natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka no finansējuma tiešā saņēmēja viedokļa pašreizējās sinerģijas ir atkarīga no saņēmēja organizatoriskās un stratēģiskās spējas apvienot dažādu ES instrumentu piedāvāto atbalstu; aicina reģionālos dalībniekus izstrādāt reģionālas stratēģijas, kas var atvieglot finansējuma apvienošanu;
Notes that actual synergies from the point of view of the direct beneficiary of funding depend on the beneficiary's organisational and strategic capacity to combine support from different EU instruments; calls on the regional actors to create regional strategies that can facilitate the combination of funding;
iesaka dalībvalstīm un Komisijai no struktūrfondiem piešķirt pietiekamus līdzekļus pētniecībai un inovācijām, it īpaši ilgtspējīgām inovācijām, un pastiprināt veiktspēju pētniecības jomā; uzsver nepieciešamību veicināt un piemērot veiksmīgus modeļus “zināšanu trijstūrī” un sadarbībā ar uzņēmumiem, pētniecības centriem, universitātēm un publiskām institūcijām nodrošināt ilgtspējīgu reģionālās pētniecības un stratēģiskas inovāciju pamatsistēmas attīstību; uzsver reģionālo uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstīto inovatīvo grupu potenciālu reģionālās konkurētspējas mobilizēšanā un atzinīgi vērtē grupu attīstības iekļaušanu gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā, gan Septītajā pamatprogrammā (Septītajā pamatprogrammā ‐ darbība “Zināšanu reģioni”); uzsver jaunās zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas izveidotas saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (ETI) un nodrošina saikni starp Eiropas vadošajām uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstītajām reģionālajām grupām; atzīmē, ka zināšanu apmaiņu reģionālajās grupās var atvieglot arī ar struktūrfondu palīdzību; uzsver, ka šādas grupas sniedz būtiskas iespējas it īpaši mazāk attīstītiem reģioniem;
Recommends that Member States and the Commission allocate sufficient resources from the SF for research and innovation, in particular sustainable innovations, and strengthen research capacities; stresses the need to promote and apply successful models in the knowledge triangle and to ensure the sustainable development of regional research and strategic frameworks for innovation in collaboration with enterprises, research centres, universities and public authorities; highlights the potential of knowledge-intensive regional innovative clusters in mobilising regional competitiveness and welcomes the inclusion of cluster development in both CIP and FP7 (Regions of Knowledge action in FP7); highlights the new Knowledge and Innovation Communities (KICs) established within the framework of the European Institute of Innovation and Technology (EIT), linking up leading European knowledge-intensive regional clusters; notes that knowledge exchange in regional clusters can also be facilitated by Structural Funds; emphasises that such clusters represent a major opportunity for disadvantaged regions in particular;
aicina reģionālās un vietējās varas iestādes efektīvāk izmantot struktūrfondus, lai, piemēram, izveidojot pētniecības infrastruktūru, attiecīgajos reģionos palielinātu veiktspēju pētniecības, zināšanu un inovāciju jomā, kas tiem ļautu piedalīties ES pētniecības un inovāciju pasākumos; mudina reģionus attiecībā uz struktūrfondiem noteikt pētniecības un attīstības prioritātes, kas papildinātu Septītās pamatprogrammas attiecīgās prioritātes, un aicina veikt ilgtermiņa plānošanu reģionālā līmenī, lai panāktu sinerģijas, kas izriet no finanšu instrumentu savstarpējās tematiskās papildināmības;
Calls on regional and local authorities to make better use of the SF to build up research, knowledge and innovation capacity in their regions, for instance by setting up research infrastructure, enabling them to take part in EU research and innovation activities; encourages regions to establish SF R&D priorities that are complementary with those of FP7 and calls for long-term planning at regional level in order to achieve synergies that derive from thematic complementarities between the financial instruments;
uzsver, cik svarīgi ir analizēt un integrēt paraugpraksi attiecībā uz politikas instrumentu sinerģijām, kā arī dalīties šajā paraugpraksē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot departamentu sadarbību un aicina to pilnveidot pētniecības un inovāciju potenciāla un vajadzību analīzi reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz pieejamo kvalitatīvo datu apkopošanu, kā arī ‐ kāda no šiem trim finanšu instrumentiem novērtēšanas procesā ‐ analīzi attiecībā uz savstarpējo saistību ar pārējiem instrumentiem, lai varētu sniegt kopējus norādījumus;
Highlights the importance of analysing, sharing and integrating best practices concerning synergies between the policy instruments; in this context, welcomes the efforts made by the Commission to improve inter-departmental cooperation and calls on it to step up regional-level analysis of research and innovation potential and needs, in particular as regards the collection of available qualitative data, as well as analysis of the interrelations with other instruments in the evaluation studies on either of the three financing instruments, in order to be able to provide joint guidance;
aicina Komisiju vienkāršot birokrātiskās procedūras attiecībā uz Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, lai pastiprinātu ar struktūrfondiem panākto sinerģiju ietekmi;
Calls on the Commission to simplify the bureaucracy for the FP7 and CIP in order to strengthen the effects of synergies with the Structural Funds;
aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā varētu atvieglot pieteikšanos atbalsta saņemšanai saistībā ar dažādām programmām, izmantojot datorprogrammas ar standartizētām rokasgrāmatām;
Calls on the Commission to carry out a study on how applying for support under the various programmes can be made easier using computer programs with standardised manuals;
mudina Komisiju turpināt darbības, kuru mērķis ir sinerģijas veicināšana, un pastāvīgi informēt Eiropas Parlamentu par to šo darbību īstenošanu, it īpaši par ES, no vienas puses, un dalībvalstu un reģionālo struktūru, no otras puses, vertikālo sadarbību;
Encourages the Commission to continue its activities aimed at fostering synergy, and to keep the European Parliament informed on their evolution, particularly on the situation of vertical cooperation between the EU and national and regional entities;
atbalsta dalībvalstu Septītās pamatprogrammas kontaktpunktu, pētniecības un attīstības programmu vadītāju un jauninājumu aģentūru ciešāku sadarbību, kas ļautu dažādus pētniecības un jauninājumu projektu veidus un posmus finansēt no dažādiem avotiem;
Supports stronger collaboration between national FP7 contact points, managers of R&D programmes and innovation agencies, allowing different aspects or phases of research and innovation projects to be funded from different sources;
atzinīgi vērtē ES stratēģijas projektā 2020. gadam likto uzsvaru uz politikas jomu savstarpējo atkarību, politikas integrācijas nozīmi un nepieciešamību pēc labākām sinerģijām, kā arī uz stiprāku partnerību valsts politikas izstrādē un īstenošanā; prasa apsvērt pilsētu un reģionu pausto nepieciešamību pēc visaptverošākas pamatsistēmas trijās politikas jomās, tostarp pēc tehniskās sadarbības struktūras izveides Komisijā, lai uzraudzītu un koordinētu sinerģijas saistībā ar pētniecības un attīstības programmām, kā arī prasa, lai to iesaista ES finansēšanas instrumentu un valsts atbalsta noteikumu izstrādē un īstenošanā; aicina šajā sakarībā nodrošināt īpašu lomu teritoriālajai kohēzijai;
Welcomes the emphasis in the draft EU 2020 strategy on the interdependence between policies, the importance of policy integration and the need for better synergies and stronger partnership in the design and delivery of public policies; calls for consideration to be given to the need expressed by cities and regions for a more comprehensive framework in the three policy areas including a technical liaison structure within the Commission to monitor and coordinate synergies for innovation and research and development programmes, and to be associated to the design and implementation of EU funding instruments and state aid regulations; calls as well for territorial cohesion to play a special role in this regard;
uzskata, ka nākotnes pētniecības, attīstības un inovāciju programmām būtu jāpapildina dalībvalstu centieni, orientējot tos un padarot dinamiskākus, lai piešķirtu jaunu impulsu zināšanu, inovāciju, attīstības un pētniecības, attīstības un inovāciju jomā izdarīto valsts investīciju vadošajai lomai un pastiprinātajai ietekmei uz rezultātu;
Believes that future R&D&I programmes should complement national efforts, orienting and dynamising them with a view to revitalising the guiding role and multiplier effect of knowledge, innovation, development and national investment in R&D&I;
uzsver, ka, lai konsolidētu zināšanas un inovācijas kā turpmākās ekonomiskās izaugsmes virzītājspēku, ir jāuzlabo izglītības kvalitāte, jābalstās uz pētniecības rezultātiem, jāveicina inovāciju un zināšanu nodošana visā Eiropas Savienībā, pēc iespējas vairāk jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, jānodrošina novatorisku ideju īstenošana jaunos produktos un pakalpojumos, kas veicina izaugsmi, rada kvalitatīvas darbavietas un palīdz risināt sociālo izmaiņu radītās problēmas Eiropā un visā pasaulē, jāveicina uzņēmējdarbība, par prioritārām jānosaka patērētāju vajadzības un tirgus iespējas un jānodrošina pieejams un atbilstīgs finansējums, pamatojoties uz struktūrfondu būtisko nozīmi;
Stresses that in order to consolidate knowledge and innovation as motors of future economic growth, it is necessary to improve the quality of education, build on the results of research, promote innovation and the transfer of knowledge Union-wide, exploit ITCs to the maximum, ensure that innovative ideas are reflected in new products and services that generate growth and quality jobs and contribute to meeting the challenges of social change in Europe and the world, encourage entrepreneurship, prioritise user needs and market opportunities, and guarantee funding of an accessible and adequate nature on the basis of a key role for the Structural Funds;
atbalsta ES stratēģijas 2020. gadam trīs vadošās iniciatīvas saprātīgas izaugsmes nodrošināšanai, proti, “Inovāciju Eiropas Savienība”, “Jaunatne kustībā” un “Eiropas digitālā programma”, kuru īstenošanā struktūrfondiem būs būtiska nozīme;
Supports the three flagship initiatives of the EU 2020 Strategy for achieving intelligent growth, namely ‘Innovation Union’, ‘Youth on the move’ and ‘A digital agenda for Europe’, in whose implementation the Structural Funds will have a key role to play;
uzskata, ka spēcīga un labi finansēta ES reģionālā politika, no kuras labumu gūst visi ES reģioni, ir priekšnosacījums ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanai, lai nodrošinātu saprātīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi ar augstu nodarbinātību un ražīgumu, kā arī sociālās, ekonomikas un teritoriālās kohēzijas sekmīgai īstenošanai; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ES stratēģijā 2020. gadam piešķirta pētniecībai un inovācijām;
Considers that a strong and well-financed EU regional policy which benefits all EU regions is a precondition for delivering the objectives of the EU 2020 Strategy, in order to secure intelligent, sustainable and integrative growth with high levels of employment and productivity, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion; stresses in this context the importance placed by the EU 2020 Strategy on research and innovation;
uzsver nepieciešamību pārskatīt un nostiprināt inovāciju veicinošu ES instrumentu, piemēram, struktūrfondu, EAFRD, Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas, KIP un ETS, nozīmi, lai racionalizētu administratīvās procedūras, veicinātu pieeju, it sevišķi MVU pieeju, finansējumam un ieviestu inovatīvus stimulēšanas mehānismus, kas balstīti uz mērķu saistībā ar saprātīgu, ilgtspējīgu un integrētu izaugsmi sasniegšanu, kā arī, lai veicinātu ciešāku sadarbību ar EIB;
Stresses the need to review and consolidate the role of the EU instruments that support innovation, namely the Structural Funds, the EAFRD, the Framework Programme for Research and Development, the CIP and the SET plan, with a view to rationalising administrative procedures, facilitating access to funding, especially for SMEs, and introducing innovative incentive mechanisms based on achieving objectives linked to intelligent, sustainable and integrative growth, as well as to promoting closer cooperation with the EIB;
30.uzskata, ka struktūrfondi ir piemērots instruments vietējo un reģionālo iestāžu atbalstam to centienos veicināt jaunradi un inovācijas; uzsver, ka nepieciešama lielāka elastība, lai nodrošinātu ātru šī finansējuma izmantošanu novatorisku uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanai; šajā sakarībā uzsver kohēzijas politikas pievienoto vērtību, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem plašā mērogā, kura izpaužas kā iespējas saņemt viegli pieejamu atbalstu un uzlabota piekļuve pētniecībai un uz praktisku izmantošanu orientētu tehnoloģiju un inovāciju nodošanai; 31.
30Considers that the Structural Funds are the appropriate instrument for supporting local and regional authorities in their endeavours to promote creativity and innovation; underlines the need for greater flexibility to ensure the swift use of this funding for purposes of promoting innovative business initiatives; underlines in this context the added value of cohesion policy, particularly to small and medium-sized enterprises on a wide scale, by offering easily accessible support and providing improved access to research and the transfer of technology and innovation, oriented towards practical application; 31.
iesaka visu finansējumu, kas attiecīgajā reģionā nav izmantots N+2 un N+3 gados, no jauna piešķirt reģionāliem projektiem un Kopienas iniciatīvām;
Recommends that the entirety of the funding not spent in a given region under N+2 and N+3 be assigned again to regionally based projects and Community initiatives;
atgādina, ka teritoriālajai kohēzijai ir horizontāls un daudznozaru raksturs un tādēļ ES politikas jomām ir jāveicina tās īstenošana; atkārto, ka šī koncepcija neaprobežojas ar reģionālas politikas ietekmi, bet ka tajā uzmanība veltīta arī koordinācijai ar citām ES politikas jomām, kuru mērķis ir ilgtspējīga attīstība un kuras sniedz reālus rezultātus reģionālā līmenī, lai attīstītu un pilnībā izmantotu reģionālā potenciāla īpašās formas un palielinātu to ietekmi uz vietas, palielinot reģionu konkurētspēju un pievilcību un panākot teritoriālo kohēziju; uzskata, ka “koncentrācija, sadarbība, savienošana” ir teritoriālās kohēzijas pamatkoordinātes, lai panāktu labāk līdzsvarotu teritoriālo attīstību Eiropas Savienībā;
Recalls that territorial cohesion has a horizontal, multi-sectoral character and therefore Union policies have to contribute to its achievement; reiterates that this concept is not limited to the effects of regional policy but also focuses on coordination with other Union policies that are targeted at sustainable development and offer tangible results at regional level, in order to develop and fully use the specific forms of regional potential and increase their impact on the ground, boosting regions' competitiveness and attractiveness and achieving territorial cohesion; is of the opinion that ‘concentration, cooperation, connection’ are the key coordinates of territorial cohesion in order to reach a better balanced territorial development in the EU;
uzsver, ka ir nepieciešama uz konkrētu vietu balstīta politika, un uzskata, ka pilsētās un reģionos būtu jāīsteno pārdomāta un ilgtspējīga specializācija, nosakot dažas uz ES mērķiem un šo pilsētu un reģionu vajadzībām pamatotas prioritātes, kas norādītas to reģionālajās inovāciju stratēģijās, un novirzot piešķirtos ES līdzekļus šīm noteiktajām prioritātēm; uzskata, ka reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēju un uzņēmēju spēja piesaistīt zināšanas un padarīt tās par ilgtspējīgu konkurējošu priekšrocību ir ļoti svarīga reģiona ekonomiskās darbības rezultātu uzlabošanai, nodrošinot pievienoto vērtību arī apkārtējiem reģioniem, tostarp kaimiņos esošo dalībvalstu reģioniem;
Highlights the need for place-based policies and considers that cities and regions should pursue smart and sustainable specialisation by defining a few innovation priorities based on the EU objectives and on their needs, as identified in their Regional Innovation Strategies, and concentrate earmarked EU resources on these identified priorities; is of the opinion that the capacity of regional decision makers and entrepreneurs to attract and turn knowledge to sustainable competitive advantage is crucial for a region's economic performance with an added value also for surrounding regions, including parts of neighbouring Member States;
norāda, ka pētniecība un jauninājumi, it īpaši attiecībā uz zema vai nulles oglekļa emisijas līmeņa un energotaupības nodrošināšanu, ir būtiski svarīgi, lai risinātu globālus uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņas un energoapgādes drošība, kā arī lai uzlabotu konkurētspēju reģionālā un vietējā līmenī;
Points out that research and innovation, in particular as regards the development of low or zero carbon emissions and energy savings, are of critical importance for addressing global challenges, such as climate change and security of energy supplies, and also for improving competitiveness at regional and local level;
atbalsta Reģionu komitejas priekšlikumu izveidot “virtuālu jaunrades tīklu”, kas būtu pieejams visiem (uzņēmumiem, vietējām un reģionālām iestādēm, centrālajām valsts iestādēm, privātajam sektoram un pilsoņiem), sniegtu konsultācijas un palīdzību un nodrošinātu pieeju riska kapitālam un tehniskiem pakalpojumiem; uzsver, ka virtuālam tīklam ir papildu priekšrocība ‐ tas salu, attālu reģionu, lauku apvidu, kalnainu un reti apdzīvotu apgabalu iedzīvotājiem nodrošina atvieglotu piekļuvi speciālistu konsultācijām, izglītībai un informācijai, uzņēmējdarbības atbalstam un ieteikumiem finanšu jomā;
Supports the proposal of the Committee of the Regions for the creation of a ‘virtual creativity network’ that would be open to all (businesses, local and regional authorities, central public authorities, the private sector and citizens) and would provide advice, assistance and access to venture capital and technical services; stresses that a virtual network offers the additional advantage of giving the inhabitants of islands, outlying regions, rural areas, mountain areas and sparsely populated areas easier access to expert advice, education and information, business support and financial guidance;
norāda, ka starptautiskā sadarbība ir Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas būtība un ka teritoriālajai sadarbībai (ar starptautisku, starpreģionu un pārrobežu programmu starpniecību) struktūrfondos ir atvēlēta galvenā loma; aicina Komisiju, palielinot Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa atpazīstamību, pastiprināt tā nozīmi nākotnē; aicina Komisiju izvērtēt iespējas pastiprināt teritoriālo sadarbību inovāciju jomā attiecībā uz katru kohēzijas politikas mērķi; norāda, ka labāka informētība par Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas rezultātiem reģionālā līmenī sekmētu ES reģionālās politikas un šo programmu praktisku koordinēšanu; mudina Komisiju pievērst šādai koordinēšanai īpašu uzmanību; mudina dalībvalstis, izstrādājot saskaņotas reģionālās vai valsts stratēģijas sinerģiju panākšanai, īstenot turpmākus pasākumus efektīvai valstu sadarbībai; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot ar šo jautājumu saistīto datu vākšanu un pieejamību;
Points out that transnational cooperation is the essence of FP7 and CIP, and that territorial cooperation (via transnational, interregional and cross-border programmes) is mainstreamed in the Structural Funds; calls on the Commission to reinforce the European territorial cooperation objective in the future, through its further mainstreaming; invites the Commission to evaluate the possibilities of enhancing territorial cooperation in the field of innovation in each cohesion policy objective; points out that better knowledge of the results of FP7 and CIP at regional level would facilitate practical coordination between the EU Regional policy and these programmes; urges the Commission to pay particular attention to such coordination; encourages Member States to take further measures for effective transnational cooperation by developing coherent regional and national strategies for achieving synergies; calls the Commission and Member States also to facilitate development and accessibility of data on this issue;
uzsver, ka saskaņā ar Septīto pamatprogrammu atbalstu piešķir starptautiskās sadarbības dažādām formām gan ES, gan arī ārpus tās vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģijas nozarēm, kurās nepieciešams atbalstīt un nostiprināt augstas kvalitātes pētniecību, lai risinātu sociālās, ekonomiskās, vides un rūpniecības problēmas Eiropā;
Stresses that under the Seventh Framework Programme support is granted to transnational cooperation in its different forms both within and outside the EU, in a number of thematic areas corresponding to the main fields of knowledge and technology, within which it is necessary to support and consolidate high-quality research in order to tackle the social, economic, environmental and industrial challenges facing Europe;
aicina Komisiju analizēt struktūrfondu pārvaldības jomā jau veikto vienkāršošanas pasākumu ietekmi, lai sagatavotu turpmāko tiesisko regulējumu;
Calls on the Commission to analyse the impact of simplification measures already taken on the management of the Structural Funds with a view to preparing the future legislative framework;
atzīst, ka gan dalītai, gan centralizētai pārvaldībai ir nepieciešami specifiski noteikumi un ka Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā izmantotajai lejupējai pieejai un struktūrfondos izmantotajai augšupējai pieejai katrai ir savas priekšrocības; tomēr uzsver, ka ir jāsaskaņo dažādos instrumentus reglamentējošie noteikumi, procedūras un prakse (atbilstības noteikumi, standartvienības izmaksas, vienreizējās summas utt.) un jānodrošina labāka koordinācija (attiecībā uz priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu grafiku, tematiem, uzaicinājumu veidiem utt.); aicina Komisiju šajā nolūkā izpētīt iespējas, neskarot dalībvalstu un reģionu kompetenci saskaņā ar dalīto pārvaldību, vienlaikus uzlabojot administratīvo kultūru, kas veicina daudzdisciplīnu pieeju, izmantojot kopējas nozaru stratēģijas vairākās jomās un uzturot pastāvīgu dialogu starp dažādo politikas jomu izstrādātajiem un īstenotājiem, lai pastiprinātu politikas jomu saskaņotību; aicina Komisiju vienkāršot attiecīgo fondu administrēšanu un prasa veicināt abu atbalsta pīlāru īpašo potenciālu, tajā pašā laikā vienlaikus izmantojot sinerģijas un palielinot to ietekmi;
Acknowledges that both shared and centralised management require specific rules and that the top-down approach of FP7 and CIP and the bottom-up approach of Structural Funds each have their own merits; underlines, however, the need to harmonise the rules, procedures and practices (eligibility rules, standard unit costs, lump sums, etc.) governing different instruments and to ensure better coordination (of schedules of calls for proposals, themes and types of calls, etc.); calls on the Commission to explore possibilities to that end, without prejudice to competences of Member States and regions under shared management, while encouraging an administrative culture that promotes a pluridisciplinary approach via common cross-sectoral strategies in a range of subject areas, and via continuous dialogue between different policy communities in order to strengthen policy coherence; calls on the Commission to simplify the administration of the funds concerned and asks for the specific strengths of both support pillars to be promoted at the same time as making use of synergies and simultaneously increasing their impact;