natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ES atjaunojamo energoresursu nozares ražotāji, pateicoties ieguldījumiem pētniecībā, ieņem vadošo vietu pasaules tirgū un tādējādi ievērojami sekmē darbavietu radīšanu un ES konkurētspēju, kas ir Lisabonas stratēģijas mērķi;
whereas EU industries in the renewable energy sector are global market leaders thanks to their investment in research and thus make an important contribution to job creation and EU competitiveness, objectives set out in the Lisbon Strategy,
tā kā nepastāv tiesību normas, kas reglamentē atjaunojamo energoresursu izmantošanu apsildei un dzesēšanai;
whereas no legal provisions exist on heating and cooling from renewable sources of energy,
tā kā atjaunojamie energoresursi ir ilgtspējīgu jaukto enerģijas veidu pamatelements, kas:
whereas renewable sources of energy are a key element in a sustainable energy mix, contributing to:
samazina atkarību no importa un ļauj izmantot dažādus degvielas veidus,
reduced import dependency and diversification of the fuel mix,
samazina CO2 un citu vielu emisiju,
lower CO2 and other emissions,
sekmē jaunu novatorisku tehnoloģiju attīstību,
the development of new innovative technologies,
veicina nodarbinātību un reģionālās attīstības iespējas;
employment and regional development opportunities,
tā kā atjaunojamo energoresursu tirgus attīstība dalībvalstīs ievērojami atšķiras ne tikai atšķirīga potenciāla dēļ, bet arī atšķirīgu un atsevišķos gadījumos neatbilstīgu politisko un tiesisko pamatnosacījumu dēļ, kā arī pārlieku administratīvo šķēršļu dēļ, kas daudzos gadījumos kavē projektu īstenošanu;
whereas market developments in renewable energies vary enormously from one Member State to another, not only because of differences in potential, but also because of different, and in some cases inadequate, political and legal framework conditions, as well as excessive administrative obstacles to project implementation in many cases,
tā kā ģeoloģiskie, hidroloģiskie un klimatiskie apstākļi dalībvalstīs ievērojami atšķiras un tā kā tādēļ dalībvalstīs ievērojami atšķiras atjaunojamo energoresursu attīstības potenciāls;
whereas geological, hydrological and climatic conditions vary greatly in the Member States and whereas the potential for developing renewable energies therefore varies greatly from one Member State to another,
tā kā energoefektivitātes uzlabošana vismaz par 20 % līdz 2020. gadam ir svarīgs priekšnosacījums, lai veiksmīgi sasniegtu mērķi - atjaunojamo energoresursu 20 % īpatsvaru;
whereas achieving at least a 20% energy efficiency improvement by 2020 is essential to successfully achieving the 20% renewables target,
tā kā atjaunojamo energoresursu tirgus veicināšana palīdzēs sasniegt pārskatītos Lisabonas mērķus, paaugstinot nodarbinātības, pētījumu un jauninājumu līmeni dalībvalstīs un Eiropas Savienībā;
whereas the promotion of a renewable energy market will help achieve the revised Lisbon objectives by increasing employment and the research and innovation efforts of the Member States and of the EU,
tā kā plašāk jāizmanto ES pētniecības un tehnoloģiju programmas, lai veicinātu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju attīstību, kā tas atspoguļots Septītajā pamatprogrammā, un tā kā vienlaikus jāuztur un jāsekmē esošās tehnoloģiskās priekšrocības un Eiropas uzņēmumu eksporta potenciāls;
whereas greater use should be made of the EU's research and technology programmes to encourage the development of renewable energy technologies, as is reflected in the FP7 Programme and whereas, at the same time, the existing technological advantage and export potential of European enterprises should be maintained and promoted,
tā kā autodegviela ir ievērojams un pieaugošs CO2 emisijas avots, kā arī galvenais gaisa piesārņojuma cēlonis pilsētu centros;
whereas transport fuels are a substantial and growing source of CO2 emissions as well as being the main cause of air pollution in urban centres,
tā kā enerģētikas problēmu ilgtspējīgs risinājums ir jāpanāk, plašāk izmantojot atjaunojamos energoresursus, arvien uzlabojot energoefektivitāti, energotaupību un tehniskos jauninājumus, kas ļauj izmantot vietējos enerģijas avotus, nekaitējot klimatam;
whereas sustainable solutions to the energy challenges are to be achieved through increased use of renewables, greater improvements in energy efficiency, energy savings and technological innovations in the climate-friendly use of local energy sources,
tā kā apkures un dzesēšanas nozarē pastāv unikālas iespējas izmantot ne tikai atjaunojamos energoresursus, bet arī siltuma pārpalikumus no elektroenerģijas ražošanas, rūpniecības un atkritumu sadedzināšanas, tādējādi samazinot fosilā kurināmā izmantošanu un ierobežojot CO2 emisiju;
whereas the heating and cooling sector offers a unique opportunity to use not only renewables but also surplus heat derived from electricity production, industry and waste incineration and thereby to reduce the use of fossil fuels and limit CO2 emissions,
tā kā ir nepieciešams gan nodrošināt Eiropas Savienības pilsoņiem drošu augstas kvalitātes energoapgādi, gan aizsargāt vidi, pildot sabiedrisko pakalpojumu un universālā pakalpojuma saistības;
whereas it is indispensable both to ensure that Union citizens have a secure, high-quality supply of energy and to protect the environment, in accordance with public service and universal service obligations,
tā kā spēkā esošā Kopienas tiesiskā regulējuma īstenošana enerģētikā ir neapmierinoša, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem, šāds stāvoklis neveicina investoru ilgtermiņa uzticību;
whereas implementation of the existing Community legal framework for the energy sector is unsatisfactory, in particular in the case of renewables, a state of affairs which does not maintain the long-term confidence of investors,
tā kā atļaujas izsniegšanas procedūras atjaunojamās enerģijas ražošanas projektiem, pārvades līnijām un sadales tīkliem, kuras prasa daudz laika, ir galvenais šķērslis atjaunojamo energoresursu straujai attīstībai;
whereas lengthy authorisation procedures for renewable energy generation projects, transmission lines and distribution networks are a major obstacle to the rapid development of renewable sources,
tā kā skaidru aizsardzības pasākumu trūkums vides un sociālajā jomā, jo īpaši biodegvielas gadījumā, var radīt smagas sekas, piemēram, arvien lielāku tropu mežu izciršanu, ievērojami nesamazinoties siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijai;
whereas the lack of clear environmental and social safeguards, especially in the case of biofuels, could lead to significant negative effects, such as an increase in tropical deforestation, without any significant reduction in greenhouse gas emissions,
tā kā centieni novērst klimata pārmaiņas nedrīkst apdraudēt centienus aizsargāt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas,
whereas efforts to tackle climate change should not jeopardise efforts to protect biodiversity and ecosystems,
aicina Komisiju vēlākais 2007. gada beigās iesniegt atjaunojamo energoresursu tiesiskā regulējuma priekšlikumu, kas būtu jāpieņem koplēmuma procedūrā saskaņā ar EK līguma 175. panta 1. punktu; uzsver, ka šajā tiesiskajā regulējumā ir jāatstāj spēkā esošie tiesību akti atjaunojamās elektroenerģijas un biodegvielas nozarē, bet tas ir jāpapildina un jāpilnveido, pievienojot uz nākotni vērstus tiesību aktus par atjaunojamās enerģijas īpatsvara palielināšanu apkurē un dzesēšanā; mudina Komisiju piedāvāt sektorālu pieeju tiesiskajā regulējumā, nosakot skaidrus un izpildāmus saistošus mērķus elektroenerģijas, transporta, kā arī apkures un dzesēšanas nozarei;
Calls on the Commission to present by the end of 2007 at the latest a proposal for a renewable energy legislative framework to be adopted by co-decision on the basis of Article 175(1) of the EC Treaty; stresses that this legislative framework should maintain existing legislation for the renewable electricity and biofuels sectors, but must be strengthened and improved and accompanied by ambitious legislation on increasing the share of renewable energy for heating and cooling; urges the Commission to propose a sectoral approach within the legislative framework, setting clear and realistic binding targets for the electricity, transport and heating and cooling sectors;
mudina Komisiju nākamajā emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) pārskatīšanas priekšlikumā nodrošināt labāku enerģijas ražošanas ārējo izmaksu internalizāciju, rīkojot ETS kredītu pārdošanu izsolē, lai radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus atjaunojamiem energoresursiem un nodrošinātu taisnīgu oglekļa cenu;
Urges the Commission in its forthcoming proposal for revision of the Emissions Trading Scheme (ETS), to ensure the better internalisation of the external cost of energy production through the auctioning of ETS credits, so as to create a level playing field for renewable energies and to ensure a fair price for carbon;
uzskata, ka uz mūsu planētas ir atjaunojamo energoresursu pārpilnība un mūsu uzdevums ir no tiem iegūt enerģiju; iesaka ETS izsolē gūtos ieņēmumus un citus pētniecībai paredzētos līdzekļus izmantot atjaunojamo energoresursu pētījumiem, tostarp par tādiem daudzsološiem un potenciāli iespējamiem enerģijas veidiem kā osmozes enerģija, plūdmaiņas enerģija, viļņu enerģija, koncentrēta saules enerģija, augšējo atmosfēras slāņu vēja enerģija, pūķveida ģeneratoru (
Believes that renewable energy sources are abundant on our planet and that the challenge is to extract energy from them; recommends that the revenues generated from ETS auctioning and research funds should be used for research into renewable sources of energy, including promising and challenging sources, such as osmosis energy, tidal energy, wave energy, concentrated solar power, high altitude wind power, laddermill energy and algae fuel technology;
uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt un īstenot rīcības plānus atjaunojamo energoresursu jomā (RPAE) Kopienas un valsts līmenī, un norāda, ka tie ir jāizmanto, lai izveidotu patiesi kopēju Eiropas enerģētikas politiku;
Emphasises the importance of creating and implementing Renewables Action Plans (RAPs) at Community and national levels and stresses that these should serve to contribute to a real Common European Energy Policy;
aicina tajos iekļaut nozaru mērķus, lai visās nozarēs veicinātu investīcijas, jauninājumus un pētījumus; atzīmē, ka, ja tehnikas attīstības vai rentabilitātes apsvērumu dēļ ir jāpielāgo nozares mērķi, to var veikt, regulāri pārskatot šos rīcības plānus un ņemot vērā vajadzību nodrošināt ieguldījumu sistēmas stabilitāti;
Calls for sectoral targets to be incorporated into the RAPs to encourage investment, innovation and research in all sectors; notes that, where technological development or questions of cost efficiency call for adjustment of realistic sector targets, this could be done on review of the RAPs on a regular basis with account being taken of the need for stability in the investment framework;
aicina stratēģiski novērtēt rīcības plānu ietekmi uz vidi un uzskata, ka rīcības plānos ir īpaši jāņem vērā vajadzība saskaņot atjaunojamās enerģijas ražošanu ar citiem vides aspektiem (mežu ilgtspējīga apsaimniekošana, bioloģiskā daudzveidība, augsnes degradācijas novēršana, siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisija utt.);
Calls for strategic environmental impact assessment of RAPs and considers that RAPs should specifically address the need to reconcile renewable energy production with other environmental concerns (sustainable forest management, biodiversity, preventing soil degradation, greenhouse gas emissions and so on);
mudina Komisiju un dalībvalstis iespējami īsā laikā vienoties par mērķi panākt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru 20 % apmērā, ņemot vērā rentabilitāti un nozares potenciāla analīzi katrā valstī, tā lai nodrošinātu visu dalībvalstu aktīvu iesaistīšanos; uzskata, ka visām dalībvalstīm ir jāpilda saistības sakarā ar atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanu proporcionāli savam potenciālam un jau veiktajam ieguldījumam, neraugoties uz to, ka dažas dalībvalstis nepietiekami piedalās pašreizējos ES pasākumos atjaunojamo energoresursu jomā;
Urges the Commission and the Member States to reach agreement as soon as possible on assigning the 20% renewables target, taking into account cost-effectiveness and sectoral analyses of the potential in each country, in such a way as ensures an active commitment from all Member States; believes that, despite the fact that some Member States are lagging behind in their contributions to current EU measures on renewables, all Member States should fulfil their commitments to increase their share of renewables, in proportion to their potential and the contributions they have already made;
aicina Komisiju nākamajā likumdošanas priekšlikumā par atjaunojamiem energoresursiem paredzēt konkrētus pasākumus, lai veicinātu atjaunojamās elektroenerģijas izmantošanu ar mērķi līdz 2020. gadam vismaz divkāršot tās īpatsvaru Eiropas Savienības kopējā patēriņā;
Calls on the Commission to ensure that the forthcoming legislative proposal concerning renewable energies contains strong measures for the promotion of renewable electricity, with the aim of increasing its share in the EU from the present level to at least double that amount by 2020;
pauž nožēlu, ka reģionālās un vietējās varas iestādes Eiropas Savienībā joprojām izrāda pārāk mazu interesi par atjaunojamo energoresursu apgūšanu un izmantošanu;
Regrets that regional and local authorities in the EU continue to show too little interest in harnessing and using renewable energy sources;
norāda, ka katrai dalībvalstij brīvi jāizvēlas vispiemērotākie atjaunojamie enerģijas avoti, ņemot vērā atšķirīgo potenciālu attīstīt dažus atjaunojamos energoresursus, kuri atkarīgi no valsts ģeoloģiskajiem, hidroloģiskajiem un klimatiskajiem apstākļiem; tomēr uzstāj, ka mērķis iegūt 20 % enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem nozīmē, ka ir jāizmanto atjaunojamie enerģijas avoti, nevis citi enerģijas avoti ar zemu oglekļa saturu;
Considers that each Member State must be free to choose the most appropriate renewable energy sources given the differences in potential to develop certain renewable energies which are inherent in the geological, hydrological and climatic conditions in the Member States; insists, however, that the target of 20% of energy from renewables means the contribution from renewable energy sources, not other low-carbon energy sources;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt tādas tirgus vides izveidi, kas ir labvēlīga atjaunojamiem energoresursiem, jo tā aktīvi sekmē ražošanas decentralizāciju un šādas enerģijas izmantošanu;
Calls on the Commission and the Member States to contribute to the creation of a market environment that is favourable to renewables in that it actively promotes the decentralised production and use of this type of energy;
aicina Komisiju un dalībvalstis visos rīcības plānos iekļaut energoefektivitātes uzlabošanas paņēmienus, vienlaikus atzīstot, ka energoefektivitāte nav atjaunojamais enerģijas avots;
Calls on the Commission and the Member States to include energy efficiency scenarios in all RAPs while recognising that energy efficiency is not a renewable energy source;
atgādina, ka atjaunojamās enerģijas izmantošana un energoefektivitātes uzlabošana ir viens no labākajiem veidiem, kā pasargāt patērētājus un ražotājus no divējādām sekām, ko rada pieaugošais enerģijas imports un degvielas cenu celšanās; uzstāj, ka Eiropas kopējās enerģētikas politikas veidošana nedrīkst radīt jaunus sociālos šķēršļus un, īstenojot mērķi plašāk izmantot atjaunojamos energoresursus, enerģijas cenām ir jābūt pārredzamām un konkurētspējīgām;
Recalls that renewable energy and energy efficiency are among the best ways to shield both consumers and industry from the dual effects of increased energy imports and rising fuel costs; insists that the development of a Common European Energy Policy must not create any new social barriers and that energy prices must be transparent and competitive when pursuing the renewables target;
aicina Komisiju nodrošināt, lai Kopienas tiesību akti atjaunojamās enerģijas jomā un rīcības plāni ietver kritērijus un noteikumus, kas ļauj novērst konfliktus saistībā ar dažādiem biomasas izmantošanas veidiem;
Calls on the Commission to ensure that Community legislation relating to renewable energy and RAPs includes criteria and provisions to avert conflicts between different uses of biomass;
aicina Komisiju nodrošināt vajadzīgos līdzekļus un resursus rīcības plānu novērtēšanai un to efektīvās izpildes pārraudzīšanai, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu; iesaka paredzamajā tiesiskajā regulējumā atjaunojamo energoresursu jomā piešķirt Komisijai pilnvaras un vajadzīgos līdzekļus daļēji vai pilnībā noraidīt vai pieņemt rīcības plānus; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, ka atsevišķie mērķi tiesiskajā regulējumā kļūst par atzītu saistošu mērķi ES merogā;
Calls on the Commission to ensure that it has the necessary means and resources to assess the RAPs and to monitor their effective implementation, having due regard for the principle of subsidiarity; recommends that the future legislative framework for renewables should expressly confer on the Commission power and give it the necessary means to reject or accept any RAPs in part or in full; believes that the Commission must ensure that the individual targets in the legislative framework amount to an agreed, binding, EU target;
aicina rīcības plānus sadalīt posmos, tāpēc mudina Komisiju iekļaut priekšlikumā skaidri formulētu starpposma mērķi, norādot, cik lielam jābūt tās enerģijas īpatsvaram, kura iegūta no atjaunojamiem energoresursiem, lai nepieļautu novilcinājumu dalībvalstīs, un ik pēc trim gadiem, skaitot no priekšlikuma spēkā stāšanās dienas, pārskatīt rīcības plānus, lai Komisija varētu rīkoties vēl pirms 2020. gada, ja kāda dalībvalsts nepilda savas saistības; uzsver, ka dalībvalstīm, kuras neievēro saistības, ir jārēķinās ar savas rīcības sekām;
Calls for milestones to be included in the RAPs; therefore, urges the Commission to include in its proposal a clear mid-term target for the proportion of energy to be derived from renewable energy sources so as to avoid delays in the Member States and for reviews of the RAPs to be carried out every three years starting from the date of entry into force of the proposal, so that the Commission can take action before 2020 if any Member State is not fulfilling its obligations; stresses that Member States which fail to honour their commitments must suffer the consequences;
pauž nožēlu, ka ES mērķis - līdz 2010. gadam panākt, ka atjaunojamās enerģijas īpatsvars kopējā ES enerģijas struktūrā ir 12 % - visdrīzāk netiks sasniegts;
Deplores the fact that the EU target of a 12 % renewable energy contribution to the EU energy mix by 2010 will, in all likelihood, not be met;
atzīmē, ka Komisijas izmantojamā statistikas metodika nepietiekami novērtē vēja un saules enerģijas nozīmi elektroenerģijas ražošanā, un tāpēc mudina Komisiju aprēķinos pamatoties uz galīgo enerģijas patēriņu un izstrādāt statistikas metodiku, kas nekaitē konkurencei starp dažādām energotehnoloģijām;
Notes that the Commission's current statistical methodology underestimates the contribution of wind and solar power to electricity production and therefore urges the Commission to base its calculations on final energy consumption and to develop a statistical methodology that does not distort competition between the various energy technologies;
Iekšējais tirgus un energotīklu infrastruktūra
Internal Market and the grid infrastructure
pauž nožēlu, ka Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē nepietiekami stingri aicināja pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi; uzskata, ka atjaunojamie energoresursi steidzami jāiekļauj iekšējā enerģijas tirgū; uzskata, ka ir jānodrošina vienādi nosacījumi visās dalībvalstīs, lai patiesi izveidotu iekšējo enerģijas tirgu;
Regrets that the European Council of 8 and 9 March 2007 did not call sufficiently strongly for completion of the internal energy market; believes that it is indispensable that renewables are rapidly integrated into the internal energy market; believes it is necessary to ensure equal conditions in every Member States in order for a real internal market for energy to develop;
uzskata, ka pārredzama, taisnīga un prioritāra piekļuve energotīkliem ir svarīgs priekšnosacījums, lai veiksmīgi integrētu un paplašinātu elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, un ka arī turpmāk jāvienkāršo un jāsaskaņo piekļuve energotīkliem un plānošanas procedūras, ņemot vērā atjaunojamo energotehnoloģiju attīstību un svārstīgo enerģijas plūsmu, lai nedestabilizētu iekšzemes energotīklus;
Finds that transparent, fair and priority access to the grids is an essential precondition for the successful integration and expansion of electricity generation from renewable sources and that grid access and planning procedures should be further simplified and harmonised, with account being taken of the development of renewable technologies and its intermittent flow of energy so as not to destabilise the national grids;
aicina visas dalībvalstis pielikt pūles, lai samazinātu administratīvo slogu un vienkāršotu atļaujas izsniegšanas procedūras, paredzot iespēju izveidot vienas institūcijas apstiprinājumu, kas atvieglos atļauju saņemšanu atjaunojamo energoresursu nozarē; aicina Komisiju noteikt prasību minimumu, lai novērstu administratīvos šķēršļus, cita starpā ieviest vienkāršotas procedūras;
Calls for increased efforts in each Member State to reduce administrative burdens and simplify authorisation procedures including the possibility to create a one-stop shop in order to facilitate the authorisation of renewables; calls on the Commission to establish minimum requirements for the removal of administrative barriers, including streamlined procedures;
aicina investēt līdzekļus elastīgā un racionalizētā energotīklu papildu infrastruktūrā un energotīklu pārvaldībā, lai uzlabotu sistēmas darbību un apgādes drošumu, samazinātu patērētāju izdevumus, uzlabotu piekļuvi atjaunojamiem enerģijas avotiem un atvieglotu to radīšanu; vērš uzmanību uz to, ka ir jāpaātrina apstiprināšanas procedūras un jāracionalizē juridiskās procedūras;
Calls for investment in additional, flexible, intelligent grid infrastructure and grid management in order to improve system operation, enhance security of supply, reduce consumer costs and improve access to and the generation of renewable energy sources; draws attention to the need to speed up approval procedures and streamline legal procedures;
aicina saprātīgāk koordinēt Eiropas plānošanas procedūras, atjaunojamo enerģijas avotu atrašanās vietas un piemērotus energotīklu starpsavienojumus;
Calls for increased efforts to be made to coordinate Europe planning procedures, sites for renewables and proper grid interconnections;
uzskata, ka, veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, vienlaikus ir jāuzlabo sadarbība starp valstu pārvades sistēmu operatoriem (PSO) energotīklu plānošanas un pārrobežu tirdzniecības jautājumos, lai veiksmīgi apvienotu svārstīgos enerģijas avotus;
Believes that the promotion of renewables must be accompanied by increased cooperation between national transmission system operators (TSOs) on grid planning and cross-border trade issues in order to successfully integrate fluctuating energy sources;
uzsver, ka jūras vēja enerģijai ir milzīgs attīstības potenciāls un tai var būt liela nozīme, lai panāktu Eiropas neatkarību no enerģijas importa, kā arī klimata aizsardzībā, tai pašā laikā norāda, ka vēl jāpieliek milzīgas pūles, lai pilnībā attīstītu šo potenciālu; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt jūras vēja enerģijas rīcības plānu, kas nodrošinās efektīvu Eiropas pieeju jūras energotehnoloģijai un veicinās ciešākus starpsavienojumus;
Stresses the enormous development potential of offshore wind energy and the significant contribution it could make to Europe's independence from energy imports and to climate protection, while pointing out that enormous efforts are still needed to fully develop this potential; therefore calls on the Commission to draw up an offshore wind energy action plan, embodying an efficient European approach to offshore technology and promoting stronger interconnections;