natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā izskaidrots ziņojumā, Komisijas prioritāte ir nodrošināt, ka ieinteresētās personas pilnībā izmanto attiecīgās ES finansējuma programmas, lai saglabātu un popularizētu piemiņu par totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem.
As explained in its report, the priority for the Commission is to ensure that relevant EU financial programmes are fully used by interested parties to support and promote the memory of the crimes committed by totalitarian regimes.
Minēto iemeslu dēļ Komisija šajā posmā neplāno finansēt tāda veida statistikas pārskatu, kā aprakstījuši godātie deputāti.
For these reasons, the Commission does not intend to finance at this stage a statistical survey such as the one described by the Honourable Members.
Atbildi Komisijas vārdā sniedza John Dalli
Joint answer given by Mr Dalli on behalf of the Commission
Rakstiski jautājumi : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
Written questions : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
(2011. gada 4. jūlijs)
(4 July 2011)
Eiropas Savienības pārtikas tiesību aktu mērķis ir nodrošināt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni visā ES, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību.
European Union food legislation is designed to ensure a high level of protection for human health across the EU whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Lai tirgū laistie pārtikas produkti atbilstu ES pārtikas nekaitīguma prasībām, ļoti svarīga loma ir dalībvalstīm.
Member States have a key role to play in ensuring that food products placed on the market comply with EU food safety requirements.
Tādēļ izveidotas efektīvas sistēmas, ieskaitot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, kurā dalībvalstīm jāpaziņo informācija par to, ka konstatēti pārtikas un barības izraisīti riski veselībai.
There are efficient systems in place to ensure this is the case, including a Rapid Alert System for Food and Feed to which Member States must notify any information on the existence of health risk from food or feed.
Tiesību akti ne vien nodrošina pārtikas un dzērienu nekaitīgumu Eiropā, bet palīdz arī nodrošināt, lai patērētāji būtu pilnībā informēti par lietotās pārtikas veidu un īpašībām.
Besides ensuring the safety of foods and beverages in Europe, the legislation is also mindful to ensure consumers are fully informed as to the nature and characteristics of the food they consume.
Tas tiek panākts, nosakot stingras prasības par pārtikas marķēšanu.
This is dealt with via stringent requirements on food labelling.
Pārtikas sastāvs ir skaidri jānorāda sastāvdaļu sarakstā un ar īpašu apzīmējumu jāraksturo produkta veids.
The composition of foodstuffs has to be clearly indicated in the ingredients list and the nature of the product has to be specified by name.
Ciktāl skarta pārtikas produktu kvalitāte, bet ne nekaitīguma jautājumi, Slovākijas Patērētāju asociācija ar Komisijas atbalstu nesen veikusi pētījumu, kas liecina, ka sešu zīmolu pārtikas produktu sastāvs un cenas septiņu ES valstu starpā ievērojami atšķiras.
As regard quality of food products, not related to safety issues, a study recently carried out by the ‘Association of Consumers in Slovak Republic’, with the support of the Commission, has shown that the composition, of six branded food products and their prices can vary substantially between seven EU countries.
Tā kā līdz šim publicētie dati iegūti, testējot nelielu skaitu paraugu un produktu, un trūkst informācijas par paraugu ņemšanas metodiku, pētījuma rezultātus nevar vispārināt un uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz pārtikas produktu sastāvu un cenām vecajās un jaunajās dalībvalstīs.
For reasons of the small number of samples and products tested, and because of the lack of information about the sampling methodology in the data as published so far, the results of this study cannot be considered representative for the composition and price of food products in old and new Member States in general.
Komisija ir pieprasījusi detalizētu informāciju par pētījuma rezultātiem un pārbaudīs to sīkāk.
The Commission has requested the detailed results of the study and will examine them further.
Atšķirības varētu būt skaidrojamas ar patērētāju izvēli un gaumi, patērētāju vēlmēm (arī cenu ziņā), ražošanas līniju tehniskajām specifikācijām, kā arī izejvielu pieejamību un piekļuvi tām.
Such differences may occur due to consumer preferences and tastes, consumer expectations (including about prices), technical specifications of production lines as well as availability and access to raw materials.
Ko laist kuras valsts tirgū un par kādu cenu, Eiropas Savienībā parasti izlemj pārtikas ražotāji.
As a general rule, food companies decide what to place on which national market at which price within the EU.
Piemēram, plaši pazīstamu zīmolu šokolādes ražotāji bieži izstrādā savu produktu sastāvu vienā veidā atbilstīgi patērētāju gaumei Apvienotajā Karalistē un Īrijā un citā veidā — patērētājiem Eiropas kontinentālajā daļā.
For example, well-known chocolate brands often formulate their product differently to accommodate different tastes in the United Kingdom and Ireland on one hand and the continent on the other.
Komisija, sniegdama informāciju patērētājiem un īstenodama izglītojošus pasākumus, jaunajās dalībvalstīs veicinājusi informētību par patērētāju tiesībām, tostarp par svarīgākajiem noteikumiem, kuri attiecas uz pārtikas nekaitīgumu un marķēšanu.
The Commission has through its consumer information and education actions contributed to raising the awareness of citizens in new Member States about consumer rights, including the key rules regarding the safety and labelling of food.
Komisija arī turpmāk veltīs īpašu uzmanību visu šajā jomā veikto pētījumu rezultātiem.
The Commission will continue to pay particular attention in the future to the results of any other further studies carried out on the same subject.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-006027/2011
Question for written answer E-006027/2011
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Konrad Szymański (ECR) , Sandra Kalniete (PPE) , Anna Rosbach (ECR) , Tunne Kelam (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Algirdas Saudargas (PPE) un Vytautas Landsbergis (PPE)
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Konrad Szymański (ECR) , Sandra Kalniete (PPE) , Anna Rosbach (ECR) , Tunne Kelam (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Algirdas Saudargas (PPE) and Vytautas Landsbergis (PPE)
(2011. gada 20. jūnijs)
(20 June 2011)
Temats: “Nord Stream” gāzes cauruļvada būvniecības ietekme uz Baltijas jūras vidi
Subject: Impact of the construction of the Nord Stream gas pipeline on the Baltic Sea environment
2011. gada 18. maijā “Nord Stream AG” pārstāvji vizītes laikā Lietuvā informēja sabiedriskās un valsts iestādes par gāzes cauruļvada projekta būvniecības posma noslēgumu un paziņoja, ka būvdarbu ietekme uz Baltijas jūras vidi ir bijusi mazāka, nekā paredzēts.
On 18 May 2011, representatives of Nord Stream AG, during a visit to Lithuania, informed the public and national institutions of the completion of the construction phase of the gas pipeline project and announced that the effects of the construction work on the Baltic Sea environment were less than had been expected.
“Nord Stream AG” pārrauga 16 parametrus saskaņā ar dažādu valsts atļauju prasībām projektam.
Nord Stream AG is monitoring 16 parameters, in accordance with the requirements of the various national permits for the project.
Ietekmes dati un rezultāti ir nodrošināti katras valsts iestādēm un katrai valstij atsevišķi sniedz tikai nelielu ieskatu vispārējā Baltijas jūras vidē.
The data and findings on impact are provided to the national institutions of each country and, individually, provide each state with only a fragment of the picture for the overall Baltic Sea environment.
Turklāt pārraudzīto parametru sarakstā nav iekļauta zivju genotoksicitāte, kas radusies ķīmiskā piesārņojuma rezultātā.
Moreover, the genotoxicity of fish due to chemical contamination is not included in the list of parameters monitored.
Diemžēl jaunākajos datos, kas apkopoti 100 zinātniskajās stacijās ap Baltijas jūru ES finansētās BONUS programmas ietvaros, redzams ievērojams zivju genotoksicitātes pieaugums laika periodā no 2009. līdz 2010. gadam, turklāt īpaši augsts kaitējuma apjoms novērots Somu līcī un Baltijas jūras dienvidos.
Unfortunately, the latest data collected under the EU‑financed BONUS programme by 100 scientific stations around the Baltic Sea show a notable increase of genotoxicity in fish throughout the period 2009‑10, with especially high levels of damage recorded in the Gulf of Finland and the Southern Baltic.
Dažās Baltijas jūras vietās genotoksicitātes apjoms par 200 % pārsniedz pieļaujamo normu, un gandrīz visos pārbaudītajos indivīdos ir novēroti ģenētiski bojājumi.
In some parts of the Baltic Sea, levels of genotoxicity are 200 % above the threshold, and genetic damage is being observed in virtually all individuals tested.
Ņemot vērā, ka “Nord Stream” ir Eiropas Enerģētikas tīkla ( TEN-E ) prioritārais projekts, vai Komisija plāno pieprasīt visus “Nord Stream AG” apkopotos datus un vai tā izvērtēs visus šā projekta aspektus saistībā ar ietekmi uz šīs ES iekšējās jūras vidi?
Bearing in mind that Nord Stream is a TEN‑E European priority project, does the Commission intend to request all the data collected by Nord Stream AG, and will it evaluate all aspects of the project’s impact on the environment of this EU‑internal sea?
Vai Komisija sniegs savus rezultātus Helsinku Komisijai ( HELCOM ) un visām piekrastes valstīm, kā to pieprasījis Parlaments savā 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par gāzes cauruļvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi ( A6-0225/2008 )?
Will the Commission present its findings to Helcom and to all the littoral states, as it was requested to do by Parliament in its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link Russia and Germany (A6‑0225/2008)?
Vai Komisija uzskata, ka genotoksicitātes dati, ko ik gadu apkopo zinātnieki teritorijās ap Baltijas jūru ES finansētās programmas ietvaros, sniedz vērtīgu un objektīvu informāciju par Baltijas jūras vides pašreizējo stāvokli un tos nevajadzētu atstāt bez ievērības?
Does the Commission believe that the data on genotoxicity being collected by scientists around the Baltic Sea year by year through the EU‑financed programme provide valuable and objective information on the status quo of the Baltic Sea environment, and that they should not be disregarded?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Janez Potočnik
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
(2011. gada 25. jūlijs)
(25 July 2011)
“ Nord Stream ” vides monitoringa programmas patiešām ir izstrādātas katrai valstij atsevišķi saskaņā ar valsts iestāžu prasībām.
It is correct that the Nord Stream environmental monitoring programmes are individual for each country, according to the requirements by the national authorities.
Tomēr saskaņā ar ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (Direktīva 2008/56/EK) OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.
However, according to the EU Marine Strategy Framework Directive (Directive 2008/56/EC) OJ L 164, 25.6.2008, p.
Baltijas jūras reģiona valstīm, kuras ir arī ES dalībvalstis, līdz 2012. gada 15. jūlijam jāsagatavo jūras ūdeņu vides stāvokļa un cilvēka darbību ietekmes uz vidi sākotnējais novērtējums.
19 . , Baltic Sea States which are also EU Member States shall prepare by 15 July 2012 initial assessments of the environmental status of their marine waters and the environmental impact of human activities thereon.
Tā ir daļa no jūras stratēģiju sagatavošanas darba ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli.
This is part of the preparation of marine strategies to reach good environmental status by 2020.
Šajos sākotnējos novērtējumos tiks analizētas visas cilvēka darbības, kuras ietekmē Baltijas jūru.
These initial assessments will address all human activities affecting the Baltic Sea.
HELCOM ministru sanāksmē 2010. gadā nolēma, ka HELCOM darbosies kā koordinācijas platforma ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanai Baltijas jūras reģionā.
At the Helcom ministerial meeting in 2010, it was decided that Helcom will be the coordinating platform for the regional implementation of the EU Marine Strategy Framework Directive in the Baltic Sea.
HELCOM sekretariāts sagatavos valstu sākotnējo novērtējumu kopsavilkumu.
The Helcom Secretariat will compile a summary of the national initial assessments.
Tas lieti noderēs Eiropas Komisijai, kad tā izvērtēs virzību uz labu vides stāvokli.
This will be a useful input to the European Commission when considering progress towards good environmental status.
2010. gadā HELCOM sagatavoja vispusīgu novērtējumu par Baltijas jūras ekosistēmas veselīgumu 2003.—2007. gadā, un to atjauninās 2013. gadā.
Helcom prepared a holistic assessment of the ecosystem health of the Baltic Sea 2003‑07 in 2010, which will be updated in 2013.
Šajā ziņojumā ir integrēti aplūkoti valstu monitoringa dati.
This report is seeing national monitoring data in an integrated way.
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju “ Nord Stream AG ” savāktie dati ir pieejami ieinteresētajām aprindām un personām, tostarp HELCOM , Baltijas jūras rīcības grupai ( BSAG ), universitātēm un NVO, kuras aktīvi iesaistījušās Baltijas jūras pētniecībā.
As regards all the data collected by Nord Stream AG, the Commission has understood that they are available to the interested parties and stakeholders, including Helcom, the Baltic Sea Action Group (BSAG), universities and NGOs active in Baltic Sea research.
Baltijas jūras augstākā līmeņa sanāksmē (Somijas prezidenta, Somijas premjerministra un BSAG kopīgi ierosināts pasākums, kas notika Helsinkos, 2010. gada 10. februārī) “ Nord Stream AG ” paziņoja par “Datu un informācijas fonda” izveidi.
Indeed at the Baltic Sea Action Summit (a joint initiative of the President of Finland, the Finnish Prime Minister and BSAG in Helsinki on 10 February 2010) Nord Stream AG announced the establishment of a ‘Data and Information Fund’.
Būtībā tā ir datubāze, kurā atrodami pirms būvdarbu sākuma veiktā apsekojuma dati un vides monitoringa informācija un kura jāuztur līdz 2012. gadam.
It would be in essence a data base with both pre-construction survey data and environmental monitoring information to be maintained until 2012.
Paredzams, ka šī datubāze aptvers visas HELCOM Baltijas jūras rīcības plāna prioritātes, arī eitrofikāciju, kaitīgās vielas, videi nekaitīgas darbības jūrā un bioloģisko daudzveidību.
This data base is supposed to cover the entire range of Helcom's Baltic Sea Action Plan priorities, including eutrophication, hazardous substances, environmentally-friendly maritime activities and biodiversity.
Komisija neplāno uzsākt šo datu atsevišķu analīzi papildus novērtējumiem un darbam, ko tā veic HELCOM un saskaņā ar ES Baltijas jūras reģiona stratēģiju.
The Commission does not intend to proceed with separate analyses of these data, in addition to its assessments and contributions in the frame of Helcom and the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Visbeidzot, attiecībā uz ķīmiskā piesārņojuma radītas zivju genotoksicitātes monitoringa parametru trūkumu jāteic, ka kompetentās iestādes, kuras noteica “ Nord Stream AG ” monitoringa pienākumus, šos parametrus acīmredzot neuzskatīja par nepieciešamiem.
Finally with respect to the lack of monitoring parameters of genotoxicity in fish due to chemical contamination, obviously the competent authorities fixing the obligations of monitoring for Nord Stream did not consider it necessary.
Tomēr šādus datus vāc citas kompetentās iestādes un pētniecības institūti.
However, such data are collected by other competent authorities and research institutions.
Lai gan Komisija nevar apstiprināt godājamo deputātu minētos datus, jo projekti vēl nav pabeigti, Komisija visā visumā uzskata, ka zinātnieku vākti dati ir patiešām vērtīga un objektīva informācija, kura attiecīgā gadījumā tiks ņemta vērā.
Though the Commission cannot confirm the data mentioned by the Honourable Member as the projects are ongoing, the Commission believes in general that data collected by scientists provide indeed valuable and objective information, which will be taken into account when appropriate.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-006028/2011
Question for written answer E-006028/2011
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Tunne Kelam (PPE) un Vytautas Landsbergis (PPE)
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Tunne Kelam (PPE) and Vytautas Landsbergis (PPE)
Temats: Programmas “Eiropa pilsoņiem” 4. darbības finansēšana
Subject: Financing Action 4 of the Europe for Citizens programme
Pirms trim gadiem ES sāka īstenot programmas “Eiropa pilsoņiem” 4. darbību, kura īpaši paredzēta tādu projektu finansēšanai, kas veicina totalitāro režīmu izdarīto noziegumu piemiņu.
Three years ago the EU launched Action 4 of the Europe for Citizens programme, created specifically to fund projects promoting the memory of crimes committed by totalitarian regimes.
Šī darbība vēršas plašumā, un iespējamo līdzekļu saņēmēju skaits aug, arī Austrumeiropā.
The measure is gathering momentum, with an increase in the number of potential beneficiaries, including in Eastern Europe.
Šo pozitīvo tendenci apliecina Lietuvas piemērs — tur atlasīto projektu skaits ir palielinājies no neviena 2007. gadā līdz septiņiem 2010. gadā.
In Lithuania, for example, the number of projects selected increased from zero in 2007 to seven in 2010.
4. darbības projektus raksturo īpaši augsta kvalitāte, un pieteikumu skaits katru gadu palielinās.
Action 4 projects are known for their exceptionally high quality, and the number of applications is increasing every year.
Lai gan pieteikšanās noteikumi ir vienkāršoti, darbības potenciāls joprojām nav izsmelts — varētu iesaistīt mazas un vietējā mērogā aktīvas NVO, reģionālos kultūras centrus un reģionālos muzejus ar plašu unikālu materiālu klāstu, kas būtu jāizņem no noliktavām, lai parādītu Eiropas sabiedrībai.
Although the terms of application have been simplified, further potential remains to be unlocked — including in relation to small and locally active NGOs, regional cultural centres and regional museums possessing much unique material which deserves to be taken out of storage for the attention of the European public.
Tomēr šādām struktūrām ir daudz mazākas līdzfinansēšanas iespējas vai tādu vispār nav un tām trūkst pieredzes starptautiskajā sadarbībā, tāpēc tās nelabprāt piesakās finansējumam.
However, bodies of the types mentioned have little or no co-financing capacity, lack experience with international cooperation, and are therefore reluctant to apply for funding.
Kā Komisija plāno veicināt plašāka organizāciju un NVO loka pieteikšanos dotācijām 4. darbības ietvaros?
How does the Commission feel it could encourage a wider spectrum of organisations and NGOs to apply for grants under Action 4?
Vai Komisija apsvērs iespēju ne tikai palielināt vispārējo finansējumu programmai “Eiropa pilsoņiem”, bet arī palielināt 4. darbībai paredzētā budžeta apjomu (pašreiz tikai 4 % no programmas kopējā budžeta)?
Will the Commission consider not only an overall increase in funding for the Europe for Citizens programme, but also an increase in the budget share for Action 4 (currently just 4 % of the total)?
(2011. gada 13. jūlijs)
(13 July 2011)
Komisija pilnībā pievienojas godājamo EP locekļu viedoklim par to, ka ir svarīgi veicināt totalitāro režīmu izdarīto noziegumu piemiņu.
The Commission fully shares the Honourable Member's opinion on the importance to promote the memory of crimes committed by totalitarian regimes.
Nesenajā programmas “Eiropa pilsoņiem” http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm starpposma novērtējumā norādīts, ka projektiem, kas iesniegti saskaņā ar tās 4. darbību (Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā), ir ievērojama ietekme uz ES izpratnes un atbildības veicināšanu par šiem jautājumiem.
The recent mid‑term evaluation of the ‘Europe for Citizens’ programme http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm indicated a significant effect of projects submitted under its Action 4 (Active European Remembrance) on the understanding and ownership of the EU.
Šajā novērtējumā ierosināts pārskatīt pašreizējo programmas “Eiropa pilsoņiem” struktūru, lai stiprinātu 4. darbību.
It proposed the revision of the current structure of the ‘Europe for Citizens’ programme with a view to reinforce Action 4.
Neliels līdzekļu palielinājums 4. darbībai ir paredzēts 2012. gadam, taču jāievēro piešķīrumu sadalījums starp 1.—4. darbību, kā noteikts lēmumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmums Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību, OV L 378, 27.12.2006. par programmas “Eiropa pilsoņiem” izveidi.
A slight increase of funds for Action 4 is expected for 2012, but it has to respect the division of allocations among Actions 1 to 4 determined in the ‘Europe for Citizens’ programme decision Decision 1904/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing for the period 2007 to 2013 the programme ‘Europe for Citizens’ to promote active European citizenship, OJ L 378, 27.12.2006. .
Attiecībā uz mazo un vietējā mērogā aktīvo nevalstisko organizāciju (NVO) iesaistīšanu ir jāuzsver, ka programma “Eiropa pilsoņiem” ir viens no nedaudzajiem ES instrumentiem, kas nodrošina finansējumu mazām organizācijām, sniedzot minimālo piešķīrumu, sākot no EUR 10 000.
As for the inclusion of small and locally active non-governmental organisations (NGOs), it needs to be underlined that the ‘Europe for Citizens’ programme is one of very few EU instruments, which provides funding to small organisations with minimum grants starting at EUR 10 000.
Turklāt lietotājam vieglāk saprotama pieteikšanās procedūra un praktiskie ieteikumi, izmantojot programmas ceļvedi, atvieglo priekšlikumu iesniegšanu pat mazāk pieredzējušiem kandidātiem.
Moreover, a more user-friendly application procedure and the practical guidance through the programme guide make it easier even for less experienced candidates to submit their proposals.
Lai vēl vairāk veicinātu mazo un/vai mazāk pieredzējušo organizāciju dalību programmas 4. darbībā, joprojām tiek uzlabota tehniskā palīdzība, ko sniedz “Eiropas pilsoņiem” kontaktpunkti http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm valstīs, kuras piedalās šajā programmā.
In order to further facilitate the participation of smaller and/or less experienced organisations in Action 4 of the programme, technical assistance provided by the ‘Europe for Citizens Contact Points’ http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm in the countries participating in the programme continues to be strengthened.
Jautājums, uz kuru jāatbild rakstiski, E-006152/2011
Question for written answer E-006152/2011
Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Alyn Smith (Verts/ALE) , Frieda Brepoels (Verts/ALE) , François Alfonsi (Verts/ALE) , Jill Evans (Verts/ALE) , Ian Hudghton (Verts/ALE) un Tatjana Ždanoka (Verts/ALE)
Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Alyn Smith (Verts/ALE) , Frieda Brepoels (Verts/ALE) , François Alfonsi (Verts/ALE) , Jill Evans (Verts/ALE) , Ian Hudghton (Verts/ALE) and Tatjana Ždanoka (Verts/ALE)
(2011. gada 27. jūnijs)
(27 June 2011)
Temats: Finansiālais atbalsts frīzu valodas teātrim
Subject: Financial support to Frisian-language theatre
Nīderlandes valdība ir paziņojusi savu lēmumu pārtraukt finansiālā atbalsta sniegšanu vienīgajai profesionālajai teātra trupai, kura šajā dalībvalstī uzstājas frīzu valodā.
The Dutch government has announced its decision to stop its financial support to the only professional theatre company working in the Frisian language in that Member State.
“ Tryater ”, vecākā teātra trupa, kas Nīderlandē uzstājas frīzu valodā, ir dibināta 1965. gadā un atrodas Leeuwarden (Frīzlande, Nīderlandē).
Tryater, the oldest theatre company working in the Frisian language in the Netherlands, is a theatre company in Leeuwarden (Friesland, Netherlands), founded in 1965.