natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzstāj, ka dalībvalstīm ir jākoriģē sava imigrācijas politika, lai mērķtiecīgi censtos piesaistīt augsti kvalificētus imigrantus, kas atbilst Eiropas darba tirgus prasībām, pamatojoties uz ASV pieredzi šajā jomā un pievēršot uzmanību sadarbībai ar izcelsmes valstīm, lai izvairītos no intelektuālā darbaspēka emigrācijas; uzskata, ka izglītības politika vairāk jāorientē uz to, lai piesaistītu ārvalstu pētniekus un studentus, kuri uzturas ES ilgākus laikposmus (piemēram, saistībā ar Erasmus Mundus programmu 2007.–2012. gadam); uzskata, ka viens no galvenajiem priekšnoteikumiem, lai radītu pasaulē vadošu uz zināšanām balstītu sabiedrību ir tas, ka visām dalībvalstīm jāgarantē un jāizsargā legālo migrantu pamattiesības un jānodrošina viņiem piekļuve kopējām Eiropas vērtībām un cieņai pret kultūru daudzveidību;
Insists nonetheless, that Member States must revamp their immigration policies, so as to aim to specifically attract, in a targeted manner, highly skilled immigrants who meet the demands of the European labour market, building on the United States’ experience in this area, and taking care to cooperate with the countries of origin in order to avoid a brain drain; considers that education policy should be aimed more at attracting foreign researchers and students, who stay within the EU for longer periods of time (e.g. the Erasmus Mundus programme, 2007-2012); considers that one of the crucial prerequisites for creating the world's leading knowledge-based economy is that all Member States guarantee and protect the basic rights of legal migrants and provide them access to common European values and respect for cultural diversity;
atzīmē, ka, ņemot vērā pašreizējo krīzi, ir vairākas Kopienas Lisabonas programmas galvenās prioritātes, kas Eiropas iestādēm aizvien steidzamāk jāīsteno: jāveicina reģionālā un vietējā konkurētspēja, kā arī patērētāju aizsardzības politika, lai tirgos palielinātu efektivitāti un taisnīgumu, jāizmanto vienotā tirgus priekšrocības, īpaši mazumtirdzniecības un pakalpojumu jomā; ātrāk jāīsteno Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts, jo īpaši nevilcinoties jāpieņem un jāīsteno direktīva, kura attiecas uz kavētiem maksājumiem, un Eiropas slēgto sabiedrību statūti; ātrāk jāturpina veidot Eiropas pētniecības telpu un īstenot t. s. „piektās brīvības” priekšlikumus, lai uzlabotu zināšanu brīvu apriti un novatorismu, sekmējot zināšanu nodošanu izglītības, pētniecības un jauninājumu, kā arī rūpnieciskās ražošanas ietvaros; jāizveido rentabls Kopienas patents un ES Patentu tiesa, kas būtiski uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, veicinātu uzņēmumiem pieeju finansējumam un sekmētu jauninājumus;
Notes that, owing to the current crisis, there are a number of key priorities of the Community Lisbon Programme, the implementation of which should be pursued by the European institutions with increased urgency: promoting regional and local competitiveness and adhering to the rules of competition legislation, as well as promoting consumer policies to make markets more efficient and equitable, taking advantage of the Single Market, particularly in retailing and services; frontloading the implementation of the Small Business Act, in particular the rapid adoption and implementation of the Late Payment Directive and the Statute for Private Company; moving forward quickly with the implementation of the European Research Area and the 'fifth freedom' proposals to improve the free circulation of knowledge and innovation by boosting knowledge transfer within the scope of education, R&D and industrial production; the adoption of the cost-effective Community Patent and EU-wide Patent Court system, which would significantly improve the competitiveness of European businesses, facilitating companies' access to financing and stimulating innovation;
uzskata, ka Eiropai jācenšas sasniegt kopējs pamatuzdevums: jārada darba iespējas un tādējādi jānovērš masveida bezdarbs; uzskata, ka šim mērķim vajadzētu noteikt Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna apjomu un saturu; uzskata, ka solidaritāte ir neaizstājama, lai nodrošinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna un ar to saistīto pasākumu pozitīvu ietekmi uz Eiropas darba tirgu;
Takes the view that Europe should pursue a common fundamental goal: to create employment opportunities and thus prevent mass unemployment; considers that this goal should therefore determine the magnitude and components of the European Economic Recovery Plan; considers that solidarity is indispensable with a view to ensuring that the European Economic Recovery Plan and accompanying measures have the most positive impact on labour markets in Europe;
uzsver, ka nepieciešami papildu centieni, lai atbalstītu sabiedrības neaizsargātākās grupas;
Stresses the need for additional efforts to support the most vulnerable groups in society;
stingri atbalsta tādu darba tirgus politiku, kas veicina piekļuvi darba tirgum ikvienam un popularizē mūžizglītību; aicina dalībvalstis un darba tirgus partnerus panākt novatoriskas vienošanās, lai saglabātu darba vietas; cita starpā atbalsta sociālo izdevumu samazināšanu personām ar zemākiem ienākumiem, lai veicinātu mazāk kvalificētā darba spēka nodarbinātību, kā arī atbalsta novatoriskus risinājumus (piemēram, pakalpojumu apmaksa par mājas un bērnu aprūpēšanu, subsīdijas attiecībā uz mazāk aizsargāto grupu pārstāvju pieņemšanu darbā), kas jau tikuši veiksmīgi ieviesti dažās dalībvalstīs; sagaida, lai šajā sakarā tiktu veikta apmaiņa ar paraugpraksēm;
Strongly advocates a labour market policy that encourages labour market access for all and promotes lifelong learning; calls on the Member States and the social partners to reach innovative agreements to keep people employed; supports, inter alia, the reduction of social charges on lower incomes to promote the employability of lower-skilled workers and the introduction of innovative solutions (e.g. service cheques for household and child care, hire subsidies for vulnerable groups), which have already been successfully pioneered in some Member States; expects exchanges of best practices in this respect;
uzsver, cik nepieciešams ir stiprināt patērētāju aizsardzības noteikumus, lai nepieviltu ES pilsoņu lielās cerības, īpaši attiecībā uz finanšu produktiem; mudina dalībvalstis izstrādāt politiku, kas atbalstītu vissmagāk cietušos no šīs finanšu krīzes;
Stresses the indispensable need to strengthen the effectiveness of consumer protection rules in order to respond to the strong expectations of EU citizens, in particular with regard to financial products; encourages Member States to establish policies which support the most severely hit victims of the financial crisis;
uzsver — lai nodrošinātu brīvu kustību un mobilitāti darba tirgū, Padomei jāpieņem direktīvas par darba laika organizāciju, pagaidu strādnieku darba apstākļiem un pensijas tiesību pārnesamība, kā arī nekavējoties jāpārskata Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīva 94/45/EC par Eiropas Uzņēmumu padomes izveidošanu; uzsver, ka likvidējot šķēršļus mobilitātei Eiropas darba tirgū, tiks panākta lielāka Eiropas darbaspēka aizsardzība; uzskata, ka Eiropas Savienībai jācenšas izskaidrot pilsoņiem ieguvumus no tādas pieejas, kurā apvienota paplašināšanās, integrācija, solidaritāte un darba spēka mobilitāte;
Stresses that, in order to ensure free movement and mobility on the labour market, the Council must adopt the directives on the organisation of working time, working conditions for temporary workers and the portability of pension rights and should revise Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council without delay; stresses that the removal of barriers to mobility on the European labour market allows greater protection for the European workforce; notes that the European Union must make an effort to explain to citizens the benefits of an approach that effectively combines enlargement, integration, solidarity and labour mobility;
atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas minimālās darba algas koncepciju; ierosina, ka citas dalībvalstis varētu gūt labumu, izpētot šo pieredzi; aicina dalībvalstis uzraudzīt sociālās un ekonomiskās līdzdalības priekšnosacījumu ievērošanu attiecībā uz visiem, jo īpaši paredzēt noteikumus tādās jomās kā minimālā alga, citus juridiski vai vispārēji saistošus noteikumus, vai slēdzot koplīgumus saskaņā ar valstu tradīcijām, kas ļautu pilnas slodzes darbiniekiem no saviem ieņēmumiem pārticīgi dzīvot;
Notes that some Member States have introduced the concept of a minimum wage; suggests that other Member States might benefit from studying their experience; calls on the Member States to safeguard the preconditions for social and economic participation for all and, in particular, to provide for regulations on such matters as minimum wages or other legal and generally binding arrangements or through collective agreements in accordance with national traditions that enable full-time workers to make a decent living from their earnings;
uzskata, ka finanšu krīze sniedz iespēju veikt nepieciešamās reformas, uzsvaru liekot uz saprātīgām ekonomiskām pamatvērtībām — sākot no pienācīgiem ieguldījumiem izglītībā un prasmēs līdz valsts finansējuma kvalitātei un videi, kurā plaukst jauninājumi un darba vietu radīšana; uzskata, ka ilgtspējīga izaugsme un darba vietu radīšana ES aizvien vairāk ir atkarīga no izcilības un novatorisma, kā galvenajiem Eiropas konkurētspējas veicinātājiem;
Believes the financial crisis provides the opportunity for necessary reforms, with an emphasis on sound economic fundamentals, ranging from appropriate investment in education and skills to quality in public finances and an environment that nurtures innovation and job creation; considers that sustainable growth and job creation in the EU increasingly depends on excellence and innovation as the main drivers of European competitiveness;
aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis strauji rīkoties, lai veicinātu izaugsmi un darba vietu rašanos, kā arī veicinātu pieprasījumu un patērētāju uzticību; šajā sakarā ir būtiska tāda vieda izaugsme, kas orientēta uz Lisabonas stratēģijas mērķiem, piemēram, ieguldījumiem „zināšanu triādē” (izglītībā, pētniecībā un jauninājumos), „zaļajās” tehnoloģijās, energoefektivitātē, ilgtspējīgā infrastruktūrā un komunikāciju tehnoloģijās; uzsver šādas iniciatīvas sinerģijas efektu attiecībā uz konkurētspēju nākotnē, darba tirgu, kā arī vides un resursu aizsardzību;
Calls on the European Union and its Member States to take swift action in order to promote growth and jobs and to strengthen demand and consumer confidence; considers a smart growth initiative focusing on the Lisbon targets such as investments in the ‘knowledge triangle’ (comprising education, research and innovation), green technologies, energy efficiency, sustainable infrastructures and communication technologies to be essential in this context; underlines the synergy effects of such an initiative with regard to future competitiveness, the labour market and the protection of the environment and resources;
uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina reformēt darba tirgus, lai radītu vairāk darba vietu, un izglītības sistēmas, lai panāktu augstāku kvalifikācijas līmeni, uzskata, ka dalībvalstīm jāturpina arī centieni veicināt produktivitāti ar lielākiem ieguldījumiem izglītībā; turklāt uzsver, ka ir jāuzlabo izglītība un apmācība, kā arī mūžizglītība, lai varētu atrisināt problēmas, kas saistītas ar jauninājumiem un to izplatīšanu, kā arī nodrošinātu darbaspēka nodarbinātības izredzes un elastību; tomēr pašreizējie ieguldījumi cilvēkkapitālā Eiropā joprojām nav atbilstīgi uz zināšanām balstītai ekonomikai;
Stresses that Member States should continue the reform of labour markets to create more jobs and education systems in order to help raise skill levels, considers that Member States should also continue efforts to encourage productivity growth through more investment in education; stresses also that meeting the challenges of innovation and its dissemination as well as ensuring the labour force’s employability and flexibility requires improved education and training, as well as lifelong learning; points out, however, that the current investment in human capital in Europe is still clearly inadequate for a 'knowledge-intensive' economy;
uzsver, ka pašreizējo krīzi nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu tam, ka notiek kavēšanās saistībā ar ļoti vajadzīgo ieguldījumu pārorientāciju uz videi saudzīgiem ieguldījumiem, jo tā drīzāk jāuzskata par papildu stimulu, kas paātrina ļoti vajadzīgo rūpniecības pārveidi atbilstīgi vides prasībām; ir pārliecināts, ka ekonomiskā situācija saistībā ar klimata pārmaiņu problēmas risināšanu ir skaidra un jebkāda kavēšanās galu galā radīs lielākas izmaksas;
Underlines that the current crisis must not be used as a pretext to delay a much needed reorientation of spending towards 'green' investments, but should rather be understood as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of the industry; is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs;
uzsver, ka dalībvalstu ekonomikas ir ļoti cieši saistītas; tāpēc uzsver, ka nepieciešama efektīvāka koordinācija un labāka pārvaldība, kas krīzes apstākļos ir jo īpaši vajadzīgas; norāda, ka arguments par labu lielākai koordinācijai visvairāk attiecas uz eirozonu; šajā sakarā atsaucas uz EMS@10 rezolūcijā paustajiem ieteikumiem;
Underlines that Member States’ economies are highly interdependent; stresses therefore the need for more effective coordination and improved governance, which is even more pressing in times of crisis; points out that the argument for more cooperation is strongest in the euro area; refers to its recommendations in the framework of the EMU@10 resolution in this context;
Eiropas rīcības joma
Europe's scope for action
uzsver, ka Eiropas un valstu ekonomikas atveseļošanas plānos ir vajadzīga spēcīga sociālā dimensija, aicina Komisiju uzraudzīt finanšu krīzes sociālo ietekmi, kā arī sagatavot priekšlikumus par šo jautājumu, īpaši attiecībā uz sociālo atstumtību, nabadzību un pensijām;
Underlines the need to strengthen the social dimension of the European and national recovery plans; calls on the Commission to monitor and make proposals on the social impact of the financial crisis, especially on social exclusion, poverty and pensions;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas Sociālais fonda galvenā finansēšanas sistēma tiek pamatā izmantota pārkvalificēšanās un nodarbinātības iespēju veicināšanai, kā arī sociālās integrācijas pasākumiem, lai pārvarētu krīzes izraisīto negatīvo sociālo ietekmi; atgādina, ka vislielākā uzmanība jāpievērš tiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund's main funding scheme is mainly directed towards retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the negative social effects of the crisis; recalls that the focus should be on those most remote from the labour market;
Norāda, ka mums nepieciešama Jauna Zaļā vienošanās, kas risinātu arī sociālo krīzi: darba vietu radīšana rūpniecībā un ražošanā jāpapildina ar lieliem ieguldījumiem sociālajos pakalpojumos, jo īpaši izglītības un veselības jomā, radot labākus apstākļus mācību procesam, nozīmīgi palielinot skolotāju skaitu un uzlabojot fiziskos mācību apstākļus mūsu bērniem un studentiem, jo tie visi ir ieguldījumi, kas atmaksāsies nākotnē;
Points out that we need a Green New Deal, which also tackles the social crisis: job creation in the sector of manufacturing and industry-related need to be complemented by massive investment in social services, in particular education and health, by creating better conditions for teaching our children and students, and by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning, all of which is an investment that will pay back in the future;
norāda uz to, ka Jaunās vienošanās ieguldījumiem jābūt vērstiem arī uz efektivitātes uzlabošanu un citu resursu („kritisko materiālu”), ne tikai naftas, aizstāšanu, kas varētu izsīkt īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi traucējot attiecīgo nozaru izaugsmei, piemēram, informācijas, komunikāciju un izklaides nozaru izaugsmei; atzīmē, saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem milzīgi ieguvumi efektivitātes jomā ir panākami attiecībā uz tādiem materiāliem, kas samazinātu atkritumu daudzumu, izmaksas un atkarību no resursiem;
Points out that New Deal investment should also aim for efficiency gains and substitution for resources other than oil (‘critical materials’), which are likely to become scarce in the short to medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that, according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
attiecībā uz enerģiju norāda, ka Eiropa pašlaik ir atkarīga no fosilā kurināmā veidiem, jo tie ir galvenais enerģijas avots; uzskata — lai gan ir jāmazina atkarība no fosilā kurināmā veidiem, obligāti jāgarantē arī Eiropas energoapgādes drošība; ir pārliecināts, ka tas nozīmē, ka nepieciešams dažādot fosilā kurināmā resursu avotus, vienlaikus cenšoties saglabāt pieņemamas enerģijas cenas; uzskata, ka dalībvalstu enerģētikas nozares ir jāatver, un jānodrošina reāla konkurence; uzskata, ka ar pētniecību un izstrādi un dominējošo darbību jomā iekļaujot tā saukto paraugpraksi, ir jāuzlabo energoefektivitāte; uzskata, ka ilgtermiņā saglabājoties augstām naftas un gāzes cenām, Eiropai ir jāspēj mazināt atkarību šajā jomā; uzskata arī, ka Eiropai ir rūpīgi jāapsver virzība uz iekšējo enerģētikas tirgu, lai ES teritorijā savu enerģiju izplatītu efektīvāk, un jāsamazina sava atkarība no enerģijas importa, ko piegādā valstis ārpus Eiropas Savienības; uzskata, ka atjaunojamās enerģijas daļa jāpalielina, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā; uzskata, ka pasākumi šajā jomā jāizvērš un jāatbalsta dažādi vietēja mēroga risinājumi, lai pieejamos atjaunojamos enerģijas avotus izmantotu iespējami efektīvāk;
Points out, with regard to energy, that Europe is currently dependent on fossil fuels as its main source of energy; considers that, while dependency on fossil fuels must be reduced, it is also imperative to achieve energy security for Europe; believes that this means diversifying its sources of fossil fuels, while trying to maintain energy at affordable prices; considers that energy sectors in Member States must be opened up and real competition must be achieved; considers that energy efficiency must be improved through R&D and mainstreaming of 'best practices'; considers that, with high oil and gas prices in the long run, Europe must be able to reduce its exposure in this area; considers also that Europe should strongly consider moving towards an internal energy market, to distribute its energy more efficiently within the EU, and counter its dependency on energy from outside the Union; considers that the share of renewable energy must be increased in order to reduce the dependence on fossil fuels; considers that R&D in this area should be intensified and diverse local solutions should be favoured in order to make best use of available renewable sources of energy;
atzīmē, ka jauninājumu ieviešanas ātruma ziņā ES joprojām atpaliek no ASV tautsaimniecības; norāda, ka jauninājumi var nodrošināt Eiropas tautsaimniecību strauju atveseļošanos, sniedzot relatīvas priekšrocības pasaules tirgos; norāda uz to, ka ekonomikas lejupslīdes periodos tā ir ierasta prakse — samazināt izdevumus pētniecībai un izstrādei; bet tā ir nepareiza pieeja, jo ir jārīkojas tieši pretēji; uzskata, ka vairāk ieguldījumu pētniecībā un izstrādē un izglītībā veicina ražīgumu un līdz ar to arī izaugsmi; aicina veikt ieguldījumus pētniecības un zinātnes jomā, par mērķi nosakot 3 % no IKP; uzsver, ka pētniecībai no ES budžeta jāpiešķir vairāk līdzekļu; dalībvalstīm vajadzētu palielināt vai vismaz īstenot savus mērķus ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, un tām ar fiskāliem pasākumiem, aizdevuma garantijām un reģionāliem klasteriem un izcilības centriem, kā arī jebkuriem citiem instrumentiem, vajadzētu atbalstīt privātā sektora ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; uzskata, ka pieaugušo izglītībai un mūžizglītībai jābūt prioritātēm visos politikas līmeņos, jo tās palielina produktivitāti, nodrošinot nepieciešamās prasmes, lai iekļūtu darba tirgū un saglabātu nodarbinātības iespējas konkurences vadītās nodarbinātības jomās;
Notes that EU is still lagging behind the speed of innovations in the American economy; points out that innovation can ensure a speedy recovery of European economies by providing comparative advantage on global markets; points out that, in times of economic downturn, it is common practice to cut back on research and development spending, but that this is the wrong approach, since it is exactly the opposite that needs to be done; believes that increased investment in R&D and education enhances productivity and thus growth; calls for investments in research and science with a view to achieving the goal of 3% of GDP; underlines that the EU budget must allow for a bigger share of spending for research; Member States should increase, or at least meet, their R&D investment targets and should provide support for private-sector R&D investments, through fiscal measures, loan guarantees and regional clusters and centres of excellence, and any other instruments that can contribute to this objective; considers that adult education and lifelong learning should be priorities at all policy levels, as they increase productivity, while providing the necessary skills for entering the labour market and staying employable within a highly competitive working area;