natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr uzsver, ka galvenās vājās vietas joprojām ir administratīvās procedūras, kā arī attiecīgo iestāžu pārvaldība un administratīvā rīcībspēja; uzskata, ka kopumā vairāk politiskās uzmanības būtu jāpievērš civildienesta stiprināšanai; atzīmē, ka valsts pārvaldes depolitizācijas process joprojām ir agrīnā posmā un ka tiesiskais regulējums, ar ko izveido profesionālu un efektīvu civildienestu, vēl nav pabeigts; norāda, ka nepieciešama jauna algu sistēma un ka lēmumu pieņemšanas procesā vairāk pārvaldes līmeņa pienākumu jāuztic civildienestam;
Underlines, however, that major weaknesses remain in administrative procedures as well as in the management and administrative capacities of relevant institutions; considers that more overall political attention should be paid to the strengthening of the civil service; notes that the process of depoliticising the public administration is still at an early stage and that the legal framework for establishing a professional and efficient civil service is not yet completed; points out that a new salary system is required and that there needs to be more delegation of decision-making responsibilities from managerial to civil servant level;
atzīmē ‐ lai gan ir vērojama politiskā griba cīnīties ar korupciju visos līmeņos un lai gan ir izveidots tiesisks regulējums cīņai ar korupciju, tā joprojām ir plaši izplatīta, un valsts struktūru, tostarp policijas un tiesībaizsardzības iestāžu, administratīvā rīcībspēja joprojām ir nepietiekama; mudina attiecīgās iestādes izskatīt korupcijas gadījumus, jo tajos iesaistīti gandrīz visi sabiedrības, tautsaimniecības un valdības slāņi, tostarp virkne iestāžu, kas darbojas galvenokārt veselības aprūpes jomā, tiesu sistēmā, vietējās pašvaldībās, pilsētplānošanas un būvniecības nozarē un uzņēmējdarbībā; pauž īpašas bažas par gadījumiem, kad tiesu iestādes tiek nepamatoti politiski ietekmētas; atzinīgi vērtē premjerministra un valdības sekmīgos centienus apkarot korupciju valsts uzņēmumos, taču uzskata, ka jādara vairāk, lai veicinātu politiskās pārskatatbildības kultūru attiecībā uz korupciju, kurā iesaistīti politiķi;
Notes that, whilst the political will exists to combat corruption on all levels, and whilst the legal framework for fighting corruption is in place, corruption remains widespread and the administrative capacities of state bodies, including the police and law enforcement authorities, continue to be insufficient; urges the relevant authorities to tackle corruption cases since these involve nearly all segments of society, economy and government, including a nexus of institutions operating primarily in the areas of health care, the judiciary, local government, the urban planning and construction sector and business; is in particular concerned about cases of undue political influence over the judiciary; is pleased to note that the efforts of the Prime Minister and the government have been enhanced to combat corruption in state-owned companies, but considers that more has to be done to foster a culture of political accountability as regards corruption involving politicians;
atzinīgi vērtē nozīmīgās likumdošanas un institucionālās izmaiņas, ko ieviesa, lai cīnītos pret organizēto noziedzību, un pauž gandarījumu par jaunajiem pret mafijas darbību vērstiem pasākumiem, ar kuriem veicina dažādu par drošību atbildīgu iestāžu sadarbību; pauž īpašu atzinību par sevišķi labu sadarbību ar Bosnijas un Serbijas tiesībaizsardzības iestādēm;
Welcomes the significant legislative and institutional changes introduced to fight organised crime and is pleased with the new anti-mafia measures, which boost cooperation among authorities responsible for security; is particularly satisfied with the very good cooperation with the Bosnian and Serbian law enforcement authorities;
atzinīgi vērtē tiesību aktu pieņemšanu un iestāžu izveidi tiesu sistēmas reformas izšķirošajā jomā un ar gandarījumu norāda, ka tiesu iestāžu sistēmā uzlabojusies efektivitāte un pārredzamība, kā arī samazinājies tiesā nonākušo neizskatīto lietu skaits;
Is pleased with the legislative and institution-building actions taken in the crucial area of judicial reform and notes with satisfaction the improving efficiency and transparency within the judiciary as well as the diminishing backlog of cases;
taču norāda ‐ lai gan ir gūti zināmi panākumi, vajadzīgi mērķtiecīgāki pasākumi, lai īstenotu reformas tiesu sistēmā, kurā cita starpā joprojām ir liels skaits neizskatītu lietu un lietu izskatīšana tiesā ir pārmērīgi ilga; norāda, ka turpmāk vēl jāveic nozīmīgs darbs, lai stiprinātu tiesas iestāžu neatkarību, jāizveido pārredzamāka tiesnešu un prokuroru atlases procedūra un efektīvāk jāīsteno tiesas nolēmumi; uzskata, ka jāpieliek lielākas pūles šo uzdevumu veikšanai, lai nezaudētu iedzīvotāju uzticēšanos tiesu iestāžu darbībai un tiesiskumam; atbalsta Tieslietu ministrijas likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir tiesnešu nominācijas, atlases un kvalifikācijas pakāpes paaugstināšana atbilstoši kvalifikācijai un nopelniem;
Points out, however, that despite the progress made more resolute steps are required to reform the judiciary, which continues to labour under, inter alia, the heavy backlog of cases and the excessive length of court proceedings; points out that significant work remains to be done concerning the strengthening of judicial independence, the creation of a more transparent selection procedure for judges and prosecutors and more efficient enforcement of court rulings; considers that further efforts are needed to meet these challenges, in order also to avoid undermining citizens' confidence in the functioning of the judiciary and the rule of law; supports the legislative initiatives of the Ministry of Justice aimed at improving the nomination, selection and promotion of judges according to qualification and merit;
ar gandarījumu atzīmē, ka Horvātija turpina uzlabot rādītājus attiecībā uz līdzsvarotu un taisnīgu kara noziegumu izmeklēšanu un ka gada laikā vairākiem kara noziegumos apsūdzētajiem Horvātijas iedzīvotājiem ir uzrādīta apsūdzība un notikušas tiesas prāvas; atzinīgi vērtē norādījumus visām prokuratūrām, kurus attiecībā uz kara noziegumiem publicējis valsts virsprokurors un ar kuriem paredz nodrošināt vienotu praksi neatkarīgi no aizdomās turamā nacionālās izcelsmes; taču atzīmē, ka pagājušajā gadā daudzi kara noziegumos apsūdzētie tika tiesāti neklātienē un ka bažas saglabājas, tostarp arī par to, kā tiesas procesi notiek konkrētos gadījumos; pievērš īpašu uzmanību gadījumam, kad notiesātais augsta ranga kara noziedznieks, kurš bija arī Horvātijas parlamenta deputāts, varēja izbēgt no soda un rast patvērumu kaimiņvalstī;
Is pleased to note that Croatia continues to improve its record as regards the balanced and fair prosecution of war crimes, and that several indictments and trials of Croatians accused of war crimes occurred during the year; welcomes the instructions concerning war crimes issued by the Chief State Prosecutor to all offices, designed to ensure uniform practices regardless of the national origin of the suspect; notes, however, that many of the defendants tried during the year for war crimes were tried in absentia and that concerns remain, including as regards the conduct of proceedings in individual cases; highlights a case in which a high-profile convicted war criminal, also a member of the Croatian Parliament, was able to escape and take refuge in a neighbouring country;
atzīmē, ka tā īpašuma restitūcija, ko konfiscēja Otrā pasaules kara un komunistiskā režīma laikā, ir neatrisināta problēma, vienlaikus atzīstot, ka sasniegti zināmi rezultāti, lai atdotu atņemto privātīpašumu tā likumīgajiem īpašniekiem, it īpaši attiecībā uz lauksaimniecībā izmantojamo zemi;
Notes that restitution of property seized during World War II and under the Communist regime has remained an issue, while acknowledging that progress has been made towards returning occupied private properties to their rightful owners, particularly as regards occupied agricultural land;
pozitīvi vērtē stāvokli preses brīvības jomā, taču vienlaikus atzīmē, ka joprojām vērojama zināma politiska un komerciāla ietekme uz plašsaziņas līdzekļiem; mudina Horvātijas varas iestādes apņēmīgi rīkoties pret draudiem reportieriem, kuru rakstos atspoguļoti kara noziegumi, korupcija un organizētā noziedzība, ņemot vērā to, ka bijuši žurnālistu iebiedēšanas gadījumi;
Is satisfied with the situation regarding press freedom but also notes that some political and commercial influence continues to be exerted over the media; urges the Croatian authorities to take resolute action against threats to reporters covering war crimes, corruption and organised crime cases, given that there have been instances of intimidation of journalists;
pauž gandarījumu par to, ka ir samazinājies pret etniskajiem serbiem vērsto vardarbīgo incidentu skaits un to smaguma pakāpe, ir uzlabojusies policijas izmeklēšana un etnisko horvātu un etnisko serbu samierināšanās process ir izrādījies sekmīgs; atzinīgi vērtē to, ka sagaidāmas izmaiņas Konstitūcijā, kas tika ierosinātas, lai atzītu visas minoritāšu grupas Horvātijā, un ka ir uzlabojusies minoritāšu tiesību ievērošana izglītības jomā; pauž īpašu gandarījumu, atzīmējot sasniegtos rezultātus romu iedzīvotāju iekļaušanā izglītības apguvē; taču aicina Horvātijas varas iestādes turpināt centienus, lai apkarotu diskrimināciju pret romiem un etniskajiem serbiem, pirmām kārtām tieslietu sistēmā, nodarbinātības un mājokļu pieejamībā; mudina Horvātiju turpināt sekmēt iecietības garu un veikt atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu tos, kas joprojām varētu saskarties ar draudiem vai iebiedēšanas gadījumiem;
Is pleased that the frequency and gravity of violent incidents against ethnic Serbs have diminished, police investigations have improved and the process of reconciliation between ethnic Croats and ethnic Serbs is proving to be successful; welcomes the fact that proposed changes to the Constitution are expected to recognise all minority groups in Croatia and that minority rights in the area of education have improved; is especially pleased to note the progress achieved in the inclusive education of Roma; calls on the Croatian authorities, however, to continue their efforts to combat discrimination against Roma and ethnic Serbs, primarily in the justice system, access to employment and housing; further encourages Croatia to continue to act in a spirit of tolerance and take appropriate measures to protect those who may still be subject to threats or acts of intimidation;
mudina Horvātiju turpināt centienus kultūras daudzveidības veicināšanā;
Encourages Croatia to continue its efforts to promote cultural diversity;
atzinīgi vērtē kopējos sasniegtos rezultātus bēgļu atgriešanās jomā un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīga bēgļu atgriešanās un viņu reintegrācija, tostarp mājokļu rekonstrukcija un to atpakaļ atgūšana, problēmu risināšana, īstenojot mājokļu programmas bijušajiem īres tiesību īpašniekiem, kā arī pasākumi, kas veicami pensiju tiesību apstiprināšanā; atzīmē, ka Horvātijas 2009. gada mājokļu programmas īstenošana joprojām ir sākotnējā posmā globālās ekonomiskās krīzes seku un budžeta ierobežojumu dēļ un ka programma būs jāturpina 2010. gadā un, iespējams, arī turpmāk, un ka ir vajadzīgas kompetento iestāžu ilgstošas saistības; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi radīt apstākļus ilgtspējai teritorijās, uz kurām atgriežas; aicina Horvātijas valdību saskaņot tās stingro imigrācijas un patvēruma politiku ar ES normām;
Welcomes the overall progress achieved in the field of refugee return and stresses the utmost importance of the return and reintegration of refugees, including the reconstruction and repossession of housing, the challenging implementation of housing programmes for former holders of tenancy rights and the steps to be taken to resolve the issue of validation of pension rights; takes note of the fact that Croatia's implementation of its 2009 housing programme is still at an early stage owing to the effects of the global economic crisis and to budget restrictions, and that the programme will need to continue in 2010 and perhaps beyond, requiring a sustained commitment on the part of the competent authorities; stresses that it is of the utmost importance to create conditions for sustainability in the areas of return; invites the Croatian Government to align its immigration and asylum policies with EU standards;
pauž bažas par naida izpausmēm pret LGBT (lesbiešu, geju, biseksuālu personu un transpersonu) minoritāti Horvātijā, kuras nesen pieredzētas saistībā ar homofobiskiem uzbrukumiem geju praida parādes dalībniekiem Zagrebā; aicina Horvātijas varas iestādes nosodīt un izmeklēt politiskā naida un vardarbības gadījumus pret jebkuru minoritāti; aicina Horvātijas valdību ieviest un īstenot tiesību aktu diskriminācijas novēršanas jomā;
Expresses its concern at the resentment against the LGBT minority in Croatia, evidenced most recently by homophobic attacks on participants in the Gay Pride parade in Zagreb; urges the Croatian authorities to condemn and prosecute political hatred and violence against any minority; invites the Croatian Government to implement and enforce the Anti-Discrimination Law;
vērš uzmanību uz nepieciešamību novērst trūkumus saistībā ar invalīdu stāvokli, sevišķi risinot nepilnības tiesību aktos, politikas izstrādē un pakalpojumu sniegšanā invalīdiem, jo īpaši personām ar garīgiem traucējumiem;
Draws attention to the need to address shortcomings as regards persons with disabilities, in particular by tackling existing gaps in legislation, policy making and service delivery for the disabled, especially those with mental disabilities;
ar gandarījumu atzīmē, ka Horvātija pakāpeniski atgūstas no ekonomiskās krīzes un, lai gan pieaug bezdarbs, tās tautsaimniecības izredzes ir salīdzinoši labvēlīgas; atzīmē, ka ir saglabāta makroekonomikas stabilitāte un ka patlaban paredz tekošā konta deficīta samazinājumu, kā arī to, ka ir samazinājusies ārējās bilances nelīdzsvarotība un ir saglabājusies stabila banku nozare; turklāt atzīmē, ka dalības ES mērķis ir palīdzējis investoriem saglabāt uzticēšanos Horvātijas ekonomikai un ka tas nodrošinājis pieturas punktu ekonomikas politikas jomās nesenajā nestabilajā periodā;
Is pleased to note that Croatia is gradually recovering from the economic crisis and that its economic outlook is relatively positive despite rising unemployment; notes that macro-economic stability has been preserved, that a smaller current account deficit is now forecast, that external imbalances have narrowed and that the banking sector has remained sound; also notes that the perspective of EU accession has helped investors to retain confidence in the Croatian economy and has provided an anchor for economic policies in the recent turbulent period;
tomēr aicina valdību novērst pašreizējās strukturālās nepilnības tautsaimniecībā, kurai nepieciešamas dziļākas un ātrākas strukturālas reformas, jo tās ir ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes priekšnoteikums; mudina valsti samazināt tās ietekmīgo resursu pārdalīšanas lomu un vairāk ierobežot valsts intervenci ekonomikā, veicināt nodarbinātību, atdzīvinot samērā neelastīgo darba tirgu, samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un pārtraukt subsidēt nozares, kuras rada zaudējumus;
Calls on the Government, however, to address the existing structural weaknesses in the economy, which necessitate deeper and faster structural reforms as a precondition for sustainable economic growth; urges the state to reduce its strong redistributive role and to further limit state intervention in the economy, to stimulate employment by reviving the somewhat rigid labour market, to remove administrative barriers for enterprises and to cut subsidies to loss-making industries;
ar gandarījumu atzīmē, ka Horvātija ir uzlabojusi spēju uzņemties dalības ES pienākumus, vairākumā jomu sasniedzot labu atbilsmes līmeni
Is pleased to note that Croatia has improved its ability to take on the obligations of EU membership, with a good degree of alignment with the
; tomēr mudina Horvātijas varas iestādes turpināt administratīvo struktūru un institucionālo spēju nostiprināšanu, kuras nepieciešamas atbilstīgai
in most sectors; encourages the Croatian authorities, however, to further reinforce the administrative structures and institutional capacities necessary for the proper implementation of the
ieviešanai, lai valsts pēc pievienošanās varētu palielināt ieguvumus, ko sniedz dalība ES;
, so that the country may maximise the benefits of EU membership after accession;
mudina Horvātiju turpināt darbu privatizācijas jomā, pabeigt neliela mēroga objektu, tostarp tūrisma nozarē, privatizācijas programmu, uzsākt pārstrukturēšanu tādās jutīgās nozarēs kā lauksaimniecība, kā arī sekmēt privātā sektora līdzdalību infrastruktūras attīstībā valsts, reģionālajā un vietējā līmenī;
Encourages Croatia to move forward with privatisation, to complete the programme of small-scale privatisation, including in the tourism sector, to proceed with restructuring in sensitive sectors such as agriculture, and to promote private-sector participation in infrastructure at national, regional and local level;
ņem vērā sasniegtos rezultātus, cita starpā attiecībā uz grūtībās nonākušo kuģu būvētavu izsoli, vienlaikus aicinot Horvātijas varas iestādes turpināt centienus, kas nepieciešami, lai pabeigtu kuģu būves nozares pārstrukturēšanu;
Takes note of the progress achieved with regard to, inter alia, the tendering of the shipyards in difficulty, whilst calling on the Croatian authorities to maintain the efforts required in order to complete the restructuring of the shipyard industry;
pauž gandarījumu, ka ir izveidota nepieciešamā institucionālā struktūra publiskā iepirkuma jomā, padarot publiskā iepirkuma pārvaldības politiku saskaņotāku un koordinētāku; taču mudina Horvātijas varas iestādes turpināt iepirkuma iestāžu spēju veicināšanu, lai efektīvi un pārredzami piemērotu tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā un lai ievērojami samazinātu nelikumību, tostarp krāpšanas, risku, paturot prātā, ka publiskā iepirkuma procedūras joprojām ir viens no galvenajiem korupcijas avotiem; aicina Horvātijas varas iestādes veikt pasākumus, lai uzlabotu pārbaudi par līgumu sagatavošanu un reālo izpildi;
Is satisfied that the necessary institutional set-up in the field of public procurement has been established, making the management of public procurement policy more coherent and coordinated; urges the Croatian authorities, however, to further enhance the capacities of procuring entities so as to apply public procurement legislation efficiently and transparently and in order to significantly reduce the risk of irregularities, including fraud, given that public procurement procedures remain a major source of corruption; calls on the Croatian authorities to take steps to improve scrutiny of the preparation and actual execution of contracts;
ar gandarījumu atzīmē labos kopējos panākumus, kas sasniegti finanšu kontroles jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktiem, kas nosaka iekšējo finanšu kontroli, vienlaikus norādot, ka jāpanāk labāki rezultāti ārējās revīzijas jomā, cita starpā stiprinot tiesisko regulējumu Valsts kontroles neatkarības nodrošināšanai; norāda, ka valsts finanšu pārredzamībai ir izšķiroša nozīme korupcijas apkarošanā un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes uzlabošanā, jo tā sekmē valsts iestāžu darbības kontroli, kurai arī ir labvēlīga ietekme, lai palielinātu iestāžu atbildību pilsoņu priekšā;
Notes with satisfaction the good overall progress achieved in financial control, particularly with regard to the legislation governing internal financial control, while pointing to the need to achieve more progress in the area of external audit by strengthening, inter alia, the legal framework for the independence of the State Audit Office; points out that the transparency of public finance is of crucial importance in combating corruption and improving the efficiency of public services, as it facilitates control over public authorities, which again has a positive impact on their responsibility to citizens;
aicina Horvātijas varas iestādes izstrādāt pārrobežu sadarbības projektus, kuru mērķis ir sasniegt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un celt pierobežu rajonos dzīvojošo cilvēku dzīves līmeni;
Calls on the Croatian authorities to develop cross-border cooperation projects designed to achieve social, economic and territorial cohesion and to raise the standard of living of people residing in border regions;
pauž gandarījumu par sasniegumiem un progresu vides jomā, it īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti, klimata pārmaiņām, rūpnieciskā piesārņojuma kontroli un riska pārvaldību; mudina Horvātiju stiprināt administratīvās spējas valsts un vietējā mērogā; prasa ne tikai formāli transponēt, bet arī atbilstīgi piemērot ES
Is satisfied with the achievements and progress made in the area of the environment, especially concerning air quality, climate change, industrial pollution control and risk management; urges Croatia to strengthen its administrative capacities at national and local level; calls not only for formal transposition but also for proper application of the EU
attiecībā uz dabas aizsardzību un ūdens apsaimniekošanu;
as regards nature protection and water management;
norāda, ka jāveicina investīcijas enerģētikas infrastruktūrā, lai uzlabotu energoapgādes drošību un dažādošanu un energoefektivitāti; uzsver, ka valstij ir liels potenciāls attiecībā uz atjaunojamās enerģijas veidiem, un jo īpaši saules enerģiju, un šajā sakarībā aicina Horvātijas varas iestādes ieviest tiesību aktus, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas tirgus izveidi;
Points to the need to promote investment in energy infrastructure in order to improve security and diversity of energy supply and energy efficiency; stresses the great potential of the country as regards renewables and, in particular, solar energy, and calls in this respect on the Croatian authorities to introduce legislation to facilitate the development of the market for renewable energy;
mudina Horvātiju īstenot centienus, lai panāktu un uzturētu labas kaimiņattiecības, turpinātu būt nozīmīga un proaktīva reģionālās sadarbības veicinātāja visos līmeņos un dotu pozitīvu ieguldījumu reģionā; tomēr mudina Horvātijas valdību un kaimiņvalstu valdības aktivizēt dialogu, lai panāktu vairāku neatrisinātu divpusēju jautājumu konkrētu risinājumu, jo īpaši attiecībā uz robežu demarkāciju, pazudušām personām, īpašuma atgūšanu un bēgļiem, kā arī pilsoņu izraidīšanu kara noziegumu vai noziegumu pret cilvēci gadījumos;
Encourages Croatia to pursue efforts to achieve and maintain good neighbourly relations, to remain an important and proactive promoter of regional cooperation on all levels and to play a positive role in the region; urges, nevertheless, the Croatian Government and the governments of the neighbouring countries to intensify their dialogue with a view to finding definite solutions to a number of outstanding bilateral issues, in particular as regards border demarcation, missing persons, property restitution and refugees as well as the extradition of citizens in cases of war crimes and crimes against humanity;
atgādina par vienošanos attiecībā uz šķīrējtiesu starp Slovēnijas un Horvātijas premjerministriem nolūkā atrisināt šo valstu robežu strīdu; atzinīgi vērtē to, ka Horvātijas parlaments ir ratificējis nolīgumu, un cer, ka Slovēnijas parlaments tāpat rīkosies visdrīzākajā laikā; šajā sakarībā aicina Komisiju izveidot šķīrējtiesas sarakstu, iekļaujot tajā vienīgi augsti kvalificētus profesionāļus ar juridisko izglītību un iespēju robežās ar pieredzi šķīrējtiesas darbā;
Recalls the arbitration agreement reached between the Prime Ministers of Slovenia and Croatia with a view to resolving their border dispute; welcomes the ratification of the agreement by the Croatian Parliament and hopes that the Slovenian Parliament will do likewise in the very near future; in this respect, requests that the Commission establish a list of members of the arbitration tribunal, comprising only highly qualified professionals with a legal background and, as far as possible, experience in arbitration;