natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka zivsaimniecība, ja to pareizi pārvaldīs, varētu dot vairāk Eiropas sabiedrības attīstībai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku, nodarbinātību un zvejniecībā nodarbināto kopienu dinamiskuma saglabāšanu, kā arī citos veidos; uzsver, ka veselīgi zivju krājumi un jūras ekosistēmas, kā arī jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšana jau ir pamatpreces, kas tiek radītas tikai tad, ja zivju krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, un līdz minimumam tiek samazināta nevajadzīga negatīva ietekme uz vidi;
Emphasises that fisheries, if properly managed, could make a greater contribution to European society, in terms of food security, employment, and the maintenance of dynamic fishing communities, and in many other ways; stresses that the existence of healthy fish stocks, healthy marine ecosystems and the preservation of marine biodiversity are in themselves common goods which are only produced if fish stocks are managed in a sustainable way and any unnecessary negative impact on the environment is minimised;
uzskata par svarīgu atzīt jūras ‐ kas pārklāj vairāk nekā divas trešdaļas no mūsu planētas virsmas ‐ par resursu, kuram ir izšķirīga loma citu dabisku resursu iegūšanā (piemēram, zivsaimniecības); uzskata arī, ka ir stratēģiski svarīgi, lai KZP būtu iekļauti skaidri un precīzi pasākumi, kas nodrošinātu to, ka tā var pildīt savu stratēģisko lomu, izmantojot ekosistēmisku pieeju;
Considers it crucial to recognise seas – which cover more than two-thirds of surface of our planet – as a resource which plays a crucial role in producing other natural resources (e.g. fisheries); also considers it strategically essential that the CFP should incorporate clear and precise measures in order to ensure that it can fulfil its strategic role through an eco-systemic approach;
uzsver, ka KZP dod ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam mērķu sasniegšanā un ES centienos līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmas pakalpojumu pasliktināšanos, pieņemot noteikumus, kas nodrošinātu zivsaimniecības ilgtspējību, veicot piesardzības pasākumus destruktīvas zvejas novēršanai, nodrošinot pārmērīgi izmantoto zivju krājumu atjaunošanu un veicot tādu zivju sugu aizsardzības pasākumus, kas nav zvejas mērķis;
Emphasises that the CFP contributes to the achievement of the targets of the EU 2020 Biodiversity Strategy and of the EU's aim of halting biodiversity loss and the degradation of ecosystem services by 2020 by adopting measures to secure sustainable fisheries, by taking precautionary measures to eliminate destructive fishing, by ensuring the recovery of over-exploited fish stocks and by taking measures to protect species not targeted by fisheries;
atgādina, ka saskaņā ar ekonomiskajiem aprēķiniem zivsaimniecības nozare (arī akvakultūra) gadā rada ienākumus EUR 34,2 miljardu apmērā, bet sociālajā līmenī tā rada vairāk nekā 350 000 darba vietu zvejniecības, pārstrādes un tirdzniecības, kā arī no tām atkarīgajās nozarēs, jo īpaši piekrastes un nomaļajos reģionos un salās;
Recalls that, at an economic level, the fisheries sector (including aquaculture) is estimated to generate EUR 34,2 billion in annual earnings and that, at a social level, it creates more than 350 000 jobs, including upstream and downstream in the fishing, fish processing and marketing sectors, in particular in coastal areas, remote regions and islands;
uzsver, ka zivsaimniecības nozare ir daudzfunkcionāla un līdztekus trim tradicionālajiem darbības virzieniem un vairāk redzamajai ietekmei uz ekonomikas, vides un sociālo jomu, tai ir būtiska nozīme arī daudzās citās jomās, piemēram, kultūrā, izklaidē un tūrismā, zinātnē, enerģētikā un izglītībā, un šajā sakarā jo īpaši uzsver mazapjoma zvejniecības nozari;
Stresses that the fisheries sector has a multifunctional dimension and, that beyond its three traditional areas of activity and its visible impact at an economic, environmental and social level, it also plays a relevant role in a number of other areas, such as the environment, culture, recreation and tourism, science, energy and education, and emphasises in particular the importance in this regard of the small-scale fisheries sector;
aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā to, ka zivsaimniecības nozarei ir nozīmīga loma šādās jomās:
Calls on the Commission to take due account of the fact that the fisheries sector plays an important role in the following areas:
kultūrā, sniedzot devumu gastronomijā, etnogrāfijā, vēsturē, literatūrā, muzeoloģijā utt.;
culture – by contributing to gastronomy, ethnography, history, literature, museology, etc.
izklaides un tūrisma jomā, piedāvājot dažādas iespējas, piemēram, izbraucienus jūrā kopā ar vietējiem zvejniekiem, vaļu un jūras putnu vērošanu, ekoloģisko niršanu utt.;
recreation and tourism – by offering many different activities, such as trips out to sea with local fishermen, whale and seabird watching, ecological diving, etc.
zinātnē, palīdzot jūras zinātniekiem un citiem pētniekiem veikt izpēti;
science – by helping marine scientists, and others, in their research
enerģētikā, sekmējot tādu jaunu tehnoloģiju attīstību, kuras vēlāk var dot labumu visai sabiedrībai;
energy – by promoting the development of new technologies which may subsequently benefit society as a whole
vides aizsardzībā, saglabājot bioloģiski jutīgas zonas un tādas, kurās atrodas zivju mazuļu inkubatori un audzētavas, kā arī attīrot jūras;
the environment – by safeguarding bio-sensitive geographical areas, as well as coastal areas in which hatcheries and nurseries are located, and also in cleaning the seas
izglītībā, attīstot cilvēku spēju baudīt brīvu dabu un mācot cienīt jūru;
education – by developing people's enjoyment of the outdoors and teaching respect for the sea;
uzsver, ka zivsaimniecības nozare ir daudzfunkcionāla ‐ tā nodrošina kopienas ar visdažādākajām sabiedriskajām precēm, kuras sniedz labumu Eiropas iedzīvotājiem kopumā, nevis tikai tiem cilvēkiem, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar zivsaimniecību, un šī ietekme ir jāatzīst un jānovērtē; turklāt norāda, ka liels skaits ES iedzīvotāju, jo īpaši to, kas dzīvo piekrastes zonās, gūst labumu no zivsaimniecības daudzfunkcionalitātes; uzskata, ka zivsaimniecības nozares daudzfunkcionalitāte ir pilnībā jāņem vērā KZP finansēšanas plānā; uzsver, ka šo papildu sabiedrisko preču ražošanu nevar izmantot par attaisnojumu KZP nepieciešamo reformu atlikšanai;
Emphasises that, by virtue of its multifunctional dimension, the fisheries sector provides communities with common goods which benefit EU citizens in general, and not only those directly or indirectly involved in fisheries, a contribution which must be acknowledged and valued; notes, further, that considerable numbers of EU citizens, in particular those living in coastal areas, benefit from the multifunctionality of fisheries activities; considers that the multifunctionality of the fisheries sector should be fully taken into account in the financing of the CFP; stresses that the production of these additional public goods must not be used as an excuse to delay necessary reforms of the CFP;
mudina Komisiju palīdzēt mazajām zvejas ostām, kuras ir smagi cietušas no izkrauto apjomu samazinājums, ko radījusi pārzveja;
Urges the Commission to assist small fishing ports which have been badly affected by a decline in landings as a result of overfishing;
uzsver, ka zivsaimniecības nozare (gan ilgtspējīga savvaļas zivju zveja, gan akvakultūra) ir viens no vissvarīgākajiem Eiropas Savienības nodrošinātības ar pārtiku balstiem, un tās ilgtspējība un stabilitāte ir jānodrošina, īstenojot KZP reformu, lai nākotnē šī nozare var pietiekamā daudzumā nodrošināt atbilstīgas kvalitātes zivsaimniecības produktus un apmierināt vairāk nekā pusmiljarda ES iedzīvotāju pieprasījumu;
Stresses that the fisheries sector (which covers both sustainable wild fisheries and aquaculture) is one of the most important pillars of food security in the European Union and that as such its sustainability and stability must be guaranteed by the CFP reform, so that, in the future, it can provide fisheries products of sufficient quality and in sufficient quantity to satisfy demand from more than half a billion EU citizens;
uzsver jūras un saldūdens akvakultūras potenciāla nozīmi, lai papildinātu zivsaimniecību devumu un nodrošinātu ievērojamu daļu no ES nepieciešamās pārtikas; uzsver, ka ir nepieciešama īpaša politika, lai nodrošinātu akvakultūras ekoloģisko ilgtspējību; aicina Komisiju noteikt vispārējus akvakultūras produktu kvalitātes kritērijus, kuri būtu jāievēro visā ES un kuros tiktu ņemta vērā akvakultūras ietekme uz vidi un sabiedrību; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, ka ievestie akvakultūras produkti tiek ražoti atbilstīgi attiecīgajiem ES ilgtspējības un kvalitātes standartiem, proti, ekoloģijas vai dzīvnieku labturības standartiem;
Emphasises the potential of sustainable marine and freshwater aquaculture to complement the role of fisheries in making an important contribution to food security in EU; stresses that a specific policy is needed to guarantee the environmental sustainability of the aquaculture sector; calls on the Commission to establish general qualitative criteria for aquaculture which should be met throughout the EU and which take into account the environmental and social impact of aquaculture; calls, further, on the Commission to ensure that imported aquaculture products have been produced in accordance with the relevant EU sustainability and quality standards, i.e. environmental or animal welfare standards;
norāda, ka jautājums par atpūtas zveju netika risināts Komisijas priekšlikumos, ko tā iesniedza 2011. gada 13. jūlijā; uzsver, ka tas būtu jārisina atsevišķi KZP reformas procesā;
Notes that recreational fishing was not tackled in the Commission proposals presented on 13 July 2011; stresses that it should be addressed separately as part of the CFP reform process;
uzsver, ka turpmāka to darbību daudzveidošana, kas ar zivsaimniecību ir saistītas tieši vai netieši, varētu palīdzēt palēnināt darbaspēka aizplūšanu no šīs nozares, saglabāt reģionālās ieražas un tradīcijas un apturēt iedzīvotāju skaita samazināšanos dažās piekrastes zonās;
Emphasises that further diversification of activities directly or indirectly linked to fisheries could help to slow down the exodus of workers from the sector, keep regional customs and traditions alive, and halt the depopulation of some coastal areas;
uzsver, ka zivsaimniecības pārvaldībā arvien vairāk tiek izmantoti zinātniski dati un tas stimulē lietišķos pētījumus šajā jomā, veicinot zināšanas un tehnikas attīstību un inovācijas atbilstīgi “Eiropa 2020” stratēģijai gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei;
Stresses that fisheries management is increasingly based on scientific data, which stimulates applied research in this area, promoting knowledge and fostering technological development and innovation, in line with the EU 2020 Strategy for promoting smart growth;
uzsver, ka zivsaimniecības nozare ir atkarīga no zivju krājumu veselības un ekosistēmas līdzsvara, tādēļ KZP reformas galvenā uzmanība jāpievērš tam, lai šī nozare atkal kļūtu par jūras resursu aizsargātāju un pārvaldītāju ar mērķi izveidot efektīvāku, zaļāku un konkurētspējīgāku ekonomiku saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai;
Stresses that the fisheries sector depends on the health of stocks and on the balance of the ecosystem, so that the CFP reform must shift the focus back to the sector's role as the guardian and manager of marine resources with a view to creating a more efficient, greener and more competitive economy, in line with the EU 2020 Strategy for promoting sustainable growth;
uzsver, ka zvejas darbības, ņemot vērā visas to dimensijas, tostarp ilgtspējīgu akvakultūru, to tiešo un netiešo ietekmi, kā arī pamatproduktu ražošanu, nodrošina sociālo un teritoriālo kohēziju un veicina profesionālo apmācību un sociālo un ekonomisko aktivitāti atbilstīgi stratēģijai par integrējošas izaugsmes veicināšanu;
Stresses that fishing activities, when all their dimensions are considered, including sustainable aquaculture, their direct and indirect impact and the common goods produced by means of fishing activities, guarantee social and territorial cohesion and promote vocational training and social and economic dynamism, in line with the EU 2020 Strategy for promoting inclusive growth;
uzsver, ka zivsaimniecības nozare gan vien pati, gan caur integrēto jūrniecības politiku (IJP) dod ieguldījumu “Rio +20” atklātas ekonomikas mērķu sasniegšanā, kā arī darba vietu radīšanā un nabadzības izskaušanā;
Stresses that the fisheries sector, both on its own and through the Integrated Maritime Policy (IMP), must contribute to achieving the Rio+20 goals for an open economy, and also to creating jobs and eradicating poverty;
apgalvo, ka zivsaimniecības darbībām ir svarīga nozīme plašākā IJP kontekstā un tās ir būtisks elements jūrniecības telpiskās plānošanas politikā un attiecībā uz Eiropas jūrniecības un zivsaimniecības fondu;
States that fishing activities play an important role in the wider context of the IMP and represent a key element in maritime spatial planning policies and in the framework of the European Maritime and Fisheries Fund;
prasa Komisijai atzīt zivsaimniecības nozares daudzfunkcionalitāti un tās saražoto plaša klāsta pamatproduktu vērtību;
Asks the Commission to acknowledge the multifunctionality of the fisheries sector and the value of its production of a wide range of common goods;
prasa Komisijai savos turpmākajos politikas priekšlikumos un lēmumos nodrošināt, ka KZP palīdz sasniegt politikas vispārējos mērķus, piemēram, stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; uzskata, ka šajā svarīgajā KZP reformas procesā jāatzīst tas, ka KZP ir attīstības avots kontekstā ar Eiropas izaugsmes projektu, un jārada nosacījumi, kas ļautu pilnībā izmantot tās potenciālu; prasa, lai Komisija, izstrādājot un īstenojot šo politiku, ņemtu vērā zivsaimniecības un piekrastes zonu īpatnības;
Asks the Commission to ensure in its future policy proposals and decisions that the CFP contributes to overarching policy aims, such as the EU 2020 strategy; takes the view that this crucial process of CFP reform must recognise the CFP as a source of development in the context of the European Growth Project and create the conditions which enable it to develop its full potential; asks the Commission to take the specific characteristics of fisheries and coastal regions into account when developing and implementing these policies;
prasa Komisijai reformētajā KZP iestrādāt “nosacījumu principu”, ko jau izmanto kopējā lauksaimniecības politikā, lai attiecībā uz videi draudzīgām zvejas darbībām ieviestu pozitīvu diskrimināciju, piemēram, nodrošinot labāku piekļuvi finansējumam;
Asks the Commission to integrate the concept of ‘conditionality’, which is already employed in the common agricultural policy, into the reformed CFP in order to ensure positive discrimination for environmentally-friendly fishing practices, for example through better access to funds;
prasa Komisijai, lai veicinātu paralēlo darbību attīstību, atrast juridisku risinājumu, kas ļautu zvejniekiem plašajā ar zvejniecību saistīto darbību klāstā atrast citus ienākumu avotus, no tā neciešot finansiālus zaudējumus;
Asks the Commission, in order to promote the development of parallel activities, to find a legal solution which enables fishermen to develop other sources of income within the wide range of ‘fishery-linked activities’ without being financially penalised;
Eiropas Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūcija par neseno politisko notikumu attīstību Ungārijā ( 2012/2511(RSP) )
European Parliament resolution of 16 February 2012 on the recent political developments in Hungary ( 2012/2511(RSP) )
ņemot vērā Ungārijas Republikas Nacionālās asamblejas 2011. gada 18. aprīlī pieņemto Ungārijas pamatlikumu, kas stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī (turpmāk tekstā ‐ “jaunā konstitūcija”), un Nacionālās asamblejas 2011. gada 30. decembrī pieņemtos Ungārijas pamatlikuma pārejas noteikumus (turpmāk tekstā ‐ “pārejas noteikumi”),
having regard to the Basic Law of Hungary, adopted on 18 April 2011 by the National Assembly of the Hungarian Republic, which entered into force on 1 January 2012 (hereinafter referred to as ‘the new Constitution’), and the Transitional Provisions of the Basic Law of Hungary, adopted on 30 December 2011 by the National Assembly (hereinafter referred to as the Transitional Provisions),
ņemot vērā 2011. gada 10. marta rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktiem Ungārijā Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0094 .
having regard to its resolutions of 10 March 2011 on the media law in Hungary Texts adopted, P7_TA(2011)0094 .
un 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par Ungārijas konstitūcijas pārskatīšanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0483 .
and the European Parliament resolution of 5 July 2011 on the Revised Hungarian Constitution Texts adopted, P7_TA(2011)0483 .
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu “Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana” (( COM(2003)0606 ),
having regard to the Commission Communication on Article 7 of the Treaty on European Union entitled ‘Respect for and promotion of the values on which the Union is based’ ( COM(2003)0606 ),
ņemot vērā to, ka Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Nēlī Krusa 2011. gada oktobrī izveidoja augsta līmeņa grupu jautājumos par plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu,
having regard to the establishment of a high-level group on Media Freedom and Pluralism by European Commission Vice-President Neelie Kroes in October 2011,
ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus Eiropas Parlamenta 2012. gada 18. janvāra plenārsēdes debatēs par jaunākajiem politiskajiem notikumiem Ungārijā, kā arī ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2012. gada 9. februārī rīkoto uzklausīšanu,
having regard to the Council and Commission statements in the plenary debate of the European Parliament on 18 January 2012 on the recent political developments in Hungary, as well as to the hearing held on 9 February 2012 by the Committee for Civil Liberties, Justice and Home Affairs,
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2012. gada 17. janvāra lēmumu sākt paātrinātas pārkāpumu izmeklēšanas procedūras pret Ungāriju saistībā ar tās centrālās bankas un datu aizsardzības iestāžu neatkarību, kā arī saistībā ar pasākumiem, kas skar tiesu iestādes,
having regard to the decision of the European Commission of 17 January 2012 to launch accelerated infringement proceedings against Hungary over the independence of its central bank and data protection authorities as well as over measures affecting the judiciary,
tā kā šo pamata likumu pieņemšana viesa bažas vairākās jomās, tādās kā tiesu iestāžu neatkarība, centrālās bankas neatkarība, datu aizsardzības iestādes neatkarība, līdzvērtīgi politiskās konkurences un politisko pārmaiņu apstākļi, kā arī tā dēvētais stabilitātes likums, ar ko par ienākumu nodokļa sistēmu lemj divu trešdaļu vairākums, un pamata likumi, ar kuriem pašreizējam vairākumam piešķir ekskluzīvas tiesības iecelt amatpersonas uz neparasti ilgu termiņu, tādējādi skarot turpmāko valdību spēju pārvaldīt;
whereas the adoption of the cardinal laws raised concerns in a number of fields, notably the independence of the judiciary, the independence of the central bank, the independence of the data protection authority, fair conditions of political competition and political alternation, as well as the so-called stability law subjecting the income tax system to a two-thirds majority and the cardinal laws giving exclusive right to the current majority to appoint officials for an unusually long term, thus affecting the ability of future governments to govern;
tā kā jaunais Nacionālās tiesu iestādes vadītājs un ģenerālprokurors būs tiesīgi piešķirt lietas tiesām, tādējādi pārkāpjot tiesību principu par piekļuvi tiesai un tiesības uz taisnīgu lietas iztiesāšanu, kā arī tiesu iestāžu neatkarību;
whereas the new head of the National Judicial Authority and the Chief Prosecutor will have the right to assign cases to tribunals, thereby infringing the principle of the right to access to court and to a fair trial and of the independence of the judiciary;
tā kā saskaņā ar jaunās konstitūcijas noteikumiem iepriekšējā parlamentārā sistēma, kurā bija četri komisāri, ir reorganizēta un tagad ir tikai viens komisārs, priekšlaicīgi pārtraucot datu aizsardzības un informācijas brīvības komisāra sešu gadu pilnvaru termiņu un viņa pilnvaras nododot jaunizveidotai iestādei, tādējādi būtiski pārkāpjot šā komisāra neatkarības principu;
whereas, according to the provisions of the new Constitution, the previous system of four parliamentary commissioners has been downgraded to one, terminating prematurely the 6-year-long mandate of the Commissioner for Data Protection and Freedom of Information and transferring its powers to a newly founded authority, which is a serious intrusion into his independence;
tā kā Ungārijas parlaments ir pieņēmis vairākus likumus ar atpakaļejošu spēku, tādējādi pārkāpjot vienu no Eiropas tiesību pamatprincipiem, proti, to, ka pieņemt likumus ar atpakaļejošu spēku ir aizliegts;
whereas the Hungarian Parliament has adopted several retroactive laws, thereby contravening one of the basic principles of European law, namely that of not adopting retroactive laws;
tā kā nesen pieņemtie likumi par baznīcu un reliģiju apzīmējumiem ietver neparasti ierobežojošus noteikumus par baznīcu reģistrāciju, un šādai reģistrēšanai ir nepieciešama parlamenta divu trešdaļu piekrišana;
whereas the recently-adopted law on churches and religious denominations contains unusually restrictive rules on the registration of churches and makes registration subject to parliamentary approval with a two-thirds majority;
tā kā saskaņā ar konstitūcijas noteikumiem ir ievērojami mazinātas Ungārijas Konstitucionālās tiesas pilnvaras pārskatīt ar budžetu saistītus tiesību aktus;
whereas, under the provisions of the constitution, the powers of the Hungarian Constitutional Court to review budget-related laws have been substantially diminished;
tā kā ievērojams skaits jautājumu ir pakārtoti detalizētākam pamata likumu regulējumam, prasot divas trešdaļas vairākuma balsojumu, un tas attiecas uz jautājumiem, kuriem būtu jāpiemēro parastā politiskā procedūra un kurus parasti izlemj ar vienkāršu balsu vairākumu, un šāda kārtība raisa bažas, kā tas norādīts Venēcijas komisijas ziņojumā;
whereas the significant number of matters relegated, for detailed regulation, to cardinal laws requiring a two-thirds majority, including issues which should be left to the ordinary political process and which are usually decided by simple majority, raises concerns, as expressed by the Venice Commission report;
tā kā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Viviāna Redinga uzsvēra Eiropas Komisijas nodomu pārbaudīt to, vai tiesu sistēmas jaunā struktūra Ungārijā skar tiesu iestāžu neatkarību; tā kā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Nēlī Krusa un augsta līmeņa grupas jautājumos par plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu vadītāja Vaira Vīķe Freiberga vairākkārt ir paudušas bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu Ungārijā;
whereas Viviane Reding, Vice-President of the European Commission, underlined the intention of the European Commission to verify whether the new organisation of the judicial system in Hungary affects the independence of the judiciary; whereas Vice- President of the European Commission Neelie Kroes and the leader of the High-Level Group on Media Freedom and Pluralism, Vaira Vike Freiberga, have repeatedly expressed their concerns over the freedom and pluralism of the media in Hungary;