natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā 2008. gadā publicēto starptautisko novērtējumu par lauksaimniecības zinātni un attīstības tehnoloģijām http://www.agassessment.org/
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development published in 2008 http://www.agassessment.org/
ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A7-0310/2010 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Development ( A7-0310/2010 ),
tā kā Zemes temperatūra pēdējā gadsimta laikā jau ir paaugstinājusies un turpinās paaugstināties un tā kā globālās sasilšanas ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi notiek satraucošā mērogā, un tā kā ir nepieciešams ierobežot sasilšanu līdz mazāk nekā 2°C;
whereas the Earth's temperature has already increased over the last century and will continue to increase and whereas the economic, social and ecological repercussions of global warming are assuming worrying proportions and it is vital to limit this warming to less than 2°C,
tā kā ANO 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām Kopenhāgenā panāktā vienošanās ir nepietiekama; tā kā Eiropas Savienība nav spējusi īstenot vadošo lomu;
whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate; whereas the European Union did not manage to play a leading role,
tā kā ANO 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām Kopenhāgenā panāktā vienošanās ir nepietiekama un rada vilšanos;
whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate and disappointing,
tā kā Kankunas augstākā līmeņa sanāksme sniedz unikālu nozīmīga dialoga iespēju, tajā vajadzētu pieņemt juridiski saistošsus instrumentus un stingrākas pārbaudes procedūras un tai vajadzētu būt īpaši svarīgam posmam ceļā uz visaptverošu un juridiski saistošu darbības nolīgumu, lai varētu saglabāt globālās sasilšanas līmeni par ievērojami mazāk nekā 2°C;
whereas the Cancun Summit provides a unique opportunity for a substantive dialogue, should adopt legally binding instruments and much stronger verification procedures and should be a key step towards a comprehensive and legally binding operational agreement to help keep global warming well below 2°C,
tā kā cīņa pret klimata pārmaiņām ir viens no konkurences faktoriem un Eiropas prioritātes šajā jomā ir enerģijas taupīšana un atjaunojamā enerģija, kas ļauj uzlabot Savienības energodrošību un rada lielas iespējas rūpniecības attīstības, jauninājumu, teritoriju labiekārtošanas un darba vietu izveides jomā;
whereas combating climate change is a factor in competitiveness, with Europe's priorities being energy savings and renewable energies that help improve EU energy security and offer major potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation,
tā kā subsidēta enerģija un neierobežota CO2 emisija dažām valstīm rada salīdzinošas priekšrocības;
whereas subsidised energy and unrestricted CO2 emission in certain countries create a comparative advantage,
tā kā līdz ar to lēmumi tirdzniecības jomā ir īpaši svarīgi cīņā pret klimata pārmaiņām un tā kā Savienība kā pasaulē lielākā tirdzniecības dalībniece var tos būtiski ietekmēt;
whereas trade rules are therefore crucial in combating climate change and the EU can influence these considerably as the world's largest trading power,
atzinīgi vērtē Eiropadomes apņemšanos līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Eiropā par 80-95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, kas ir nepieciešams mērķis, lai Eiropas Savienība atgūtu vadošo starptautisko lomu klimata jomā, kamēr citas valstis ir stingri apņēmušās nodrošināt videi draudzīgu ekonomiku, jo īpaši ar ekonomikas atjaunošanas plāniem; stingri atbalsta mērķi līdz 2020. gadam par 30 % samazināt emisijas Eiropā, kam vajadzētu mudināt citas valstis uzņemties vērienīgākas saistības;
Welcomes the European Council's goal of reducing European greenhouse gas emissions by 80 to 95% by 2050 compared to their 1990 levels, this target being necessary for the EU to regain its leading role in international climate initiatives as other countries have made strong commitments to develop a green economy, notably through their economic recovery plans; strongly supports the objective to cut European emissions by 30% by 2020, which should stimulate other countries to enter into more ambitious commitments;
pieprasa starptautiski saistoša nolīguma noslēgšanu par klimata aizsardzību un īpaši atbalsta mērķi līdz 2020. gadam samazināt ES CO2 emisijas par 30 %, ko ir jācenšas sasniegt, kā arī atbalsta ilgtermiņa ES mērķi līdz 2050. gadam CO2 un citas siltumnīcefekta gāzes emisijas samazināt vismaz par 85 %;
Calls for the conclusion of an internationally binding agreement on climate protection and strongly supports the objective of a 30% reduction in CO2 emissions in the EU by 2020, and the long-term EU objective of reducing emissions of CO2 and other greenhouse gases by at least 85% by 2050;
uzsver, ka attīstītajām valstīm ir jābūt CO2 emisiju samazināšanas līderēm; uzskata, ka standartu noteikšana, marķēšana un sertifikācija ir līdzekļi, ar kuriem var ievērojami samazināt enerģijas patēriņu un līdz ar to ‐ arī risināt klimata pārmaiņu problēmu; uzskata, ka, īstenojot Tīras attīstības mehānismu, nav izdevies apmierināt visneaizsargātāko valstu vajadzības;
Stresses that developed countries must take the lead in reducing CO2 emissions; believes that the setting-up of standards, labelling and certification are instruments with a huge potential for reducing energy use and thereby addressing climate change; deems that the Clean Development Mechanism (CDM) has failed to address the needs of most vulnerable countries;
iestājas par to, ka atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana ir jāveicina vēl vairāk un ka dalībvalstu valdībām jāīsteno konsekventa politika un jāizveido saistošs tiesiskais regulējums, ar kuru ilgtermiņā var pieņemt periodiski īstenojamu atbalsta programmu, kas atvieglotu iespējas iekļūt tirgū un palīdzētu radīt minimālu infrastruktūru, kas ir nepieciešama krīzes laikā, kad uzņēmējdarbības jomā nav stabilitātes;
Advocates stepping up the promotion of renewable energies and that Member State governments follow a consistent policy and establish a binding legal framework enabling the adoption, in the long term, of a phased programme of aid contributing to market opening and to the creation of minimal infrastructures, an element which is essential at a time of crisis and business uncertainty;
atgādina, ka kopējā tirdzniecības politika ir instruments, kas kalpo Eiropas Savienības vispārējiem mērķiem, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu ES kopējā tirdzniecības politika jāīsteno, “ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus”, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tai jo īpaši ir jāveicina “ilgtspējīga Zemes attīstība, solidaritāte un savstarpēja cieņa starp tautām, brīva un godīga tirdzniecība, nabadzības izskaušana un cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzība, kā arī starptautisko tiesību normu stingra ievērošana un attīstība, tostarp, respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus”;
Recalls that the common commercial policy is an instrument in the service of the European Union's overall objectives, that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU's common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union's external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, in particular, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
uzsver, ka Eiropas Savienības tirdzniecības politika gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī ir līdzeklis un nevis pašmērķis un ka tai ir jābūt saskaņotai ar klimata pārmaiņu apkarošanas mērķiem un vajadzētu paātrināt vērienīgas vienošanās pieņemšanu klimata jomā;
Stresses that the European Union's trade policies – whether bilateral or multilateral – are a means to an end and not an end in themselves, and that these should be consistent with its objectives to combat climate change and should anticipate the conclusion of an ambitious climate agreement;
uzskata, ka PTO noteikumi ir jāinterpretē un jāizstrādā tā, lai atbalstītu daudzpusējos vides nolīgumos uzliktās saistības; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai panāktu vienprātību PTO nolūkā piešķirt daudzpusējo vides nolīgumu sekretariātiem novērotāja statusu visās PTO sanāksmēs, kas attiecas uz to kompetences jomu, un uzticēt padomdevēja funkciju visās ar vidi saistīto strīdu izšķiršanas procedūrās; uzsver, ka ir jāizstrādā jauni starptautiskie noteikumi nolūkā izskaust salīdzinošās priekšrocības, ko sniedz lētās CO2 emisijas;
Considers that the WTO rules should be interpreted and developed in such a way as to support commitments made in multilateral environmental agreements; calls on the Commission to work on building a consensus at the WTO to give the secretariats of multilateral environmental agreements observer status at all WTO meetings concerning their area of competence and an advisory role in environmental dispute settlement procedures; stresses that new international rules should be set up in order to eliminate the comparative advantage conferred by cheap CO2 emission;
pauž nožēlu, ka nevienā no Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumiem patlaban nav tieši pieminētas klimata pārmaiņas, nodrošinātība ar pārtiku un Tūkstošgades attīstības mērķi; pauž nožēlu, ka attīstās bioloģiskais pirātisms klimatizturīgu sēklu jomā; uzskata, ka PTO tirdzniecības noteikumos ir nepieciešamas izmaiņas, lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci attiecībā uz saistībām, kas izriet no Kioto protokola un daudzpusējiem vides nolīgumiem; steidzami pieprasa reformēt PTO, lai ražojumus varētu atšķirt pēc to ražošanas un pārstrādes veidiem;
Deplores the fact that none of the WTO agreements currently make direct reference to climate change, food security and the Millennium Development Goals; deplores the development of bio-piracy on climate-resilient seeds; considers that changes in WTO rules are needed to ensure coherence and consistency with the commitments under the Kyoto Protocol and multilateral environment agreements (MEAs); calls urgently for a reform of the WTO to enable products to be distinguished according to their production and processing methods (PPMs);
atsaucoties uz līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu preambulu un Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XX panta b), d) un g) apakšpunktu, uzsver, ka starptautiskās tirdzniecības rezultātā nedrīkst tikt noplicināti dabas resursi, un aicina Komisiju un dalībvalstis, darbojoties PTO, vēl vairāk ievērot kopējās preferences principu, it īpaši attiecībā uz ilgtspējīgiem, klimatam draudzīgiem un no ētiskā viedokļa pieņemamiem izstrādājumiem;
Stresses, with reference to the Preamble to the WTO Agreement and Article XX (b), (d) and (g) of the GATT, that international trade must not result in the over-exploitation of natural resources, and calls on the Commission and Member States to do more to apply the principle of collective preference under the auspices of the WTO, particularly as regards sustainable, climate-friendly and ethically sound products;
aicina Komisiju un PTO dalībvalstis panākt, ka PTO kādā no saviem atzinumiem atzīst klimata pārmaiņu nozīmi un ietekmi, un strādāt pie tā, lai ar PTO noteikumiem globālie centieni novērst klimata pārmaiņas, tās mazināt un tām pielāgoties nevis tiktu mazināti, bet gan atbalstīti;
Calls on the Commission and WTO members to seek to secure an opinion from the WTO acknowledging the significance and impact of climate change and encourage the WTO to pursue the objective of ensuring that WTO rules do not undermine but promote global efforts to combat, reduce and adapt to climate change;
pauž nožēlu, ka PTO locekļiem vēl jāatrod veids, kā šo līgumu iekļaut ANO iestāžu sistēmā un noteikumos, kuros ir noteikta vides aizsardzība, tostarp klimata pārmaiņu mazināšana, kā arī sociālais taisnīgums un visu cilvēktiesību ievērošana; pieprasa, lai no daudzpusējiem vides nolīgumiem (MEA) izrietošām saistībām un mērķiem, piemēram, ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām un citu ANO iestāžu (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Starptautiskā Darba organizācija, Starptautiskā Jūrniecības organizācija) aktiem būtu augstāks juridiskais spēks par šauro tirdzniecības noteikumu interpretāciju;
Expresses its regret that WTO members have yet to find a way to integrate this treaty into the system of UN institutions and rules governing environmental protection including climate change, as well as social justice and respect for all human rights; insists that obligations and objectives under MEAs, such as the UN Framework Convention on Climate Change, and other UN institutions (FAO, ILO, IMO) must take precedence over the narrow interpretation of trade rules;
tā kā kopš 1994. gada 15. aprīļa ‐ dienas ‐, kad Marakešā PTO dalībvalstu ministri pieņēma lēmumu par tirdzniecību un apkārtējo vidi, ir pagājuši 15 gadi, aicina Komisiju vēlākais līdz 2011. gada vidum Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt ziņojumu, kurā būtu novērtēts, cik lielā mērā PTO Tirdzniecības un apkārtējās vides komiteja ir veikusi savu uzdevumu, kas ir noteikts minētajā lēmumā, un secinājumus attiecībā uz to, kas vēl būtu jādara, jo īpaši saistībā ar globālo dialogu par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanu un PTO;
Given that it is more than 15 years since the WTO Ministerial Decision on Trade and Environment, taken at Marrakesh on 15 April 1994, calls on the Commission to present at the latest by mid-2011 to the European Parliament and the Council a report assessing the extent to which the WTO's Committee on Trade and Environment has fulfilled its remit as set out in that Decision and its conclusions as to what more needs to be done, particularly in the context of the global dialogue on Climate Change mitigation and adaptation and the WTO;
aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot sarunas par PTO un divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, stingri rūpēties par to, lai tirdzniecības liberalizācija, īpaši dabisko izejvielu tirdzniecības liberalizācija, nemazinātu resursu ilgtspējīgas pārvaldības efektivitāti un ka nolīgumos iekļautu klimata un sugu aizsardzības mērķus; šajā nolūkā aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai pirms 2011. gadā Johannesburgā paredzētās Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC COP) dalībvalstu sanāksmes, PTO notiktu PTO dalībvalstu tirdzniecības un vides ministru kopīga tikšanās; atgādina, ka UNFCCC ir forums, kuru izveidoja, lai noslēgtu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņu novēršanu;
Calls on the Commission and Member States, in connection with WTO negotiations and bilateral trade agreements, to insist that the liberalisation of trade, particularly in natural raw materials, does not jeopardise sustainable resource management and that objectives relating to climate protection and the conservation of species become an integral part of the agreements; calls on the Commission, to this end, to urge that a joint meeting of WTO trade and environment ministers be held before the UN Framework Convention on Climate Change Conference (UNFCCC COP) in Johannesburg in 2011; recalls that the UNFCCC is the forum for reaching an international agreement on tackling climate change;
uzskata, ka šobrīd vairāk nekā jebkad agrāk ir būtiski nekavējoties uzsākt publiskas debates par pasaules vides organizācijas izveidi;
Considers it more urgent than ever to launch a public debate on the establishment of a World Environmental Organisation;
atzīst starptautiskās tirdzniecības pozitīvo lomu tādu preču un pakalpojumu izplatīšanā, kuras palīdz aizsargāt klimatu; uzskata, ka klimata aizsardzība un tirdzniecības liberalizācija var stiprināt viena otru, atvieglojot vides preču un pakalpojumu tirdzniecību, taču uzskata, ka ir iepriekš jāizstrādā šo preču un pakalpojumu saraksts saskaņā ar stingriem vides kritērijiem un sadarbībā ar PTO dalībvalstīm;
Recognises the positive role that trade can play in the dissemination of goods and services that help protect the climate; considers that climate protection and trade liberalisation can be mutually reinforcing by facilitating trade in environmental goods and services, but a list of these goods and services needs to be drawn up in advance in accordance with strict environmental criteria and in cooperation with the WTO member states;
atzīst, ka tirdzniecība ir būtisks līdzeklis tehnoloģiju nodošanai jaunattīstības valstīm; uzsver nepieciešamību ierobežot šķēršļus “zaļajai tirdzniecībai”, piemēram, PTO līmenī atceļot tarifus “zaļajām precēm”;
Recognise that trade is an important tool for the transfer of technologies to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to ‘green trade’ by, for instance, removing tariffs on ‘green goods’ at WTO level;
cer, ka ES būs par paraugu un samazinās tādus šķēršļus tirdzniecībai ar “zaļām” tehnoloģijām un videi un klimatam draudzīgiem produktiem kā muitas nodevas un nodokļi un veicinās tirdzniecību ar ekoloģiskām precēm un pakalpojumiem (EGS), pamatojoties arī uz Bali rīcības plānu un Kopenhāgenas Videi draudzīgā klimata fondu;
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
uzsver jauninājumu nozīmi videi draudzīgu tehnoloģiju jomā un atzīst, ka tirdzniecībai var būt svarīga nozīme šo tehnoloģiju nodošanā starp valstīm;
Emphasises the importance of innovation in green technologies and recognises the role that trade can play in the transfer of these technologies between countries;
aicina ES uzņemties vadošo lomu lielāko šķēršļu noteikšanā, kas traucē izplatīt tehnoloģijas jaunattīstības valstīs, ar kurām tās spētu risināt klimata pārmaiņu problēmu;
Calls on the EU to take the lead in the identification of the salient barriers to the dissemination of technologies in developing countries to address climate change;
atzīst, ka jauninājumu veicināšanā var būt iesaistītas dažādas atlīdzības sistēmas un ka ne visas šīs sistēmas vienādi sekmē tehnoloģiju nodošanu; arī norāda, ka ir jārisina intelektuālā īpašuma tiesību tehnoloģiju nodošanas problēmas, kuru iemesls ir vājas politiskās institūcijas un tiesiskuma trūkums; tādēļ prasa Komisijai izpētīt visas jauninājumu atlīdzības sistēmas, ņemot vērā risku izslēgt dažās valstis, un iekļaut šā darba rezultātus diplomātiskajos pasākumos klimata jomā;
Recognises that stimulating innovation can involve different reward schemes and that these schemes do not all promote technology transfer in the same way; also notes that, for IPR systems to transfer technology, concerns about their protection due to weak political institutions and the absence of the rule of law have to be addressed; calls, therefore, on the Commission to study all innovation reward schemes, taking into account the risk of excluding some countries, and to use the results of this work in its climate diplomacy;
pauž bažas par subsīdiju fosilajiem enerģijas avotiem kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību pasaulē un to ietekmi uz klimatu un izmaksām valsts budžetā; pozitīvi vērtē G20 valstu grupas apņemšanos pamazām izskaust šīs subsīdijas;
Is concerned about the distorting effect that fossil energy subsidies have on world trade, their impact on the climate, and their cost to the public purse; welcomes the G20‘s commitment to phase out these subsidies;
vēlas, lai Eiropas Savienība uzņemtos starptautiska līdera lomu šajā jomā, un prasa Komisijai nekavējoties ierosināt grafiku šo subsīdiju pārtraukšanai Savienībā, ņemot vērā, ka šajā procesā būs jāiesaista papildu sociāli un rūpnieciski pasākumi; turklāt atgādina par Eiropas Parlamenta prasību Komisijai un dalībvalstīm informēt Eiropas Parlamentu par aizdevumiem, kas piešķirti eksporta kredītaģentūrām un Eiropas Investīciju bankai projektiem, kuri negatīvi ietekmē klimatu;
Wants the European Union to assume international leadership on this matter and calls on the Commission to come up swiftly with proposals for a timetable to phase out these subsidies in the EU, given that this process will have to involve the introduction of accompanying social and industrial measures; reiterates also Parliament's request to the Commission and Member States to inform the European Parliament about loans granted by export credit agencies and the European Investment Bank to projects that have a negative impact on the climate;
iebilst pret fosilā kurināmā subsidēšanu un pieprasa vairāk veicināt videi draudzīgāku atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī vairāk atklāt un izstrādāt decentralizētos enerģijas avotus ‐ it īpaši jaunattīstības valstīs; šajā sakarībā atgādina par G20 forumā panākto vienošanos pakāpeniski samazināt subsīdijas fosilajam kurināmajam un pieprasa Komisijai izstrādāt tādus Eiropas stratēģijas priekšlikumus, lai šo stratēģiju varētu īstenot atbilstoši precīzam grafikam un lai tajā būtu atsevišķiem gadījumiem paredzēti kompensācijas mehānismi;
Opposes subsidies for fossil fuels and calls for greater support for environmentally sound renewable energies and the identification and development of decentralised energy sources, particularly in developing countries; in this context, recalls the G20 agreement to phase out fossil fuel subsidies and calls for the Commission to make proposals for a European strategy for its implementation with clear timelines and compensation mechanisms where appropriate;
norāda, ka tirdzniecības liberalizācija var būt pretrunā ar klimata aizsardzību, ja dažas valstis, nerīkojoties klimata jomā, mēģina panākt konkurences priekšrocības; līdz ar to iesaka veikt reformas PTO antidempinga noteikumos, lai tajos iekļautu jautājumu par godīgu vides cenu saskaņā ar pasaules klimata aizsardzības standartiem;
Notes that trade liberalisation can conflict with climate protection if certain countries seek a competitive advantage by failing to act on climate issues; suggests, therefore, a reform of the WTO anti-dumping rules to include the issue of a fair environmental price in accordance with global climate protection standards;
pauž nožēlu par to, ka enerģijas cenu subsidēšana un ierobežojumu un kvotu nepiemērošana CO2 emisijām dažām valstīm varētu radīt salīdzinošas priekšrocības; neierobežotās un līdz ar to salīdzinoši “lētās” CO2 emisijas nemotivē šīs valstis pievienoties daudzpusējiem nolīgumiem klimata pārmaiņu jomā;
Regrets that, by subsidising energy prices and applying no restriction or no quota on CO2 emissions, certain countries could gain a comparative advantage; owing to unrestricted and thus relatively cheap CO2 emissions, these countries have no incentive to join the multilateral climate change agreements;
tomēr norāda, ka sarunu par klimatu pamatā ir “kopējas, taču diferencētas atbildības” princips un ka klimata politikas vājums jaunattīstības valstīs kopumā ir skaidrojams ar to ierobežotajām finanšu vai tehnoloģiskajām spējām, nevis ar vides dempinga mērķi;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;