natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija beidzot ir iesniegusi direktīvas priekšlikumu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpes pakalpojumu saistībā un to novērtē kā pirmo būtisko soli uz brīvas Eiropas pacientu telpas izveidi; uzsver to, cik nozīmīga ir šī direktīva, paredzot pamatsistēmu gan pacientu, gan veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju tiesībām un pienākumiem; atgādina, ka pacientiem būtu jāvar brīvi ārstēties citā ES dalībvalstī, neuztraucoties par izmaksām, drošību un kvalitāti; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir šo direktīvu pieņemt pirms Parlamenta pilnvaru laika beigām;
Welcomes the fact that the Commission has eventually put forward its proposed directive on the application of patients' rights in cross-border healthcare services, which is a first and important step toward a free European patient area; highlights the importance of this directive in providing a framework of rights and obligations for both patients and providers of healthcare; recalls that patients should be entitled to treatment in another EU Member State, with no worries about costs, safety and quality; considers it crucial that the directive be adopted before the end of the parliamentary term;
aicina Komisiju un dalībvalstis informēt pilsoņus par viņu tiesībām saskaņā ar līgumu uz izdevumu atmaksu par pārrobežu veselības aprūpes pakalpojumiem — šīs tiesības jau vairākkārt ir apstiprinājusi Eiropas Kopienu Tiesa; uzskata, ka pareizas informācijas pieejamība ir būtiski svarīga, lai visiem pacientiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi pārrobežu veselības aprūpes pakalpojumiem, jo juridiskā nenoteiktība vienmēr neizdevīgākā situācijā nostāda peresonas ar ierobežotiem līdzekļiem;
Calls on Commission and Member States to inform citizens of their right under the Treaty to have expenses for cross-border health services reimbursed – a right which has already been confirmed several times by the European Court of Justice; considers that the availability of proper information is crucial to ensuring equal access to cross-border health services for all patients, since legal uncertainty always works to the disadvantage of those individuals who do not have many personal resources;
aicina Komisiju mudināt dalībvalstis izstrādāt efektīvu politiku, kas nodrošinātu neapdrošinātu personu piekļuvi veselības aprūpes sistēmas pakalpojumiem;
Calls on the Commission to urge the Member States to develop efficient policies to ensure access by non-insured individuals to the healthcare system;
Par Eiropas uzņēmumu padomēm
On European W orks C ouncils
atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir ierosinājusi pārstrādāt direktīvu par uzņēmumu padomēm, jo četrpadsmit gadus pēc pašlaik spēkā esošās direktīvas pieņemšanas, padomes ir izveidotas tikai mazliet vairāk kā trešajā daļā no attiecīgajiem uzņēmumiem; atzinīgi vērtē definīcijas uzlabojumus terminiem „informācija” un „apspriešanās”, kā arī uzņēmumu pārvalžu darba apstākļu precizējumus; uzsver tomēr, ka šim tekstam ir jāpievērš īpaša vērība, lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas laikā notiek apspriedes ar nodarbinātajiem un ka uzņēmumu padomēm ir pieejama visa nepieciešamā informācija un līdzekļi, lai atbildētu uz visiem jautājumiem, kuri bieži vien ir ļoti tehniski;
Welcomes the fact that the Commission has proposed a recasting of the directive on works councils, as, fourteen years after the adoption of the directive currently in force, councils have been created for little more than a third of the companies concerned; welcomes an improved definition of 'information' and 'consultation', and improved and clarified working conditions for EWCs; points out, however, that a close eye must be kept on this text, to make sure that employees are consulted during the course of a restructuring, and that works councils have all the information and means necessary to answer any questions, which are quite often of a highly technical nature;
Par sociālo iekļaušanu un nabadzību
On social inclusion and poverty
ņem vērā Komisijas nodomu uzlabot pārredzamību un darba metodes saistībā ar ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģiju un nostiprināt to mijiedarbību ar citām politikas jomām;
Takes note of the Commission's aim to improve the visibility and working methods of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection and strengthen its interaction with other policies;
aicina tomēr Komisiju un dalībvalstis labāk izmantot atvērtās koordinācijas metodi un rast jaunus līdzekļus datu, informācijas un labākās prakses apmaiņas uzlabošanai sociālās aizsardzības, sociālās iekļautības, diskriminācijas apkarošanas un veselības aprūpes jomā;
Calls, however, on the Commission and Member States to make better use of the open method of coordination and to find new ways to ensure better exchange of data, information and best practices in the areas of social protection, social inclusion, anti-discrimination and health;
atbalsta Komisijas priekšlikumu ES stratēģijas par integrāciju un sociālo aizsardzību sociālo turpmākajā fāzē iekļaut nabadzības samazināšanas mērķus;
Supports the Commission proposal to set poverty reduction targets for the next phase of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection;
aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par to, kā dalībvalstis īsteno Eiropas Sociālais fondu, kurš ir viens no galvenajiem instrumentiem ES sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības stratēģijas īstenošanai;
Asks the Commission to present a communication on the implementation of the European Social Fund in the Member States, as it is one of the key instruments for implementing the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection;
Par globalizācijas fondu
On the globali s ation fund
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu vienkāršot tās piemērošanas procedūras, kuras saistītas ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu ( EGF ) un aktīvāk veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm; aicina Komisiju padarīt šo fondu operatīvāku, ņemot vērā tādus jaunos kritērijus kā klimata pārmaiņas un paplašinot tā darbības jomu, lai iekļautu mazākus darba vietu likvidēšanas gadījumus, jo tādējādi to varētu izmantot arī dalībvalstis ar mazāku un nošķirtāku darba tirgu; pauž nožēlu, ka dalībvalstis ir kavējušās lūgt EGF finansējumu, lai atlaistajiem darba ņēmējiem sniegtu tūlītēju atbalstu;
Welcomes the Commission's proposal to simplify application procedures for the European Globalisation Adjustment Fund (EGAF) and to promote the exchange of experience and good practice between Member States more effectively; calls on the Commission to make this fund more operational by taking into account new criteria such as climate change and by expanding the scope of the European Globalisation Fund to include smaller redundancy events for the benefit of Member States with small and isolated labour markets; regrets that the Member States have been hesitant in applying for EGAF funding to secure immediate assistance for redundant workers;
aicina Komisiju pirms nākamā gada ziņojuma publiskošanas par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu noteikt precīzus kritērijus sasniegto rezultātu novērtēšanai, kas panākti gadījumos, kad finansiālā palīdzība sniegta no minētā fonda;
Calls on the Commission, before issuing the next annual report on the EGAF, to set clear benchmarks and criteria for evaluation of the results achieved in cases where financial assistance has been provided under the EGAF;
Par romiem
On Roma
atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību aktiem un politiku attiecībā uz romu integrāciju; atkārtoti uzsver aktīvāku romu integrācijas pasākumu nepieciešamību izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā; atkārto aicinājumu izstrādāt romiem paredzētu stratēģiju un rīcības plānu, lai panāktu Eiropas Savienības, dalībvalstu un pašvaldību iestāžu rīcības saskaņotību visu pret romiem vērsto diskriminācijas veidu apkarošanā un viņu integrācijas nodrošināšanā;
Welcomes the Commission's report on Community Instruments and Policies for Roma Inclusion; stresses once again the need for stronger action for Roma inclusion in the fields of education, employment, healthcare and housing; renews its call for a Roma strategy and action plan to ensure that EU institutions, Member States and local authorities act together to fight all forms of discrimination against Roma and to ensure inclusion;
aicina Komisiju un Padomi rūpēties, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un attiecīgo NVO rūpestus, kā arī Komisijas saistības Romu iekļaušanas desmitgades kontekstā un lai diskriminācijas novēršanas direktīva tiktu pieņemta bez kavēšanās
Calls on the Commission and the Council to ensure that the concerns of Parliament and relevant NGOs and the commitments made by the Commission as regards the Decade of Roma Inclusion are taken into account and that the anti-discrimination directive is adopted without delay;
Mūžizglītība un mobilitāte
On l ifelong learning and mobility
ir pārliecināts, kā noteiktāk priekšroka ir jādod mūžizglītībai, lai veicinātu bezdarbnieku un diskriminācijas upuru integrāciju darba trigū;
Believes that greater priority should be given to lifelong learning, in order to foster the integration into the job market of unemployed people and people facing discrimination;
uzskata, ka ir jāstiprina pasākumi, lai veicinātu studentu un mācekļu mobilitāti, tādējādi radot nākamajiem nodarbinātajiem pielāgoties spējas un palielinātas mobilitātes iemaņas;
Considers that actions to promote student and apprentice mobility should be reinforced, so as to lay the basis for increased adaptability and mobility of future workers;
pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs pieaugušo piekļuve izglītībai nav pietiekami prioritāra un netiek pietiekami finansēta, īpaši attiecībā uz vecākiem un mazākvalificētiem nodarbinātajiem; aicina dalībvalstis aktīvāk izmantot struktūrfondus, īpaši Eiropas Sociālo fondu, lai atbalstītu pieaugušo izglītības infrastruktūras un stratēģijas attīstību;
Regrets that in some Member States insufficient priority and funding are being devoted to increasing access to adult learning opportunities, especially for older and lower-skilled workers; calls on the Member States to make more active use of the Structural Funds, and in particular the European Social Fund, to support the development of infrastructure and strategies for adult learning;
aicina dalībvalstis paplašināt un uzlabot ieguldījumus cilvēkresursu attīstībā un pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunajām konkurences un darba tirgus prasībām;
Calls on the Member States to expand and improve investment in human capital and to adapt education and training systems to new competence and labour market requirements;
aicina Komisiju un Padomi pārskatīt ierosināto grafiku Padomes Ieteikuma par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā pieņemšanai, lai Parlamentam dotu pietiekamu laiku atzinuma sniegšanai par šo dokumentu;
Calls on the Council and Commission to review the proposed timetable for the adoption of the Council recommendation on the mobility of young volunteers across placeEurope, in order to allow adequate time for Parliament to give its opinion on the recommendation;
norāda, ka Eiropas brīvprātīgo gads būtu efektīvs instruments, lai īstenotu pasākumus, kuri paredzēti Padomes Ieteikumā par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā;
Notes that a European Year on Volunteering would be an effective tool in implementing the actions contained within the Council recommendation on the mobility of young volunteers across placeEurope;
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and to the parliaments of the Member States.
Pamatojoties uz jautājumiem, uz ko sniedz mutisku atbildi B6‑0460/2008 un B6‑0461/2008 ,
further to Questions for Oral Answer B6‑0460/2008 and B6‑0461/2008
iesniedza Giles Chichester un Urszula Gacek
by Giles Chichester and Urszula Gacek
par enerģijas cenu problēmas risināšanu
on getting a grip on energy prices
Eiropas Parlamenta rezolūcija par enerģijas cenu problēmas risināšanu
European Parliament resolution on getting a grip on energy prices
ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atkarību no naftas (P6-TA (2005)361) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē (P6-TA (2008)308),
having regard to its having regard to its resolutions on oil dependency of 29 September 2005 (P6-TA (2005)361) and on the crisis in the fisheries sector caused by rising fuel prices of 19 June 2008 (P6-TA (2008)308),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu” (COM(2008) 384 galīgā redakcija),
having regard to the Communication from the Commission on ‘Facing the challenge of higher oil prices’ (COM(2008) 384 final),
ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 19.–20. jūnija sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the European Council of 19-20 June 2008,
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2008. gada 12.–13. septembra neoficiālajā sanāksmē panākto vienošanos,
having regard to the agreement at the informal ECOFIN Council of 12-13 September 2008,
tā kā vasarā naftas cenas sasniedza augstāko līmeni, kāds jebkad agrāk konstatēts, ir augušas arī citu enerģētikas produktu cenas, un, tā kā ir cēlušās jēlnaftas cenas, attiecīgi ir pieaugušas arī degvielas patēriņa cenas; tā kā ASV dolāra nestabilitāte ir ietekmējusi naftas cenu svārstības;
whereas in the summer oil prices reached their all-time highest level in real terms, prices of other energy products have also risen and consumer fuel prices have been following the trend of the crude oil price; whereas the weak dollar has contributed to pressure on oil prices,
tā kā sagaidāms, ka naftas cenas vidējā un ilgā termiņā joprojām būs augstas, un šī tendence nelabvēlīgi ietekmēs inflāciju un ES ekonomikas izaugsmi;
whereas estimates indicate that oil prices will stay high in the medium‑ to long‑term and this will have a negative impact on inflation and the growth of the EU economy,
tā kā augstais cenu līmenis mazina ES iedzīvotāju pirktspēju un jo īpaši nelabvēlīgi ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un augsta enerģijas patēriņa rūpniecības nozares;
whereas the higher price levels are undermining the purchasing power of EU citizens, with the most negative impact being on the lowest income households and energy‑intensive industry sectors,
tā kā enerģijas cenu kāpumu ietekmē vairāku tādu faktoru kombinācija kā naftas piegādes un pieprasījuma strukturālās izmaiņas; jaunu naftas atradņu skaita un apjoma samazināšanās; ierobežoti naftas ražošanas apjomi; ģeopolitiskie faktori; mazāki ieguldījumi novatoriskās tehnoloģijās; augstākas ieguldījumu izmaksas; kvalificēta darbaspēka trūkums lielākajās ražotājvalstīs;
whereas the hike in energy prices is influenced by a combination of complex sets of factors: structural shift of oil supply and demand; shrinking number and size of new oilfields; limited oil production expansion; geopolitical factors; less investment in technology advances; higher investment costs; lack of qualified workforce in the main producing countries,
tā kā, lai nodrošinātu naftas tirgu efektīvu darbību, būtiska ir aizvien lielāka naftas tirdzniecības biržu datu pārredzamība, ticamība un biežāka publiskošana;
whereas the increased transparency, reliability and more frequent publication of data on commercial oil stocks are important for the efficient functioning of oil markets,
tā kā pašreizējās finanšu nestabilitātes dēļ investori ir bijuši spiesti meklēt alternatīvus ieguldījumus, kas īstermiņā ir veicinājis cenu svārstības;
whereas the current financial turmoil has pushed investors to seek alternative investments and has contributed to increased short‑term price volatility;
tā kā ES ekonomika joprojām ir ārkārtīgi atkarīga no naftas importa un iespējamie jaunie risinājumi galvenokārt ir tā dēvētie nekonvencionālie depozīti, kas sadārdzina šo risinājumu izstrādē veikto ieguldījumu izmaksas,
whereas the EU economy is still highly dependent on imported oil, and potential new fields are mostly in ‘unconventional deposits’, making investment costs higher for their development,
pauž bažas par enerģijas cenu pieaugumu, jo īpaši par tā nelabvēlīgo ietekmi uz Eiropas ekonomiku un konkurētspēju, apgrūtinot Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;
Expresses it concern at the increase in energy prices, notably because of its negative effect on the European economy and competitiveness, which is hampering attainment of the Lisbon Strategy objectives;
uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju un pielāgotos jauno naftas cenu videi;
Underlines the necessity to take measures that will enable the EU economy to maintain its competitiveness and to adapt to the new oil price environment;
aicina uzņemties stingras politiskās saistības, paredzot Eiropas Savienībā virzīties uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku, veicināt atjaunīgo enerģijas resursu izmantošanu, energoefektivitāti un citus zemas oglekļa emisijas enerģijas avotus, kā arī censties dažādot energoresursu piegādi un samazināt atkarību no fosilā kurināmā importa, jo šādas pārmaiņas ir loģiskākie pasākumi augstu naftas cenu situācijā; uzsver vajadzību īstenot šos stratēģiskos pasākumus, saistībā ar kuriem jāparedz lieli finansiāli ieguldījumi pētniecībā un izstrādē;
Calls for strong political commitment to move to a low-carbon EU economy, to promote renewables, energy efficiency and other low‑carbon energy sources, and to pursue diversification of energy supply and reduce dependence on imported fossil fuels, as this shift is the most logical response to higher oil prices; endorses the need for those strategic measures necessarily to be followed up by strong financial commitments in R&D;
atbalsta Eiropadomes lēmumu par mērķtiecīgu īstermiņa pasākumu veikšanu, lai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz nabadzīgākajām mājsaimniecībām; tomēr uzskata, ka ir jāizvairās no tādiem pasākumiem, kas palielina inflāciju un mazina energotaupību, jo šādi pasākumi var nelabvēlīgi ietekmēt valsts finanšu ilgtspējību un to īstenošanu var apgrūtināt augstās naftas cenas;
Supports the European Council’s decision that short-term and targeted measures should be taken in order to alleviate the negative impact on the poorest households; however, considers that measures inducing more inflation and less energy‑saving incentives should be avoided as they can be a detriment to public finance sustainability and invalidated by higher prices of oil;
ar bažām atzīmē, ka patērētāji joprojām maksā augstākas cenas, kas ne vienmēr atspoguļo cenu samazinājuma svārstības;
Notes with concern that consumers continue to pay higher prices not always fully reflecting downwards fluctuations in prices;
aicina Komisiju daudzkāršot centienus, lai naftas nozarē uzlabotu konkurences nosacījumus un nodrošinātu spēkā esošo konkurences noteikumu ievērošanu; uzskata, ka īpaša nozīme ir jāpievērš to oligopolu un karteļu apzināšanai un apkarošanai, kuri ir saistīti ar naftas pārstrādi un piegādi uz patēriņa vietām;
Calls on the Commission to intensify its efforts to improve the terms of competition in the oil sector and to ensure compliance with existing competition rules; considers that a particular focus should be placed on investigating and combating oligopolies and cartels in refining and distribution to points of consumption;
uzskata, ka Eiropas Investīciju bankai ir jāpiešķir lielākas pilnvaras, lai nodrošinātu finansējumu tādiem pasākumiem kā energoefektivitātes paaugstināšana, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošana un pētniecības un izstrādes projekti, īpašu uzmanību pievēršot MVU;
Considers that the EIB should have a more prominent role in providing funding for energy efficiency, renewables and R&D projects, especially with a focus on SMEs;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvas pārskatīšanu, pirms tam rūpīgi izvērtējot nodokļu iekasēšanas pasākumu iespējamo ietekmi uz inflāciju, uz jauniem ieguldījumiem naftas pārstrādē un iegulu izpētē un uz ES pāreju uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku;
Invites the Commission to present its proposal on the Energy Tax Directive review, after carefully examining the effects that taxation measures could have on inflation, on new investments in oil production and exploration, and on the transition to the EU low‑carbon economy;
uzsver to nozīmi, kāda ir naftas tirgu un naftas biržu datu lielākai pārredzamībai un ticamībai; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot izpratni par naftas produktu cenu tendencēm; aicina laikus pārskatīt Kopienas tiesību aktus par naftas krājumiem neparedzētām situācijām;
Stresses the importance of the increased transparency and reliability of data on oil markets and oil stocks; considers is important to improve the understanding of oil product price development; calls for a timely revision of the Community legislation on emergency oil stocks;
aicina ES efektīvāk risināt dialogu ar Naftas eksportētājvalstu organizācijas dalībvalstīm un valstīm, kuras nav šīs organizācijas dalībnieces, lai panāktu naftas cenu stabilitāti, lielāku naftas pārstrādes gala produktu piegāžu paredzamību, kā arī panākt, ka maksājumus par naftu veic eiro, nevis ASV dolāros;
Calls on the EU to improve an effective dialogue with OPEC and non-OPEC countries, aimed at greater stability of oil prices, more predictability in supplies of finished oil products and payment for oil sales in euros instead of US dollars;
atkārtoti uzsver to nozīmi, kāda ir ES kopējai enerģētikas politikai un Eiropas kaimiņattiecību politikai; šajā sakarībā uzsver, ka ES ir jāuzņemas līderes loma dialogā ar lielākajiem naftas piegādātājiem; atzinīgi vērtē nodomu organizēt augstākā līmeņa sanāksmi, kurā piedalītos naftas patērētājvalstis un naftas ražotājvalstis;
Reiterates the importance of an EU common energy policy and security of supply, and of the European Neighbourhood Policy; believes in this respect that the EU should take the lead in the energy dialogue with key oil suppliers; welcomes the idea of a high‑level summit between oil consuming and producing countries;
mudina ES uzņēmumus izrādīt lielāku iniciatīvu, proti, veikt turpmākus ieguldījumus un būt novatoriskiem jauno tehnoloģiju izstrādes un inženierzinātņu jomā, lai saglabātu vadošo lomu darījumos ar lielākajām naftas ražotājvalstīm;
Encourages EU companies to be more proactive, namely by making further investments, and take the lead in new technology know-how and engineering skills, in order to remain key partners with the main oil producing countries;
atzīmē, ka lielākajos naftas pārstrādes uzņēmumos ir jāpilnveido uzņēmumu sociālās atbildības politika, lai piesaistītu privātpersonu ieguldījumus, tos finansējot no pašreiz naftas nozarē strauji gūtās peļņas, šos līdzekļus novirzot energotaupības programmām, alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar tām saistītiem pētniecības un izstrādes projektiem;
Notes that Corporate Social Responsibility (CSR) should be improved within the major oil companies in order to channel more private investment, financed by any current windfall profits in the oil industry, into energy‑saving programmes and alternative energy technologies and related R&D;
aicina dalībvalstis saskaņot intervences politiku, risinot naftas cenu pieauguma radītās problēmas; aicina Komisiju izstrādāt analītisku dokumentu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, kas gūta, īstenojot ar augsto naftas cenu problēmas risināšanu saistītos politikas pasākumus;
Invites the Member States to coordinate policy interventions in tackling oil price increases; calls on the Commission to come up with an analysis based on Member States’ ‘best practice’ policy measures in their response to high oil price challenges;
aicina Padomi turpmākajā darbībā panākt vienošanos par īsteni liberāla iekšējā enerģētikas tirgus izveidi;
Calls on the Council to push for an agreement on the next key steps towards achieving a truly liberalized Energy internal market;
iesniedza Jean Lambert, Elisabeth Schroedter, Sepp Kusstatscher, Kathalijne Maria Buitenweg un Bart Staes
by Jean Lambert, Elisabeth Schroedter, Sepp Kusstatscher, Kathalijne Maria Buitenweg and Bart Staes