natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbalsta G 20 valstu lēmumu pieņemt Bāzeles II kapitāla sistēmu un atbalsta centienus pēc iespējas ātri pastiprināt reglamentējošus piesardzīgas uzraudzības standartus;
Approves the G20's decision to adopt the Basel II capital framework and its intention to make efforts to strengthen prudential regulatory standards as soon as possible;
uzskata, ka steidzami augstā līmenī ir jāīsteno principi par pārrobežu sadarbību krīzes pārvarēšanā; ņemot vērā, ka palielinās valstu finanšu sistēmu mijiedarbība, mudina attiecīgās iestādes sadarboties starptautiskā līmenī, lai sagatavotos finanšu krīzēm un tās pārvarētu;
Takes the view that principles for cross-border cooperation on crisis management need to be urgently implemented at a high level; in the light of the growing interactions between national financial systems; urges the relevant authorities to cooperate at international level to prepare for and manage financial crises;
atzinīgi vērtē G 20 valstu lēmumu veicināt finanšu tirgu integritāti un pārredzamību, kā arī finanšu tirgus dalībnieku lielāku atbildību; atzinīgi vērtē G 20 solījumu, pārskatot finanšu sistēmas regulējumu, ilgtspējīgākā veidā mainīt arī atalgojuma sistēmas, un uzsver, ka svarīgi ir saistīt stimulus ar ilgtermiņa rezultātiem, izvairoties no stimuliem, kas rada bezatbildību, un garantējot jauno principu piemērošanu visā nozarē, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; rūpīgi sekos līdzi tam, lai tiktu faktiski īstenotu principi saistībā ar darba samaksu un atalgojumu finanšu iestādēs, un aicina pieņemt stingrākus pasākumus šajā jomā;
Welcomes the G20"s decision to promote integrity and transparency in the financial markets as well as increased responsibility of financial actors; welcomes the G20 pledge to reform remuneration schemes in a more sustainable way as part of the financial regulatory review and insists on the importance of linking incentives to long-term performance, avoiding incentives that induce irresponsibility and guaranteeing an industry-wide application of the new principles in order to ensure a level playing field; will remain extremely vigilant regarding the effective implementation of the principles relating to pay and remuneration in financial institutions and calls for the adoption of more stringent measures in this area;
atzinīgi vērtē pasākumus, kuri attiecas uz kredītreitinga aģentūrām un kuru mērķis ir palielināt pārredzamību un uzlabot valstu uzraudzības iestāžu sadarbību; vēl aizvien ir nobažījies par konkurences trūkumu šajā nozarē un aicina būtiski mazināt šķēršļus ienākšanai tirgū;
Welcomes the measures with regard to credit rating agencies that aim to increase transparency and enhance cooperation between national supervisory authorities; remains concerned at the lack of competition in that sector and calls for significantly lower market entry barriers;
aicina nākamajā G 20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē vienoties par koordinētu un konkrētu rīcību, lai likvidētu gan visas nodokļu un regulējuma oāzes, gan arī iekšzemes nodokļu un regulējuma nepilnības, kas pieļauj plaši izplatītu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas pat lielākajos finanšu centros; atzinīgi vērtē G 20 valstu paziņojumu par banku noslēpuma saglabāšanu un uzslavē automātisku informācijas apmaiņu kā visefektīvāko līdzekli, lai novērstu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas; iesaka Eiropas Savienībai attiecībā uz sevi pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu par nodokļu oāzēm un aicina starptautiskos partnerus rīkoties tāpat;
Calls on the next G20 Summit to agree on coordinated and concrete action both to close down all tax and regulatory havens and to close 'onshore' tax and regulatory loopholes which permit widespread tax avoidance even in major financial centres; welcomes the G20 statement regarding bank secrecy and lauds automatic exchange of information as the most effective tool to tackle tax avoidance; recommends that the European Union should adopt its own appropriate legislative framework regarding tax havens and calls on its international partners to do the same;
pilnībā atbalsta lēmumu saskaņotā plāna koordinēšanā galveno lomu piešķirt nesen pārdēvētajai un paplašinātajai FSP; atbalsta G 20 lēmumu nodrošināt FSP stingrāku institucionālo pamatojumu un lielākas pilnvaras; uzsver, ka ir svarīgi, lai būtu kopīgi principi un būtu nodrošināta noteikumu konverģence finanšu pakalpojumu jomā, ņemot vērā globālu tirgus dalībnieku esamību;
Fully supports the decision to assign the central role of coordinating the agreed agenda to the newly renamed and expanded FSB; supports the G20"s decision to provide the FSB with a stronger institutional basis and enhanced powers; underlines the importance of sharing common principles and ensuring convergence of rules in the financial services area to tackle global market players;
atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asamblejas 2009. gada 8. aprīļa aicinājumu Latīņamerikas un ES valstīm "nekavējoties darboties, lai likvidētu visas nodokļu oāzes savās teritorijās, un strādāt starptautiskā līmenī, lai likvidētu pārējās nodokļu oāzes un vērstu sankcijas pret uzņēmumiem un personām, kas izmanto šo nodokļu oāžu pakalpojumus";
Welcomes and fully supports the request made by the EUROLAT Parliamentary Assembly on 8 April 2009 to the EU-LAC countries to act at once to abolish all tax havens on their territory and to work at international level for the abolition of the rest and for sanctions against companies and individuals resorting to their services;
atzinīgi vērtē G 20 valstu plānu par starptautisko finanšu iestāžu reformu un aicina šīs reformas sākt iespējami drīz; cer, ka tiks veikta globālās ekonomikas un finanšu pārvaldības tālejoša reforma, kurai jāveicina demokrātija, pārredzamība un pārskatatbildība, kā arī jānodrošina starptautisko ekonomikas un finanšu iestāžu politikas un procedūru saskaņotība, un mudina pārskatīt nosacījumus, ko piemēro lielākajai daļai SVF un Pasaules Bankas aizdevumu;
Welcomes the G20's plan to reform international financial institutions and calls for those reforms to begin as soon as possible; expects a far-reaching reform of global economic and financial governance, which must promote democracy, transparency and accountability and ensure coherence between the policies and procedures of the international economic and financial institutions, and urges a review of the conditionalities applied to most IMF and World Bank lending;
turklāt aicina uzlabot jaunattīstības valstu pārstāvniecību starptautiskās finanšu iestādēs; atzinīgi vērtē apņemšanos nodrošināt, ka starptautisko finanšu iestāžu vadošo darbinieku iecelšanas process ir atklāts, pārredzams un balstās uz nopelniem; mudina ES šajā sakarībā paust vienotu nostāju;
Calls, in addition, for the representation of developing countries in international financial institutions to be improved; welcomes the commitment to an open, transparent and merit-based selection process for appointing the leaders of international financial institutions; urges the European Union, as a consequence, to speak with one voice;
aicina Komisiju novērtēt iespēju palielināt SVF īpašās aizņēmumtiesības, kas varbūt būs nepieciešams, un aicina ECB novērtēt šāda palielinājuma ietekmi uz cenu stabilitāti visā pasaulē;
Asks the Commission to assess the increase in the IMF's Special Drawing Rights in line with what may become necessary and asks the ECB to evaluate the effects of such an increase on worldwide price stability;
pievienojas G 20 valstu solījumam palielināt globālajām finanšu iestādēm pieejamos līdzekļus līdz 850 miljardiem dolāru, lai atbalstītu jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunatīstības valstu izaugsmi; atzinīgi vērtē SVF resursu ievērojamo palielinājumu, jo šis fonds ir galvenais finanšu palīdzības sniedzējs valstīm, tostarp ES dalībvalstīm, kurām ir problēmas ar maksājumu bilanci, un tas atbalsta jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunatīstības valstu izaugsmi;
Endorses the G20"s pledge to increase the resources available to global financial institutions by USD 850 billion to support growth in emerging markets and developing countries; welcomes the substantial increase in the resources of the IMF, which is the main supplier of financial assistance to countries with balance-of-payments problems, including Member States, and which acts to support growth in emerging markets and developing countries;
atzinīgi vērtē SVF panākumus, kurus tas panācis ar Elastīgās kredītlīnijas instrumentu, atsakoties no savas iepriekšējās preskriptīvās un neelastīgās kreditēšanas un nosacījumu izpildes sistēmas, kā to apliecina nesen SVF izklāstītie principi, ko tas minējis savā ziņojumā par vispārējās finanšu krīzes sekām valstīs ar zemiem ienākumiem, proti, ka "formulējot izdevumu politikas virzienus, priekšroka jādod sociālo programmu aizsardzībai vai paplašināšanai vai apstiprināto ieguldījumu veikšanai un kopumā tam, lai saglabātu virzību uz TAM sasniegšanu";
Welcomes the progress made by the IMF with its new Flexible Credit Line, moving away from its former prescriptive and rigid lending and conditionality framework, as illustrated in a the IMF's report entitled 'The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries' by the following statement: 'In formulating spending policies, priority should be given to protecting or expanding social programmes or bringing forward approved investments, and, in general, to preserving the momentum toward achieving the MDGs';
atzinīgi vērtē vispārējā plānā no jauna apstiprinātās saistības TAM sasniegšanā un solījumu piešķirt papildu 50 miljardus dolāru, lai "atbalstītu sociālu aizsardzību, veicinātu tirdzniecību un nodrošinātu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem"; aicina tos izmaksāt ne tikai kā aizdevumus, bet, ja iespējams, arī kā tiešās subsīdijas, lai atbalstītu sociālo aizsardzību un veicinātu tirdzniecību;
Welcomes the reaffirmed commitment in the Global Plan to the MDGs and the promise to make an additional USD 50 billion available "to support social protection, boost trade and safeguard development in low income countries"; calls for those funds to be disbursed not only as loans, but also in the form of direct grants where possible, in order to support social protection and boost trade;
pauž nožēlu, ka nepietiekami bija G 20 valstu solījumi par tirdzniecības atbalstu un oficiālo attīstības palīdzību; uzsver, ka, kaut gan paziņojumā ir uzskaitīti finansiāli pasākumi, kuru mērķis ir palielināt jaunattīstības valstīm līdzekļus no Pasaules Bankas un SVF, tajā nav konkrētu saistību nodrošināt, ka tirdzniecības atbalsts ir papildu finansējums;
Deplores the fact that the G20"s promises on Aid for Trade and ODA were insufficient; stresses that, although the Global Plan lists financial measures to increase resources for the developing world through the World Bank and IMF, there was no specific commitment to ensure that Aid for Trade represents additional funding;
atzinīgi vērtē solījumu arī turpmāk veicināt pasaules mēroga tirdzniecību un ieguldījumus; tomēr pauž satraukumu par pasaules tirdzniecības samazināšanos, kas rada draudus, ka vēl vairāk saasināsies lejupslīde visā pasaulē; uzsver, ka svarīgi ir ātri un veiksmīgi noslēgt Dohas sarunu kārtu, ko izmanto, lai novērstu pasaules tirdzniecības sistēmas nelīdzsvarotību, kas ir kaitējusi jaunattīstības valstīm;
Welcomes the pledge further to promote global trade and investment; is alarmed, however, by the fall in world trade, which threatens a further deepening of the global recession; stresses the importance of reaching a rapid and successful conclusion to the Doha Round which serves to redress the imbalances in the world trading system which have worked to the detriment of developing countries;
atzinīgi vērtē G 20 valstu apstiprinājumu, ka liela nozīme ir ilgtspējīgākai pasaules ekonomikai; uzsver, ka izšķiroša ir saistoša vienošanās par klimata pārmaiņām, kas panākama gaidāmajā Kopenhāgenas konferencē; tomēr uzsver, ka G 20 valstu līderiem jāatzīst pasaules ilgtspējības problēmu plašais mērogs, piemēram, zivsaimniecības, mežu un ūdens krīzes, kas visvairāk skar cilvēkus jaunattīstības valstīs;
Welcomes the G20's acknowledgement of the importance of a more sustainable global economy; emphasises that a binding agreement on climate change at the forthcoming Copenhagen conference is critical; stresses, however, that the G20 leaders should recognise the broad nature of global sustainability challenges, such as fisheries, forests, and water crises, which most affect people in developing countries;
aicina Komisiju saistībā ar pārdomām par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas nākotni veikt vajadzīgos priekšdarbus, lai pilnībā ņemtu vērā klimata pārmaiņu sekas visās politikas jomās;
Asks the Commission to launch, in the context of its reflections on the future of the Sustainable Development Strategy, the necessary processes aimed at fully taking into account the implications of climate change for all the existing policies;
uzsver, ka efektīvi jāīsteno klimata pārmaiņām un enerģētikai veltīto tiesību aktu kopums un vairāk līdzekļu jāiegulda atjaunīgās enerģijas jomā, ekoinovācijā, videi draudzīgā enerģētikā un energoefektivitātē, kam jābūt vienai no Enerģētikas rīcības plāna 2010.–2014. gadam galvenajām daļām;
Stresses the need for the effective implementation of the Climate and Energy Package and more investment in energy from renewable sources, eco-innovation, eco-friendly energy and energy efficiency, which should be a central part of the Energy Action Plan for 2010-2014;
aicina nākamajā G 20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kā to ierosinājusi SDO, izskatīt "pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu", kurā jo īpaši būtu ietverta apņemšanās darba vietā visaptveroši ievērot cilvēktiesības un darba pamatstandartus, kā arī likvidēt bērnu darbu;
Calls on the next G20 Summit to consider the 'Decent work agenda', as proposed by the ILO, which should, in particular, include a commitment to universal respect for human rights at the workplace, core labour standards and the elimination of child labour;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas centrālajai bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G 20 dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Starptautiskajam valūtas fondam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank, the governments and parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the G20 States, and the International Monetary Fund.
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa rezolūcija par stabilitātes un labklājības nostiprināšanu Rietumbalkānos ( 2008/2200(INI) )
European Parliament resolution of 24 April 2009 on consolidating stability and prosperity in the Western Balkans ( 2008/2200(INI) )
ņemot vērā Kopenhāgenas 1993. gada 21.–22. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the Copenhagen European Council of 21-22 June 1993,
ņemot vērā 2003. gada 21. jūnijā Saloniku ES un Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmē sagatavoto deklarāciju,
having regard to the Declaration made at the EU-Western Balkans summit in Thessaloniki on 21 June 2003,
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 27. janvāra paziņojumu "Rietumbalkāni ceļā uz ES ‐ stabilitātes nostiprināšana un labklājības celšana" ( COM(2006)0027 ),
having regard to the Commission Communication of 27 January 2006 entitled "The Western Balkans on the road to the EU: consolidating stability and raising prosperity" ( COM(2006)0027 ),
ņemot vērā ES un Rietumbalkānu deklarāciju, kuru 2006. gada 11. martā Zalcburgā vienbalsīgi apstiprināja visi dalībvalstu un Rietumbalkānu valstu ārlietu ministri,
having regard to the EU-Western Balkans Declaration, which was unanimously approved by the Foreign Ministers of all the Member States and by the Foreign Ministers of the Western Balkan States in Salzburg on 11 March 2006,
ņemot vērā 2007. gada 14. decembra un 2008. gada 19.–20. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumus, tiem pievienoto Rietumbalkānu deklarāciju un 2007. gada 10. decembra, 2008. gada 18. februāra un 2008. gada 8.–9. decembra Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes secinājumus,
having regard to the Presidency conclusions of the European Councils of 14 December 2007 and 19-20 June 2008, as well as the Declaration on the Western Balkans annexed thereto, and the conclusions of the General Affairs and External Relations Councils of 10 December 2007, 18 February 2008 and 8-9 December 2008,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu "Rietumbalkāni ‐ Eiropas perspektīvas stiprināšana" ( COM(2008)0127 ),
having regard to the Commission Communication of 5 March 2008 entitled "Western Balkans: Enhancing the European perspective" ( COM(2008)0127 ),
ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 29. marta Brdo pieņemto deklarāciju "Jauna prioritāte attiecībā uz Rietumbalkāniem", kurā uzsvērts, ka Saloniku darba kārtībā un Zalcburgas deklarācijā vajadzīgas jaunas ierosmes,
having regard to the Brdo Statement: New focus on the Western Balkans, issued by the EU Presidency on 29 March 2008, underlining the need to give a fresh impetus to the Thessaloniki agenda and the Salzburg Declaration,
ņemot vērā Komisijas paplašināšanas stratēģiju un atsevišķu valstu 2008. gada novembra progresa ziņojumus,
having regard to the Commission's Enlargement Strategy and individual country progress reports of November 2008,
ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0639 .
having regard to its resolution of 18 December 2008 on development perspectives for peace-building and nation building in post-conflict situations Texts adopted, P6_TA(2008)0639 .
ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0005 .
having regard to its resolution of 13 January 2009 on Trade and Economic relations with the Western Balkans Texts adopted, P6_TA(2009)0005 .
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A6-0212/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A6-0212/2009 ),
tā kā Rietumbalkāni nenoliedzami ir Eiropas sastāvdaļa un visu reģiona valstu nākotne ir saistīta ar pilnīgu integrāciju Eiropas Savienībā, kļūstot par tās dalībvalstīm;
whereas the Western Balkans undeniably form part of Europe, and whereas the future of all the countries of the region lies in being fully integrated Member States of the European Union,
tā kā iespēja pievienoties ES un ar to saistītie ieguvumi ir būtiskākā garantija stabilitātei un reformu īstenošanai Rietumbalkānu valstīs ‐ Eiropas daļā, kuru gan senāk, gan nesen ir novārdzinājuši kari, etniskās tīrīšanas un autoritāri režīmi;
whereas the prospect of EU membership and its associated benefits is the primary guarantor of stability and the main driver of reforms for the countries of the Western Balkans, a part of Europe which has in the distant and recent past been plagued by wars, ethnic cleansing and authoritarian rule,
tā kā 1990. gadu karu atstātais mantojums joprojām būtiski kavē ilgstošas drošības un politiskās stabilitātes panākšanu reģionā; tā kā tas nozīmē jaunus un vēl nebijušus uzdevumus ES paplašināšanās politikai un tā kā ir jāizmanto visi Eiropas Savienības rīcībā esošie Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) / Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) līdzekļi, lai veidotu kopēju pieeju, kas pielāgota pēckonfliktu sabiedrības vajadzībām;
whereas the legacy of the wars of the 1990s continues to be a significant impediment to the establishment of lasting security and political stability in the region; whereas this poses new and unique challenges for the EU's enlargement policy and whereas recourse must be had to all Common Foreign and Security Policy (CFSP)/European Security and Defence Policy (ESDP) tools at the disposal of the Union as a part of an overall approach tailored to the needs of post-conflict societies,
tā kā vairāki ES reģionālie partneri vēl nav atrisinājuši visus jautājumus ar kaimiņiem; tā kā ES un Rietumbalkānu valstis ir vienojušās, ka labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība joprojām ir nozīmīgi faktori ceļā uz dalību ES,
whereas a number of regional partners of the EU continue to have unresolved issues with their neighbours; whereas the EU and the Western Balkan countries are agreed that good-neighbourly relations and regional cooperation remain key factors in advancing towards EU membership,
norāda, ka Eiropas Savienības ietekme un tās spēja kalpot kā stabilitātes līdzeklim un reformu dzinulim Rietumbalkānos ir atkarīga no tā, cik uzticama ir ES apņemšanās ļaut tām reģiona valstīm, kas pilnībā atbilst Kopenhāgenas kritērijiem, kļūt par pilntiesīgām ES dalībvalstīm; tāpēc uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāsaglabā stingra apņēmība īstenot turpmāku paplašināšanos, kas ietvertu Rietumbalkānus;
Points out that the leverage of the European Union and its ability to function as an agent of stability and a driver of reform in the Western Balkans depend on the credibility of its commitment to allowing those States in the region that fully satisfy the Copenhagen criteria to become full members of the EU; stresses therefore that the Commission and the Member States must maintain a firm commitment to future enlargement encompassing the Western Balkans;
norāda, ka Rietumbalkānu valstīm ir jāuzņemas iniciatīva tuvināšanās procesā Eiropas Savienībai; uzsver, ka integrācijas stimulam ir jārodas no iekšienes un ka veiksmīga pievienošanās ir atkarīga no stipras pilsoniskās sabiedrības, zema korupcijas līmeņa un vispārējas pārejas uz tādu ekonomiku un sabiedrību, kas balstīta uz zināšanām;
Points out the need for the Western Balkan countries to assume ownership of their rapprochement to the European Union; stresses that the integration process must be driven from within and that successful accession depends on the existence of a strong civil society, a low degree of corruption and an overall change-over to knowledge-based economies and societies;
norāda, ka, kamēr Lisabonas līgums nav stājies spēkā, tālākai paplašināšanai nepieciešamos institucionālos pielāgojumus tehniski varētu veikt saskaņā ar pašreizējiem līgumiem; tomēr uzskata, ka Lisabonas līguma ratificēšanai ir izšķirīga nozīme;
Points out that, pending the entry into force of the Lisbon Treaty, the current Treaties would still technically allow for the institutional adjustments necessary for further enlargements; believes nevertheless that ratification of the Lisbon Treaty is of crucial importance;
uzsver, ka dalībvalstis nedrīkst nepamatoti kavēt Komisijas atzinuma sagatavošanu par potenciālajām kandidātvalstīm, kuras ir iesniegušas dalības pieteikumu, un mudina Padomi un Komisiju laikus izskatīt nesen iesniegtos un nākamos dalības pieteikumus;
Stresses that Member States must not unduly delay the preparation of the Commission's opinion in respect of potential candidate countries that have submitted an application for membership, and urges the Council and the Commission to deal with recent and forthcoming applications for membership with all due speed;
uzsver, ka iestāšanās procesam jābalstās uz taisnīgu un stingru nosacītības principa piemērošanu, saskaņā ar kuru katra valsts tiek vērtēta tikai pēc spējas izpildīt Kopenhāgenas kritērijus un stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumus, kā arī visus konkrētiem sarunu posmiem noteiktos kritērijus, līdz ar to nedrīkst palēnināt vai bloķēt to valstu pievienošanās procesu, kas sasniegušas iepriekš noteiktās prasības;
Stresses that the accession process must be based on a fair and rigorous application of the principle of conditionality whereby each country will be judged solely in the light of its capacity to meet the Copenhagen criteria, the conditions of the Stabilisation and Association process and all the benchmarks laid down in relation to a specific stage of the negotiations, and, consequently, that the accession process must not be slowed down or blocked for countries that have satisfied the requirements previously set;