natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā, neskatoties uz ievērojamo progresu, kas panākts, apvienojot rietumus un austrumus no institucionālā un ekonomiskā viedokļa, atmiņu vienotība vēl nav sasniegta;
whereas although enormous progress has been made in unifying East and West in institutional and economic terms, the unification of memory still has to happen,
tā kā lēmumiem par pagātnes notikumu piemiņu nevajadzētu kļūt par iemeslu politiskām nesaskaņām; tā kā politiķiem vajadzētu lūgt no vēsturniekiem neatkarīgas konsultācijas un veicināt atklātas debates par attiecīgo notikumu atšķirīgajām vēsturiskajām interpretācijām;
whereas decisions on the commemoration of past events must not become the subject of political disputes; whereas politicians should ask historians for independent advice and encourage open debate about differing historical interpretations of given events,
tā kā Rietumeiropas nozīmīgākā vēsturiskā pieredze bija nacisms, savukārt Centrāleiropas valstis pieredzēja gan nacismu, gan komunismu, un tā kā ir jāveicina izpratne par šo valstu divkāršo diktatoriskās pagātnes mantojumu;
whereas the dominant historical experience of Western Europe was Nazism, whereas the countries of Central Europe had the added experience of Communism, and whereas understanding has to be promoted for these countries’ double legacy of dictatorship,
tā kā vairums vēsturnieku piekrīt tam, ka nacisms un staļinisms pēc savas būtības atšķiras, neskatoties uz noteiktām kopējām īpašībām, lai gan no upuru viedokļa tam, kurš režīms un kādu iemeslu dēļ laupīja viņu brīvību, viņus spīdzināja vai slepkavoja, nav nekādas nozīmes,
whereas most historians agree that Nazism and Stalinism were essentially different, despite certain similarities, although from the perspective of the victims it makes no difference which regime deprived them of their liberty or tortured or murdered them for whatever reason,
aicina ieviest Eiropas dienu visu totalitāro režīmu, jo īpaši nacisma un staļinisma, upuru piemiņai un šo dienu atzīmēt ar cieņu un saglabājot objektivitāti; aicina Eiropas vēstures nama ekspertu komiteju ieteikt piemērotu datumu, kas atgādinātu Eiropas pilsoņiem par totalitārisma briesmām;
Calls for the proclamation of a European-wide Remembrance Day for the victims of all totalitarian regimes, especially Nazism and Stalinism, to be celebrated with dignity and impartiality; calls on the committee of experts for the House of European History to come forward with proposals for a suitable date which would serve to remind the citizens of Europe about the dangers of totalitarianism;
iesniedza Tunne Kelam, Gunnar Hökmark, Jana Hybášková, Bernd Posselt, Charles Tannock, Alejo Vidal-Quadras, Mario Mauro, Struan Stevenson, Bogusław Sonik un József Szájer
by Tunne Kelam, Gunnar Hökmark, Jana Hybášková, Bernd Posselt, Charles Tannock, Alejo Vidal-Quadras, Mario Mauro, Struan Stevenson, Bogusław Sonik and József Szájer
ņemot vērā universālos cilvēktiesību principus un uz kopīgām vērtībām balstītās Eiropas Savienības pamatprincipus,
having regard to the universal principles of human rights and the fundamental principles of the European Union as a community based on common values,
ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, kas pieņemta 1948. gada 10. decembrī,
having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights adopted on 10 December 1948,
ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 26. februāra Pamatlēmumu par cīņu pret konkrētiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, izmantojot krimināltiesības,
having regard to the Framework Decision on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia by means of criminal law adopted by the Council of the European Union on 26 February 2008,
ņemot vērā 2005. gada 12. maija rezolūciju par 60. gadadienu kopš Otrā pasaules kara beigām Eiropā,
having regard to its resolution of 12 May 2005 on the 60th anniversary of the end of the Second World War in placeEurope,
ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2006. gada 26. janvāra rezolūciju Nr. 1481 par nepieciešamību izteikt starptautisku nosodījumu totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of crimes of totalitarian Communist regimes,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 8. aprīlī organizēto uzklausīšanu par totalitāro režīmu noziegumiem,
having regard to the hearing on crimes committed by totalitarian regimes organised by the Commission in CityplaceBrussels on 8 April 2008,
ņemot vērā daudzu valstu parlamentu pieņemtās rezolūcijas un deklarācijas par totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,
having regard to the resolutions and declarations on the crimes of totalitarian Communist regimes adopted by a number of national parliaments,
ņemot vērā 2008. gada 3. jūnijā pieņemto Prāgas deklarāciju par Eiropas sirdsapziņu un komunismu,
having regard to the Prague Declaration on European Conscience and Communism adopted on 3 June 2008,
ņemot vērā 2008. gada 23. septembra deklarāciju par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu,
having regard to its declaration on the proclamation of 23 August as European Day of Remembrance for the Victims of Stalinism and Nazism adopted on 23 September 2008,
ņemot vērā paredzēto Prāgas konferenci par holokausta ēras aktīviem un ASV Kongresa iniciatīvas šajā jomā,
having regard to the forthcoming Prague Conference on Holocaust Era Assets and the initiatives taken in this area by the US Congress,
tā kā 20. gadsimta Eiropas vēsturei raksturīgas ārkārtīgi plaša mēroga masu slepkavības, kas bija iespējamas galvenokārt tāpēc, ka totalitārie komunisma un nacisma režīmi uzurpēja absolūtu varu;
whereas the 20th-century history of placeEurope is marked by massacres of human beings by other human beings on an extraordinary scale made possible mainly by the usurpation of absolute power by totalitarian Communist and Nazi regimes,
tā kā totalitārās varas ekstrēmās izpausmes, ko īstenoja nacistu, fašistu un padomju komunistu diktatūras, izraisīja iepriekš izplānotus un masveidīgus noziegumus pret miljoniem cilvēku un viņu pamattiesībām un neatņemamajām tiesībām tādā apmērā, kāds nekad iepriekš vēsturē nav pieredzēts;
whereas the extreme forms of totalitarian rule practised by the Nazi, fascist and Soviet Communist dictatorships led to premeditated and massive crimes being perpetrated against millions of human beings and their basic and inalienable rights on a scale never before seen in history,
tā kā Eiropas integrācija bija tieša atbilde kariem un teroram, ko mūsu kontinentā izraisīja totalitārie režīmi;
whereas European integration was a direct response to the wars and terror caused by the totalitarian regimes on our continent,
tā kā starptautiskais morālais un politiskais vērtējums šiem noziegumiem ir asimetrisks, ņemot vērā, ka par totalitārā komunisma noziegumiem joprojām nav sniegts autoritatīvs un vispāratzīts Eiropas novērtējums;
whereas the international moral and political appraisal of these crimes is asymmetrical, given that there is still no authoritative, generally accepted European assessment of the crimes of totalitarian Communism,
tā kā ir skaidri redzama vajadzība informēt sabiedrību un morāli novērtēt komunistu totalitāro režīmu rīcību, kas izpaudās kā sistemātiska un nežēlīga militāra, ekonomiska un politiska iedzīvotāju apspiešana, izmantojot patvaļīgus nāvessodus, masveida arestus, deportācijas, privātīpašuma ierobežošanu, vārda brīvības un pilsoniskās sabiedrības apspiešanu un kultūras un morālās identitātes sagraušanu, kā rezultātā lielākajai daļai Viduseiropas un Austrumeiropas iedzīvotāju tika atņemtas cilvēka pamattiesības un cieņa;
whereas there is an evident need for the public exposure and for a moral assessment of the practices of the totalitarian Communist regimes, which took the form of systematic and ruthless military, economic and political repression of the people by means of arbitrary executions, mass arrests, deportations, the suppression of free expression, private property and civil society and the destruction of cultural and moral identity and which deprived the vast majority of the peoples of Central and Eastern Europe of their basic human rights and dignity,
tā kā morālais un politiskais vērtējums totalitārajiem noziegumiem nekādā veidā neatceļ to, ka šo noziegumu izskatīšanā pirmām kārtām ir jāizmanto individuāla pieeja un tos var izvērtēt tikai saskaņā ar tiesiskuma principiem, kas neatzīst kolektīvu kriminālatbildību;
whereas the moral and political appraisal of totalitarian crimes does not in any way undermine the supremacy of an individual approach to these crimes, which can be judged only on the basis of the principles of the rule of law, which do not recognise collective criminal responsibility,
tā kā Eiropa nekad nekļūs vienota, ja nespēs vienoties par savu vēsturi, atzīt komunismu un nacismu par kopīgu mantojumu un veikt godīgas un pilnīgas debates par visiem totalitārajiem noziegumiem pagājušajā gadsimtā;
whereas Europe will never be united unless it is able to reunite its history, recognise Communism and Nazism as a common legacy and conduct an honest and thorough debate on all the totalitarian crimes of the past century,
tā kā piecus gadus pēc 2004. gada paplašināšanās joprojām satraucoši virspusējas un nepietiekamas ir eiropiešu zināšanas par totalitārajiem režīmiem, kas vairāk nekā 40 gadus terorizēja līdzpilsoņus Viduseiropā un Austrumeiropā, ar dzelzs priekškaru un Berlīnes mūri nošķirot viņus no demokrātiskās Eiropas;
whereas, five years after the 2004 enlargement, knowledge among Europeans about the totalitarian regimes which terrorised their fellow citizens in Central and Eastern Europe for more than 40 years, separating them from democratic European by means of the Iron Curtain and the Berlin Wall, is still alarmingly superficial and inadequate,
tā kā šī situācija ir izraisījusi arī de facto nevienlīdzību starp dažādu totalitāro režīmu upuriem, miljoniem komunistu totalitārisma upuru liedzot taisnību, piedzīvoto ciešanu starptautisku atzīšanu un Eiropas mēroga solidaritāti;
whereas this situation has also brought about de facto inequality among the victims of different totalitarian regimes, with millions of victims of Communist totalitarianism deprived of justice, international recognition of their suffering and pan-European solidarity,
tā kā mūsu attieksme pret totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem, kuros cieta miljoniem iedzīvotāju, joprojām ir nenoteikta, un tas ir šķērslis Eiropas solidaritātes un vienlīdzības stiprināšanai un veicina ES mentālu sadalījumu „rietumos” un „austrumos”;
whereas the continuing ambiguity in our approach to the crimes of totalitarian Communist regimes against millions of their citizens has proved to be an obstacle to the strengthening of European solidarity and equality and is contributing to the mental division of the EU into 'West' and 'East',
tā kā atkalapvienotā Eiropa 2009. gadā svinēs 20. gadadienu kopš Viduseiropas un Austrumeiropas komunistisko režīmu un Berlīnes mūra sabrukuma, kas būtu jāizmanto kā iespēja uzlabot informētību par pagātni, atzīt pilsoņu demokrātisko iniciatīvu lomu un stimulēt kopības un kohēzijas sajūtas stiprināšanu;
whereas in 2009 a reunited Europe will celebrate the 20th anniversary of the collapse of the Communist dictatorships in Central and Eastern Europe and of the fall of the Berlin Wall, which should provide both an opportunity to enhance awareness of the past and recognise the role of democratic citizens’ initiatives and an incentive to strengthen feelings of togetherness and cohesion,
1. apliecina, ka visiem totalitāro režīmu upuriem ir vienāda cilvēka cieņa un viņi ir pelnījuši taisnību, atcerēšanos, atzīšanu Eiropas mērogā un garantiju, ka šādi notikumi nekad vairs neatkārtosies;
Concludes that every victim of any totalitarian regime has the same human dignity and deserves justice, remembrance, pan-European recognition and a guarantee that the events in question will never be repeated;
4. atzīst komunistu totalitārismu par neatņemamu un šaušalīgu Eiropas kopējās vēstures sastāvdaļu un prasa uzņemties Eiropas mērogā atbildību par tā noziegumiem;
Recognises Communist totalitarianism as an integral and horrific part of placeEurope’s common history and calls for the acceptance of pan-European responsibility for its crimes;
8. uzskata, ka šo noziegumu autoritatīva morāla un politiska novērtējuma trūkums ir potenciāls avots miljoniem pilsoņu frustrācijai, cinismam un sociālai atsvešinātībai, kas jāuzskata par lielu šķērsli spēcīgu pilsonisko sabiedrību izveidei valstīs, kurās ir bijis komunistu režīms, un par apstākli, kas samazina Eiropas integrācijas tempu;
Regards the lack of an authoritative moral and political assessment of these crimes as a potential source of frustration, cynicism and social alienation for millions of citizens, which must be seen as a major obstacle to the formation of robust civil societies in the post-Communist countries and a factor slowing down the pace of European integration;
10. prasa izveidot Eiropas Atmiņas un sirdsapziņas platformu, kas sniegtu atbalstu sakaru veidošanai un sadarbībai starp valstu pētniecības institūtiem, kuri specializējas totalitārās vēstures jomā, un izveidot Eiropas mēroga dokumentācijas centru/ memoriālu visu totalitāro režīmu upuriem;
Calls for the establishment of a Platform of European Memory and Conscience which would provide support for networking and cooperation among national research institutes specialising in the subject of totalitarian history and for creating a pan-European documentation centre/memorial for the victims of all totalitarian regimes;
Pamatojoties uz jautājumu B6‑0226/2009 , uz ko sniedz mutisku atbildi,
further to Question for Oral Answer B6‑0226/2009
– Christa Prets PSE grupas vārdā
– Christa Prets, on behalf of the PSE Group
– Hannu Takkula un Grażyna Staniszewska ALDE grupas vārdā
– Hannu Takkula and Grażyna Staniszewska, on behalf of the ALDE Group
par kultūras lomu Eiropas reģionu attīstībā
on the role of culture in the development of European regions
Eiropas Parlamenta rezolūcija par kultūras lomu Eiropas reģionu attīstībā
European Parliament resolution on the role of culture in the development of European regions
ņemot vērā UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju dažādības aizsardzību un veicināšanu;
having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 24. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā,
having regard to the Council Conclusions of 24 May 2007 on the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the placeCityLisbon objectives,
ņemot vērā kultūras jomā īstenotos pasākumus saistībā ar programmu „Kultūra 2007” (2007–2013),
having regard to action in the field of culture, in the context of the Culture 2007 programme (2007-2013),
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0124 . ,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world Texts adopted, P6_TA(2008)0124 . ,
ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0123 . ,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in placeEurope Texts adopted, P6_TA(2008)0123 . ,
tā kā Eiropas kultūras aspekts kļūst arvien nozīmīgāks un to izmanto, lai apvienotu Eiropas iedzīvotājus;
whereas the cultural soul of placeEurope is becoming increasingly important as a means of bringing Europeans together,
tā kā Eiropas tautu kultūra ir stratēģisks faktors, kas ietekmē Eiropas attīstību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī svarīgāko Eiropas iestāžu līmenī;
whereas the cultures of Europe are strategic factors in placeEurope's development at a local, regional and national levels, as well as at the level of central European institutions,
tā kā pilsētas un reģioni kļūst par Eiropas dalībniekiem, jo tos vieno ideja par Eiropu un tie sekmē Eiropas Savienības attīstību;
whereas cities and regions are becoming European players as they share the European idea and contribute to the development of the European Union,
tā kā reģionu stiprināšanā un attīstīšanā savu efektivitāti ir pierādījuši kultūras projekti, kas izstrādāti, pamatojoties uz pilsoniskās sabiedrības ierosmēm;
whereas culture projects based on civil society initiatives appear to be effective in strengthening and developing the regions,
tā kā reģionu konferences ir lielisks veids, kādā sabiedrība pēc savas iniciatīvas var ierosināt projektus un priekšlikumus, apmainīties ar paraugpraksi un vadīt sarunas ar atbildīgajām personām,
whereas regional conferences are an excellent way for civic initiatives to put forward their projects and proposals, exchange best practices and conduct dialogue between responsible parties,
aicina Komisiju nākt klajā ar Zaļo grāmatu, kurā būtu izklāstīti iespējamie mūsdienu kultūras pasākumi, ar kuriem stiprina kultūras attīstību Eiropas reģionos;
Calls on the Commission to present the Green Paper with a possible range of measures for contemporary cultural activities aimed at strengthening development in European regions;
aicina Komisiju atbalstīt reģionālās konferences, kurās piedalītos reģionālās iestādes un vietējā pilsoniskā sabiedrība;
Calls on the Commission to support regional conferences, together with regional authorities and local civil society;
prasa rīkoties un organizēt informatīvas kampaņas par kultūras projektu nozīmi reģionu attīstībā;
Calls for action and awareness campaigns about the role of culture projects for regional development;
aicina attiecīgās puses panākt šādu projektu ātru un efektīvu īstenošanu;
Calls on the parties concerned to work towards speedy and efficient implementation of such projects;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Reģionu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission and the Committee of the Regions.
iesniedza Zdzisław Zbigniew Podkański, Ewa Tomaszewska, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Bogdan Pęk, Andrzej Tomasz Zapałowski, Sylwester Chruszcz, Leopold Józef Rutowicz, Czesław Adam Siekierski un Adam Bielan
by Zdzisław Zbigniew Podkański, Ewa Tomaszewska, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Bogdan Pęk, Andrzej Tomasz Zapałowski, Sylwester Chruszcz, Leopold Józef Rutowicz, Czesław Adam Siekierski and Adam Bielan
ņemot vērā kultūras jomā īstenotos pasākumus saistībā ar programmu “Kultūra 2007” (2007–2013),
having regard to action in the field of culture, in the context of the Culture 2007 programme (2007-2013),
ņemot vērā rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0124 . ,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world Texts adopted, P6_TA(2008)0124 . ,
ņemot vērā tā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0123 . ,
having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in placeEurope Texts adopted, P6_TA(2008)0123 . ,
tā kā Eiropas kultūras aspekts kļūst arvien nozīmīgāks un to izmanto, lai apvienotu Eiropas iedzīvotājus, vienlaikus ņemot vērā to atšķirīgās identitātes kultūras un valodas ziņā;
whereas the cultural soul of Europe is becoming increasingly important as a means of bringing Europeans together while respecting their different cultural and linguistic identities,
tā kā Eiropas tautu kultūra ir stratēģisks faktors, kas ietekmē Eiropas attīstību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī svarīgāko Eiropas iestāžu līmenī;
whereas the cultures of Europe are strategic factors in placeEurope's development at local, regional and national levels, as well as at the level of central European institutions,
tā kā reģionu stiprināšanā un attīstīšanā savu efektivitāti ir pierādījuši kultūras projekti, kas izstrādāti, pamatojoties uz pilsoniskās sabiedrības ierosmēm;
whereas culture projects based on civil society initiatives appear to be effective in strengthening and developing regions,
tā kā Eiropas reģioniem Eiropas kultūra ir ļoti nozīmīga kā instruments, ar ko veidot starpkultūru dialogu ar trešām valstīm;
whereas European culture is very important for European regions as an instrument of intercultural dialogue with third countries,
aicina Komisiju nākt klajā ar Zaļo grāmatu, kurā būtu izklāstīti iespējamie pasākumi, ar kuriem varētu stiprināt kultūras attīstību Eiropas reģionos;
Calls on the Commission to present the Green Paper with a possible range of actions aimed at strengthening cultural development in European regions;
aicina Komisiju nākt klajā ar virkni iespējamu pasākumu, kas paredzēti, lai pētītu, dokumentētu, aizsargātu un popularizētu vietējo un reģionālo tradicionālo kultūru, it īpaši valodas, tradīcijas un ieražas, literatūru, mūziku, dejas, reģionu tautastērpus, tautas mākslu, amatnieku izstrādājumus un celtnes;
Calls on the Commission to present a possible range of actions aimed at carrying out research, keeping records, safeguarding and promoting local and regional traditional culture, especially languages, customs and habits, literature, music, dance, regional costume, folk art, handicraft and building;
iesniedza Helga Trüpel un Gisela Kallenbach
by Helga Trüpel and Gisela Kallenbach
ņemot vērā kultūras jomā īstenotos pasākumus saskaņā ar programmu „Kultūra 2007” (2007-2013),
having regard to actions in the field of culture under the Culture 2007 programme (2007-2013),
ņemot vērā reģionālās politikas jomā īstenotos pasākumus saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondu īstenošanu un 2007.-2013. gada URBACT un INTERREG programmām,
having regard to actions in the field of regional policy, in the context of the implementation of Structural Funds 2007-2013 and of the URBACT and INTERREG programmes 2007-2013,
tā kā kultūra ir ilgtspējīgas reģionālās un pilsētu attīstības svarīgs elements, jo tā ir noteicošs reģionālās un vietējās identitātes faktors, vienlaikus pilnībā ņemot vērā kultūras un valodu daudzveidību;
whereas culture is an important element in sustainable regional and urban development as it is a crucial factor for regional and local identity, while fully respecting cultural and linguistic diversity,
tā kā kultūras, radošā un mākslas joma ir augošas nozares un stimulē reģionālo un vietējo ekonomiku, bet radošās jomas mazie un vidējie uzņēmumi virza modernizāciju, sekmē darba vietu rašanos un veicina jauninājumus Eiropas reģionos un pilsētās;
whereas cultural, creative and arts industries are a growing branch of and a stimulus to regional and local economies, and small and medium-sized enterprises in the creative sector are drivers of modernisation, job creation and innovation in European regions and cities,
tā kā jaunradei un jauninājumiem ir nepieciešama tāda vide, kas gan sniedz atbalstu, gan izvirza prasības, kā arī nodrošina attīstības un pilnveidošanās iespējas, un šādu vidi vislabāk var nodrošināt vietējā līmenī;
whereas creativity and innovation require both a supportive and a demanding environment, as well as development and training opportunities, which can best be provided locally,
tā kā daudzas reģionālās un vietējās iestādes izstrādājušas stratēģiju par pilsoniskās sabiedrības partneru līdzdalību kultūras un jaunrades veicināšanā, kultūras un radošo nozaru atbalstīšanā un tādas vides veidošanā, ar kuru veicina vietējo ekonomiku, pilsētu atjaunošanu, mājokļu tirgu un jo īpaši vietējo darba tirgu, turklāt sekmējot jauninājumus, jauna veida pārvaldības un zināšanu sabiedrības attīstību;
whereas many regional and local authorities have developed a strategy, with the participation of civil society partners, to promote culture and creativity, support culture and creative industries and create an environment that stimulates the local economy, urban regeneration, the housing market and, in particular, local labour markets, and that promotes a new spirit of innovation and governance and the knowledge society,