natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt brīvu kustību un mobilitāti darba tirgū nekavējoties, uzstājot arī uz to, ka nepieciešamas garantijas attiecībā uz vienādu darba samaksu par vienādu darbu, to tiesību pilnīgu ievērošanu, kas attiecas uz kolektīvām sarunām, kā arī arodbiedrību lomu, tostarp šo organizāciju tiesībām uz kolektīvu rīcību; uzsver, ka likvidējot šķēršļus mobilitātei Eiropas darba tirgū, tiks panākta lielāka Eiropas darbaspēka aizsardzība; uzskata, ka Eiropas Savienībai jācenšas izskaidrot pilsoņiem ieguvumus no tādas pieejas, kurā apvienota paplašināšanās, integrācija, solidaritāte un darba spēka mobilitāte;
Stresses the importance of ensuring free movement and mobility on the labour market without delay, while insisting on the need to guarantee equal pay for equal work and full respect for collective bargaining and the role of trade unions, including their right to collective action; stresses that the removal of barriers to mobility on the European labour market allows greater protection for the European workforce; notes that the European Union must make an effort to explain to citizens the benefits of an approach that effectively combines enlargement, integration, solidarity and labour mobility;
uzskata, ka finanšu krīze sniedz iespēju veikt nepieciešamās reformas, uzsvaru liekot uz saprātīgām ekonomiskām pamatvērtībām ‐ sākot no pienācīgiem ieguldījumiem izglītībā un prasmēs līdz valsts finansējuma kvalitātei un videi, kurā plaukst jauninājumi un darba vietu radīšana; uzskata, ka ilgtspējīga izaugsme un darba vietu radīšana ES aizvien vairāk ir atkarīga no izcilības un novatorisma, kā galvenajiem Eiropas konkurētspējas veicinātājiem;
Believes the financial crisis provides the opportunity for necessary reforms, with an emphasis on sound economic fundamentals, ranging from appropriate investment in education and skills to quality in public finances and an environment that nurtures innovation and job creation; considers that sustainable growth and job creation in the European Union increasingly depends on excellence and innovation as the main drivers of European competitiveness;
aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis strauji rīkoties, lai veicinātu izaugsmi un darba vietu rašanos, kā arī veicinātu pieprasījumu un patērētāju uzticību; šajā sakarā ir būtiska tāda vieda izaugsme, kas orientēta uz Lisabonas stratēģijas mērķiem, piemēram, ieguldījumiem "zināšanu triādē" (izglītībā, pētniecībā un jauninājumos), "zaļajās" tehnoloģijās, energoefektivitātē, ilgtspējīgā infrastruktūrā un komunikāciju tehnoloģijās; uzsver šādas iniciatīvas sinerģijas efektu attiecībā uz konkurētspēju nākotnē, darba tirgu, kā arī vides un resursu aizsardzību;
Calls on the European Union and its Member States to take swift action to promote growth and jobs and to strengthen demand and consumer confidence; considers a smart growth initiative focusing on the Lisbon Strategy goals such as investments in the "knowledge triangle" (comprising education, research and innovation), green technologies, energy efficiency, sustainable infrastructures and communication technologies to be essential in this context; underlines the synergy effects of such an initiative with regard to future competitiveness, the labour market and the protection of the environment and resources;
uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina reformēt darba tirgus, lai radītu vairāk darba vietu, un izglītības sistēmas, lai panāktu augstāku kvalifikācijas līmeni, uzskata, ka dalībvalstīm jāturpina arī centieni veicināt produktivitāti ar lielākiem ieguldījumiem izglītībā; turklāt uzsver, ka ir jāuzlabo izglītība un apmācība, kā arī mūžizglītība, lai varētu atrisināt problēmas, kas saistītas ar jauninājumiem un to izplatīšanu, kā arī nodrošinātu darbaspēka nodarbinātības izredzes un elastību; tomēr pašreizējie ieguldījumi cilvēkkapitālā Eiropā joprojām nav atbilstīgi uz zināšanām balstītai ekonomikai;
Stresses that Member States should continue the reform of labour markets to create more jobs and education systems in order to help raise skill levels, considers that Member States should also continue efforts to encourage productivity growth through more investment in education; stresses also that meeting the challenges of innovation and its dissemination as well as ensuring the labour force's employability and flexibility requires improved education and training, as well as lifelong learning; points out, however, that the current investment in human capital in Europe is still clearly inadequate for a 'knowledge-intensive' economy;
uzsver, ka pašreizējo krīzi nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu tam, ka notiek kavēšanās saistībā ar ļoti vajadzīgo ieguldījumu pārorientāciju uz videi saudzīgiem ieguldījumiem, jo tā drīzāk jāuzskata par papildu stimulu, kas paātrina ļoti vajadzīgo rūpniecības pārveidi atbilstīgi vides prasībām; ir pārliecināts, ka ekonomiskā situācija saistībā ar klimata pārmaiņu problēmas risināšanu ir skaidra un jebkāda kavēšanās galu galā radīs lielākas izmaksas;
Stresses that the current crisis must not be used as a pretext to delay a much needed reorientation of spending towards 'green' investments, but should rather be understood as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of the industry; is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs;
aicina dalībvalstis pārskatīt savus budžetus un ieguldīt līdzekļus viedas izaugsmes projektos, tādējādi pilnībā izmantojot pārskatīto Stabilitātes un izaugsmes paktu;
Calls on the Member States to revise their budgets and to invest in smart growth projects, thereby making full use of the revised Stability and Growth Pact;
uzsver, ka dalībvalstu ekonomikas ir ļoti cieši saistītas; tāpēc uzsver, ka nepieciešama efektīvāka koordinācija un labāka pārvaldība, kas krīzes apstākļos ir jo īpaši vajadzīgas; norāda, ka arguments par labu lielākai koordinācijai visvairāk attiecas uz eurozonu; šajā sakarā atsaucas uz EMS@10 rezolūcijā paustajiem ieteikumiem; sagaida no Komisijas skaidrus un stingrus norādījumus attiecībā uz dalībvalstu uzlabotu koordinētu pieeju;
Stresses that Member States" economies are highly interdependent; stresses, therefore, the need for more effective coordination and improved governance, which is even more pressing in times of crisis; points out that the argument for more cooperation is strongest in the euro area; refers to its recommendations in the framework of the EMU@10 resolution in this context; expects from the Commission clear and strong guidance towards an improved coordinated approach amongst all Member States;
uzskata, ka atsacīšanās no cīņas pret klimata pārmaiņām un vides jomas ieguldījumu apturēšana būtu traģiska kļūda, kas izraisītu tūlītējas, kā arī vairākās paaudzēs izjūtamas sekas;
Believes that ditching the fight against climate change and putting environmental investments on hold would be a devastating mistake which would have both an immediate and an inter-generational impact;
uzsver, ka Eiropas un valstu ekonomikas atveseļošanas plānos ir vajadzīga spēcīga sociālā dimensija, aicina Komisiju līdz pat 2009. gada pavasara Eiropadomei uzraudzīt finanšu krīzes sociālo ietekmi, kā arī sagatavot priekšlikumus par šo jautājumu, īpaši attiecībā uz sociālo atstumtību, nabadzību un pensijām;
Stresses the need to strengthen the social dimension of the European and national recovery plans; calls on the Commission to monitor and make proposals on the social impact of the financial crisis, especially on social exclusion, poverty and pensions, up to the 2009 Spring European Council;
norāda, ka mums nepieciešama Jauna Zaļā vienošanās, kas risinātu ekonomisko, vides un sociālo krīzi: darba vietu radīšana rūpniecībā un ražošanā jāpapildina ar lieliem ieguldījumiem sociālajos pakalpojumos, jo īpaši izglītības un veselības jomā, radot labākus apstākļus mācību procesam, nozīmīgi palielinot skolotāju skaitu un uzlabojot fiziskos mācību apstākļus mūsu bērniem un studentiem, jo tie visi ir ieguldījumi, kas atmaksāsies nākotnē;
Points out that we need a Green New Deal for Europe, which tackles the economic, environmental and social crisis: job creation in the sector of manufacturing and industry-related need to be complemented by massive investment in social services, in particular education and health, by creating better conditions for teaching our children and students, and by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning, all of which is an investment that will pay back in the future;
norāda uz to, ka Jaunās vienošanās ieguldījumiem jābūt vērstiem arī uz efektivitātes uzlabošanu un citu resursu ("kritisko materiālu"), ne tikai naftas, aizstāšanu, kas varētu izsīkt īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi traucējot attiecīgo nozaru izaugsmei, piemēram, informācijas, komunikāciju un izklaides nozaru izaugsmei; atzīmē, saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem milzīgi ieguvumi efektivitātes jomā ir panākami attiecībā uz tādiem materiāliem, kas samazinātu atkritumu daudzumu, izmaksas un atkarību no resursiem;
Points out that such a Green New Deal investment should also aim for efficiency gains and substitution for resources other than oil ("critical materials"), which are likely to become scarce in the short to medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that, according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
attiecībā uz enerģiju norāda, ka Eiropa pašlaik ir atkarīga no fosilā kurināmā veidiem, jo tie ir galvenais enerģijas avots; uzskata ‐ lai gan ir jāmazina atkarība no fosilā kurināmā veidiem, obligāti jāgarantē arī Eiropas energoapgādes drošība; ir pārliecināts, ka tas nozīmē, ka nepieciešams dažādot fosilā kurināmā resursu avotus, vienlaikus cenšoties saglabāt pieņemamas enerģijas cenas; uzskata, ka dalībvalstu enerģētikas nozares ir jāatver, un jānodrošina reāla konkurence; uzskata, ka ar pētniecību un izstrādi un dominējošo darbību jomā iekļaujot tā saukto paraugpraksi, ir jāuzlabo energoefektivitāte; uzskata, ka ilgtermiņā saglabājoties augstām naftas un gāzes cenām, Eiropai ir jāspēj mazināt atkarību šajā jomā; uzskata arī, ka Eiropai ir rūpīgi jāapsver virzība uz iekšējo enerģētikas tirgu, dalībvalstu starpā enerģiju jāizplata efektīvāk, un jāsamazina sava atkarība no enerģijas importa, ko piegādā trešās valstis; uzskata, ka ES atjaunojamās enerģijas daļa jāpalielina, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā; uzskata, ka pasākumi šajā jomā jāizvērš un jāatbalsta dažādi vietēja mēroga risinājumi, lai pieejamos atjaunojamos enerģijas avotus izmantotu iespējami efektīvāk;
Points out, with regard to energy, that Europe is currently dependent on fossil fuels as its main source of energy; considers that, while dependency on fossil fuels must be reduced, it is also imperative to achieve energy security for Europe; believes that this means diversifying its sources of fossil fuels, while trying to maintain energy at affordable prices; considers that energy sectors in Member States must be opened up and real competition must be achieved; considers that energy efficiency must be improved through R&D and the mainstreaming of 'best practices'; considers that, with high oil and gas prices in the long run, Europe must be able to reduce its exposure in this area; considers it of utmost importance that the European Union should consider moving towards an internal energy market, to distribute its energy more efficiently between Member States, and to counter its dependence on energy from third countries; considers that the European Union's share of energy from renewable sources must be increased in order to reduce its dependence on fossil fuels; considers that R&D in this area should be intensified and diverse local solutions should be favoured in order to make best use of available energy from renewable sources;
atzīmē, ka jauninājumu ieviešanas ātruma ziņā ES joprojām atpaliek no ASV tautsaimniecības; norāda, ka jauninājumi var nodrošināt Eiropas tautsaimniecību strauju atveseļošanos, sniedzot relatīvas priekšrocības pasaules tirgos; norāda uz to, ka ekonomikas lejupslīdes periodos tā ir ierasta prakse ‐ samazināt izdevumus pētniecībai un izstrādei; bet tā ir nepareiza pieeja, jo ir jārīkojas tieši pretēji; uzskata, ka vairāk ieguldījumu pētniecībā un izstrādē un izglītībā veicina ražīgumu un līdz ar to arī izaugsmi; aicina veikt ieguldījumus pētniecības un zinātnes jomā, par mērķi nosakot 3 % no IKP; uzsver, ka pētniecībai no ES budžeta jāpiešķir vairāk līdzekļu; dalībvalstīm vajadzētu palielināt vai vismaz īstenot savus mērķus ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, un tām ar fiskāliem pasākumiem, aizdevuma garantijām un reģionāliem klasteriem un izcilības centriem, kā arī jebkuriem citiem instrumentiem, vajadzētu atbalstīt privātā sektora ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; uzskata, ka pieaugušo izglītībai un mūžizglītībai jābūt prioritātēm visos politikas līmeņos, jo tās palielina produktivitāti, nodrošinot nepieciešamās prasmes, lai iekļūtu darba tirgū un saglabātu nodarbinātības iespējas konkurences vadītās nodarbinātības jomās;
Notes that the European Union is still lagging behind the speed of innovations in the US economy; points out that innovation can ensure a speedy recovery of European economies by providing comparative advantage on global markets; points out that, in times of economic downturn, it is common practice to cut back on R%D spending, but that this is the wrong approach, since it is exactly the opposite that needs to be done; believes that increased investment in R&D and education enhances productivity and thus growth; calls for investments in research and science with a view to achieving the goal of 3 % of GDP; stresses that the EU budget must allow for a bigger share of spending for research; considers that Member States should increase, or at least meet, their R&D investment targets and should provide support for private-sector R&D investments, through fiscal measures, loan guarantees and regional clusters and centres of excellence, and any other instruments that can contribute to this objective; considers that adult education and lifelong learning should be priorities at all policy levels, as they increase productivity, while providing the necessary skills for entering the labour market and staying employable within a highly competitive working area;
norāda, ka, sākoties 21. gadsimtam, tehnoloģiju un telekomunikāciju instrumenti ir atbrīvojuši globalizācijas spēkus darbībai līdz šim neiedomājamā mērogā, tie "izlīdzinājuši" saziņu un darba tirgus un veicinājuši vēl nebijuša novatorisma periodu, padarot tautsaimniecības produktīvākas un piesaistot tām pasaules iedzīvotājus; tāpēc uzskata, ka, maksimāli palielinot tehnoloģijas iespējas un ietekmi, vēl vairāk atverot iekšējo tirgu telekomunikāciju, enerģijas, pētniecības un jo īpaši ražošanas jomā, Eiropa no šīs krīzes var iznākt stiprāka, nekā pirms tās, Eiropa var stiprināt veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību, paātrināt videi saudzīgas enerģijas izstrādi un izmantošanu, uzlabot izglītību dalībvalstīs un veicināt Eiropas izredzes kļūt par pasaules līderi tehnoloģijas jomā; norāda uz to, ka uz zināšanām balstītā ekonomikā ir jāattīsta augstas kvalitātes pakalpojumi un jāizstrādā platjoslas stratēģija, ar kuru būtu iespējams paātrināt tīklu modernizēšanu un paplašināšanu; uzskata, ka Komisijas priekšlikums par Eiropas atveseļošanas plānu, kurš paredz līdz 2010. gadam nodrošināt pilnīgu platjoslas komunikāciju tīkla pārklājumu, ir īstais solis uz priekšu, kas ļaus Eiropas Savienībai saglabāt savu konkurētspēju;
Points out that, since the beginning of the 21st century, technology and telecommunications tools have unleashed the forces of globalisation on a previously unimagined scale, have 'flattened' communications and labour markets and have contributed to a period of unprecedented innovation, making economies more productive and also connecting global citizens; believes, therefore, that by maximising the power and impact of technology on the economy, further open up the internal market in telecommunications, energy and research and the industrial sector in particular, the European Union can emerge stronger from the current economic turmoil, strengthen the quality and affordability of its health care, advance climate-friendly energy development and deployment, improve education throughout its Member States and promote the prospects of the European Union becoming the world's leader in technology and applied technological innovation; points out that the knowledge-based economy needs the development of high-quality services and a broadband strategy able to accelerate the upgrading and extension of networks; takes the view that the Commission proposal within the European Economic Recovery Plan aiming to achieve full coverage with broadband communication networks by 2010 is a necessary step forward that will allow the European Union to maintain its competitiveness;
aicina vairāk uzmanības pievērst Komisijas 2001. gada 21. novembra Baltajai grāmatai par jaunatni ( COM(2001)0681 ) un Eiropadomes Jaunatnes paktam (2005. gada 22. un 23. marts), kā vienam no instrumentiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; uzskata, ka Komisijai, sagatavojot likumdošanas priekšlikumus vairāk uzmanības jāvelta ietekmei uz jaunatni un jāiekļauj tajos rezultāti no dialoga ar jaunatnes organizācijām, un dalībvalstīm, īstenojot Lisabonas reformu programmas vairāk jāpievērš uzmanība jaunatnei un jāņem tā vērā attiecīgajos politikas virzienos; uzskata, ka studentu mobilitātes pieaugumam un dažādu izglītības sistēmu kvalitātei ir jābūt prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu pēc 2010. gada pārskatīšanas kontekstā, un tas jāpanāk, veicot pasākumus dažādās politikas jomās; norāda, ka dažādi mobilitātes aspekti iziet ārpus augstākās izglītības jomas un attiecas uz sociālo lietu, finanšu, kā arī imigrācijas un vīzu politikas jomu, lai izveidotu patiesu Eiropas Augstākās izglītības telpu;
Asks for more attention to be focused on the Commission's White Paper of 21 November 2001 on Youth ( COM(2001)0681 ) and on the European Council's European Youth Pact adopted on 22 and 23 March 2005 as one of the instruments contributing to the Lisbon Strategy goals; is of the opinion that the Commission should consider and incorporate the impact on youth and the results of the structures dialogue with youth organisations when preparing legislative proposals and that Member States should focus on youth when implementing the Lisbon National Reform Programmes and take youth into account in the relevant policy fields; considers that an increase in student mobility and the quality of the different educational systems should be a priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010 and action must be taken across different policy areas; points out that various aspects of mobility go beyond the scope of higher education and concern the scope of social affairs, finance, and immigration and visa policies to develop a real European Area for Higher Education;
uzskata, ka finanšu pārraudzības struktūras "eiropeizēšana", efektīvi konkurences noteikumi, atbilstīga reglamentēšana un uzlabota finanšu tirgu pārredzamība ir izšķirošie nosacījumi vidējā termiņā, lai nepieļautu krīzes atkārtošanos; uzskata, ka integrēta, visaptveroša (attiecas uz visām finanšu nozarēm) un saskaņota uzraudzības sistēma, sākot ar tādu līdzsvarotu pieeju finansiālo risku pārrobežu izplatības regulēšanā, kuras pamatā ir saskaņoti tiesību akti, samazinātu atbilstības izmaksas dažādu jurisdikciju darbību gadījumā; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus pašreizējās uzraudzības sistēmas pārskatīšanai atbilstīgi šiem principiem; aicina dalībvalstis vidēji ilgā termiņā atgriezties pie līdzsvarota valsts finansējuma, neņemot vērā šajā punktā minētos pasākumus, un tādēļ aicina dalībvalstis paskaidrot, kā tās spēs sasniegt šo mērķi;
Considers a 'Europeanisation' of the financial supervision structure, effective competition rules, appropriate regulation and improved transparency of the financial markets to be essential in the medium term to avoid a repetition of the current crisis; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors) and coherent supervisory framework, starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation, would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; calls on the Member States, notwithstanding the measures set out in this paragraph, to return in the medium term to balanced public financing, and therefore calls on the Member States to clarify how they will be able to achieve that objective;
atbalsta Eiropas dalībvalstu februāra beigās G20 sanāksmē pieņemto lēmumu "noteikti rīkoties pret nodokļu oāzēm un jurisdikcijām, kas atsakās sadarboties", vienojoties par sankciju veidu, cik drīz vien iespējams, kas jāapstiprina Londonas sammitā; iesaka ES savā līmenī pieņemt pienācīgu tiesisko regulējumu, kurā būtu paredzēti atbilstīgi stimuli tirgus dalībniekiem, lai tie atturētos no sadarbošanās ar šīm jurisdikcijām; uzsver, cik ļoti svarīga ir vienota pieeja visā pasaulē, lai risinātu šo jautājumu;
Supports the decision of the European members of the G20 at the end of February 2009 in Berlin to take 'definitive actions against tax havens and uncooperative jurisdictions', by agreeing on a toolbox of sanctions as soon as possible, which has to be endorsed at the London summit; recommends that the EU adopt at its own level the adequate legislative framework with appropriate incentives towards market players to refrain from doing business with these jurisdictions; underlines how convergent approaches globally are essential to tackle this issue;
aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību pielāgot ES budžetu un ļaut izlietot neizmantotos finanšu līdzekļus, lai atbalstītu ES politikas mērķus;
41 Calls on the Member States and the European Union to amend the EU budget with a view to allowing for the use of unused financial resources in order to support the policy goals of the European Union;
pauž bažas par aizvien lielākajām reģionālajām atšķirībām saistībā ar finanšu krīzes sekām, kas cita starpā aizvien vairāk atspoguļojas dalībvalstu kredītspējā, radot situāciju, kad valstīm ar zemākiem rādītājiem palielinās aizdevumu izmaksas; aicina izstrādāt jaunus novatoriskus finanšu instrumentus, lai mazinātu šīs sekas un piesaistītu jaunu kapitālu;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected, inter alia, in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;