natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā sociālas, resursu ziņā efektīvas, ekoloģiskas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana ir viens no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem,
whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
tā kā tiek sagaidīts, ka pakalpojumu nozare, piemēram, pārdošana un drošības, tīrīšanas, ēdināšanas, aprūpes un individuālie pakalpojumi, laikposmā līdz 2020. gadam joprojām nodrošinās ievērojamu darba vietu skaita pieaugumu un šie pakalpojumi varētu būt visstraujāk augošā joma;
whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
tā kā lauksaimniecības pārtikas nozare atgūst globālo nozīmi, radot nepieciešamību pēc dažādām un kvalificētākām prasmēm, taču ievērojami samazinot mazkvalificētu darba vietu skaitu;
whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
tā kā, lai sasniegtu ilgtspējīgu izaugsmi un pārietu uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku, vides aizsardzību un jaunu ekoloģisku tehnoloģiju attīstību, būs nepieciešama atbilstīgu prasmju pieejamība;
whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
tā kā nozaru tehnoloģijas pārmaiņas un jauni darba organizācijas modeļi pašsaprotami ietekmē nodarbinātības modeļus dažādās profesijās un kvalifikācijas līmeņos nepieciešamo prasmju ziņā;
whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
tā kā tautsaimniecības arvien vairāk pieprasa radošās, interaktīvās, komunikācijas un problēmrisināšanas prasmes darba vietā, bet mazkvalificētajam darbaspēkam vai darba ņēmējiem, kuri veic standarta funkcijas, draud darba zaudējums;
whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
tā kā darba ņēmējiem ar zemu izglītības un prasmju līmeni, kā arī personām no mazāk aizsargātām grupām vairāk draud darba zaudējums, nestabili darba nosacījumi un nabadzība, ja vien šiem cilvēkiem nav pienācīgas apmācību un pārkvalificēšanās iespējas, kas viņiem ļautu atbilst darba tirgus prasībām;
whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
tā kā apmācības un augstākās izglītības ilgtermiņa efektivitāte ir atkarīga no daudziem aspektiem, tādiem kā kvalitatīvas izglītības pieejamība un apmācības nodrošināšana, iespēju vienlīdzība un bezšķēršļu piekļuve ikvienam, aprūpes pakalpojumu pieejamība, ilgtspējīgi valsts ieguldījumi, valsts finanšu stāvoklis un efektīva šo finanšu pārvaldība, kā arī labāka indivīdu un darba tirgus vajadzību saskaņošana;
whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
tā kā ES ir apņēmusies uzlabot izglītības līmeņus, līdz 2020. gadam panākt, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaits ir zem 10 % līmeņa un palielināt augstākās vai līdzvērtīgas izglītības iegūšanas līmeni vismaz līdz 40 %;
whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
tā kā sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc darba vietām, kurās nepieciešama augsta tehniskā un zinātniskā kvalifikācija, un 2020. gadā apmēram pusi no visām darba vietām aizņems darba ņēmēji ar vidēja līmeņa kvalifikāciju, savukārt salīdzinājumā ar šodienas 29 % līmeni augsta līmeņa kvalifikācija būs vajadzīga 35 % darba vietu, un tā kā ekonomikas ilgtspējībai būs vajadzīgas papildu kvalifikācijas visās profesijās un visos prasmju segmentos;
whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
tā kā migrācija gan ES iekšienē, gan uz ES un no tās, kā arī demogrāfiskās izmaiņas daudzējādā ziņā ietekmēs darba ņēmēju turpmāko skaitu un sastāvu dalībvalstīs un būtiski izmainīs prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, jo īpaši dalībvalstīs, kurās iedzīvotāju skaits strauji sarūk vai no kurām lielā skaitā emigrē intelektuālais darbaspēks;
whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
tā kā migrējošo darba ņēmēju kompetences un prasmes bieži vien netiek nedz pienācīgi atzītas, nedz optimāli izmantotas, un tā kā migrējošiem darba ņēmējiem nereti ir grūtības piekļūt darba tirgum, izglītībai un apmācībai arī tādēļ, ka viņi nepārzina savas darba un sociālās tiesības un nav iesaistījušies darba ņēmēju apvienībās; tā kā līdz ar to nozīmīgu ieguldījumu turpmāko darba tirgus vajadzību apmierināšanā var sniegt integrācijas politika, ar ko atbalsta imigrantu piekļuvi izglītībai, apmācībai un nodarbinātībai;
whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
tā kā, lai gan mikrokredīts ir būtisks mehānisms sieviešu uzņēmējdarbībai un ģimenes uzņēmumu dibināšanai, sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas uzņēmējdarbībā Eiropas Savienībā, un sieviešu īpatsvars uzņēmēju vidū ir vidēji 30 %;
whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
tā kā vairāk nekā 60 % augstskolu absolventu ir sievietes, turpretim pārāk maz sieviešu un meiteņu izvēlas zinātnes jomu un tāpēc tajā vērojama spēcīga segregācija; tā kā atšķirības starp sieviešu un vīriešu nodarbinātību IT jomā laika gaitā vairāk tiecas palielināties nekā samazināties;
whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men's employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
tā kā sievietes darba tirgū ir nelabvēlīgā situācijā un neproporcionālā pārsvarā ir to darba ņēmēju vidū, kuri strādā nepilnu darbalaiku, un iesaistītas jaunās, bieži vien nestabilās darba attiecībās, saskaroties ar šķēršļiem, ja viņas vēlas piekļūt pilnīgām sociālajām tiesībām, sociālajai aizsardzībai un pabalstiem;
whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
tā kā ilgtspējīga ekonomikas izaugsme var palielināt kvalitatīvu darba vietu skaitu un sekmēt tautsaimniecību atveseļošanos visā ES;
whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
tā kā pētniecībā, inovācijās un izglītībā, kas ir izaugsmes un dzīves apstākļu uzlabošanas stūrakmeņi, Eiropas Savienība joprojām iegulda mazāk līdzekļu nekā tās ekonomiskie partneri un konkurenti pasaulē; tā kā ir vajadzīgi lieli ieguldījumi zinātības ekonomikā, tehniskajā apmācībā un profesionālajā pārkvalifikācijā;
whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
tā kā mērķtiecīga un pielāgota prasmju uzlabošana ir būtiska, lai palīdzētu cilvēkiem iegūt jaunas prasmes, savukārt viņi varētu gūt labumu no pārejas uz ilgtspējīgāku ekonomiku; tā kā pastāv pārliecinoši ekonomiskie argumenti par labu prasmju uzlabošanai, darba tirgus integrācijai un sociālajai iekļaušanai; tā kā ieguldījumu samazināšana prasmju uzlabošanā radīs nelabvēlīgu ilgtermiņa ietekmi,
whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
atgādina ‐ stratēģijā “Eiropa 2020” dalībvalstis vienojās, ka līdz 2020. gadam vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem sieviešu un vīriešu nodarbinātība būs 75 % līmenī, un šis mērķis ir cieši saistīts ar ekonomikas izaugsmi, kā arī sociālās drošības un valsts finanšu ilgtspējību Eiropā; atgādina, ka pašlaik sieviešu nodarbinātība ir 58,2 % līmenī; uzsver, ka būtiskākie priekšnosacījumi nodarbinātības mērķu sasniegšanai ir krass jauniešu bezdarba samazinājums, palielināta sieviešu līdzdalība darba tirgū un efektīva stratēģijas prioritāro integrācijas mērķu īstenošana; uzsver, ka gandrīz visas valstu reformu programmas atpaliek gan nodarbinātības, gan nabadzības mazināšanas mērķu īstenošanā, un aicina visas ieinteresētās personas pastiprināt centienus, lai stratēģijas “Eiropa 2020” realizācija būtu veiksmīga;
Recalls that, within the Europe 2020 strategy, Member States agreed on an employment target of 75 % for men and women in the 20-64 years age group by 2020, a goal closely connected with economic growth and sustainability of social security and public finances in Europe; recalls that the employment rate for women currently stands at 58,2 %; underlines that a drastic reduction of youth unemployment, increased women's participation in the labour market and effective implementation of the inclusion priority of the strategy are among the vital preconditions for reaching the employment target; stresses that most National Reform Programmes fall short of meeting both the employment and the poverty target, and calls on all stakeholders to intensify their efforts to make the Europe 2020 strategy a success;
atkārtoti norāda, ka pieci Savienības pamatmērķi ir nodarbinātības veicināšana, apstākļu uzlabošana inovācijas, pētniecības un attīstības jomā, mērķu sasniegšana klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, kā arī izglītības līmeņu uzlabošana un sociālās integrācijas veicināšana;
Reiterates that the five Union headline targets are promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion;
atgādina, ka pastāv milzīgi šķēršļi, kas būtiski apgrūtina nodarbinātības palielināšanu ES, cīņu ar strukturālo bezdarbu un jaunu darba vietu radīšanu, tādējādi sekmējot produktivitāti un veicinot lielāku konkurētspēju; uzskata, ka šīs problēmas jārisina prioritārā kārtā, papildus tam, ka tiek nodrošināta labāka darba tirgu funkcionēšana, ietverot daudzu pašreizējo darba ņēmēju prasmju līmeņu neatbilstību un nepietiekamību, kā arī zemos izglītības līmeņu rādītājus atsevišķās Eiropas valstīs salīdzinājumā ar starptautiskiem rādītājiem; uzskata, ka jaunas ilgtspējīgas ekonomikas maksimālo iespēju izmantošanā izšķiroša nozīme būs integrētai pieejai vajadzīgo prasmju attīstīšanā, un aicina Komisiju tās plānotajā paziņojumā par darba vietām jaunā ilgtspējīgā ekonomikā iekļaut šajā jautājumā izvirzītās Parlamenta prasības;
Recalls the existence of major obstacles to substantially raising employment in the EU, combating structural unemployment and creating new jobs and thus boosting productivity and fostering greater competitiveness; believes that the challenges to be tackled as a matter of priority, in addition to ensuring better-functioning labour markets, include the mismatch and insufficient skill levels of many workers today, as well as the low rankings in education levels in some European countries, compared to international rates; considers that an integrated approach to developing the necessary skills base will be vital in making the most of the potential of a new sustainable economy, and calls on the Commission, in its planned communication on jobs in the new sustainable economy, to follow up on Parliament's requests in this respect;
norāda, ka nodarbinātības līmenis un ekonomikas veiktspēja ir savstarpēji stiprinoši elementi, radot īpaši augstus ekonomikas izaugsmes un kvalitatīvas nodarbinātības līmeņus; tomēr stingri iesaka dalībvalstīm ievērot stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu kopumu nodarbinātības politikas jomā un plašās ekonomikas politikas pamatnostādnes, vienlaikus nodrošinot, ka īstenotā politika atbilst valsts, reģionālajai un vietējai situācijai un jo īpaši konkrētajiem apstākļiem katrā dalībvalstī;
Points out that the employment rate and economic performance are mutually reinforcing in generating particularly high levels of economic growth and quality employment; strongly recommends, however, that the Member States follow the Europe 2020 integrated set of guidelines for employment policies and broad economic policy guidelines, while making sure that the policies put in place respond to national, regional and local circumstances and particular conditions in individual Member States;
uzsver, ka dalībvalstis joprojām ir atbildīgas par sociālās politikas galvenajiem elementiem, tādiem kā nodokļi, sociālās labklājības programmas, atsevišķi nodarbinātības noteikumi, veselības aprūpe un izglītība; uzskata par būtisku, ka sociālajā politikā tiek ņemti vērā valsts, reģionālie un vietējie apstākļi un jo īpaši apstākļi konkrētās dalībvalstīs;
Stresses that Member States are still in charge of key elements of social policy such as taxes, social welfare programmes, some labour regulation, healthcare and education; considers it essential that social policies respond to national, regional and local circumstances and particularly conditions in individual Member States;
prasa labāk koordinēt ekonomikas politiku starp dalībvalstīm, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu un veicinātu efektīvu konkurenci, ņemot vērā reģionālās atšķirības visā Eiropā attiecībā uz nodarbinātības un bezdarba līmeņiem; mudina dalībvalstis ievērot budžeta disciplīnas noteikumus, lai mazinātu risku nonākt pārmērīga budžeta deficīta situācijā, un prasa īstenot efektīvu budžeta uzraudzību, vienlaikus pieļaujot valsts ieguldījumus saskaņā ar ES izaugsmes un nodarbinātības mērķiem; tomēr uzsver, cik nozīmīgi ir veikt sociālās ietekmes novērtējumu, kā prasīts Līgumā, un mudina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt izdevumu samazinājuma sociālās izmaksas, jo īpaši izglītības un aktīva darba tirgus politikas jomā, kas varētu apdraudēt progresa panākšanu, risinot kvalificētu darba ņēmēju iztrūkumu Eiropā un saglabājot ekonomikas veiktspēju;
Calls for better coordination of economic policies among Member States in order to foster sustainable growth and job creation and to facilitate effective competition, taking into account the regional inequalities across Europe regarding employment and unemployment rates; urges Member States to respect the rules on budgetary discipline in order to diminish the risk of falling into excessive deficit and calls for effective budgetary surveillance, while allowing for public investment in line with the EU's growth and employment objectives; emphasises, however, the importance of the social impact assessment as required by the Treaty and urges the Commission and the Member States to assess the social costs of spending cuts, in particular of those for education and active labour market policies which could jeopardise progress in addressing the shortage of skilled workers in Europe and maintaining economic performance;
atbalsta stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto Komisijas pamatiniciatīvu, kas ir kā satvars, ar ko sekmēt konkurētspēju un nodarbinātību un panākt virzību uz ilgtspējīgu, viedāku un integrētāku ekonomiku; uzsver reģionālā mēroga nozīmi programmas īstenošanā; aicina Komisiju izpildīt pamatiniciatīvā iekļautās nodarbinātības un prasmju prioritārās darbības, pienācīgu uzmanību veltot gan darba pieprasījumam, gan piedāvājumam uz zināšanām balstītas, ilgtspējīgas un integrētas ekonomikas kontekstā;
Supports the Commission's flagship initiative within the Europe 2020 strategy as a framework to promote competitiveness and employment and to make the change towards a sustainable, smarter and more inclusive economy; highlights the importance of the regional dimension in implementing the agenda; calls on the Commission to deliver on the employment and skills priority actions under the flagship initiative, giving appropriate importance to promoting both labour supply and demand in the context of a knowledge-based, sustainable and inclusive economy;
uzskata, ka jaunu prasmju un darba vietu programma ir jāskata kopā ar ES pētniecības pamatprogrammu un ka abu sinerģija var veicināt izaugsmi un darba vietu izveidi;
Considers that the Agenda for New Skills and Jobs should be seen in conjunction with the EU's Research Framework Programme, and that synergies between the two could create growth and jobs;
uzsver, ka jaunākās ekonomikas un darba tirgus tendences apvienojumā ar tādiem nākotnes uzdevumiem kā demogrāfiskās izmaiņas un pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku prasa īstenot labākas nodarbinātības, izglītības un darba organizācijas stratēģijas, ar kurām uzlabot ES konkurētspēju un darba un dzīves apstākļus un radīt jaunas darba vietas, un līdz ar to veicināt progresīvu izaugsmi, apvienojot pilnīgu nodarbinātību un labklājību, kā arī ilgtspējīgu ražošanu un noturīgus dzīvesveida modeļus; šajā saistībā uzsver, cik būtiski ir visu vecumu grupām nodrošināt vispārēju piekļuvi mūžizglītības, kvalifikācijas un prasmju iegūšanai; uzsver, ka pastāv ekonomiski argumenti par labu prasmju uzlabošanai, darba tirgus integrācijai, sociālajai iekļaušanai, efektīvai diskriminācijas apkarošanai un labākai visu darba ņēmēju spēju izmantošanai; atgādina, ka darba un privātās dzīves saskaņošana, izglītība un cilvēkkapitāla uzlabošana indivīdiem sniedz arī ar ekonomiku nesaistītus ieguvumus;
Stresses that recent economic and labour market developments combined with future challenges, such as demographic change and transition to a sustainable economy, call for better employment, education and work organisation strategies in order to improve the competitiveness of the EU and the working and living conditions and to create new jobs, and therefore to promote ‘smart growth’ combining full employment and welfare, as well as sustainable production and lifestyles; underlines in that connection the importance of universal access to lifelong learning, qualifications and skills for all age groups; stresses the economic arguments for up-skilling, labour market integration, social inclusion, effective combating of discrimination and better utilisation of the assets of all workers; recalls that work-life balance, education and improvement of human capital also have non-economic benefits for the individual;
uzsver, ka valstu elastdrošības pasākumi ir jāpārskata, ņemot vērā jauno sociālekonomisko situāciju, vajadzības gadījumā tie ir jānostiprina un jāpielāgo katras dalībvalsts konkrētajām vajadzībām, lai tādējādi nodrošinātu elastīgu, integrējošu un aktīvu darba tirgu, ikvienam pieejamas efektīvas apmācības un pienācīgas sociālās drošības sistēmas; aicina dalībvalstis, veicot darba tirgus reformas, nostiprināt tādu sociālo aizsardzību un aizsardzību no bezdarba, kas izskaustu nabadzību, kā arī uzlabot valstu nodarbinātības dienestu kvalitāti; uzsver, ka elastdrošība nav jāuztver kā universāls risinājums;
Stresses that national flexicurity arrangements must be reviewed in the light of the new socio-economic contexts, maintained, where appropriate, strengthened and adapted to the specific needs of each individual Member State, in order to ensure a flexible, inclusive and active labour market, efficient training accessible to all, and adequate social security systems; calls on the Member States to accompany their labour market reforms with strengthening poverty-proof social and unemployment protection and improving the quality of public employment services; stresses that flexicurity should not be perceived as a one-size-fits-all solution;
uzsver, cik nozīmīga ir informālā izglītība un prasmju apguve, ko var panākt ar paaudžu sadarbību, kad jaunieši pieredzējušu, vecāku darbinieku vadībā var apgūt jaunas prasmes;
Stresses the importance of informal and skills learning through strengthening of intergenerational cooperation, when young people can acquire new skills through teaching by experienced older workers;
pauž nožēlu, ka daudziem darba ņēmējiem darba un ģimenes dzīves saskaņošana vēl aizvien ir grūts uzdevums; aicina dalībvalstis visiem vecākiem un jo īpaši sievietēm, vienvecāka ģimenēm, mazāk aizsargātiem cilvēkiem vai cilvēkiem ar invaliditāti sniegt iespējas integrēties ne tikai profesionālajā dzīvē, bet arī mūžizglītības procesos; uzsver ‐ priekšnosacījums ir tāds, ka darba un apmācību iespēju organizēšana ir jāsavieno ar vecāku pienākumiem, bērnu aprūpes struktūrām ir jābūt efektīvākām un pieejamām un ka vecākiem ir jāsaņem pienācīgs atbalsts; turklāt aicina dalībvalstis īstenot tādu politiku un programmas, ar ko atbalsta aprūpi ģimenē;
Regrets that for many workers the reconciliation of work and family life remains a difficult task; calls on the Member States to give all parents, especially women, single-parent families, disadvantaged or disabled people opportunities for integration not only into working life but also into lifelong learning processes; stresses, as a prerequisite, that organisation of work and training possibilities should be made compatible with parental responsibilities, that childcare structures should be made more effective and accessible and that appropriate support should be provided for parents; calls, furthermore, on Member States to put in place policies and programmes to support family carers;
uzskata, ka ir ieteicams radīt apstākļus, kas veicina tāldarbu, ja vien šāda kārtība var sekmēt pienācīgu darba un personīgās dzīves saskaņošanu;
Considers it advisable to promote an environment conducive to teleworking wherever such arrangements can foster an appropriate work-life balance;