natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju palīdzēt pilnveidot metodes un vides rādītājus dažādu ražojumu, pakalpojumu un procesu kaitīgās ietekmes uz vidi noteikšanai, lai veicinātu, ka visi tirgus dalībnieki pieņem lēmumus, kas pamatojas uz situācijas izpratni; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt ES līmeņa kampaņu, kas pamatota uz informāciju par vides aizsardzības prasībām, lai mudinātu patērētājus pieprasīt videi nekaitīgas tehnoloģijas;
Calls on the Commission to help develop methods and environmental indicators for measuring the burden on the environment of different products, services and processes, so as to enable all actors to make informed decisions; calls on the Commission and the Member States to launch a campaign based on such environmental performance information throughout the EU to encourage consumers to demand environmentally benign technologies;
atzīmē, ka ārējo (vides) izmaksu pārņemšanas process ir ļoti lēns, un norāda, ka risinājuma atrašana šai problēmai Kopienas līmenī (nodokļi, nodokļu atlaides, subsīdijas, emisijas atļaujas par maksu, nodevas piesārņojuma izmantotājiem un izraisītājiem, utt.) lielā mērā uzlabotu pieprasījumu pēc vides tehnoloģijām;
Notes that the process of internalising external (environmental) costs is very slow and points to the fact that finding solutions to this problem at Community level (taxes, tax breaks, subsidies, tradeable permits, user and polluter charges, etc.) would greatly improve the demand for environmental technologies;
atzinīgi novērtē Padomes Direktīvu 2003/96/EK, kas vēl ir tikai neliels solis pareizajā virzienā un kas pārstrukturē Kopienas nodokļu sistēmu enerģijas ražojumu un elektrības jomā, bet uzsver vajadzību paveikt vairāk šajā jomā; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis būt progresīvām, ierosinot un pieņemot jaunas iniciatīvas, lai uzlabotu enerģijas efektivitāti no pieprasījuma puses, pastiprinātu atjaunojamās enerģijas nozari, un veicinātu enerģijas un siltuma sasaistes izplatīšanu un biomasas enerģētiski efektīvu izmantošanu arī attiecībā uz transportu, dzīvokļu saimniecību un celtniecību;
Welcomes Council Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity, which is a small step in the right direction, but emphasises the need to do more in this area; urges the Commission, the Council and the Member States to be progressive when proposing and adopting new initiatives to enhance energy efficiency on the demand side, to reinforce the sector of renewable energy and promote the spread of co-generation and energy-efficient use of biomass, also with regard to transport, housing and construction;
aicina Komisiju izvirzīt pretenciozu mērķi attiecībā uz valsts pasūtījumu nozīmi, lai ieviestu vispārēju noteikumu, ka visiem valsts pasūtījumiem jāietver vides kritēriji un ka dalībvalstīm jāizstrādā standartizētas pamatnostādnes vissvarīgākajiem ražojumiem un pakalpojumiem līdz 2007.gadam, kā arī jāveic šo pasūtījumu veicēju apmācība par šīm pamatnostādnēm; uzsver, ka vides tehnoloģiju vērtības noteikšanas mehānisms būtu galvenais instruments, lai veicinātu publisko pasūtījumu ar ekoloģiskiem nosacījumiem;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the role of public procurement, the goal being to establish as a general rule that all public procurement should include environmental criteria and that Member States should develop standardised guidelines for the most important products and services by 2007 as well as provide training to public procurers on these guidelines; underlines that a validation mechanism for environmental technologies would be a key instrument in boosting the use of Green Public Procurement (GPP);
Godīga un konkurētspējīga tirgus izveide vides tehnoloģijām
Creating a fair and competitive market for environmental technologies
uzsver to šķēršļu konstatēšanas un novēršanas nepieciešamību, kas palēnina vides tehnoloģiju attīstību un plašāku pielietojumu; tādēļ aicina Eiropas Vides aģentūru analizēt, cik lielā mērā Kopienas noteikumi kavē vides tehnoloģiju izmantošanu un izplatību un lūdz Komisijai pēc tam izstrādāt konkrētu rīcības programmu, lai novērstu konstatētās problēmas, kā arī grafiku to risināšanai; šajā sakarā aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par labāko praksi, kas ir palielinājusi vides tehnoloģiju pielietojumu ārpus ES, piemēram, Japānā;
Stresses the importance of recognising and removing the barriers which slow down the wider use of environmental technologies; therefore calls on the European Environment Agency to analyse to what extent Community rules act as a brake on the use and spread of environmental technologies and requests the Commission to subsequently draw up a concrete action programme to eliminate the barriers identified, including a timetable; urges the Commission in this context to draft a report on the best practices which have increased the use of environmental technologies outside the EU, for example in Japan;
aicina Komisiju par vislielāko prioritāti izvirzīt "pareizu tirgus apstākļu" radīšanu vides tehnoloģijām, sākotnēji ar lēmumu palīdzību Kopienas līmenī, piemēram, īstenojot piesārņotāja maksāšanas principu, savukārt nodrošinot to, ka uzņēmumi, kas piedāvā vidi nepiesārņojošas tehnoloģijas, tiek atalgoti;
Calls on the Commission to give the utmost priority to creating "the right market conditions" for environmental technologies, primarily through decisions at Community level, e.g. by implementing the polluter pays principle, thereby making sure that companies that offer clean technologies are rewarded;
aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt tādus pasākumus, kuru rezultāta var samazināt un visbeidzot vispār atcelt subsīdijas, kas negatīvi ietekmē vidi; konstatē, ka šāda veida subsīdijas ir ievērojamas; un aicina Eiropas Vides aģentūru sagatavot pārskatu par subsīdijām, kas tieši vai netieši atbalsta videi kaitīgus ražošanas procesus un patēriņu un tādējādi rada netaisnīgu konkurenci attiecībā uz videi nekaitīgām tehnoloģijām;
Calls on the Commission and the Member States to speed up measures to reduce environmentally damaging subsidies and ultimately eliminate them altogether; notes that the size of these subsidies is considerable; and calls on the European Environment Agency to draw up a list of subsidies which directly or indirectly promote polluting production and consumption, thereby creating unfair competition for cleaner technologies;
konstatē, ka vides tehnoloģiju attīstību, it īpaši enerģētikas nozarē, Kopienā kavē ievērojamais valsts atbalsts izrakteņu degvielai un kodolenerģijai; ir cieši pārliecināts, ka ārējās izmaksas jāiekļauj maksā par enerģiju no dažādiem avotiem un ka, pamatojoties uz šo principu, jāpārskata valsts atbalsta pamatnostādnes ES, kuras paredzētas 2005. gada beigās; turklāt konstatē, ka vides aizsardzības nodokļi ir svarīgs instruments pareizu enerģijas cenu noteikšanā;
Notes that the development of environmental technologies, notably in the energy sector, has been hampered by important state aids for fossil fuels and nuclear power in the Community; strongly believes in the principle that external costs should be included in the price of energy from different sources and that this principle should be a basis for the revision of the EU state aid guidelines due in late 2005; also notes that eco-taxes are an important tool to get energy prices right;
uzskata, ka iekšējā tirgus netraucētas darbības nodrošināšanai, vislabāk ir rīkoties Kopienas līmenī, un aicina Komisiju, īstenot pretenciozas iniciatīvas attiecībā uz vides izmaksu iekļaušanu enerģijas patēriņā, ja izrādās, ka atklāta koordinēšanas metode nedod atbilstošus rezultātus;
Considers that, in order to ensure that the internal market operates smoothly, it is best to take action at Community level, and calls on the Commission to propose ambitious initiatives to ensure that the environmental costs of energy consumption are passed on in charges if the open coordination method is found not to produce adequate results;
izsaka bažas par nepietiekamu jau pieejamo vides tehnoloģiju risinājumu izmantošanu; atbalsta ierosmes pastiprināt instrumentus enerģijas efektivitātes un materiālās efektivitātes ieguldījumu finansēšanai un pieprasa, lai valsts atbalsts ieguldījumiem vispār tiktu piešķirts atkarībā no tā, vai ir izraudzītas videi nekaitīgas ražošanas metodes; turklāt pieprasa Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai palielināt to projektu finansēšanu, kas saistīti ar ekojauninājumiem un tehnoloģiju, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem;
Is concerned about the under-use of already available environmental technology solutions; welcomes initiatives to reinforce instruments to finance energy efficiency and material efficiency investments and calls for public investment support in general to be made conditional on selecting environmentally-friendly production methods; further urges the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) to increase the funding of projects involving eco-innovation and technology, notably by SMEs;
Vides tehnoloģijas pieprasījuma apmierināšana
Meeting the demand for environmental technology
uzsver, cik svarīgi ir piešķirt pētniecības nozarei pietiekamus līdzekļus un atgādina Barselonā 2002.gadā panākto vienošanos palielināt pētniecībai un attīstībai Eiropas Savienībā paredzētos izdevumus, lai tie sasniegtu 3% no iekšzemes kopprodukta līdz 2010.gadam; atzinīgi novērtē iniciatīvas, kas saistītas ar finansēšanas un koordinēšanas centienu palielināšanu šajā jomā;
Stresses the importance of providing research with sufficient means and recalls the agreement reached in Barcelona in 2002 to increase spending on research and development in the European Union in order to approach 3% of gross domestic product by 2010; welcomes initiatives to increase funding and coordinate efforts in this field,
uzsver, ka Septītajā pētniecības pamatprogrammā jāparedz līdzekļi vides tehnoloģijām; aicina Komisiju priekšlikumos par turpmāko pētniecības pamatprogrammu, apspriežoties ar visām iesaistītajām pusēm (ražotājiem, vides organizācijām, augstskolām, pētniecības organizācijām, patērētajiem), sagatavot stratēģisku pētniecības darba kārtību;
Stresses that the Seventh Framework Programme for Research must provide funding for environmental technologies; calls on the Commission, in the proposals for the next Framework Programme for Research, to draw up a strategic research agenda per economic sector in consultation with all parties concerned (producers, environmental organisations, universities, research institutes and consumers);
uzsver nepieciešamību veicināt un atbalstīt kvantitatīvās struktūras aktivitātes sakarības modeļus, lai noteiktas pētniecības metodes, kas balstās uz izmēģinājumiem un eksperimentiem ar dzīvniekiem, varētu aizstāt tās ar citām metodēm;
Points to the need to promote and support QSAR (quantitative structure activity relationship) models so as to provide substitutes for certain types of research involving animal tests and experiments;
uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir vajadzīgs radīt stimulus īpašu tehnoloģiju izpētīšanai un novatoriskai turpmākai attīstīšanai, kas koncentrējas uz dabas, kultūras un vēsturisko resursu aizsargāšanu un atjaunošanu;
Believes that, to promote sustainable development, it is also necessary to encourage research into, and innovation in, technologies focused on prevention and the restoration of natural, cultural and historical resources;
aicina Komisiju atbalstīt ar tehnoloģijām saistītus pasākumus, kas palīdz pārvarēt plaisu starp pētniecības darbību, izstāžu projektiem un ieviešanu tirgū; aicina Komisiju nopietnāk pievērsties jautājumiem, kas ir saistīti ar tirgu veidošanu, ražojumu izplatīšanas programmām, un tam, kādus instrumentus izmantot, lai izveidotu vides tehnoloģiju tirgu;
Calls on the Commission to support technology-specific measures to bridge the gap between research activities, demonstration projects and market entry as well as to put more emphasis on market formation and diffusion programmes and the choice of instruments to be used to form markets for environmental technologies;
uzsver ekoloģiski efektīvu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanas nozīmi kā līdzekli, lai mazinātu kaitējumu videi (dematerializēšana), un prasa, lai dalībvalstis veicinātu un rosināt šādu domāšanas veidu;
Underlines the importance of using eco-efficient ICT as a tool to reduce the environmental burden (dematerialisation), and urges the Member States to facilitate and promote this thinking;
atbalsta dažādus priekšlikumus pastāvošo tehnoloģiju izplatīšanai, kā ES pastāvošo direktoriju kataloga izveidi vai datu bāzes izveidi par vides tehnoloģijām, tehnoloģijas platformām utt.;
Encourages different proposals for disseminating existing technologies, such as an EU catalogue of existing directories or databases on environmental technologies, technology platforms etc;
izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesaistījusi Eiropas Patentu biroju šajā ierosmē, un pieprasa, lai obligāti izpaustu to vides tehnoloģiju pētījumu rezultātus, kurus finansēja no publiskajiem līdzekļiem;
Regrets the Commission's failure to involve the European Patent Office in this initiative, and calls for mandatory disclosure of the results of research into environmental technology financed from public funds;
Saskaņotas politikas iekšējā, kā arī ārējā līmenī
Coherent policies on an internal as well as an external level
uzsver struktūrfondu un Kohēzijas fonda izmantošanas nozīmi tādējādi, lai tie atbilstu ilgtspējīgas attīstības mērķim un veicinātu ieguldījumu veikšanu vides tehnoloģijās; atbalsta šo fondu izmantošanu vides tehnoloģiju integrēšanā gadījumos, kad pamatkapitāla fonds ir atjaunojams tā termiņa beigās;
Stresses the importance of using the Structural Funds and the Cohesion Fund in a manner that is consistent with the aim of sustainable development and in particular encourages investment in environmental technologies; encourages the use of these funds for integrating environmental technologies when capital stock is replaced at the end of its normal life;
uzsver ekoloģisku jauninājumu iekļaušanas nozīmi visos turpmākajos Kopienas finansēšanas instrumentos un uzskata, ka ir būtiski, lai vides tehnoloģiju finansējums būtu centrālais elements šobrīd gatavotajā konkurētspējas un jauninājumu programmā;
Underlines the importance of including eco-innovations in all future Community funding instruments and considers it vital that the funding of environmental technologies should be a central element in the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) which is being drafted;
mudina Komisiju iekļaut vides jautājumus starptautiskajās sarunās tirdzniecības jomā un uzsver vides jautājumu apspriešanas nozīmīgumu attiecībā uz starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem;
Encourages the Commission to introduce environmental concerns in international trade negotiations and stresses the importance of allowing environmental aspects to be considered when applying international trade rules;
atzīmē, ka nepietiekami resursi bieži ir reģionālo konfliktu pamatā jaunattīstības valstīs; uzskata, ka ES vides tehnoloģiju izplatīšana var arī kalpot par konfliktu novēršanas līdzekli;
Notes that scarce resources are often the origin of regional conflicts in the developing world; is of the opinion that transfers of EU environmental technologies could also serve as a conflict prevention tool;
uzsver nepieciešamību atbalstīt tehnoloģijas dabas katastrofu vai tādu darbību novēršanai, kuras var izraisīt resursu iznīcināšanu vai bojāšanu vai ir saistītas ar apdraudējumu iedzīvotājiem;
Points to the need to promote technologies to prevent natural disasters or actions likely to cause the destruction or deterioration of resources or entail risks to the public;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the EIB, the EBRD and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par bērnu izmantošanu jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darbam ( 2005/2004(INI) )
European Parliament resolution on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour ( 2005/2004(INI) )
ņemot vērā EK līguma 177., 178., 180. un 181. pantu,
having regard to Articles 177, 178, 180 and 181 of the EC Treaty,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām Pieņemta 1989. gadā un stājusies spēkā 1990. gadā.
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child Adopted in 1989 and entered into force in 1990.
, un it īpaši tās 28. un 32. pantu,
and, in particular, Articles 28 and 32 thereof,
ņemot vērā Konvencijas par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju, bērnu pornogrāfiju un bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā 2002. gada I un II papildu protokolu,
having regard to the Optional Protocols I and II of 2002 to that Convention on the sale of children, child prostitution and child pornography, and on the involvement of children in armed conflict,
ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 138 par minimālo darbā pieņemšanas vecumu (1973) un Konvenciju Nr. 182 par viskaitīgāko bērnu darba veidu aizliegšanu un nekavējošu izskaušanu (1999),
having regard to the International Labour Organization (ILO) Conventions 138 concerning the minimum age for admission to employment (1973) and 182 concerning the prohibition and immediate action for the elimination of the worst forms of child labour (1999),
ņemot vērā 2000. gada jūnijā Kotonū, Beninā parakstīto ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu,
having regard to the ACP-EU Partnership Agreement signed in Cotonou, Benin, in June 2000,
ņemot vērā citus starptautiskos dokumentus par bērnu tiesību aizsardzības stiprināšanu, piemēram, ANO Starptautisko paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām Pieņemts 1966. gada decembrī un stājies spēkā 1976. gada martā.
having regard to the other international instruments which aim to strengthen the protection of children's rights, such as the UN International Covenant on Civil and Political Rights Adopted in December 1966 and entered into force in March 1976.
, ANO Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām Pieņemts 1966. gada decembrī un stājies spēkā 1976. gada janvārī.
, the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights Adopted in December 1966 and entered into force in January 1976.
, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku un cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu Pieņemta 1984. gada decembrī un stājusies spēkā 1987. gada jūnijā.
, the UN Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment Adopted in December 1984 and entered into force in June 1987.
, ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu Pieņemta 1965. gada decembrī un stājusies spēkā 1969. gada janvārī.
, the UN Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women Adopted in December 1979 and entered into force in September 1981.
un Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzkrāšanas, ražošanas un sūtīšanas aizliegumu un to iznīcināšanu Pieņemta 1997. gada martā un stājusies spēkā 1999. gada martā.
, and the Convention on the Prohibition of the Use, Stockpiling, Production and Transfer of Anti-Personnel Mines and on their Destruction Adopted in September 1997 and entered into force in March 1999.
ņemot vērā Āfrikas Hartu par bērnu tiesībām un labklājību, kas pieņemta 1990. gada jūlijā Nairobi, Kenijā,
having regard to the African Charter on the Rights and Welfare of the Child, adopted in July 1990 in Nairobi, Kenya,
ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, it īpaši 1. un 2. mērķi, un 2005. gada septembrī Ņujorkā plānoto ANO Augsta līmeņa tūkstošgades pasākumu,
having regard to the Millennium Development Goals, in particular, goals 1 and 2, and the UN High Level Millennium Event to be held in September 2005 in New York,
ņemot vērā SDO un UNESCO ziņojumus par izglītību un pārējās ar izglītību saistītās darbības Īpaši SDO ziņojumus "Nākotne bez bērnu darba" (2002), "Cīņa pret bērnu darbu ar izglītības palīdzību" (2003), "Investēt katrā bērnā" (2004) un UNESCO/ESAO ziņojumu "Finansējums izglītībai - investīcijas un ieguvumi" (2002).
having regard to the reports and the other activities of the ILO and UNESCO on education Particularly ILO reports "A future without child labour" (2002) "Combating Child Labour through Education" (2003), "Investing in every child" (2004) and the UNESCO/OECD report "Financing Education-Investments and Returns" (2002).
ņemot vērā Pasaules izglītības forumā (Dakaras augstākā līmeņa sanāksmē) 2000. gadā Dakarā, Senegālā pieņemto dokumentu "Izglītība visiem",
having regard to the World Education Forum in Dakar, Senegal, in 2000 (Dakar Summit), which adopted the document "Education for All",
ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, kurā izglītība noteikta par vienu no cilvēka pamattiesībām,
having regard to Article 26 of the Universal Declaration of Human Rights, which defines education as a fundamental human right,
ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas bērniem veltīto ārkārtas sesiju, kas notika 2002. gada maijā Ņujorkā, un tās noslēguma dokumentu "Bērniem piemērota pasaule",
having regard to the UN General Assembly Special Session on Children held in New York in May 2002, and its conclusions 'A world fit for children',
ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotajiem konfliktiem Pieņemts Padomē 2003. gada 10. decembrī (Dok.
having regard to the EU Guidelines on Children and Armed Conflicts Adopted by the Council in 10 December 2003 (Doc.
ņemot vērā Librevilas deklarāciju par bērnu tirdzniecību, ko 2002. gadā pieņēma 21 Āfrikas valsts Pieņemta ĀKK valstu un valdību vadītāju pirmajā augstākā līmeņa sanāksmē 1997. gada 7. novembrī Librevilā, Gabonā.
having regard to the Libreville Declaration on trafficking in children adopted in 2002 by 21 African countries Adopted by the First Summit of ACP Heads of State and Government in Libreville, Gabon, on 7 November 1997.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Nevalstisko dalībnieku dalība EK Attīstības politikā" ( KOM(2002)0598 ),
having regard to the Commission communication: "Participation of non-state actors in EC Development policy" ( COM(2002)0598 ),
ņemot vērā Padomes rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību Pieņemts Padomē 2003. gada 10. janvārī (Dok.
having regard to Council resolution on corporate social responsibility Adopted by the Council on 10 January 2003, (Doc.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību - uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā ( KOM(2002)0347 ),
having regard to the Commission communication concerning Corporate Social Responsibility: a business contribution to Sustainable Development (COM (2002) 0347),
ņemot vērā ESAO pamatnostādnes attiecībā uz starptautiskajiem uzņēmumiem Gada ziņojums par pamatnostādnēm starptautiskiem uzņēmumiem - 2000. gada izdevums.
having regard to the OECD guidelines for multinational enterprises Annual Report on the Guidelines for Multinational Enterprises: 2000 Edition.
ņemot vērā Trīspusējo deklarāciju par starptautisko uzņēmumu un sociālās politikas principiem, kuru SDO pieņēma 1977. gada novembrī,
having regard to the Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy, adopted by the ILO in November 1977,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālo līguma piekto principu, proti, "Uzņēmējdarbībai jāatbalsta bērnu darba efektīva izskaušana",
having regard to the fifth principle of the United Nations' Global Compact, namely "Businesses should uphold the effective abolition of child labour",