natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi novērtē EUR 100 miljonu no ārkārtas palīdzības rezerves mobilizēšanu; turklāt atzīmē Komisijas nodomu paredzēt papildu finansiālo palīdzību līdz EUR 350 miljoniem rehabilitācijas un atjaunošanas atbalstam, lai sniegtu palīdzību pēc Āzijas cunami katastrofas; tomēr aicina Komisiju apsvērt visas iespējas 2005. gada budžetā un paredzēt vajadzīgos priekšlikumus, tiklīdz novērtēšana ir pabeigta; atzinīgi vērtē Padomes 2005. gada 7. janvāra secinājumos iekļauto paziņojumu, ka ir svarīgi nodrošināt, lai neseno notikumu sakarā mobilizētie resursi papildinātu attīstības jomā jau pieņemtās saistības; uzstāj, ka atjaunošanas procesam jābūt pārredzamam no visiem viedokļiem, īpaši politikas, ekonomikas un finanšu ziņā;
Welcomes the mobilisation of EUR 100 million from the emergency aid reserve; notes, moreover, the Commission's intention of providing for additional financial assistance of up to EUR 350 million for rehabilitation and reconstruction aid to help in the relief efforts following the Asian tsunami disaster; asks the Commission, however, to explore all possibilities within the scope of the 2005 budget and to provide for the necessary proposals once the assessments have been concluded; welcomes the statement in the Council Conclusions of 7 January 2005 to the effect that it is important to ensure that the resources released in connection with the recent events are additional to the commitments already made in the field of development; insists that the reconstruction process should be transparent in all respects, particularly the political, economic and financial ones;
ņemot vērā iepriekšējo katastrofu pieredzi, kad sākumā tika doti daudzi dāsni solījumi, taču tikai niecīga daļa patiešām tika izpildīta, aicina Eiropas Savienību, tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību steidzami un apstiprinātajā termiņā izpildīt solījumus;
Calls on the European Union, its Member States and the international community to deliver on pledges as a matter of urgency and within an agreed time span, given the experience from past catastrophes where many early generous pledges were made but only a fraction actually delivered upon;
atzinīgi vērtē priekšlikumu par EUR 1 miljardu Indijas okeāna cunami kreditēšanas mehānismam, kas jāpārvalda Eiropas Investīciju bankai, taču pieprasa, lai jebkurš fonds ievērotu ilgtspējīgus sociālos un vides standartus;
Welcomes the proposal for a EUR 1 billion "Indian Ocean tsunami lending facility" to be managed by the European Investment Bank, but demands that any funding respect sustainable social and environmental standards;
atbalsta aicinājumus cunami visvairāk skarto valstu parādus atlikt, dzēst un atvieglot, kā arī veikt parādu maiņas darījumus, šos pasākumus stingri nodalot atsevišķi, lai samazinātu nabadzību un atjaunotu skartās kopienas; aicina Padomi atbalstīt operatīvās grupas izveidi, tajā iekļaujot Pasaules Bankas, SVF, Āzijas Attīstības bankas un Parīzes kreditoru kluba pārstāvjus, lai līdz februārim izstrādātu parādu atvieglošanas plānu;
Supports calls for consideration of debt suspension, debt cancellation, debt relief and debt swaps for the countries worst affected by the tsunami, strictly ring-fenced to reduce poverty and to rebuild affected communities; calls on the Council to support the setting-up of a Task Force, including the World Bank, the IMF, the Asian Development Bank and the Paris Club of creditors, in order to develop a debt relief plan by February;
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par jaunu partnerību ar Dienvidaustrumu Āziju ( KOM(2003)0399 ), ko apstiprināja Padome un Parlaments; aicina Komisijai izstrādāt priekšlikumu atbilstoši paziņojumam un ņemot vēra cunami katastrofas sekas;
Welcomes the Commission Communication on a new partnership with South East Asia ( COM(2003)0399 ), endorsed by the Council and Parliament; calls for a Commission proposal along the lines of the communication and taking into account the effects of the tsunami disaster;
prasa bez kavēšanās izstrādāt visaptverošas un efektīvas iepriekšējās brīdināšanas sistēmas tehnoloģiju un nodot to Indijas okeāna valstu, kā arī pārējo cunami un citu dabas katastrofu apdraudēto reģionu rīcībā;
Calls for the technology for a comprehensive and effective early warning system to be developed without delay and made available to the countries of the Indian Ocean, as well as those of other regions vulnerable to tsunami and other natural disasters;
uzsver, cik svarīga ir cunami skarto valstu valdību prasība vienkāršot palīdzības piemērošanas procedūras, it īpaši attiecībā uz ES palīdzību, lai padarītu to tieši pieejamu vietējiem iedzīvotājiem, kuriem tā vajadzīga, un aicina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu par to, kas darīts, lai šo prasību apmierinātu;
Underlines the importance of the request by the affected governments to simplify the application procedures for aid, notably EU aid, in order to make it directly accessible to the local people in need, and calls on the Commission to report back to Parliament on its efforts to meet this request;
uzsver, ka skarto teritoriju atjaunošanā liela uzmanība jāpievērš cunami pārdzīvojošo iedzīvotāju stāvokļa uzlabošanai, cenšoties samazināt nabadzību, kā arī turpmāko neaizsargātību pret cunami; uzstāj, ka pirms tiek izmaksāti visi atjaunošanai atvēlētie līdzekļi, uz tiem jāattiecina pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības principi; aicina attiecīgo valstu valdības izstrādāt valstu atjaunošanas plānus, kuros ir ietverti mehānismi plaša spektra pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai šo plānu veidošanā un īstenošanā;
Stresses that rebuilding the affected areas must focus on improving the situation of the surviving inhabitants by aiming to reduce poverty as well as future vulnerability to tsunami; insists that all funds given for reconstruction must be subject to full transparency and accountability before their disbursement; calls on the governments concerned to develop National Reconstruction Plans which include mechanisms for a broad spectrum of civil society to participate in their design and implementation;
atzinīgi novērtē to, ka pēc katastrofas dalībvalstis ātri lēma par savu rīcību, un dažas no tām pat mobilizēja militāro apgādi; stingri mudina ES darīt pieejamu kopīgu militāru aprīkojumu gaisa pārvadājumiem, infrastruktūras atjaunošanai un sakariem gadījumos, kad šādi aprīkojumi vēl aizvien būs vajadzīgi, lai palīdzētu kopienām, kuras ir visgrūtāk sasniedzamas cunami skartajās valstīs; tāpēc aicina Padomi attīstīt ES militārās spējas arī ar mērķi pienācīgi un efektīvi rīkoties citu humanitāru un dabas katastrofu gadījumā nākotnē;
Welcomes the rapid response to the disaster by Member States, some even mobilising military logistics; strongly encourages the EU to make available a joint military facility for airlift and infrastructure repair and communications, where such facilities are still needed to assist the most difficult-to-access communities in the tsunami-hit countries; calls, therefore, on the Council to develop EU military capabilities which also have the aim of providing an appropriate and effective response to other future humanitarian and natural disasters;
uzstāj, lai Padome atbalsta specializētu kopīgu civilās aizsardzības vienību radīšanu, kuras būtu atbilstīgi materiāli nodrošinātas, kurām jāveic kopīgas mācības un jābūt pieejamām dabas, humanitāro vai vides katastrofu gadījumos vai situācijās, kas saistītas ar rūpnieciskiem riskiem Savienībā vai citur pasaulē;
Insists that the Council support the creation of a pool of specialised civilian civil protection units, with appropriate equipment, which should undertake joint training and be available in the event of natural, humanitarian or environmental disasters, or those associated with industrial risks, within the Union or in the rest of the world;
uzsver, ka pasaulē 1,2 miljardi cilvēku dzīvo nabadzībā, gandrīz miljards cilvēku, tajā skaitā vairāk nekā 150 miljoni bērnu līdz pieciem gadiem, cieš nepietiekama uztura dēļ; tāpēc uzsver, ka dalībvalstīm un visām pasaules kopienas ziedotājām nācijām ir jāizpilda apstiprinātais uzdevums 0,7% no IKP atvēlēt palīdzībai aizjūras jaunattīstības valstīm, par ko panākta vienošanās Monterejā;
Stresses that 1.2 billion people worldwide live in poverty, with almost 1 billion people malnourished, including over 150 million children under five; underlines, therefore, the need for Member States and all donor nations in the global community to fulfil the agreed target of giving 0.7% of GDP in overseas development assistance, as agreed in Monterrey;
aicina Eiropas Savienību un starptautisko sabiedrību veicināt miera procesus Indonēzijā un Šrilankā vienlaikus ar ilgtermiņa atjaunošanas un rehabilitācijas palīdzību šīm valstīm;
Calls on the European Union and the international community to promote the peace processes in Indonesia and Sri Lanka alongside the provision of long-term reconstruction and rehabilitation aid to those countries;
aicina Šrilankas konfliktā iesaistītās puses atjaunot miera procesu cik iespējams drīz un mudina tās ņemt vērā skaidri izteikto labo gribu un atbalstu, ko cita citai izrādījušas visas Šrilankas kopienas, kā arī starptautiskās kopienas atbalstu Šrilankas rehabilitācijā un atjaunošanā pēc cunami katastrofas, kura skāra visus valsts pilsoņus; aicina abas puses apsvērt kopīgas operatīvās grupas izveidi, lai valstī garantētu taisnīgu palīdzības sadali;
Calls on the parties to the conflict in Sri Lanka to recommence the peace process at the earliest possible time, and urges them to take into account the manifest good will and support shown by all the communities in Sri Lanka towards each other, and the support of the international community for the rehabilitation and recovery of Sri Lanka in the aftermath of the tsunami disaster, which affected all the citizens of the country; calls on both parties to consider the creation of a joint task force in order to guarantee a just distribution of aid in the country;
uzstāj, ka ES ar Norvēģijas atbalstu jāizstrādā labas gribas pasākums un jārīkojas, lai miera procesu, kā tas formulēts 2002. gada decembra Oslo sarunās, kas pastiprinātu ar atbilstīgu palīdzību attīstības jomā un atjaunošanā;
Insists that the EU, with the support of Norway, must build upon the good will shown, and proceed to augment the peace process as defined in the Oslo talks of December 2002 with commensurate development and rehabilitation assistance;
atzinīgi vērtē faktu, ka pirmoreiz 18 mēnešu laikā Indonēzijas valdība Acehas provinci ātri ir padarījusi pieejamu starptautiskās palīdzības aģentūrām un žurnālistiem un ka nemiernieku kustība ir pasludinājusi vienpusēju uguns pārtraukšanu; tomēr ir nopietni norūpējusies par ziņojumiem, ka Acehas provincē ir atjaunoti militārie reidi pret nemierniekiem; aicina visas iesaistītās puses atturēties no jebkādas darbības, kas traucē vai aizkavē piekļuvi un palīdzību kopienām un pilsoņiem, kuriem šī palīdzība ir vajadzīga;
Welcomes the fact that for the first time in 18 months the Indonesian Government has rapidly opened up the Aceh province to international relief agencies and journalists, and that the rebel movement has declared a unilateral cease-fire; is deeply concerned, however, by reports of renewed military raids against rebels in the Aceh province; calls on all the parties to refrain from any action that obstructs or delays access and assistance to the communities and citizens in need;
aicina ES bankas un finanšu iestādes izveidot banku darbības komisiju rīcības kodeksu attiecībā uz privātpersonu ziedojumiem NVO un palīdzības organizācijām, jo īpaši tuvākajā periodā, kas seko dabas vai humanitārām katastrofām;
Calls on the EU's banks and financial institutions to create a code of conduct for banking commissions with respect to private individuals' donations to NGOs and aid organisations, especially in the period immediately following a natural or humanitarian disaster;
Noslēguma vārdi
Final point
prasa, lai Padome sešu mēnešu laikā iesniedz ziņojumu Parlamentam par ES palīdzības panākumiem šajā reģionā;
Calls on the Council to report to Parliament in six months" time on the success of EU relief efforts in the region;
B6-0021 , 0025 , 0026 un 0028/2005
B6-0021 , 0025 , 0026 and 0028/2005
ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par Transatlantisko Partnerattiecību stāvokli pirms 2004. gada 25.–26. jūnija Dublinas ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Pieņemtie teksti, P5_TA(2004)0375.
having regard to its resolution of 22 April 2004 on the state of the Transatlantic Partnership on the eve of the EU-US Summit in Dublin on 25-26 June 2004 Texts Adopted, P5_TA(2004)0375.
ņemot vērā 2004. gada 25.–26. jūnijā Dublinā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,
having regard to the results of the EU-US Summit held on 25-26 June 2004 in Dublin,
uzsverot, ka cīņa pret terorismu var būt sekmīga tikai tad, ja rīkojas tādu pastiprinātu transatlantisko partnerattiecību ietvaros, kas konsekventi apliecina tās pamatvērtības, uz kurām šī sadarbība ir balstīta;
whereas stressing that the fight against terrorism can be successful only if the action is carried out through a strengthened transatlantic partnership which coherently upholds the founding values upon which it has been built,
tā kā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Dublinā panāca zināmu progresu, lai dotu stimulu ekonomisko partnerattiecību stiprināšanai, piemēram, izmantojot pasākumus ar mērķi veicināt progresu finanšu tirgu jomā un sarunās par Transatlantisko aviācijas nolīgumu; un tā kā augstākā līmeņa sanāksme kopīgos paziņojumos pievērsās situācijai Tuvajos Austrumos kopumā, kā arī jautājumiem par cīņu pret terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu;
whereas the EU-US Summit in Dublin led to some moderate progress to give impetus to the strengthening of economic partnership, for example by means of steps to promote progress in the area of financial markets and negotiations for a Transatlantic Aviation Agreement; and whereas the summit, in joint statements, addressed the situation in the broader Middle East as well as aspects of the fight against terrorism and the proliferation of weapons of mass destruction,
atzinīgi vērtē progresu Transatlantisko Partnerattiecību stiprināšanā, kas panākts pēdējā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2004. gada 26. jūnijā Īrijā; uzskata, ka gatavība kopējai rīcībai daudzās jomās ir labs rādītājs partnerattiecību nākotnei, kas atspoguļo atziņu, ka kopīgs darbs ir labāks nekā šķelšanās;
Welcomes the progress achieved at the last EU-US summit on 26 June 2004 in Ireland in strengthening the Transatlantic Partnership; considers the readiness to take joint actions in a wide range of fields as a good indicator for the future of the partnership, reflecting the realisation that working together is better than going in different directions;
apzinās, ka vairākās politikas jomās, piemēram, attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu un Kioto klimata pārmaiņu protokolu, ES un ASV ir atšķirības analīzē, diagnozē un politiskajā pieejā; ir norūpējies par iespējami bīstamo ASV budžeta deficīta pieauguma ietekmi uz globālo ekonomiku un starptautisko valūtas tirgu līdzsvaru; aicina turpināt diskusijas par šīm politikas jomām, kurās ES un ASV nostājas joprojām krasi atšķiras, un cer, ka jaunā administrācija strādās pie ES un ASV partnerattiecību nostiprināšanas;
Is aware that in several policy areas, such as those relating to the International Criminal Court and the Kyoto Climate Change Protocol, differences in analysis, diagnosis and policy approach exist between the EU and the US; is concerned about the potentially dangerous impact of the growing US federal budget deficit on the global economy and the balance of international currency markets; calls for a further debate on these policy areas where positions between the EU and the US remain strongly divided and hopes that the new administration will make a real effort to build on the partnership between the EU and the US;
aicina ASV uzņemties dalītu atbildību par ekonomisko stabilitāti pasaulē, tajā pieaugot savstarpējās atkarības attiecībām;
Calls on the US to assume its shared responsibility for economic stability in an increasingly interdependent world;
iesaka reģionālai un globālai sadarbībai un problēmu risināšanai veidot transatlantisku "rīcības kopienu", galveno uzmanību pievēršot šādām trim kopējas rīcības jomām:
Proposes the building of a transatlantic "community of action" for regional and global cooperation and challenges, focusing in particular on the following three joint actions:
Tuvo Austrumu miera iniciatīvas izstrādāšanai, vienojoties ar šī reģiona valstu valdībām un tautām, lai dotu ieguldījumu esošo konfliktu risināšanā, tostarp demokrātijas veicināšanai Palestīnā, Irānā un Irākā;
the development of a peace initiative in the Middle East in agreement with the governments and peoples of the region, with the aim of contributing to a solution to the existing conflicts, including encouraging democracy in Palestine, Iran and Iraq;
centieniem rast vispārēju drošību, kas jāīsteno, ievērojot šādas prioritātes:
the search for global security, which should be tackled with the following priorities in mind:
cīņu pret starptautisko terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī agrāk panāktās vienošanās par ieroču kontroli un daudzpusēju atbruņošanos atjaunošanu dažādos līmeņos - gan ANO ietvaros, gan divpusējā līmenī;
the fight against international terrorism and the proliferation of weapons of mass destruction, as well as the revival of negotiated arms control and disarmament at multilateral level, within the UN system, and at bilateral level;
vajadzību vērsties pret terorisma avotiem, piemēram, koordinējot palīdzību attīstības jomā un atbalstot jaunus demokrātiskos procesus, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un starptautiskās tiesības; aicina abus partnerus aktīvi iesaistīties ANO reformā, it īpaši attiecībā uz tās Drošības padomi, kā arī tās sastāvu, lai darītu to efektīvāku un atbildīgāku un palielinātu tās spēju īstenot lēmumus;
the need to address the sources of terrorism through, for example, coordination in the area of development assistance and support for emerging democratic processes on the basis of full respect for human rights and international law; calls on both partners to actively engage in a reform of the UN, and in particular its Security Council, including its composition, in order to make it more effective and accountable and increase its capacity to implement its decisions;
vajadzību efektīvi risināt - pamatojoties uz kopējiem tūkstošgades attīstības mērķiem - jaunas globālas problēmas, kas ietekmē daudzas valstis, it sevišķi nabadzības samazināšanai, infekcijas slimībām un vides stāvokļa pasliktināšanai, jo īpaši veicinot dialogu par klimata aizsardzību un transporta emisijām; šajā sakarā uzskata, ka cunami izraisītā katastrofa rada iespēju līdztekus ANO sniegt kopēju, labi koordinētu palīdzību un materiālu atbalstu katastrofas skartajām valstīm, pēc kuras būtu jāseko ilgtermiņa rehabilitācijas un atjaunošanas programmai, kas veltīta ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai reģionā;
the need for an effective response - on the shared basis of the Millennium Development Goals - to new global challenges which cut across national boundaries, notably poverty reduction, communicable diseases and degradation of the environment, in particular by promoting dialogues on climate protection and transport emissions; believes, in this regard, that the tsunami disaster provides the opportunity for joint, concerted assistance and relief action for the countries affected in support of the UN, action which must be followed by a long-term programme of rehabilitation and reconstruction aimed at the sustainable development of the region;
jaunu stimulu ekonomiskās partnerības stiprināšanai, koncentrējoties uz konkrētām idejām, kā maksimāli veicināt transatlantisko ekonomisko integrāciju, strādāt pie visaptveroša transatlantiska aviācijas līguma un finanšu tirgu reglamentēšanas dialoga pastiprināšanas, lai veicinātu rosīgu un atvērtu transatlantisku kapitāla tirgu;
a new impetus for the strengthening of the economic partnership, by focusing on specific ideas to further transatlantic economic integration to the fullest, working towards a comprehensive Transatlantic Aviation Agreement and accelerating the Financial Market Regulatory Dialogue to promote a vibrant and open transatlantic capital market;
uzskata, ka iepriekš minētajām iniciatīvām līdz 2005. gada decembrim jānoved pie vienošanās starp transatlantiskajiem partneriem par to, lai koriģētu 1995. gada Jauno transatlantisko programmu, nomainot to ar "Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu", ko jāievieš no 2007. gada;
Considers that the above-mentioned initiatives should lead, by December 2005, to agreement between the transatlantic partners to update the 1995 New Transatlantic Agenda, replacing it with a "Transatlantic Partnership Agreement", to be implemented from 2007;
B6-0023 , 0027 un 0031/2005
B6-0023 , 0027 and 0031/2005
ņemot vērā tā sauktā Parīzes kluba, kas ir 19 kreditorvalstu grupa, no kurām 12 ir ES dalībvalstis, sanāksmi no 2004. gada 17. līdz 21. novembrim,
having regard to the meeting of 17 to 21 November 2004 of the "Paris Club", a group of 19 creditor nations, including 12 Member States,
ņemot vērā tā iepriekšējo 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par lielu parādu apgrūtināto nabadzīgo valstu (
having regard to its previous resolutions of 25 April 2002 on HIPC debt alleviation OJ C 131 E, 5.6.2003, p.
ņemot vērā Āfrikas attīstības jaunās partnerības iniciatīvu, ko 2001. gada oktobrī pieņēma Abudžā (Nigērijā) un pēc tam Āfrikas Savienība atzina par savas sociāli ekonomiskās attīstības programmas sastāvdaļu,
having regard to the New Partnership for Africa's Development (NEPAD) initiative adopted in October 2001 in Abuja (Nigeria) and subsequently recognised by the African Union as forming part of its socio-economic development programme,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komitejas rezolūciju Nr. 2001/27 par strukturālo pielāgojumu stratēģiju un ārējā parāda ietekmi uz cilvēktiesību, it īpaši ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību, pilnīgu izmantošanu,
having regard to Resolution 2001/27 of the United Nations Commission on Human Rights on the effects of structural adjustment policies and foreign debt on the full enjoyment of human rights, particularly economic, social and cultural rights,
ņemot vērā Āfrikas parādu nastu, ko vērtē aptuveni 230 miljardu ASV dolāru apjomā, un tā kā saskaņā ar vērtējumu Āfrikas valstis ar zemu ienākumu līmeni ik gadu parādu segšanai samaksā aptuveni 39 miljardus ASV dolāru;
having regard to Africa's debt burden, estimated at about USD 230 billion, and whereas, according to estimates, low-income African countries pay out about USD 39 billion per year to service their debt,
tā kā parādu dzēšana atbrīvotu līdzekļus citiem mērķiem, ar izbrīvēto naudu veidojot daļu no valsts budžeta un tādējādi kļūstot pieejama, lai tieši mazinātu nabadzību;
whereas cancellation of debt would release funds for other purposes, with the freed-up money forming part of the government budget and therefore becoming available to alleviate poverty directly,
tā kā parādu atvieglošana ir viens no tūkstošgades attīstības astotā mērķa uzdevumiem, kas īpaši paredz kopumā risināt jaunattīstības valstu parādu problēmas, izmantojot atsevišķu valstu un starptautiskus pasākumus, lai ilgtermiņā parādu padarītu ilgtspējīgu,
whereas debt relief is one of the targets of Millennium Development Goal 8, which aims specifically to deal comprehensively with developing countries" debt problems through national and international measures to make debt sustainable in the long term,
tā kā Parīzes klubs 2004. gada 21. novembrī piekrita samazināt Irākas valsts parādus par 80%, lai palīdzētu valsts atjaunošanai un tā kā parādus samazinās trijos posmos - 30% uzreiz, vēl 30% 2005. gadā un 20% 2008. gadā;
whereas the Paris Club agreed on 21 November 2004 to cut Iraq's public debt by 80% in order to aid reconstruction of the country, and whereas the debt will be reduced in three stages – 30% immediately, another 30% in 2005 and 20% in 2008,