natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atbildīga attieksme attiecībā uz resursu izmantošanu;
responsible approach to the use of resources;
pasākumus energoresursu trūkuma novēršanai;
measures to address energy poverty;
energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu;
significant increase in energy efficiency;
enerģijas patēriņa ievērojamu samazināšanu;
significant reduction in energy consumption;
atjaunojamās enerģijas avotu īpatsvara palielināšanu;
increased share of renewable energy sources;
pasākumus CO2 emisijas samazināšanai;
measures to reduce CO2 emissions;
metodes un/vai procedūras, nepietiekamu vai apdraudētu resursu saglabāšanai;
methods and/or procedures which conserve scarce or endangered resources;
kvalitatīvu darba vietu radīšanas jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Creation of high-quality jobs':
darba apstākļu uzlabošanu;
improvement in working conditions;
augstas kvalitātes darbavietu skaita palielināšanu;
increase in the number of high-quality jobs;
progresīvu darba vietu radīšanu;
forward-looking sustainable job creation;
garantētu abu dzimumu līdztiesību darba tirgū;
guarantee of equal access to the labour market for both genders;
ražīguma paaugstināšanu;
increased productivity;
konkurētspējas uzlabošanu;
improved competitiveness;
konkrētai vietai nepiesaistītu darba vietu, piemēram, e - biznesa, radīšanu;
creation of jobs that are not tied to a particular location, such as e-business;
pasākumus lielākas darbaspēka specializācijas sasniegšanai;
measures to achieve greater specialisation of the workforce;
modernu informācijas un komunikācijas līdzekļu izmantošanu;
use of modern information and communication media;
ģimenes un darba dzīves saskaņošanu;
reconciliation of family and working life;
pasākumus mazaizsargātajām iedzīvotāju grupām (jauniešiem, sievietēm, invalīdiem, imigrantiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem, bezdarbniekiem vecumā virs 45 gadiem, neizglītotiem cilvēkiem);
measures aimed at the most vulnerable sectors of the population (for example, young people, women, persons with disabilities, immigrants, the long-term unemployed, unemployed persons aged over 45, those without any formal education);
transporta, telekomunikāciju, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu uzlabotu pieejamību;
improved accessibility and availability of transport, telecommunications, education and health services;
mūžizglītības jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Lifelong learning':
apmācības standartu kvalitātes uzlabošanu un piedāvājuma skaita palielināšanu, jo īpaši attiecībā uz sevišķi neaizsargātu vai īpaši riskam pakļautu iedzīvotāju grupu iespējām (jauniešiem, sievietēm, invalīdiem, imigrantiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem, bezdarbniekiem, kas vecāki par 45 gadiem, neizglītotiem cilvēkiem);
qualitative improvement of training standards and quantitative increase in the training on offer, particularly with regard to the opportunities for sections of the population who are most disadvantaged or most at risk (for example, young people, women, persons with disabilities, immigrants, the long-term unemployed, unemployed persons aged over 45, people without schooling);
ciešu saikni starp izglītību, apmācību un profesionālo dzīvi;
the close link between education, training and working life;
apmācības projektu atbilstību kvalitātes un kvantitātes prasībām;
training projects that are tailored to requirements in terms of both quality and quantity;
moderno tehnoloģiju un paņēmienu ieviešanu un izmantošanu;
introduction and use of modern technologies and procedures;
pasākumus, lai radītu un saglabātu vēlmi mācīties;
measures to stimulate and maintain willingness to undertake training;
iespējas paaugstināt līdzdalības procentu apmācībā un
increased take-up of training opportunities;
valodu apmācību saistībā ar mūžizglītību;
life-long language training;
integrētas pilsētu attīstības jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Integrated urban development':
ilgtermiņa integrētu vietējā sabiedriskā transporta, gājēju, velosipēdistu un automobiļu satiksmes politiku, lai efektīvi iekļautu dažādus gan sabiedriskā, gan privātā transporta veidus;
long-term integrated policy for local public transport, pedestrians, cyclists and car use with a view to effective integration between the various modes of transport, both public and private;
efektīvu satiksmes pārvaldību;
efficient traffic management;
pilsētu tautsaimnieciskās attīstības veicināšanu;
promotion of the economic development of cities;
uzņēmējdarbības aktivitātes palielināšanu, pasākumus nodarbinātības stimulēšanai un tās drošuma veicināšanai, īpaši uzsverot jauniešu nodarbinātību un iesaistīšanos uzņēmējdarbībā, kā arī pasākumus sabiedrības dzīves uzlabošanai;
increase in entrepreneurial investment, measures to stimulate and secure employment with a special emphasis on youth employment and entrepreneurship - and to improve social life;
panīkušo un deindustrializēto teritoriju atjaunošanu un integrāciju,
regeneration and integration of neighbourhoods in decline and de-industrialised areas;
dzīves kvalitātes uzlabošanu pilsētu teritorijās; piemēram, piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem un to pieejamību;
improved quality of life in urban areas; for example the availability and accessibility of public services;
zaļo un atpūtas zonu izveidi, ūdens un energoresursu efektivitātes palielināšanu, jo īpaši mājokļu nozarē;
creation of green spaces and recreational areas and increased water and energy efficiency, in particular in the housing sector;
atvieglojumus invalīdiem;
facilities for people with disabilities;
tādas rīcības sekmēšanu, kuras mērķis ir piesaistīt iedzīvotājus, jo īpaši jauniešus, savām pilsētām;
promotion of actions aimed at binding the population, in particular young people, to their cities;
dzīves vidi: pilsētas, piepilsētas un tuvāko lauku vidi;
taking account of the living environment: urban, suburban and nearby rural environment;
pārmērīgas zemes izmantošanas samazināšanu, vairāk izmantojot novārtā pamestu zemi un izvairoties no pilsētu izplešanās;
reduction of excessive land usage by much greater redevelopment of waste land and avoiding urban sprawl;
pilsētas ērtību un transportlīdzekļu labāku pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām;
better accessibility of urban and transport amenities for persons with reduced mobility;
pilsētu un lauku apvidu mijiedarbības paplašināšanu;
increasing the interaction between towns and rural areas;
integrētas pieejas izmantošanu;
employment of an integrated approach;
demogrāfisko pārmaiņu jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Demographic change':
universālu piekļuvi pakalpojumiem;
universal access to services;
pastiprinātus pasākumus kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai;
enhanced measures to attract skilled workers;
visneaizsargātāko kategoriju pastiprinātu iesaistīšanu, izmantojot uzlabotu izglītību un apmācību;
enhanced involvement of the most vulnerable sectors through improved education and training;
pasākumus elastīga darba laika ieviešanai;
measures on flexible working time;
pasākumus strādājošu vecāku dzīves uzlabošanai, kas ļautu apvienot ģimenes un darba dzīvi;
measures to facilitate the life of working parents allowing reconciliation between family and working life;
pasākumus līdzsvarotai migrantu integrēšanai;
measures to promote the smooth integration of migrants;
invalīdu un gados vecu pilsoņu īpašās vajadzības;
the special needs of persons with disabilities and senior citizens;
ieguldījumu iedzīvotāju skaita līmeņa saglabāšanā (teritorijās, kuras cieš no depopulācijas);
contribution towards the maintenance of population levels (in areas suffering from depopulation);
pārrobežu sadarbības jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Cross-border cooperation':
pārrobežu kontaktu kvalitatīvu un kvantitatīvu uzlabošanu;
increase in quality and quantity of cross-border contacts;
pastāvīgu tīklu vai ilgtermiņa sadarbības sistēmu izveidošanu;
creation of permanent networks or of long-term cooperation schemes;
dažādu sistēmu un procedūru saskaņošanu;
harmonisation of different systems and procedures;
jaunu partneru iesaistīšanu;
involvement of new partners;
finansiālās neatkarības radīšanu;
establishment of financial independence;
zināšanu pastāvīgu nodošanu un apmaiņu pārrobežu mērogā;
permanent cross-border knowledge transfer and exchange;
partnerreģionu potenciāla kopīgu izmantošanu;
joint exploitation of potential in partner regions;
infrastruktūras savienojumus starp partnerreģioniem;
infrastructure connections between partner regions;
valsts un privātā sektora partnerības jomā iesaka ņemt vērā šādus faktorus:
Recommends that account be taken of the following factors for the area 'Public-private partnerships':
projektu ieviešanas kvalitatīvu uzlabošanu efektivitātes un rentabilitātes ziņā;
qualitative improvement of project implementation in terms of effectiveness and profitability;
projektu ātrāku īstenošanu;
faster project implementation;
pārredzamu riska sadales mehānismu;
transparent risk-spreading mechanism;
labāku projektu vadību;
better project management;
plašāku vietējo un reģionālo iestāžu un dalībnieku līdzdalību valsts un privātā sektora partnerībā;
increased participation of local and regional authorities and players in public-private partnerships;
skaidrus un pārredzamus rīcības noteikumus saistībā ar valsts sektora struktūru un uzņēmumu darbību;
clear and transparent rules on conduct with regard to the activities of public-sector bodies and enterprises;
aicina Komisiju ņemt vērā nepieciešamību veicināt paraugpraksi finanšu darījumu jomā, jo īpaši saistībā ar finanšu darījumiem valsts un privātā sektora partnerībā, kā arī saistībā ar tiem, kuri saņem Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda atbalstu;
Calls on the Commission to take account of the need to promote best practices as regards financial arrangements, in particular those of public/private partnerships and those supported by the European Investment Bank and the European Investment Fund;
apzinās, ka projektā ir ļoti grūti ievērot visus iepriekš minētos kritērijus; tāpēc aicina Komisiju, pirms šo kritēriju piemērošanas, izveidot to sarakstu atbilstoši šo kritēriju prioritātei un noteikt tos, kuriem ir visaugstākā prioritāte, lai atvieglotu labāko projektu noteikšanu par paraugpraksi; uzsver nepieciešamību atklāti un pārredzami izmantot kopīgi atzītus kritērijus attiecībā uz paraugpraksi, kas ļaus labāk pārvaldīt, pieņemt un salīdzināt paraugpraksi un novērsīs neskaidrības saistībā ar citiem līdzīgiem noteikumiem;
Is aware that it is exceptionally difficult for a project cumulatively to meet all of the above criteria; calls on the Commission, therefore, before applying these criteria, to list them in order of priority and to determine those that represent a higher priority, so as to make it easier to designate noteworthy projects as best practices; stresses the need to use the commonly agreed criteria on best practices in an open and transparent way, which will allow a better management, acceptance and comparability of best practices and prevention of confusion with other similar terms;
aicina Komisiju, ņemot vērā terminu "paraugprakse", " labā prakse", kā arī " panākumu stāsts" izmantošanu nākotnē, ar minēto faktoru palīdzību izstrādāt skaidru un pārredzamu iedalījumu vai klasifikāciju projektu kvalificēšanai atbilstoši minētajiem apzīmējumiem;
Calls on the Commission, with a view to the future use of the terms 'best practices', 'good practices' and 'success stories', to work out a clear and transparent subdivision or gradation of these terms for the purposes of project description;
aicina Komisiju organizēt un saskaņot apmaiņu ar paraugpraksi, izmantojot reģionu tīklu, kā arī izveidot publisku vietni ar galveno šim nolūkam paredzēto informāciju visās Kopienas valodās;
Calls on the Commission to organise and coordinate the exchange of best practices through a network of regions, and to create a public website containing key information about the projects in all Community languages for this purpose;
iesaka Komisijai, saskaņā ar pašreizējo administratīvo regulējumu, izveidot Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā atbilstošu amata vietu, kas sadarbībā ar reģionu tīklu organizētu paraugprakses novērtēšanu, apkopošanu, kā arī apmaiņu, un kas darbotos kā pastāvīga kontaktpersona gan piedāvātāju, gan arī pieprasītāju pusei ar mērķi izveidot ilgtermiņa, pastāvīgu, uzticamu un veiksmīgu paraugprakses apmaiņu kohēzijas politikas jomā; aicina Komisiju ieviest šo paraugprakses kultūru visos savos dienestos;
Recommends that the Commission set up within the current administrative framework a specific office in the Directorate-General for Regional Policy to organise, in cooperation with this network of regions, the evaluation, collection and exchange of best practices and to act as a permanent contact point for both the supply and the demand side, with the aim of establishing a long-term, continuous, reliable and successful exchange of best practices in the field of cohesion policy; calls on the Commission to disseminate this good-practice culture to all its departments;
šajā sakarībā iesaka vērtēšanas mehānismos paredzēt un ievērot pārbaudītas un drošas metodes, kas jau ir izmantotas; uzskata, ka īpaša vērība jāveltī sadarbībai ar reģionālo iestāžu tīklu un specializētajām aģentūrām, kuras ir svarīgākā materiāla galvenais avots attiecībā uz vērtējamo paraugpraksi;
Proposes within this framework that the evaluation mechanisms should study and take into account tried and trusted methodologies which have already been implemented; believes that particular emphasis should be given to cooperation with a network of regional authorities and specialised agencies which are the key source for the primary material of best practices for evaluation;
iesaka Komisijai izmantot pieejamos Reģionu komitejas instrumentus, jo īpaši Lisabonas procesa uzraudzības platformu un Subsidiaritātes uzraudzības tīklu, veicinot paraugprakses apmaiņu starp reģioniem un dalībvalstīm, lai noteiktu un kopīgi izvēlētos mērķus, tad plānotu rīcību un, visbeidzot, veiktu kohēzijas politikas rezultātu salīdzinošu novērtējumu;
Recommends that the Commission use the available tools of the Committee of the Regions, in particular the Lisbon Monitoring Platform and the Subsidiarity Monitoring Network in order to exchange best practices between regions and Member States with a view to identifying and jointly determining the objectives, subsequently planning actions and, finally, undertaking a comparative evaluation of the results of cohesion policy;
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija par kohēzijas politikas papildināšanu un saskaņošanu ar lauku attīstības pasākumiem ( 2008/2100(INI) )
European Parliament resolution of 24 March 2009 on complementarities and coordination of cohesion policy with rural development measures ( 2008/2100(INI) )
ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, jo īpaši tās 9. pantu OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.
having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund OJ L 210, 31.7.2006, p 25.
ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.
having regard to Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion OJ L 291, 21.10.2006, p 11.
ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007. – 2013. gada plānošanas laikposms) OV L 55, 25.2.2006., 20. lpp.
having regard to Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) OJ L 55, 25.2.2006, p 20.
ņemot vērā Eiropas Savienības teritoriālo programmu, kā arī pirmo rīcības plānu ES Teritoriālās programmas īstenošanai,
having regard to the EU Territorial Agenda and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju - teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana ( COM(2008)0616 ,
having regard to the Commission Green Paper of 6 October 2008 on Territorial Cohesion-Turning territorial diversity into strength ( COM(2008)0616 ),
ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ORATE) pētījumu "Teritorijas nākotne, Eiropas teritoriālās attīstības scenāriji",
having regard to the report by the European Spatial Planning Observation Network (ESPON) entitled 'Territorial futures: Spatial scenarios for Europe",
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A6-0042/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6-0042/2009 ),
tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (OECD) definējusi, kas ir lauku apvidus, definīcijā iekļaujot tādus raksturlielumus kā zems iedzīvotāju blīvums un pakalpojumu nepieejamība, tā kā Komisija izmanto šo definīciju, lai noteiktu un izstrādātu šo apvidu attīstības mērķus;
whereas what constitutes a rural area has been defined by the Organisation for Economic Cooperation and Development , its definition incorporating characteristics such as low population density and lack of access to services, and whereas this definition is used by the Commission in order to identify and outline development objectives for these areas,
tā kā lauku apvidi dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi un tā kā lauku apvidi dažos reģionos un dalībvalstīs ir demogrāfiski un ekonomiski attīstījušies, turpretī daudzu apvidu iedzīvotāji aizplūst uz pilsētām vai arī meklē iespēju pārkvalificēties, radot lielas problēmas lauku apvidos;
whereas rural areas differ greatly from Member State to Member State and whereas, while rural areas in some regions and Member States have experienced demographic and economic growth, the inhabitants of many of these areas are migrating to urban areas or are seeking to retrain, thus creating immense challenges for rural areas,
tā kā lauku teritorijas veido līdz 80 % no ES teritorijas;
whereas rural areas account for up to 80% of EU territory,
tā kā to lauku apvidu, kas ir starpposms starp laukiem un pilsētām, kurus raksturo tāda tautsaimniecības struktūra, kas līdzīga tiem tuvējo pilsētu tautsaimniecības struktūrai, un atšķiras no to apvidu tautsaimniecības struktūras, kuri ir izteikti lauku, perifēri un izolēti apvidi;
whereas the needs of intermediate rural areas, which are characterised by an economic structure similar to that of the urban areas adjacent to them, differ from those of areas that are predominantly rural, peripheral or isolated,
tā kā viens no Eiropas Savienības mērķiem ir veicināt ekonomisko un sociālo attīstību un augstu nodarbinātības līmeni, kā arī sasniegt līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību;
whereas one of the Union's aims is to promote economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development,
tā kā ES tautsaimniecības, sociālo un teritoriālo kohēziju var stiprināt, izmantojot tautsaimniecības attīstību, nodarbinātības iespēju veicināšanu lauku un pilsētu teritorijās, kā arī nodrošinot vienādu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem;
whereas the economic, social and territorial cohesion of the EU can be enhanced through economic development, promotion of employment opportunities in rural and urban areas , and ensuring equal access to public services,
tā kā ar struktūrpolitikas reformu 2007. – 2013. gadam tika ieviestas izmaiņas fondu struktūrā, un pamats fondu abalsta piešķiršanai saistībā ar šo politiku, kā arī tika izveidots jaunais Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas saistīts ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), bet nav saistīts ar kohēzijas politiku;
whereas the reform of structural policy for the period 2007-2013 brought with it changes to the structure of the Funds and the basis for the allocation of assistance under this policy, and the establishment of a new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) linked to the common agricultural policy (CAP) and disconnected from cohesion policy,
tā kā ELFLA veiksmīgai darbībai ir ļoti svarīgi nodrošināt ELFLA finansētu darbību un struktūrfondu finansētu darbību savstarpēju papildināmību, kā arī atbalsta no dažādiem fondiem, jo īpaši no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā fonda (ESF) atbilstošu saskaņošanu, kā arī nodrošinātu šo fondu komplementaritāti;
whereas it is of key importance to the EAFRD's success to ensure mutual complementarity between activities co-financed under the EAFRD and those co-financed under the structural funds, and thus for the assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund and the European Social Fund (ESF), to be suitably coordinated and for the complementarity of those funds to be ensured,
tā kā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izveide, kā arī līdzekļu piešķiršanas lauku attīstībai noškiršana no kohēzijas politikas darbības jomas un reģionālās attīstības plašākas perspektīvas rezultāts nedrīkst būt, ka daži mērķi (vides aizsardzība, transports vai izglītība, piemēram) tiek dublēti vai vienkārši netiek ņemti vērā;
whereas the establishment of the EAFRD, the separation of rural development funding from the scope of cohesion policy and a broader regional development perspective must not result in some objectives (for example, environmental protection, transport and education) being either duplicated or omitted altogether,
tā kā pastāvīgs Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai naudas līdzekļu savstarpējs pārskaitījums gan lauksaimniekiem, gan lauku attīstības projektu virzītājiem rada nedrošību plānošanā;
whereas the permanent transfer of funds between the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and the EAFRD leads to planning insecurity for both farmers and rural development project promoters;
tā kā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, pastāv risks, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļi tiek lielā mērā izmantoti, lai stiprinātu tās tautsaimniecības konkurētspēju, kas koncentrēta svarīgākajos pilsētu centros vai dinamiskākajos reģionos, savukārt ELFLA finanšu līdzekļi galvenokārt paredzēti galvenokārt lauksaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, kas joprojām ir lauku teritoriju virzītājspēks, kā arī tādu darbību atbalstam, kas neattiecas uz lauksaimniecību, un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam lauku reģionos, kas rada nepieciešamību stiprināt sadarbību, lai neviens reģions nepaliktu bez līdzekļiem;
whereas, in view of budgetary constraints, there is a risk that funding available under the ERDF will be used to a large extent to boost economic competitiveness in larger urban centres or the most dynamic regions, while EAFRD financing will be focused on improving the competitiveness of agriculture, which continues to be the motor of rural areas, and will also be targeted at support for non-agricultural activities and the development of small and medium-sized enterprises (SMEs) in rural areas, with the result that there is a need for closer coordination to ensure that no areas are left without coverage,
tā kā MVU, it īpaši mikrouzņēmumiem un amatniecības uzņēmumiem ir svarīga nozīme sociālās un tautsaimnieciskās aktivitātes saglabāšanā lauku reģionos, kā arī to stabilitātes nodrošināšanā;
whereas SMEs, especially microbusinesses and craft undertakings, have a key role to play in preserving social and economic activity in the countryside and ensuring its stability,