģiju standartu izstrāde, un apzināt tās informāciju tehnoloģiju nozares un jomas vai lietojumprogrammatūras, kurās varētu efektīvi pielietot ES standartizāciju, lai atbalstītu ES politiku, un attiecīgi aicina iesniegt atbilstīgus priekšlikumus; aicina Komisiju vajadzības gadījumā apsvērt iespēju izmantot “jauno pieeju” un “jauno tiesisko regulējumu” kā paraugu modernizētai IKT standartizācijas politikai ES politikas atbalstam;
Calls on the Commission to make effective use of existing legal bases enabling information technology standardisation, and to identify additional information technology sectors and areas or applications where effective use of EU standardisation could be used to support EU policies, and to present appropriate proposals accordingly; calls also on the Commission to consider using, where appropriate, the ‘New Approach’ and the ‘New Legislative Framework’ as a model for a modernised ICT standardisation policy in support of EU policy;
uzsver, ka starptautiskie standarti dēļ tā, ka vienu identisku standartu izmanto daudzās valstīs, ļauj globālajā tirgū īstenot uz darbības rezultātiem orientētu pieeju, vairojot patērētāju izpratni un uzticību tirgum;
Stresses that international standards are enablers for a global market by virtue of the use of one identical standard in many countries, centred on a ‘performance-based’ approach, encouraging consumer understanding and market confidence;
uzsver, ka reglamentējošs dialogs ir svarīgs iekšējā tirgus ārējās dimensijas aspekts, un tādēļ ir nepieciešams nosargāt un palielināt Eiropas standartizācijas sistēmas vietu starptautiskajā standartizācijas vidē, lai veicinātu starptautiski atzītu standartu izstrādi, atvieglotu tirdzniecību un palielinātu Eiropas konkurētspēju, paturot prātā jaunattīstības valstu likumīgās intereses un rīkojoties tā, lai izvairītos no nevajadzīgas starptautiskā līmenī jau paveikta darba atkārtošanas;
Emphasises that the regulatory dialogue is an important aspect of the external dimension of the Internal Market and that there is therefore a need to safeguard and enhance the European standardisation system's position in the international standardisation environment in order to promote the development of international standards with genuine global relevance, facilitate trade and increase European competitiveness, whilst taking into account the legitimate interests of the developing countries and taking care to avoid the unnecessary duplication of work already carried out at international level;
pauž atbalstu divu Eiropas standartizācijas ekspertu norīkošanai uz Ķīnu un Indiju, lai atbalstītu Eiropas standartizācijas organizācijas, popularizētu Eiropas standartus un gūtu informāciju par šo valstu standartizācijas sistēmām; aicina Komisiju izpētīt nepieciešamību nosūtīt standartizācijas speciālistus uz citiem pasaules reģioniem, lai popularizētu Eiropas standartizācijas sistēmu;
Supports the secondment of two European standardisation experts to China and India with the aim of supporting the ESOs, promoting European standards and providing feedback on the standardisation systems of those countries; asks the Commission to explore the necessity of seconding standardisation experts to other regions of the world in order to promote further the European standardisation system;
aicina Komisiju standartizācijas darbības saskaņot ar mūsu starptautiskajiem partneriem, piemēram, risinot transatlantisko dialogu; šajā ziņā mudina Komisiju apsvērt un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nostiprinātu Eiropas standartizācijas ietekmi pasaulē nolūkā veicināt Eiropas ražojumu un pakalpojumu konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā;
Calls on the Commission to coordinate its standardisation activities with our international partners, for instance within the transatlantic dialogue; encourages the Commission, with this in mind, to consider and take the necessary measures to reinforce the influence of European standardisation at world level so as to enhance the competitiveness of Europe's products and services in international trade;
aicina Eiropas ieinteresētās puses un valstu standartizācijas organizācijas atjaunināt apņemšanos iesaistīties starptautiskajā standartizācijas procesā, lai nostiprinātu Eiropas vadošo lomu un iegūtu līdera priekšrocības starptautiskajos tirgos; uzsver nepieciešamību panākt labāku koordināciju starp Eiropas ieinteresētajām pusēm un valstu standartizācijas organizācijām starptautiskajā standartizācijas procesā gan tehniskajā, gan politiskajā līmenī;
Calls for a renewed commitment to international standardisation on the part of European stakeholders and NSBs, in order to capitalise on European leadership and gain first-mover advantages in global markets; stresses the need for better coordination between European stakeholders and NSBs in international standardisation at technical and political level;
B7-0572 , 0573 , 0579 , 0580 , 0581 un 0582/2010
B7-0572 , 0573 , 0579 , 0580 , 0581 and 0582/2010
ņemot vērā Eiropas Savienības un Moldovas Republikas 1994. gada 28. novembrī parakstīto Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreement signed on 28 November 1994 between the Republic of Moldova and the European Union and which entered into force on 1 July 1998,
ņemot vērā ES un Moldovas Sadarbības padomes 2009. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu,
having regard to the Joint Statement of the EU-Moldova Cooperation Council issued on 21 December 2009,
ņemot vērā notiekošās sarunas par Moldovas Republikas un Eiropas Savienības asociācijas nolīguma noslēgšanu, kā arī sarunas par vīzu režīma atcelšanu starp Savienību un Moldovas Republiku,
having regard to the on-going negotiations for the conclusion of an Association Agreement between the Republic of Moldova and the European Union, as well as the negotiations on the liberalisation of the visa regime between the Union and the Republic of Moldova,
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija progresa ziņojumu par Moldovu ( COM(2010)0207 ),
having regard to the Commission's Progress Report on the Republic of Moldova of 12 May 2010 ( COM(2010)0207 ),
ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2010. gada 17. maija paziņojumu par Moldovu/Piedņestru, 2010. gada 27. septembra paziņojumu par ierobežojošiem pasākumiem pret Piedņestras reģiona vadību un 2010. gada 14. oktobra paziņojumu par to, ka Moldovas Republika ratificējusi Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,
having regard to the statements of the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy on Moldova/Transnistria of 17 May 2010, on restrictive measures against the leadership of the Transnistrian region of 27 September 2010 and on the ratification of the Rome Statute of the International Criminal Court by the Republic of Moldova of 14 October 2010,
ņemot vērā 2009. gada 29. jūlija parlamenta vēlēšanu rezultātus, rezultātus 2010. gada 5. septembra referendumam par Konstitūcijas reformu un lēmumu 2010. gada 28. novembrī rīkot pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas,
having regard to the outcome of the parliamentary elections of 29 July 2009 and the results of the referendum on the reform of the constitution on 5 September 2010 and to the decision to hold early parliamentary elections on 28 November 2010,
ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovas Republiku un Piedņestras reģionu,
having regard to its previous resolutions on the Republic of Moldova and on the Transnistria region,
tā kā Eiropas kaimiņattiecību politikā un 2009. gada maijā uzsāktajā Austrumu partnerībā ir atzīta Moldovas Republikas tiekšanās pievienoties Eiropas Savienībai un Moldovas nozīme, kāda tai ir kā valstij, ko ar Eiropas Savienības dalībvalstīm vieno senas vēsturiskas, kultūras un ekonomikas saiknes;
whereas the European Neighbourhood Policy (ENP) and the Eastern Partnership launched in May 2009 recognised the Republic of Moldova's European aspirations and the importance of Moldova as a country with deep historical, cultural and economic links with the Member States of the European Union,
tā kā pašlaik starp ES un Moldovas Republiku notiekošajām sarunām par asociācijas nolīguma noslēgšanu vajadzētu ievērojami paātrināt ES un Moldovas Republikas vienotas institucionālās sistēmas izveidi, padziļināt attiecības visās jomās un veicināt politisko tuvināšanos un ekonomisko integrāciju, kas paredz savstarpējas tiesības un pienākumus;
whereas the Association Agreement currently being negotiated between the EU and the Republic of Moldova should significantly enhance the EU-Republic of Moldova common institutional framework, facilitate the deepening of relations in all areas, and strengthen political association and economic integration, involving reciprocal rights and obligations,
tā kā ES un Moldovas attiecības pēdējā gada laikā ir ievērojami attīstījušās, un šo faktu Eiropas Komisija pienācīgi atspoguļoja 2010. gada 12. maija progresa ziņojumā, konstatējot, ka attīstība notikusi lielākajā daļā Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā iekļauto jomu;
whereas EU-Moldova relations have progressed substantially over the last year, a fact that was duly reflected in the Progress Report by the European Commission on 12 May 2010 which found that progress was achieved in most of the sectoral fields covered by the ENP Action Plan,