natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka kvalitatīvai un efektīvai pārrobežu veselības aprūpei ir vajadzīga lielāka pārredzamība par sabiedrībai, pacientiem, regulatoriem un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem paredzētu informāciju par plašu tematu loku, tostarp par pacientu tiesībām, pārsūdzības iespējām un veselības aprūpes speciālistu darba reglamentāciju;
Notes that high-quality and efficient cross-border healthcare calls for increased transparency of information for the public, patients, regulators and healthcare providers on a wide range of issues, including patients' rights, access to redress and the regulation of healthcare professionals;
pauž nožēlu, ka Direktīvu par pārrobežu veselības aprūpi nepapildina priekšlikums tiesību aktam par veselības aprūpes speciālistu mobilitāti, ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku, kas varētu bīstami palielināt ģeogrāfisko nevienlīdzību dažās dalībvalstīs, un aicina Komisiju labot šo kļūdu, iespējams, izmantojot Direktīvas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2005/36/EK) gaidāmo pārskatīšanu;
Deplores the fact that the directive on cross-border healthcare was not accompanied by a legislative proposal on the mobility of healthcare professionals, taking into account the risk of a ‘brain drain’ within the EU, which would dangerously increase the geographical inequalities in certain Member States, and calls on the Commission to remedy this failure, possibly in the context of the future revision of the directive on professional qualifications (2005/36/EC);
mudina dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošo Direktīvu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2005/36/EK); attiecībā uz medicīnisko kvalifikāciju sarežģītību mudina Komisiju, lai tā, novērtējot un pārskatot šo direktīvu, novērš dažas reglamentējošas nepilnības, kas var padarīt pacientus neaizsargātus un apdraudēt pacientu tiesības uz drošu ārstēšanu; aicina Komisiju turpmāk apsvērt, vai nebūtu jāievieš pienākums kompetentajām iestādēm reģistrēties Iekšējā tirgus informācijas sistēmā, un precizēt, kādā apjomā kompetentās iestādes var aktīvi apmainīties ar disciplināro informāciju par veselības aprūpes speciālistiem, izveidojot brīdinājuma mehānismu;
Urges the Member States to implement fully the existing Professional Qualifications Directive (2005/36/EC); with regard to the complexity of medical qualifications, encourages the Commission, in its evaluation and review of the directive, to address some of the regulatory gaps that have the potential to leave patients vulnerable to harm and compromise their right to safe treatment; invites the Commission, further, to consider whether to make registration with the IMI System mandatory for competent authorities and improve the extent to which competent authorities can proactively share disciplinary information about healthcare professionals by creating an appropriate alert mechanism;
mudina Komisiju gaidāmajā likumdošanas priekšlikumā par profesionālo kvalifikāciju, ko tā gatavos, ieteikt mehānismu kvalifikāciju atzīšanai dalībvalstīs;
Urges the Commission, in its forthcoming legislative proposal on professional qualifications, to move towards a strengthened mechanism for the recognition of qualifications in the Member States;
norāda, ka intensīvāka inovācija bieži vien padara ārstēšanos plašāk pieejamu, kas īpaši svarīgi izolētām vai lauku apvidu kopienām;
Points out that increased innovation often leads to greater accessibility of treatment, which is particularly relevant for isolated or rural communities;
aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt telemedicīnas pakalpojumu ieviešanu, lai mazinātu “ģeogrāfisko nevienlīdzību” veselības aprūpes jomā gan reģionu, gan vietējā līmenī;
Calls on the Commission to foster, in conjunction with the Member States, the development of telemedicine services as a means of reducing geographical disparities in healthcare provision at both regional and local levels;
aicina Padomi un Komisiju stratēģijā “Eiropa 2020” nepārprotami uzsvērt to, ka fiziskā un garīgā veselība un labklājība ir galvenie faktori cīņā pret atstumtību, kā arī izmantot sociālekonomiskā statusa salīdzinošos indikatorus un sabiedrības veselības stāvokli, novērtējot stratēģijas “Eiropa 2020” efektivitāti, un arī ņemt vērā diskrimināciju vecuma dēļ, jo īpaši attiecībā uz tādu ārstēšanas metožu klīniskajiem izmēģinājumiem, kuras vairāk piemērotas vecākiem cilvēkiem;
Calls on the Council and the Commission to give greater recognition within the Europe 2020 strategy to the fact that physical and mental health and well-being are key to fighting exclusion, to include comparative indicators stratified by socio-economic status and the state of public health in the procedures for monitoring the Europe 2020 strategy, and to take account of age-based discrimination, in particular in relation to clinical trials for treatments better suited to the needs of elderly people;
uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jāatbalsta pilsoniskā sabiedrība un sieviešu organizācijas, kuras veicina sieviešu cilvēktiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības, tiesības uz veselīgu dzīvesveidu un tiesības uz darbu ar mērķi nodrošināt, lai sieviešu viedokli ņemtu vērā Eiropas un valsts veselības aizsardzības politikā;
Considers that the EU and the Member States must support civil-society and women's organisations that promote women's human rights, including their sexual and reproductive rights, the right to a healthy lifestyle and the right to work, with a view to ensuring that women have a voice on European and national health policy issues;
mudina visas dalībvalstis uzlabot un veicināt veiktspēju un starptautisku apmaiņu, kā arī sadarbību visu ieinteresēto personu starpā, kuras pārstāv attiecīgās nozares, izstrādājot un īstenojot politiskās nostādnes, kas palīdz samazināt nevienlīdzību veselības jomā;
Encourages all the Member States to foster and build capacity and international exchanges and cooperation between all relevant multi-sectoral stakeholders in developing and implementing policies that reduce health inequalities;
aicina dalībvalstis atbalstīt un panākt vienotu pieeju politikas veidošanai vietējā, reģionu un valsts līmenī, tādējādi īstenojot pieeju, ka veselības aspekti ir iekļaujami visās politikas jomās;
Calls on the Member States to support and implement a joined-up approach to policy-making at local, regional and national level, thereby striving towards a Health in All Policies Approach (HiAP);
aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot kopējo indikatoru kopumu, lai veiktu uzraudzību attiecībā uz nevienlīdzību veselības jomā atkarībā no vecuma, dzimuma, sociālekonomiskā stāvokļa, ģeogrāfiskā izvietojuma, kā arī riska faktoriem, ko rada alkoholisms un atkarība no narkotiskām vielām, un izstrādāt metodiku, lai kontrolētu dalībvalstu situāciju veselības jomā, nosakot jomas, kurām nepieciešami uzlabojumi un labākās prakses piemērošana, kā arī lemjot par prioritāšu piešķiršanu šīm jomām;
Calls on the Commission and the Member States to develop a common set of indicators to monitor health inequalities by age, sex, socio-economic status and geographic location and the risks resulting from alcoholism and drug addiction, and to establish a methodology for auditing the health situation in Member States with the aim of identifying and prioritising areas in need of improvement and best practices;
uzsver, ka nevienlīdzība veselības aprūpes jomā sakņojas sociālajā nevienlīdzībā, kas aptver dzīves apstākļus un sociālās uzvedības modeļus, kuri saistīti ar dzimumu, rasi, izglītības līmeni, nodarbinātību, kā arī ne tikai ienākumu, bet arī medicīniskās palīdzības, slimību profilakses un veselības veicināšanas pakalpojumu nevienlīdzīgu sadali;
Stresses that health inequalities are rooted in social inequalities in terms of living conditions and models of social behaviour linked to gender, race, educational standards, employment and the unequal distribution not only of income but also of medical assistance, sickness prevention and health promotion services;
uzsver, ka atšķirības veselības jomā rada sociāli nelabvēlīgo (nabadzīgāko) iedzīvotāju grupu veselības apdraudējums, ņemot vērā to, ka šo apdraudējumu vēl biedējošāku padara nabadzība un neaizsargātība citās jomās;
Stresses that health risks to members of disadvantaged (poorer) social categories are what is behind the problem of health inequalities, bearing in mind that these risks are being aggravated by a combination of poverty and other vulnerabilities;
aicina Komisiju nodrošināt, ka uzdevums samazināt nevienlīdzību veselības jomā un uzlabot piekļuvi fiziskās un garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem tiek pilnībā risināts un iekļauts spēkā esošajās iniciatīvās, piemēram, partnerībā par veselīgām un aktīvām vecumdienām un ES platformā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, un turpmākajās iniciatīvās saistībā ar bērnu attīstības agrīno posmu un jaunatnes politikā, kas vērsta uz izglītību, apmācību un nodarbinātību;
Calls on the Commission to ensure that the tasks of reducing health inequalities and improving access to physical and mental health services are fully addressed and integrated into its current initiatives, such as the Partnership on Healthy and Active Ageing and the EU Platform against Poverty and Social Exclusion, and into future initiatives on early childhood development and youth policies focusing on education, training and employment;
aicina uzlabot koordināciju to ES aģentūru starpā, kurām ir nozīmīga loma nevienlīdzības novēršanā veselības jomā, jo īpaši starp Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru;
Calls for better coordination between the EU agencies which have a major role to play in combating health inequalities, in particular between the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, the European Centre for Disease Prevention and Control and the European Agency for Health and Safety at Work;
aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm labāk izmantot atvērto koordinācijas metodi, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir novērst faktorus, kas izraisa nevienlīdzību veselības jomā;
Calls on the Commission to assist Member States in making better use of the Open Method of Coordination in order to support projects to address factors underlying health inequalities;
aicina Komisiju izstrādāt risinājumus, kā Eiropas līmenī iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, lai veicinātu labas prakses pārņemšanu un izplatīšanu sabiedrības veselības jomā;
Calls on the Commission to develop ways to engage and involve all the relevant stakeholders at European level in promoting the uptake and dissemination of good practice in the public health sphere;
pievērš uzmanību tam, ka vairāku veselību ietekmējošu faktoru starpā īpaša nozīme ir daudzveidīgam un kvalitatīvam uzturam, un šajā sakarībā mudina Komisiju plašāk izmantot efektīvās programmas, kuras izstrādātas KLP ietvaros (piena un augļu bezmaksas izplatīšana skolās un vismazāk nodrošināto iedzīvotāju grupu bezmaksas apgāde ar pārtiku);
Draws attention to the particular importance, among the various health determinants, of a varied, high-quality diet, and, in that connection, urges the Commission to make greater use of the effective programmes established under the CAP (free distribution of milk and fruit in schools and of food to the most deprived groups);
aicina dalībvalstis izveidot īpašu sociālo, veselības un konsultāciju tīklu ar īpašām tālruņa palīdzības līnijām sievietēm, pāriem un ģimenēm, lai novērstu vardarbību mājās un nepieciešamības gadījumā nodrošinātu kvalificētu profesionālu palīdzību un atbalstu, sadarbojoties ar citām šajā jomā strādājošām iestādēm;
Calls on the Member States to create a network of specific social, health and counselling services, with dedicated telephone helplines, for women, couples and families, with the aim of preventing domestic violence and providing qualified professional help and support for those needing it, in cooperation with the other bodies in the field;
aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm labāk izmantot ES kohēzijas politiku un struktūrfondus, lai atbalstītu projektus, kas palīdz pievērst uzmanību sociālajiem faktoriem, kuri ietekmē veselību, un mazināt nevienlīdzību veselības jomā; turklāt aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm lietderīgāk izmantot programmu PROGRESS;
Calls on the Commission to assist Member States in making better use of EU cohesion policy and structural funds in order to support projects that contribute to addressing the social determinants of health and reducing health inequalities; calls, further, on the Commission to help Member States make better use of the PROGRESS programme;
mudina Eiropas Savienību pārtraukt pašreiz notiekošo veselības aizsardzības pakalpojumiem paredzēto līdzekļu samazināšanu, jo šie līdzekļi ir ļoti vajadzīgi, lai nodrošinātu augsta līmeņa veselības aprūpi sievietēm un vīriešiem.
Urges the Member States to stop the current cuts in public spending on health services which play a pivotal role in providing a high level of health protection for women and men;
aicina Komisiju, izstrādājot ikvienu ES iekšpolitikas vai ārpolitikas virzienu, iekļaut tajos uz veselības ekonomiskajiem un vides faktoriem balstītu pieeju, kā arī pieeju, kuras pamatā ir “taisnīgums un veselības aspekti katrā politikas jomā”, jo īpaši darot to, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši kvalitatīvai māšu veselībai;
Calls on the Commission to mainstream an approach based on the economic and environmental determinants of health and on ‘equity and health in all policies’ when developing all internal and external EU policies, especially with a view to achieving the Millennium Development Goals, and in particular good maternal health;
mudina dalībvalstis atzīt, ka sabiedrības veselībai ir liela nozīme, un, novērtējot sabiedrības, kopienu un indivīdu attīstību, nevērtēt to tikai saistībā ar IKP līmeni;
Urge all the Member States to recognise the importance of health for society and to look beyond a GDP-based approach when measuring societal, community and individual development;
aicina Padomi veicināt, lai visās dalībvalstīs kā politikas prioritāte tiktu izvirzīta to problēmu risināšana, kuras saistītas ar nevienlīdzību veselības jomā, ņemot vērā veselības sociālos faktorus un tādus dzīvesveida riska faktorus kā alkohols, tabaka un uzturs, kā arī veicot pasākumus tādās politikas jomās kā patērētāju aizsardzības politika, nodarbinātības, mājokļa, sociālā politika, vides, lauksaimniecības un pārtikas, izglītības, dzīves un darba apstākļu, kā arī pētniecības politika, kā to paredz princips, ka veselības aspekti ir jāņem vērā visās politikas jomās;
Calls on the Council to promote efforts to tackle health inequalities as a policy priority in all Member States, taking into account the social determinants of health and lifestyle-related risk factors, such as alcohol, tobacco and nutrition, by means of actions in policy areas such as consumer policy, employment, housing, social policy, the environment, agriculture and food, education, living and working conditions and research, in keeping with the ‘health in all policies’ principle;
aicina Komisiju atbalstīt no pašreizējā un paredzamā sabiedrības veselības rīcības plāna budžeta finansējamos pasākumus, pievēršot uzmanību veselības sociālajiem faktoriem;
Calls on the Commission to support actions financed under the current and future Public Health Action Plans to address the social determinants of health;
aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai uzlabotu uzraudzības mehānismus attiecībā uz nevienlīdzību veselības jomā visā ES (starp dalībvalstīm un to iekšienē), uzlabojot datu vākšanu, kuras procesā tiktu izmantota sistemātiskāka un salīdzināma informācija, kas papildinātu jau pieejamos datus par šo nevienlīdzību, kā arī veicot regulāru uzraudzību un analīzi;
Calls on the Commission to draw up guidelines to improve the mechanisms to monitor inequalities in health across the EU (between and within Member States) by enhancing data collection by compiling more systematic and comparable information that complements existing data on health inequalities and by means of regular monitoring and analysis;
prasa Komisijai apsvērt iespēju sagatavot priekšlikumu Padomes ieteikumam vai citai piemērotai Kopienas iniciatīvai, lai mudinātu dalībvalstis un atbalstītu tās izstrādāt integrētas valsts vai reģionālas stratēģijas par to, kā samazināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā;
Asks the Commission to consider drafting a proposal for a Council recommendation, or any other appropriate Community initiative, aimed at encouraging and supporting the development by Member States of integrated national or regional strategies to reduce health inequalities;
aicina Komisiju progresa ziņojumos novērtēt efektivitāti pasākumiem, kas veikti, lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā un panāktu uzlabojumus veselības jomā, ko ļauj nodrošināt ar veselības sociālajiem, ekonomiskajiem un vides faktoriem saistīta politika;
Calls on the Commission to assess, in its progress reports, the effectiveness of measures to reduce health inequalities and improvements in health resulting from policies relating to the social, economic and environmental determinants of health;
aicina Komisiju īstenot tādu pieeju ES politikas veidošanai, kas paredz veselības aspektu iekļaušanu visās politikas jomās, un veikt efektīvus ietekmes novērtējumus, tajos ņemot vērā taisnīguma principa ievērošanu veselības aprūpē;
Calls on the Commission to apply the HiAP approach to EU-level policy-making and carry out effective impact assessments that take health equity outcomes into account;
norāda, ka atvērti, konkurētspējīgi un pareizi funkcionējoši tirgi var stimulēt inovācijas, ieguldījumus un pētniecību veselības aprūpes jomā, un atzīst, ka tas jāpapildina ar stingru finansiālu atbalstu publiskajiem pētījumiem, lai turpinātu pilnveidot ilgtspējīgus un efektīvus veselības aprūpes modeļus un veicinātu jaunu tehnoloģiju izstrādi un to izmantošanu šajā jomā (piemēram, telemedicīnā), kā arī kopēju medicīnisko tehnoloģiju novērtēšanas metodiku, lai visi minētie pasākumi labumu dotu katram pilsonim, arī tiem, kuru sociāli ekonomiskie apstākļi ir sliktāki, tajā pašā laikā ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos;
Argues that open, competitive and properly functioning markets can stimulate innovation, investment and research in the healthcare sector, and recognises that this must be accompanied by strong financial support for public research in order to further develop sustainable and effective healthcare models and to promote the development of new technologies and their applications in this field (e.g. telemedicine), and by a common health technology assessment methodology, all of which should benefit every individual, including those from lower socioeconomic backgrounds, whilst taking into account the ageing of the population;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sabiedrības informēšanas un izglītošanas programmas un veicināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un NVO, kas veltīts veselības aprūpes un medicīniskiem pakalpojumiem;
Calls on the Commission and the Member States to support public information and awareness-raising programmes and step up dialogue with civil society, the social partners and NGOs regarding health and medical services;
uzskata, ka ir nepieciešams palielināt to sieviešu skaitu, kuras piedalās veselības politikas veidošanā, programmu plānošanā un pakalpojumu sniegšanā veselības jomā;
Regards it as essential to increase the number of women involved in the development of healthcare policies, programme planning and the provision of healthcare services;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcija par nodokļiem un attīstību ‐ sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās ( 2010/2102(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on Tax and Development – Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters ( 2010/2102(INI) )
ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0020 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on Promoting Good Governance in Tax Matters Texts adopted, P7_TA(2010)0020 .
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļiem un attīstību ‐ sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās ( COM(2010)0163 ),
having regard to the Communication from the Commission on Tax and Development - Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters ( COM(2010)0163 ),
ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0089 .
having regard to its resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation Texts adopted, P7_TA(2010)0089 .
un ņemot vērā 2002. gadā pieņemto Monterejas deklarāciju, 2008. gadā notikušo Dohas konferenci par attīstības finansējumu, 2005. gadā pieņemto Parīzes deklarāciju un 2008. gadā pieņemto Akras rīcības programmu, kurās kapitāla aizplūšana un nelikumīgas finanšu plūsmas tika atzītas par būtisku šķērsli valstu ieņēmumu izmantošanai attīstības mērķiem,
, and having regard to the Declaration of Monterrey (2002), the Conference on Financing for Development in Doha (2008), the Paris Declaration (2005) and the Accra Agenda for Action (2008) whereby capital flight and illicit financial flows were explicitly identified as a major obstacle to mobilisation of domestic revenue for development,
ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0210 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on progress towards the achievement of the Millennium Development Goals: mid-term review in preparation of the UN high-level meeting in September 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0210 .
ņemot vērā G20 augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2010. gada 11. un 12. novembrī Seulā, un Vācijas Ekonomiskās sadarbības un attīstības ministrijas uzsākto iniciatīvu starptautiskās sadarbības stiprināšanai ar jaunattīstības valstīm, lai cīnītos pret likumīgu un nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kuru dēvē arī par “Starptautisko nodokļu paktu”,
having regard to the G20 summit held in Seoul on 11-12 November 2010, and the initiative to strengthen international cooperation with developing countries to fight tax evasion and avoidance, launched by the German Ministry for Economic Cooperation and Development, referred to as the ‘International Tax Compact’ (ITC),
ņemot vērā 2008. gada 29. augustā Pretorijā notikušās nodokļu politikai veltītās starptautiskās konferences secinājumus,
having regard to the conclusions of the International Conference on Taxation in Pretoria on 29 August 2008,
ņemot vērā Londonā 2009. gada 2. un 3. aprīlī notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the London G20 Summit of 2-3 April 2009,
ņemot vērā valstu vadītāju paziņojumu, ko sniedza pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmes Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī, un Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par to Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0028 .
having regard to the Leaders' Statement issued following the Pittsburgh G20 Summit of 24 and 25 September 2009 and its resolution of 8 October 2009 thereon Texts adopted, P7_TA(2009)0028 .
ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par G20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0330 .
having regard to its resolution of 24 April 2009 on the London G20 Summit of 2 April 2009 Texts adopted, P6_TA(2009)0330 .
ņemot vērā Norvēģijas valdības komisijas 2009. gada jūnija ziņojumu “Nodokļu oāzes un attīstība”,
having regard to the Norwegian Government Commission Report ‘Tax Havens and Development’ of June 2009,