natgillin/translations-raw huggingface dataset:
. gada 30. jūnijam] publicē normatīvos un administratīvos noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.
] at the latest, the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Dalībvalstis piemēro šos noteikumus no [
They shall apply those provisions from [1 January
Grozījums Nr. 63 65.a pants (jauns)
Amendment 63 Article 65 a (new)
65.a pants
Article 65a
Komisija pieprasa dalībvalstīm sniegt vajadzīgo informāciju, lai izstrādātu ziņojumu, kurā novērtēta šīs direktīvas piemērošana un kuru divarpus gadu laikā no tās stāšanās spēkā iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam.
The Commission shall ask the Member States to provide the information necessary to draw up a report assessing the application of this Directive, which report shall be submitted to the Council and the European Parliament within two and a half years of the entry into force of this Directive.
Grozījums Nr. 65 I pielikuma i) apakšpunkts
Amendment 65 Annex I, point (i)
"Pārstrāde" ir akvakultūras dzīvnieku pārstrāde pirms lietošanas pārtikā, ko veic, izmantojot metodes un tehnoloģijas, kas ietekmē anatomisko veselumu, piemēram, asiņu notecināšana, ķidāšana/eviscerācija, galvu nogriešana, griešana šķēlēs un fileju atdalīšana, turklāt šādu darbību rezultātā rodas atkritumi vai blakusprodukti, kas var radīt slimību izplatīšanos risku.
"Further processing" means processing of aquaculture animals before human consumption by any type of measures and techniques, affecting anatomical wholeness, such as bleeding, gutting/evisceration, heading, slicing and filleting, which produces waste or by-products and could cause a risk of spreading diseases.
Grozījums Nr. 66 I pielikuma ha) apakšpunkts (jauns)
Amendment 66 Annex I, point (h a) (new)
Grozījums Nr. 67 I pielikuma hb) apakšpunkts (jauns)
Amendment 67 Annex I, point (h b) (new)
Grozījums Nr. 68 I pielikuma hc) daļa (jauna)
Amendment 68 Annex I, point (h c) (new)
Grozījums Nr. 69 I pielikuma o) apakšpunkts o)
Amendment 69 Annex I, point (o) (o)
ģeogrāfiska teritorija ar homogēnu hidroloģisko sistēmu, ko veido ūdens sateces laukuma daļa no avota līdz dabiskai vai mākslīgai barjerai, kas novērš ūdensdzīvnieku migrāciju
geographical area with a homogeneous hydrological system comprising part of a water catchment area from the source(s) to a natural or artificial barrier that prevents the
no zemākiem ūdens sateces laukuma posmiem, vai viss ūdens sateces laukums no avota līdz ietekai, vai vairāki ūdens sateces laukumi, tanī skaitā to ietekas,
migration of aquatic animals from lower stretches of the water catchment area, an entire water catchment area from its source(s) to its estuary, or more than one water catchment area, including their estuaries,
ja tie ir epidemioloģiski saistīti to avotos
due to the epidemiological link between the catchment areas
precīzi noteikta
precisely defined
no zemākiem ūdens sateces laukuma posmiem, vai viss ūdens sateces laukums no avota līdz ietekai, vai vairāki ūdens sateces laukumi, tanī skaitā to ietekas, ja tie ir
migration of aquatic animals from lower stretches of the water catchment area, an entire water catchment area from its source(s) to its estuary, or more than one water catchment area, including their estuaries,
epizootiski saistīti
epizootiologically linked
to avotos.
through the estuary.
Grozījums Nr. 71 V pielikuma I daļas 2. punkta 1. daļas ievadfrāze
Amendment 71 Annex V, Part I, point 2, subpoint 1, introductory wording
Dalībvalsti, kurā pēdējais zināmais klīniskais uzliesmojums notika
A Member State where the last known clinical occurrence was within
šīs direktīvas spēkā stāšanās
entry into force of this Directive
dienas, vai kuras infekcijas statuss pirms mērķtiecīgās uzraudzības bija nezināms klīnisko attīstību vadītspējīgu apstākļu trūkuma dēļ, var uzskatīt par brīvu no slimības, ja:
or where the infection status prior to targeted surveillance was unknown, because of the absence of conditions conducive to clinical expression, may be considered free from the disease where:
no slimības brīva statusa piemērošanas
the application for disease-free status
Grozījums Nr. 72 V pielikuma II daļas 2. punkta 2.3. daļa 2.3.
Amendment 72 Annex V, Part II, point 2.3 2.3.
Iecirkni, kurā pēdējais zināmais klīniskais uzliesmojums noticis
A compartment where the last known clinical occurrence was within
25 gadu laikā
a period of 25 years
un ir zināms, ka slimība nav sastopama iecirknim apkārt esošajos ūdeņos
, and the disease is not known to occur in the waters surrounding the compartment
10 gadu laikā
10 years
dienas, vai arī tādu iecirkni
or where the infection status
vai iecirknim apkārt esošos ūdeņus
in the compartment or in the waters surrounding the compartment
, kura infekcijas statuss pirms mērķtiecīgās uzraudzības bija neskaidrs
prior to targeted surveillance was unknown,
Grozījums Nr. 74 V pielikuma II daļas 3.punkta 3.2a apakšpunkts a)
Amendment 74 Annex V, Part II, point 3.2 (a) (a)
Caur ūdens attīrīšanas ierīcēm, kas
Through a water treatment plant capable of
tomēr šādu ūdens attīrīšanu neuzskata par pietiekamu no slimības brīvā iecirknī, ja zināms, ka slimība izceļas attīrīšanās ierīcēm piegādātajā ūdenī.
however, such water treatment is not considered acceptable for use in a disease-free compartment where the disease is known to occur in the water feeding the treatment plant.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību? ( 2005/2212(INI) )
European Parliament resolution on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity? ( 2005/2212(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi ( KOM(2005)0204 ),
having regard to the Commission communication on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting ( COM(2005)0204 ),
ņemot vērā Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 2005. gada 1. un 5. decembra Briseles sanāksmes secinājumus,
having regard to the conclusions of the Transport, Telecommunications and Energy Council meeting held in Brussels on 1-5 December 2005,
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0075/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0075/2006 ),
tā kā sakaru līdzekļu globalizēta tirgus attīstība notiek, pastāvīgi mainoties tehnoloģijām un tirgū ienākot jauniem dalībniekiem, it īpaši telekomunikāciju jomā, un aizvien ietekmīgākām starpvalstu aliansēm;
whereas the global market developing in the communications media, a sector subject to constant technological change, involves new players, particularly in telecommunications, and increasingly important multinational alliances,
tā kā televīzijas un radio kanālu skaita palielināšanās pati par sevi negarantē informācijas plurālisma un satura daudzveidības ievērošanu un tāpēc tā ir jāsekmē, valsts iestādēm īstenojot aktīvu un pastāvīgu politiku šajā jomā;
whereas compliance with the principles of media pluralism and diversity of content will not be automatically guaranteed by an increase in the number of television and radio channels, but must be ensured by an active and consistent policy on the part of the public authorities;
tā kā apraides un attiecīgā aprīkojuma nodrošināšana visā teritorijā ir nepieciešams priekšnosacījums tam, lai visiem iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve informācijai;
whereas coverage of the whole territory in terms of broadcasting and equipment is essential in order to ensure equal access for all;
tā kā dažādās dalībvalstīs un arī dalībvalstu iekšienē situācija šajā jomā ir atšķirīga;
whereas disparities exist between and within the Member States;
tā kā Komisija uzskata, ka dalībvalstu projekti par pāreju uz ciparu apraidi netiek pietiekami koordinēti, jo ne visas dalībvalstis ir noteikušas galīgo termiņu analogās apraides pārtraukšanai; uzsverot, ka šī pāreja patiešām būtu izdevusies un taisnīga attiecībā pret visiem pakalpojumu sniedzējiem, ja analogās sistēmas apraidi visā Eiropā pārtrauktu vienā un tajā pašā dienā;
whereas the Commission considers that there is insufficient coordination between the Member States' plans for digital switchover, as not all Member States have yet set a deadline for analogue switch-off; whereas the transition from analogue to digital will be successful and fair for all suppliers if the analogue system is switched off throughout Europe on the same date;
ņemot vērā Komisijas paziņojumu ( KOM(2006)0037 ) Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā ar tās agrāko paziņojumu ( KOM(2004)0541 );
having regard to the Commission communication ( COM(2006)0037 ) to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on reviewing the interoperability of digital interactive television services pursuant to its earlier Communication on the same subject ( COM(2004)0541 ),
tā kā Eiropas Padomes rezolūcijā Nr. 2 "Kultūras daudzveidība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms globalizācijas laikmetā", ko pieņēma Kijevā 2005. gada 10.-11. martā Septītajā Eiropas ministru konferencē par plašsaziņas līdzekļu politiku, uzsvērta "sabiedriskā apraides pakalpojuma kā sociālās kohēzijas elementa, kultūras daudzveidības atspoguļotāja un visiem pieejama plurālistiskas komunikācijas būtiska faktora īpašā nozīme jaunajā ciparu tehnoloģiju vidē";
whereas Council of Europe Resolution No. 2, entitled 'Cultural diversity and media pluralism in times of globalisation', which was adopted by the 7th European Ministerial Conference on Mass Media Policy in Kyiv, 10-11 March 2005, stresses 'the particularly important role of public service broadcasting in the digital environment, as an element of social cohesion, a reflection of cultural diversity and an essential factor for pluralistic communication accessible to all',
tā kā Eiropas audiovizuālais modelis pamatojas uz radošu līdzsvaru starp spēcīgu un neatkarīgu valsts dienestu un dinamisku tirdzniecības nozari un tā kā šī modeļa esamība jānodrošina arī tad, kad tiks ieviestas ciparu tehnoloģijas,
whereas the European audiovisual model is based on a healthy balance between a strong and independent public service and a dynamic commercial sector, and whereas this model must continue to be safeguarded when digital technology is introduced,
apgalvo, ka jaunajām audiovizuālajām tehnoloģijām pirmām kārtām jānodrošina iespēja pārraidīt daudzveidīgu informāciju un kvalitatīvas programmas, padarot tās pieejamas aizvien lielākam iedzīvotāju skaitam;
Considers that the new audiovisual technologies should, above all, make it possible to deliver media pluralism and broadcast high-quality programmes which will be accessible to an ever-increasing number of citizens;
uzskata, ka informācijas sabiedrībai kopumā, tostarp audiovizuālo pakalpojumu nozarei, ir svarīgi attīstīties tā, lai nodrošinātu sociālo, reģionālo, kultūras un valodas līdzsvaru, un ka nolūkā novērst jaunus atstumtības veidus, it īpaši "digitālo plaisu", visiem pilsoņiem jānodrošina iespēja izmantot informācijas sabiedrības priekšrocības;
Considers that it is essential that the development of the information society as a whole, including audiovisual services, should be socially, regionally, culturally and linguistically balanced and that, to avoid new forms of exclusion, and in particular the 'digital divide', all citizens must be assured of the possibility of taking advantage of the benefits of the information society;
apgalvo, ka, ņemot vērā televīzijas lomu globalizētā sabiedrībā, pārejas īstenošanas tehnisko līdzekļu un tiesiskā regulējuma izvēlē jāņem vērā ne tikai ekonomikas, bet arī sociāli, kultūras un politiski apsvērumi, lai, cita starpā, aizsargātu Eiropas sabiedriskos audiovizuālos pakalpojumus;
Insists that, given the role of television in a global society, the technical and legislative options involved in the switchover must not be determined by economic factors alone but must also take account of social, cultural and political factors in order to safeguard, among other things, the European public audiovisual sector;
iesaka ar pāreju saistītos pasākumus galvenokārt koncentrēt uz platformu un standartu savietojamību un uz pilsoņu un patērētāju interesēm, lai novērstu negatīvas sociālās sekas;
Recommends that, to prevent adverse social repercussions, the measures accompanying the switchover must focus primarily on the interoperability of platforms and standards, and thus on the interests of citizens and consumers;
atzīst, ka tikai pilnīga Eiropas pāreja uz ciparu apraidi ļaus pilnā mērā izmantot visu Eiropas un pārrobežu pakalpojumu spektru;
Recognises that it will only be possible to make full use of the whole range of pan-European and trans-frontier services if there is a complete switch to digital broadcasting in Europe;
vēlas, lai Komisija un dalībvalstis vairāk koordinē un saskaņo valstu politiku attiecībā uz rīcības plāniem;
Hopes that the Commission and the Member States will improve the coordination and consistency of national policies in relation to action plans;
iesaka dalībvalstīm raudzīties, lai saistībā ar īpašiem pasākumiem, kas tām jāpieņem valsts līmenī:
Urges the Member States to ensure that, in the context of the specific measures to be adopted at national level:
pārmaiņu procesu īsteno, mēģinot rast tādu pakalpojumu piedāvājuma pienācīgu līdzsvaru, ar kuriem iedzīvotājiem tiek sniegta pievienotā vērtība,
the transition process is geared to seeking a balanced range of services offering added value to the public;
patērētājiem tiek sniegts vairāk informācijas par ciparu platformu izmantošanas iespējām un vajadzīgo aprīkojumu,
consumers are provided with more information about the possibilities offered by digital platforms and the requisite equipment;
pāreja nerada papildu izmaksas patērētājam un tā notiek, nezaudējot attiecīgo pakalpojumu,
the transition does not involve increased costs for the consumer, or any loss of service;
pakalpojumu piedāvājuma paplašināšana un dažādošana atbilst visu iedzīvotāju iespējām tos izmantot un tiek veikti pasākumi iedzīvotāju izglītošanai ciparu tehnoloģiju jomā ("digitālajai alfabetizācijai"),
it is possible for everyone to use the increasing number and range of services on offer, and efforts are made to educate the public about digital technologies ('digital literacy');
valsts iestādes sekmē kvalitatīva TV programmu satura piedāvājumu un nodrošina sabiedriski nozīmīgas informācijas izplatīšanu,
the public authorities encourage the provision of quality content by television networks and guarantee that public information is broadcast;
tiek atbalstīta vietējo un reģionālo pašvaldību iespējamā loma vietējo televīziju attīstībā izglītības, profesionālās apmācības, veselības un kultūras un tūrisma informācijas izplatīšanas jomā, kā arī piedāvājumos vietējos, reģionālos un darba tirgos,
support is provided for the role which local and regional authorities can play in the development of local television in the education, vocational training and health sectors, in the promotion of cultural and tourism-oriented content and with regard to offers on the local and regional labour markets;
īpašu uzmanību pievērš tam, lai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām nodrošinātu piekļuvi minētajiem pakalpojumiem, lai katru gadu tiktu publicēts palīdzības programmu personām ar īpašām vajadzībām (subtitrēšana, audioapraksts, surdotulkojums utt.) uzskaitījums un tiktu noteikti rīcības plāni šādu pakalpojumu paplašināšanai,
particular attention is paid to access for people with disabilities and a list of all the services designed to assist them (subtitling , audio description, signing, etc.) is published every year, and action plans are drawn up to develop and extend the services in question;
tiek atvieglota apraide, nodrošinot viendabīgu piekļuvi visos teritoriālajos līmeņos, tostarp Eiropas Savienības attālajos un ļoti attālajos reģionos, un infrastruktūru, kas nepieciešama, lai atvieglotu piekļuvi šiem audiovizuālajiem pakalpojumiem;
broadcasting is facilitated by ensuring equal access throughout their territory - including the Union's peripheral and outermost regions - to infrastructures designed to facilitate access to audiovisual services;
Eiropas Savienības līmenī
At Union level
uzsver, ka ir svarīgi Eiropas līmenī apdomāt ciparu tehnoloģiju ieviešanas sociālās un kultūras sekas, kā arī valstu izglītības sistēmu pielāgošanu šīm kultūras un sociālajām izmaiņām, ko izraisa jaunās tehnoloģijas, konverģence un digitalizācija;
Stresses the importance of giving thought, at European level, to the socio-cultural implications of the digital society and the adaptation of national education systems to the cultural and social changes brought about by new technologies, convergence and digitisation;
prasa Komisijai iesniegt ziņojumu par izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā;
Calls on the Commission to produce a communication on media literacy;
ierosina, lai Komisija turpina darbu pie autortiesību normu saskaņošanas nolūkā apkarot pirātismu, ko atvieglo ciparu tehnoloģiju ieviešana;
Suggests that, to combat piracy, which is facilitated by digital technology, the Commission should continue its work on harmonising copyright;
ierosina, lai Komisija vēlākais līdz pārejas posma beigām sekmīgi pabeidz autortiesību normu saskaņošanu, lai tādējādi atvieglotu likumīgu, specifiskam Eiropas piedāvājumam paredzētu tiešsaistes tirgu izveidi un apkarotu pirātismu;
Suggests that the Commission continue its work on successfully harmonising copyright by the end of the transition period at the latest, in order to facilitate the establishment of legal on-line markets with specific European content and combat piracy;
apstiprina, ka, ņemot vērā programmu satura sociālpolitisko ietekmi, ir jānodrošina:
Declares that, in view of the social and political impact of programme content, action should be taken to ensure:
informācijas plurālisms, Eiropas Savienības un dalībvalstu mērogā paredzot noteikumus, ar ko garantē informācijas un izteiksmes brīvības un plašsaziņas līdzekļu neatkarības un redakcionālās brīvības ievērošanu saskarsmē ar politisko un ekonomisko varu,
media pluralism by means of legislation at European and national level to guarantee that freedom of information and freedom of expression are upheld, together with the independence and editorial freedom of the media vis-à-vis those wielding political and economic power,
pietiekams konkurences un plašsaziņas līdzekļu īpašuma diversifikācijas līmenis un strikts nodalījums starp politisko varu un plašsaziņas līdzekļu un elektronisko saziņas līdzekļu uzņēmumu grupu interesēm;
an adequate level of competition and diversification of media ownership and strict separation between the political authorities and the interests of media and electronic communications groups;
stingri atkārto savu prasību Komisijai sākt Eiropas mēroga diskusiju par plurālismu un plašsaziņas līdzekļu īpašuma koncentrāciju, it īpaši, publicējot Zaļo grāmatu par šo tēmu;
Reiterates its request to the Commission to launch a debate at European level on pluralism and the concentration of media ownership, and in particular the publication of a Green Paper on the subject;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2005. gada novembrī atzina, ka minētā pāreja var aizkavēties, ja tās īstenošanu pilnībā noteiks konkurence, un ka valsts intervencei ir zināmas priekšrocības, ja tā, īpaši noteikumu jomā, izpaužas kā finansiāls atbalsts patērētājiem, informācijas kampaņas vai subsīdijas, kas paredzētas īpašu tirgus darbības traucējumu pārvarēšanai vai arī sociālās un reģionālās kohēzijas nodrošināšanai;
Is pleased that the Commission recognised, in November 2005, that the switchover might be delayed if it were left entirely to the free play of competition and that public intervention can bring benefits if it takes the form of legislation, financial support for consumers, and information campaigns or grants aimed at remedying specific weakness in the market or at ensuring social or regional cohesion;
uzsver, ka Komisijai valsts intervences gadījumā ir jāatbalsta dalībvalstis, ātri izskaidrojot apstākļus, kādos valsts intervence ir savietojama ar Kopienas tiesībām konkurences jomā, nevis liekot tām ieviest īpašu standartu;
Stresses that it is the Commission's task to support the Member States in the event of public-sector intervention, not by a commitment to introduce a specific standard but by clarifying, at an early stage, the conditions under which public-sector intervention is compatible with EC competition law;
uzsver, ka iespējamā valsts intervence nedrīkst izkropļot konkurenci, radīt diskrimināciju vai piešķirt privilēģijas konkrētiem tirgus dalībniekiem;
Stresses that any such public intervention must not distort competition, be discriminatory or place individual market players in a privileged position;
precizē, ka kabeļu tīkla paplašināšana, aptverot visas lielās teritorijas, nav ne tehniski, ne ekonomiski lietderīga (kā tas varētu būt mazāku, ļoti urbanizētu valstu gadījumā) un ka satelītapraide ne vienmēr ļauj nodrošināt televīzijas skatītāju vajadzības pēc vietēja mēroga nozīmes informācijas; lai nodrošinātu sabiedriskā televīzijas pakalpojuma vispārējo interešu uzdevuma pastāvību un tehnoloģisko neitralitāti, eiropiešiem jāizmanto vairāki savstarpēji papildinoši apraides līdzekļi;
States that, as extending a cable network to the whole of large territories is neither technically nor economically feasible (although it may be for smaller, densely urbanised countries), and satellite broadcasting does not always make it possible to meet viewers' requirements with regard to local services, Europe should commit itself to the principle of complementary transmission networks as a means of upholding the public-interest role of public television on a technologically neutral basis;
uzskata, ka ciparu tehnoloģiju izmantošana drīzumā jāapspriež Eiropas mērogā, lai vienotos par vislabvēlīgākajiem nosacījumiem jauno audiovizuālo un telekomunikāciju pakalpojumu (augstas izšķirtspējas televīzijas, mobilās televīzijas un ātrdarbīgu fiksēto un mobilo pakalpojumu) attīstībai;
Considers that there should be consultation at European level as soon as possible on how to use the digital dividend in order to secure the most favourable conditions for the development of new audiovisual and telecommunications services (HDTV, mobile television and fixed and mobile high-speed services);
uzstāj, ka apraides spektra resursu pārdali nevajadzētu atstāt tikai konkurences noteikumu ziņā un ka jāparedz atbilstīgi pasākumi, lai atbrīvojušās frekvences pirmām kārtām izmantotu novatoriskiem, kvalitatīviem un saturā daudzveidīgiem pakalpojumiem;
Stresses that the redistribution of spectrum resources must not be left to the free play of competition and that appropriate measures must be envisaged to ensure that the frequencies released are used primarily for innovatory services offering high quality and diversity of content;
uzskata, ka no regulējuma aspekta ir svarīgi nodrošināt, ka elektronisko saikņu, tādu kā programmu elektroniskās rokasgrāmatas, interaktīvo programmatūru vai satura aizsardzības tehnoloģiju (t.i., digitālo tiesību pārvaldības sistēmu), kontrole nekavētu pakalpojumu sniedzējus saglabāt taisnīgu piekļuvi to publikai;
Considers that for the purposes of regulation, it is important to ensure that control of electronic gateways such as electronic programme guides, interactive software or content protection technologies (i.e. systems for managing digital rights) does not prevent service providers maintaining fair access for their audiences;
Sabiedriskie audiovizuālie pakalpojumi
Public audiovisual services