natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka ēku apkurei un atvēsināšanai izmantotā enerģija ir apmēram 40% no ES kopējā energopatēriņa, un pieprasa izstrādāt sistēmisku pieeju, kas paredz izmantot vislabākās pieejamās tehnoloģijas apkures un atvēsināšanas pieprasījuma samazināšanai ar zema blīvuma enerģijas palīdzību no zemas temperatūras neizsīkstošiem enerģijas avotiem vai no koģenerācijas vai triģenerācijas vienībām;
Notes that the heating and cooling of buildings accounts for roughly 40% of all energy use in the EU and urges a systemic approach that will integrate best available technologies for reducing heat and cooling demand with low-density energy from low-temperature renewables or co- or tri-generation units;
atzinīgi vērtē attīstību, kas panākta jaunu ēku projektēšanā saistībā ar enerģijas izmantošanu, saulesgaismas arhitektūras, izolācijas un atjaunīgās enerģijas integrēšanas rezultātā iegūstot mājas ar zemu enerģijas patēriņu, pasīvu enerģijas patēriņu un pat mājas ar enerģijas pārpalikumu, kuras gadā saražo vairāk enerģijas, nekā tās patērē;
Welcomes the progress made in the energy design of new buildings, in which the integration of solar architecture, insulation and renewable energies is leading to low-energy, passive-energy and, even, plus-energy houses which produce more energy over a year than they consume;
uzsver ievērojamo ražīguma pieaugumu, kas varētu rasties, paātrināti integrējot enerģijas saglabāšanu un atjaunīgās enerģijas izmantošanu saliekamo būvkonstrukciju materiālos, tādos kā jumti un fasādes;
Highlights the enormous productivity gains which could result from the enhanced integration of energy conservation and renewable energies into prefabricated building materials like roofs and facades;
uzsver panākto progresu saules siltumenerģijas izmantošanā apkurei, tomēr pauž nožēlu par lielo atšķirību enerģijas apjomos, ko uz vienu iedzīvotāju saražo dažas šīs nozares vadošās valstis (Kipra, Austrija, Grieķija un Vācija) un ko - lielākā daļa pārējo dalībvalstu, un atzīmē saules termālās enerģijas augsto potenciālu Eiropas Savienībā;
Highlights the progress in solar thermal heating but regrets the huge gap between the current capacity per head in a few leading Member States (Cyprus, Austria, Greece and Germany) and most other Member States, and notes the high potential for solar thermal energy in the EU;
uzver, cik nozīmīgi ir, lai tirgū ienāktu dzesēšana, t.i., ar saules siltumenerģiju, biomasu vai ģeotermālās enerģijas pievadi darbināma termiskā dzesēšana, un atzīmē, ka atjaunīgas dzesēšanas palielināšana ir nepieciešamā atbilde uz tirgus spriedzi, ko izraisa pieaugošais pieprasījums pēc dzesēšanas;
Highlights the importance of market penetration of cooling, i.e. thermally driven cooling based on solar thermal energy, biomass or geothermal energy input, and notes that an increase in renewable cooling is a necessary answer to the market pressure caused by the growing demand for cooling;
uzsver atjaunīgās enerģijas, tādas kā biomasa un ģeotermiskā enerģija, tirgus potenciālu saistībā ar rajonu centralizētās apkures un atvēsināšanas nozari, ražojot elektroenerģiju videi draudzīgā veidā un izmantojot zemas temperatūras "nevajadzīgo" enerģiju ēku apkurei vai atvēsināšanai;
Highlights the market potential of renewable energies, such as biomass and geothermal energy, for the growing central district-heating and district-cooling sector by producing green electricity and using low-temperature "waste" energy to heat or cool buildings;
atzīmē, ka ieguldījumiem ilgtspējīgā mājokļu celtniecībā vajadzīgi lielāki sākotnējie ieguldījumi, tajā pašā laikā tie samazina ēku ekspluatācijas izdevumus; uzsver, ka Energoresursu efektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem jānovērš plaisa starp ieguldītājiem un lietotājiem, kā arī aicina ES iestādes izmantot ierosināto direktīvu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoapgādes pakalpojumiem, lai radītu stabilu tirgu šāda veida ieguldījumiem;
Notes that investment in sustainable housing requires a higher initial investment while reducing the running costs of buildings; stresses the need for Energy Efficiency Service Companies to bridge the investor-user gap and calls on the European institutions to use the proposed directive on energy end-use efficiency and energy services to create a stable market for this type of investment;
lūdz Komisiju paplašināt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti OV L 1, 4.01.2003., 65. lpp.
Asks the Commission to broaden the scope of Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings OJ L 1, 4.1.2003, p.
uzsver, ka Eiropas Savienībai pretēji tās pieejai elektroenerģijas un degvielas nozarei nav sistemātiskas pieejas atjaunīgās enerģijas atbalstam apkures un atdzesēšanas nozarē, lai gan šī nozare ir ļoti lielā mērā atkarīga no gāzes un naftas importa un izmaksas, kas saistītas ar atjaunīgās enerģijas daļas pieaugumu, ir salīdzinoši zemas; tādēļ aicina izstrādāt vienotu ES stratēģiju, kuras mērķis ir ražošanas pieauguma rezultātā padarīt apkures un atdzesēšanas atjaunīgās vienības konkurētspējīgas; šajā sakarā uzskata ES līmeņa birokrātiskus noteikumus, kas ir saistoši māju īpašniekiem un celtniekiem, par nepiemērotiem, lai sasniegtu šo mērķi, un norāda, ka drīzāk ir vajadzīga direktīva, ar ko nosaka reāli sasniedzamus, bet augstus mērķus un koordinē dalībvalstu darbības, balstoties uz pagaidu pasākumiem, lai veicinātu pieeju tirgum;
Stresses that, in contrast to its approach to the electricity and fuel sectors, the European Union has no systematic approach towards supporting renewable energies in the heating and cooling sector, even though dependence on gas and oil imports is particularly high in this sector and the costs associated with increasing the share of renewable energies are comparatively low; therefore, calls for an EU-wide strategy aimed at making renewable heating and cooling units competitive by increasing production; observes, in this regard, that bureaucratic regulations at EU level imposed on house owners and builders are not the appropriate way to achieve this, but rather a directive that sets realistic but ambitious targets and coordinates the Member States' actions on the basis of temporary limited incentives for market access;
uzskata šajā sakarā, ka Komisijai jāizstrādā priekšlikums direktīvai par apkuri un atdzesēšanu, kas līdzinās Komisijas priekšlikumam par biodegvielas direktīvu ( KOM(2001)0547 );
Considers, in this regard, that the Commission should present a proposal for a directive on heating and cooling in a format similar to that of the Commission proposal for the Biofuels Directive ( COM(2001)0547 );
lūdz Komisiju kopā ar dalībvalstīm strādāt pie tā, lai vēlākais līdz 2012. gadam ieviestu celtniecības minimālos standartus visām privātmājām, kuri pamatojas uz pasīvās enerģijas (mazāk nekā 10 kW/m²) standartiem;
Asks the Commission to work together with Member States to introduce by 2012, at the latest, minimum building standards for all private homes, based on passive energy (below 10 kW/m²) standards;
Elektroenerģija - godīgi tirgus noteikumi atjaunīgās elektroenerģijas ražošanai
Electricity: Fair market conditions for renewable electricity production
atgādina Direktīvā 2001/77/EK noteikto mērķi panākt, ka atjaunīgā enerģija ir 21% no ES kopējā elektroenerģijas daudzuma;
Recalls the target of 21% of renewable energies in the overall electricity mix of the EU set out in Directive 2001/77/EC;
atgādina, ka šis mērķis ir izteikts kā īpatsvars no kopējā elektroenerģijas patēriņa, un lūdz visas ES iestādes neaizmirst ievērojamās iespējas samazināt elektroenerģijas patēriņu, īstenojot aktīvu politiku, kas vērsta uz elektroenerģijas patērētājiem kopumā;
Remembers that this target is a percentage of overall electricity consumption and asks all European Union Institutions not to forget the enormous potential for reducing electricity consumption by active policies aimed at electricity consumers as a whole;
atzīmē, ka Komisija atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis, it īpaši Vācija un Spānija, ir ieviesušas atbilstīgu pamatpolitiku, lai īstenotu savus mērķus, un atzīmē, ka nav sagaidāms, ka citu valstu valdības sasniegs savus izvirzītos mērķus; pieprasa Komisijai izmantot Direktīvā 2001/77/EK paredzētās iespējas noteikt dalībvalstīm saistošus mērķus;
Notes that the Commission welcomes the fact that certain Member States, notably Germany and Spain, have introduced an adequate policy framework to fulfil their national targets and notes that other governments are not forecast to meet the national targets that they committed to; urges the Commission to use the possibilities available to it under Directive 2001/77/EC to introduce binding national targets;
lūdz Komisiju tās 2005. gada ziņojumā par Direktīvu 2001/77/EK iekļaut turpmākus noteikumus par jebkāda veida šķēršļu (piemēram, administratīvo, politisko šķēršļu) novēršanu, kuri pašlaik kavē atjaunīgās enerģijas avotu attīstību vairākās dalībvalstīs, kā arī par godīgu un brīvu pieeju energosistēmai un nediskriminējošiem tarifiem;
Asks the Commission to integrate in its 2005 report on Directive 2001/77/EC further provisions on the removal of all barriers (for example, administrative and political barriers) and provisions addressing the lack of fair and free access to the grid and non-discriminatory tariffs, which currently prevent the development of renewable sources of electricity in several Member States;
atzīmē, ka Komisija Direktīvas 2001/77/EK 6. panta 1. punktā minētos administratīvos šķēršļus ir atzinusi par nopietniem vairākās dalībvalstīs, un pieprasa Komisijai pret šīm dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus;
Notes that the Commission has identified as high the administrative barriers, as referred to in Article 6(1) of Directive 2001/77/EC, in several Member States, and urges the Commission to take action against these Member States;
atzīmē, ka Komisija ir konstatējusi arī to, ka vairākās dalībvalstīs nevienlīdzīgas iespējas piekļūt energosistēmai kavē atjaunīgās elektroenerģijas projektu turpmāku izstrādi; lūdz Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2001/77/EK 7. panta piemērošanu, kā arī veikt atbilstīgus pasākumus pret šīm dalībvalstīm;
Notes that the Commission has also ascertained that unfair access to the grid is blocking the further development of renewable electricity projects in several Member States; asks the Commission to monitor carefully the application of Article 7 of Directive 2001/77/EC and to take action against these Member States;
atzīmē, ka apstākļi elektroenerģijas tirgū ir tādi, ka joprojām nepastāv vienlīdzīga konkurence starp agrāk saskaņā ar monopolu noteikumiem izveidotiem elektroenerģijas piegādātājiem un izplatītājiem un mazajiem un vidējiem atjaunīgās enerģijas piegādātājiem, kā arī aicina Komisiju to ņemt vērā, tostarp Direktīvas 2001/77/EK izvērtēšanā;
Notes that conditions on the electricity market are such that there is still no equal competition between electricity suppliers and distributors formerly structured along monopoly lines and small and medium-sized renewable energy providers, and calls on the Commission to take that fact into account, not least when assessing Directive 2001/77/EC;
pieprasa dalībvalstīm arī turpmāk izstrādāt stratēģijas un sistēmas atjaunīgās enerģijas izmantošanas veicināšanai ar mērķi samazināt birokrātijas plānošanu un atļaušanu, atvieglot pieeju energosistēmai un nodrošināt izcelsmes garantiju, saglabāt tīkla stabilitāti un pārskatīt videi kaitīgas subsīdijas;
Urges Member States to continue to develop national strategies and structures for the promotion of renewable energies with a view to reducing planning and licensing red tape, facilitating grid access, ensuring guarantees of origin, preserving network stability and reviewing environmentally harmful subsidies;
aicina Komisiju un Padomi atļaut piemērot principu "piesārņotājs maksā" un iekļaut ārējās izmaksas iekšējās izmaksās attiecībā uz visiem energoresursiem;
Calls on the Commission and the Council to allow for the "polluter pays" principle and internalisation of external costs in respect of every energy resource;
atzīmē, ka vēja enerģijas attīstība dažās Eiropas valstīs bijusi iespaidīga un līdz 2004. gada beigām uzstādītas jaudas vairāk nekā 34 600 MW apjomā, tādējādi pārsniedzot visas prognozes, un aicina turpmāk veikt pētījumus, lai atrisinātu problēmas saistībā ar enerģijas un tīkla stabilitātes regulēšanu; uzskata, ka vēja spēkstacijas jāierīko saprātīgi, lai ierobežotu problēmas, kuras izjūt iedzīvotāji skartajos apgabalos; un nožēlo, ka biomasas elektroenerģijas ražošanas potenciāls nav attīstīts plānotajā apmērā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par rīcības plānu biomasas jomā;
Notes that the development of wind energy in a few European countries has been impressive with more than 34 600 MW installed at the end of 2004, thus outperforming all predictions, and calls for further research to solve problems relating to the regulation of energy and network stability; notes that the installation of wind power plants should be done in an intelligent way, so that the problems felt by the population in the affected areas are limited; regrets that the full potential of biomass electricity production has not been developed as expected; welcomes in this respect the Commission's announcement of a Biomass Action Plan;
izsaka nožēlu, ka ES līdz šim nav izdevies nodrošināt vajadzīgo atbalstu saules termoelektrostaciju tehnoloģijas ieviešanai tirgū; aicina Komisiju palīdzēt šīs tehnoloģijas lielo potenciālu darīt pieejamu plašā mērogā;
Regrets that the EU has so far failed to provide the support needed for the introduction of solar thermal power station technology onto the market; calls on the Commission to help enable the great potential of this technology to be tapped on a larger scale;
uzskata, ka augstsprieguma līdzstrāvas pārvades līnijas var ievērojami veicināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu;
Takes the view that high-voltage direct-current transmission lines can provide a substantial boost to the use of renewable energies;
jādod ieguldījums gan pašreizējo mērķu, gan plašāku nākotnes mērķu īstenošanā;
contribute to the achievement of both the current targets and more-ambitious future targets;
jāatbilst elektroenerģijas iekšējā tirgus principiem;
be compatible with the principles of the internal electricity market;
jābūt daļai no sistēmiskas pieejas neizsīkstošo enerģijas avotu attīstībai, kura ņem vērā atjaunīgās enerģijas dažādu avotu raksturīgās pazīmes, kā arī dažādās tehnoloģijas un ģeogrāfiskās atšķirības;
form part of a systemic approach towards the development of renewables which takes into account the characteristics of different sources of renewable energy, together with the different technologies, and geographical differences;
jāveicina neizsīkstošo enerģijas avotu efektīva izmantošana, jābūt vienkāršai un tajā pašā laikā pēc iespējas efektīvai, it īpaši attiecībā uz izmaksām;
promote the use of renewable energy sources in an effective way, and be simple and, at the same time, as efficient as possible, particularly in terms of cost;
visu enerģijas avotu ārējās izmaksas jāiekļauj iekšējās izmaksās;
internalise the external costs of all energy sources;
jāparedz pietiekami gari pārejas periodi valsts atbalsta sistēmu ieviešanai, lai saglabātu ieguldītāju uzticību;
include sufficient transitional periods for national support systems to maintain investor confidence;
uzskata, ka, pamatojoties uz šiem kritērijiem, ilgtermiņā būtu lietderīgi izveidot vienotu Kopienas tiesību aktu kopumu par Eiropas piegādes sistēmām, bet ka varētu ņemt vērā arī kvotu vai piedāvājuma modeli ar nosacījumu, ka iespējams novērst šādu modeļu pašreizējos trūkumus, ko atklāja dažās dalībvalstīs;
and considers that, based on these criteria, uniform Community legislation on European feed-in systems could make sense in the long term, but that a quota or tendering model could also be taken into consideration provided that the current weaknesses of such models, which have come to light in a few Member States, can be eliminated;
vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībā ir salas, kur darbojas, piemēram, pastāvīgas spēkstacijas, kurās galvenokārt pielieto augti attīstītu jauktu strāvas ražošanas tehnoloģiju, izmantojot atjaunīgus enerģijas veidus, apvienojumā ar uzkrāšanas tehnoloģiju, lai palielinātu to efektivitāti; aicina dalībvalstis un Komisiju sākt papildu iniciatīvas šajā virzienā; aicina Komisiju veikt pētījumu par labākajām praksēm attiecībā uz tīklu pārvaldi, lai atrisinātu problēmas, kas rodas, pievienojoties atjaunīgās enerģijas avotiem, it īpaši vēja un saules enerģijas tīkliem;
Draws attention to the presence within the European Union of islands with, for example, independent power plants which rely principally on advanced hybrid generating technology using renewable forms of energy combined with storage technology to enhance their effectiveness; calls on the Member States and the Commission to take further initiatives in this direction; calls on the Commission to study best practices regarding network administration so as to resolve the problems of linking up to renewable energy, in particular to wind and solar energy networks;
atzīmē, ka daļa no elektroenerģijas ražošanas ar atjaunīgo tehnoloģiju, galvenokārt fotogalvaniskās enerģijas, palīdzību joprojām ir dārga; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt izmaksu samazināšanas pasākumus, galvenokārt ar pētniecības un attīstības palīdzību, kā arī plānot stimulus tādā veidā, lai nepārtraukti uzlabotu tehnoloģijas un samazinātu izmaksas;
Notes that part of the production of electricity from renewable technologies, mainly PV sources, is still expensive; encourages the Commission and Member States to promote measures to reduce the costs involved, mainly through research and development (R&D), and to draft incentives in such a way that improvements in technology and reductions in costs will continue;
Transports - vispirms efektivitāte, tad atjaunīgā degviela
Transport: Efficiency first, renewable fuels second
norāda, ka transporta nozare rada būtisku atkarību no naftas importa, kas pakļauts stiprām cenu svārstībām, izraisot ievērojamas veselības problēmas gaisa piesārņojuma dēļ, un ka tā ir iemesls visstraujāk pieaugošajai CO2 emisijai;
Identifies the transport sector as creating huge dependence on oil imports at highly volatile prices, causing significant health problems due to air pollution and being responsible for the fastest growing CO2 emissions;
atzīmē, ka efektivitātes palielināšana transporta nozarē, veicot strukturālus pasākumus, tādus kā labāka pilsētu un reģionālā plānošana, modālās pārmaiņas preču un personu pārvadāšanā un efektīvas darbības standartu pakāpeniska palielināšana, ir būtiski svarīga un papildinoša saistībā ar atjaunīgās degvielas stratēģijām;
Takes note that in the transport sector efficiency gains through structural measures like better urban and regional planning, modal shifts in goods and passenger transport and the gradual raising of efficiency performance standards for vehicles and airplanes are crucial and complementary to renewable fuel strategies;
; uzskata, ka, veicinot biodegvielas izmantošanu, radīsies jaunas iespējas ilgtspējīgai lauku attīstībai un jaunas perspektīvas novatoriskiem lauksaimniecības produktiem; cer, ka tehnisko specifikāciju novērtējuma rezultāti etanola un parastās degvielas maisījumam ir apmierinoši un ka būs iespējams pēc iespējas ātrāk grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvas 98/70/EK pielikumus attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, izdarot grozījumus Padomes Direktīvā 93/12/EEK OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.
; considers that promoting the use of biofuels will create new opportunities for sustainable rural development and open new perspectives for innovative agricultural products; hopes that the results of the assessment of the technical specifications for blending ethanol with conventional fuels are satisfactory and that it will be possible to modify as soon as possible the annexes of Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels and amending Council Directive 93/12/EEC OJ L 350, 28.12.1998, p.58.
Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
Directive as last amended by Regulation (EC) No 1882/2003 (OJ L 284, 31.10.2003, p.1).
lūdz Komisiju ietvert savā rīcības plānā attiecībā uz biomasu obligātu, pakāpeniski pieaugošu prasību degvielas uzņēmumiem tirdzniecībā iekļaut biomasas degvielu;
Asks the Commission to include in its Biomass Action Plan a mandatory, gradually progessive obligation on fuel companies to include biomass based fuels in their sales;
uzsver, ka etanola izmantošana degvielā veicinās ES lauksaimniecības reģionu attīstību un lauksaimniecības izcelsmes izejvielu vērtības palielināšanos; uzskata, ka saistībā ar nesenajām reformām un finanšu atbalsta samazināšanu (KLP, cukurs) etanola kā degvielas izmantošanas un ražošanas veicināšana varētu šai nozarei radīt jaunu noietu;
Stresses that the use of ethanol for fuel will contribute to boosting agricultural areas in the EU and increasing the value of agricultural raw materials; considers that given recent reforms and cuts in financial support (CAP, sugar), promoting the use and production of ethanol for fuel could offer this sector a new outlet;
aicina Komisiju, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas, līdztekus ilgtspējīgai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kā arī ilgtspējīgai atkritumu apsaimniekošanai izmantot bioenerģijas un biodegvielas potenciālu saistībā ar KPL un ES atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju;
Calls on the Commission, in the light of the emerging technologies, to exploit the potential of bioenergy and biofuels in conjunction with sustainable agriculture and forestry and sustainable management of waste within the CAP and the EU waste strategy;
Biomasa - snaudošais milzis atjaunīgās enerģijas jomā
Biomass: The sleeping giant amongst renewable energies
atzīmē, ka biomasas izmantošanai ir vairākas priekšrocības, salīdzinot ar tradicionālajiem enerģijas avotiem, kā arī dažiem citiem atjaunīgās enerģijas veidiem, jo īpaši tās relatīvi zemās izmaksas, mazāka atkarība no īstermiņa meteoroloģiskām pārmaiņām, reģionālo saimniecisko struktūru attīstības veicināšana un alternatīvu ienākumu avotu nodrošināšana lauksaimniekiem;
Notes that biomass has many advantages over conventional energy sources, as well as over some other renewable energies, in particular, relatively low costs, less dependence on short-term weather changes, promotion of regional economic structures and provision of alternative income sources for farmers;
tāpēc izsaka nožēlu, ka biomasas ievērojamais potenciāls atjaunīgās enerģijas jomā nav izmantots atbilstīgi tā tehniskajām iespējām ar reālām izmaksām; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā iesniegs rīcības plānu attiecībā uz biomasu, un mudina Komisiju izstrādāt dokumentu ar augstiem mērķiem, kas ietvertu konkrētus un juridiski saistošus priekšlikumus;
Regrets therefore that the enormous potential of biomass in the field of renewable energies has not been exploited in line with its technical potential at feasible cost; welcomes therefore the Commission's announcement that it will present a Biomass Action Plan and encourages the Commission to draft an ambitious document which includes concrete, legally binding proposals;
uzsver, ka biomasas priekšrocības elektroenerģijas jomā ir īpaši jūtamas, ja iekārtas var vienlīdz labi izmantot enerģijai, apkurei un atdzesēšanai;
Stresses that the benefits of biomass in the area of electricity are particularly felt where installations are designed in such a way as equally to use power, heat and cooling;
lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas veicināšanai izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu;
Asks the Commission and the Member States to use the Structural and Cohesion Funds to promote the use of biomass;
lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai izmantot KLP otrā pīlāra (lauku attīstība) lielo potenciālu;
Asks the Commission and Member States to use the enormous potential of the second pillar of the CAP (rural development) to promote the sustainable use of biomass;