natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka naftas cenu kāpuma radītais inflācijas spiediens palielina neskaidrību par to, kāda ir ar inflāciju saistītās valūtas tirgus spriedzes pakāpe, kas izraisa augstāku riska novērtējumu, apgrūtina likviditāti pasaules mērogā un mazina stabilitāti, it īpaši preču un akciju tirgos; brīdina, ka spekulācijai finanšu tirgos ar naftas cenām ir negatīva nozīme, kas savukārt pastiprina naftas cenu krīzi; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt detalizētu plānu par to, kā samazināt Eiropas Savienības atkarību no naftas importa un sākt pāreju uz tīru enerģiju; aicina izstrādāt integrētu ES mehānismu apgādes drošībai ārkārtas situācijās;
Stresses that inflationary pressure due to the rise in oil prices increases uncertainty about the extent of monetary tightening connected to it, leading to a higher perception of risk, tighter global liquidity, and increased volatility, particularly on commodity and equity markets; warns against the negative impact of oil price speculation on the financial markets, which in turn amplifies the oil price crisis; calls on the Commission and the Council to draw up a detailed plan to reduce the European Union's dependence on oil imports and initiate a shift towards clean energy; calls for an integrated EU emergency mechanism to guarantee security of supply;
uzsver, ka ir nepieciešams jauna veida politisks dialogs un sadarbība starp patērētājvalstīm, it īpaši ASV, Ķīnu, Indiju un Japānu; atzīmē, ka ir nepieciešams līdzīgs dialogs starp galvenajām patērētājvalstīm un ražotājvalstīm, lai izstrādātu globālu pieeju enerģētikas jomā; uzskata, ka šo jauno globālā enerģētikas dialoga veidu mērķim jābūt padarīt globālos enerģijas tirgus stabilākus, drošākus un pārredzamākus, vienlaikus nodrošinot arī turpmāku atbalstu tīras enerģijas avotiem un energoefektivitātei;
Stresses the fact that a new form of political dialogue and cooperation among consumer countries has become indispensable, especially with the United States, China, India and Japan; notes that a similar dialogue between key consumer and producer countries has also become necessary in order to develop a global approach to energy; believes that these new forms of global energy dialogue should aim at making global energy markets stable, secure and transparent, and at the same time provide a continued boost in support for clean energy sources and energy efficiency;
aicina Komisiju un Padomi veicināt starptautiski atzītu starpniecības sistēmu strīdu un domstarpību risināšanai energoapgādes un sadales jomā; uzskata, ka Eiropas Savienība var sākt šādu procesu, izstrādājot starpniecības sistēmu kā daļu no tās kaimiņattiecību politikas un veidojot to arī kopā ar citām lielākajām piegādātājām valstīm, kā arī aktīvi attīstot šo starpniecības sistēmu pasaulē; uzskata, ka tādējādi ES ir jāizstrādā standartizēta pieeja starptautiskajai enerģijas sadales pārvaldībai;
Calls on the Council and the Commission to promote an internationally recognised mediation system for conflicts and disputes concerning the delivery and distribution of energy; believes that the European Union could initiate such a process by developing a mediation system as part of its neighbourhood policy and also with other key supplier countries, as well as by actively promoting this mediation system globally; takes the view that the EU should therefore develop a model approach to the international management of energy distribution;
atzinīgi vērtē Enerģētikas kopienas līgumu, kas ir ļoti svarīgs ieguldījums Dienvidaustrumeiropas stabilizācijā, atvērtos enerģijas tirgos un Eiropas tranzīta tīklu drošībā; aicina pakāpeniski iekļaut Enerģētikas kopienā arī Norvēģiju un Turciju, kā arī visas Eiropas Kaimiņattiecību politikā iesaistītās valstis;
Welcomes the draft Energy Community Treaty as an essential contribution to the stabilisation of south-east Europe, to the openness of energy markets and to the security of transit routes in Europe; calls for the gradual extension of the Energy Community to encompass Norway and Turkey and all countries involved in the European Neighbourhood Policy;
uzsver, ka nepieciešamība mainīt pašreizējo enerģijas ražošanas kompleksu nav apgrūtinājums, bet gan iespēja; saules, vēja, biomasas enerģijas, hidroenerģijas vai ģeotermālās enerģijas izmantošana un enerģētiski daudz efektīvākas tehnoloģijas palīdzēs izpildīt saistības, kas tika parakstītas Kioto un pieņemtas saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī veicinās jauninājumus, darbavietu radīšanu un konkurētspēju Eiropā;
Stresses that the need to change the current energy production mix is not a burden but an opportunity and that the use of solar, wind, biomass, hydro or geothermal energy and more energy-efficient technologies will help to fulfil the commitments made in Kyoto and under the UN Framework Climate Change Convention and will also strengthen innovation, job creation and competitiveness in Europe;
mudina 2007. gada pavasara Eiropadomi atbalstīt Komisijas ierosināto rīcības plānu, kurā jābūt vismaz šādiem punktiem: enerģētikas politikas centrā izvirzīt patērētāju, neatkarīgi no tā vai tās ir mājsaimniecības, komerciāli vai industriāli lietotāji; saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu izstrādāt ceļvedi, lai panāktu, ka līdz 2020. gadam atjaunīgo enerģiju daļa ir 20 % un līdz 2020. gadam visās rūpnieciski attīstītajās valstīs CO2 izmešus samazina par 30 %, kā arī līdz 2020. gadam CO2 izmešus visā Eiropas Savienībā samazina vismaz par 20 %; kā arī ES mērķi–līdz 2020. gadam uzlabot energoefektivitāti vismaz par 20 %,bet līdz 2050. gadam CO2 izmešus samazināt par 60-80 %; jāveic ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas reforma, lai tirgū veicinātu ieguldījumus ekonomikā, kurā emisijām ir mazs oglekļa saturs, nobeigumā prasa Komisijai ieteikt saskaņotu atbalsta shēmu alternatīvu sistēmu neizsīkstošo enerģiju veidiem, kas būtu daļa no ceļveža neizsīkstošajai enerģijai;
Urges the 2007 Spring European Council to endorse the Energy Efficiency Action Plan action plan proposed by the Commission, which should at least contain the following elements: the placing of consumers, whether they are householders or commercial and industrial users, at the centre of energy policy; a road map at Council and Commission level for reaching a target for renewable energy of 50 % by 2040, a 30 % reduction at EU level in the CO2 target for 2020, an EU target for energy efficiency improvements of at least 20% by 2020 and a 60 to 80 % reduction for 2050; reform of the EU Emissions Trading Scheme (ETS) to guide the market into investment in a low carbon economy, which should be driven by a set target for EU carbon emissions by 2020, including a target of 25 % of energy from renewable sources by 2020 and a binding target for car emissions; a step change in energy efficiency, faster implementation of existing EC rules in the Member States, or failing that, concrete improvements in the regulatory framework; a clearer separation of energy production from energy distribution through stronger independent regulatory control, which takes into account the interests of Europe as a whole, an effort to address missing interconnections, stimulate investment and innovation, minimum binding guidelines set out for regulators, including a procedure for the appointment of regulators, independence, transparency and accountability; an ambitious R&D strategy on clean energy technologies, including an increase of at least 50 % in its annual spending on energy research over the next seven years; the development of an effective solidarity mechanism to deal with any energy supply crisis; a common foreign energy policy strategy so that it can increasingly speak with one voice to third countries; a doubling of the efforts to prompt global action to combat climate change, since the European Union cannot tackle the problem alone; and the full implementation of all current EC legislation on energy; finally, calls on the Commission to propose a framework for options for harmonised renewable energy support schemes as part of the renewable energy roadmap;
atzīst, ka klimata pārmaiņas rada nopietnas vides problēmas, kuru risināšanai vajadzīga tūlītēja Es un starptautiskās sabiedrības rīcība; uzskata, ka līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā enerģijas pieprasījums jānodrošina lielākoties no bezoglekļa enerģijas avotiem vai enerģija jāražo ar tehnoloģijām, kas neradītu siltumnīcefekta gāzu emisijas, galveno uzmanību pievēršot enerģijas taupīšanai, efektivitātei un neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, un ka tāpēc jāizstrādā skaidra stratēģija šā mērķa sasniegšanai; mudina ES valstu un valdību vadītājus līdz nākamā gada beigām vienoties par saistošu 2020. gada mērķi attiecībā uz CO2 un orientējošu 2050. gada mērķi attiecībā uz CO2; lai atbalstītu Eiropas klimata un energoapgādes drošības mērķus, aicina Komisiju izvirzīt ambiciozus, bet sasniedzamus mērķus līdz 2020. gadam 60 % no ES patērētās elektroenerģijas nodrošināt, izmantojot tādas enerģijas ražošanas tehnoloģijas, kurām ir ļoti zems CO2 emisiju līmenis vai kuras nesatur CO2, un CO2 neitrālas enerģijas ražošanas tehnoloģijas;
Recognises that climate change is causing serious environmental problems requiring immediate EU and international action; believes that by 2050 the overwhelming proportion of EU energy needs must be produced from carbon-free sources or using technologies which cut greenhouse gas emissions, with a focus on energy saving, efficiency and renewable energies, and that there is therefore a need to set out a clear roadmap for attaining that objective; urges the governments of the Member States to agree, by the end of 2008, on a binding 2020 CO2 target and an indicative 2050 CO2 target; calls on the Commission to set ambitious but realistic targets for ultra-low or non-CO2-emitting and CO2-neutral energy technologies to supply 60% of EU electricity demand by 2020, in support of European climate and security of supply objectives;
atzīst atjaunojamu enerģijas avotu nozīmīgo lomu attiecībā uz MVU, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu enerģijas patēriņa efektivitāti MVU; atzīmē, ka šajos pasākumos vajadzētu iekļaut jo īpaši uzskatāmus apziņu veidojošus pasākumus, kā arī pasākumus, kas atvieglo piekļuvi finanšu līdzekļiem, piemēŗam, struktūrfondiem, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Eiropas Investīciju bankas līdzekļiem, lai varētu izdarīt ieguldījumus ar mērķi samazināt enerģijas patēriņu;
Acknowledges the significant role which renewable energy sources play in helping SMEs achieve the objectives of the Lisbon Strategy; calls on the Commission and the Member States to take practical measures to improve the energy efficiency of SMEs; notes that those measures should include, in particular, measures to raise awareness of the issues involved and to facilitate access to funding, for example from the Structural Funds, the European Bank for Reconstruction and Development and the European Investment Bank, so that firms can make investments aiming at a reduction in energy consumption;
aicina 2007. gada pavasara Eiropadomi nodrošināt, ka Eiropas nākotnes enerģijas politiku atbalsta vērienīga I&A stratēģija enerģijas jomā, ietverot atbilstīgāku finansējumu un nopietnus stimulus palielinātam privātajam I&A finansējumam; aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju palielināt budžetu enerģijas izpētei, it īpaši laikā, kad tiek veikts EK budžeta vidēja termiņa pārskats IP7 un Inteliģentās enerģijas specifiskajā programmā, un tādēļ apsveic Komisijas priekšlikumu ikgadu nākamo septiņu gadu laikā palielināt par 50% Eiropas Savienības izdevumus enerģijas pētniecībai; aicina izstrādāt Eiropas stratēģisko enerģijas tehnoloģiju plānu un cer, ka tas aptvers pētniecības jomu, kas koncentrējas uz tādām jaunajām enerģijas tehnoloģijām kā atjaunojamās enerģijas avoti, ieskaitot viļņu un paisuma un bēguma enerģiju, ogļu gazifikācija un jo īpaši enerģijas uzglabāšana, ciktāl tas attiecas uz vidēja un ilgtermiņa plāniem.
Calls for the Spring 2007 European Council to ensure that Europe's future energy policy is backed up by an ambitious R&D strategy in the field of energy, including more adequate public funding and strong incentives for increased private R&D funding; encourages Member States to set out a strategy for increasing the budget for energy research, especially when there is a mid-term review of the EC budget for the FP7 and for the Intelligent Energy Specific Programme, and therefore welcomes the Commission's proposal that the European Union should increase, by at least 50 %, its annual spending on energy research over the next seven years; calls for a European strategic energy technology plan and hopes that it will cover research fields focusing on new energy technologies, such as all renewable energy sources, including wave and tidal power, coal gasification and in particular energy storage, as far as the medium and long-term prospects are concerned;
uzsver, ka ir jāturpina darbs pie funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides, skaidrāk nošķirot enerģijas ražošanu no enerģijas piegādes; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu turpināt darbību, kuras mērķis ir skaidrāk nošķirt enerģijas ražošanu no enerģijas piegādes, izveidojot stingrāku neatkarīgu regulatīvās kontroles mehānismu, kas darbojas visas Eiropas interesēs; uzsver, ka šai darbībai, kopā ar valstu pasākumiem, jāpalīdz sasniegt Eiropas Savienības mērķi par 10% palielināt minimālo starpsavienojumu skaitu, apzinot pašreizējos trūkumus un ieceļot koordinatorus; uzskata, ka skaidra un nemainīga politiska sistēma, kā arī konkurētspējīgs enerģijas tirgus ir vajadzīgs, lai panāktu augsta līmeņa konkurētspēju, enerģētisko neatkarību, ilgtermiņa stabilitāti, efektivitāti, vides jutīgumu un piegāžu drošumu; kā arī aicina pavasara Eiropadomi 2007. gada marta sanāksmē sniegt plašāku ieskatu par Eiropas kopīgajām interesēm enerģētikas jomā, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi saskaņā ar skaidrām politiskām nostādnēm, kādu patlaban trūkst;
Stresses that further action is required to deliver a functioning internal market for energy through a clearer separation of energy production from energy distribution; therefore welcomes the Commission proposal for further action aiming to achieve this separation, accompanied by stronger independent regulatory control which considers the interest of Europe as a whole; insists that this action, together with national measures, must deliver on the European Union's target of 10% minimum interconnection levels, by identifying key bottlenecks and appointing coordinators; believes that a clear and stable political framework and a competitive energy market are needed to establish a high degree of competitiveness, energy independence, long-term stability, efficiency, environmental sensitivity and security of supply, and calls on the 2007 Spring European Council to provide a broader vision of the common European interest in the energy field, in order to place the completion of the internal market within a clear political framework, which is currently lacking;
uzskata, ka pārrobežu tirdzniecības rezultātā tiks novērstas pašreizējās nepilnības dalībvalstu tirgu attiecībās; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt transporta sistēmas operatoru (TSO) labāku sadarbību, it īpaši tādās jomās kā pārrobežu jaudas sadalīšana, pārredzamība, vienas dienas tirgi, energosistēmu un ieguldījumu plānošana atkarībā no reģionālo tirgu attīstības; aicina Komisiju kopā ar TSO izstrādāt Eiropas sistēmu kodeksu, kas nodrošinātu dalībvalstu energosistēmu savietojamību;
Believes that cross-border trade will lead to the elimination of the existing bottlenecks between national markets; urges the Commission and the Member States to promote improved cooperation among transport system operators (TSOs), especially in areas such as cross-border capacity allocation, transparency, intraday markets, planning of grids and investments relevant to development of regional markets; calls on the Commission to draw up, together with TSOs, a European grid code ensuring interoperability of national energy grids;
izsaka atzinību Komisijai par enerģētikas nozares aptauju, aicina Komisiju turpināt izpildes pasākumus, tostarp naudassodu noteikšanu uzņēmumiem, kas pārkāpj konkurences noteikumus, un mudina Komisiju vērsties pret dalībvalstīm, kuras nepamatoti aizstāv valsts lielos enerģētikas uzņēmumus;
Congratulates the Commission on the energy sector inquiry, calls on the Commission to pursue enforcement action, including fines against companies which breach competition rules, and encourages the Commission to take action against Member States which unduly protect national energy champions;
atgādina, ka enerģētikas politikas īstenošanai ir vajadzīgi tādi lēmumi par ieguldījumu izdarīšanu, kas ir saistīti ar ievērojamiem izdevumiem un kuriem ir ilgstoša ietekme un augstas pakāpes pārredzamība; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt uzņēmumiem tiesisko noteiktību un neiesniegt regulāri jaunus regulējuma priekšlikumus, jo tas rada nenoteiktību un aizkavē nepieciešamo ieguldījumu izdarīšanu enerģētikas infrastruktūrā;
Points out that energy policy calls for cost-intensive, long-term investment decisions which must be based on a high degree of transparency and predictability; calls on the Member States and the Commission to provide undertakings with legal certainty and to avoid new regulatory proposals at regular intervals, which create uncertainty and delay vitally needed investments in energy infrastructure;
uzsver, ka ir jāturpina darbs pie funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides, skaidrāk nošķirot enerģijas ražošanu no enerģijas piegādes; tādēļ aicina izveidot neatkarīgu regulatīvās kontroles mehānismu, kas ņem vērā visu Eiropas tirgu, kā arī izstrādāt valstu pasākumus, ar kuru palīdzību sasniegt Eiropas Savienības mērķi – par 10% palielināt minimālo starpsavienojumu skaitu, apzinot pašreizējos trūkumus un ieceļot koordinatorus;
Stresses that further action is required to deliver a functioning internal market for energy through a clearer separation of energy production from energy distribution; calls, therefore, for stronger independent regulatory control, taking into account the European market, as well as national measures to deliver on the European Union's target of 10 % minimum interconnection levels, by identifying key bottlenecks and appointing coordinators;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru ( 2006/2212(INI) )
European Parliament resolution Towards a European policy on the radio spectrum ( 2006/2212(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā" ( COM(2005)0400 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'A market-based approach to spectrum management in the European Union' ( COM(2005)0400 ),
ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Tālredzīga radiofrekvenču spektra politika Eiropas Savienībai: otrais gada ziņojums" ( COM(2005)0411 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'A forward-looking radio spectrum policy for the European Union: Second annual report' ( COM(2005)0411 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "ES frekvenču spektra politikas prioritātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saistībā ar gaidāmo ITU Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gadā (RRC – 06)" ( COM(2005)0461 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'EU spectrum priorities for the digital switchover in the context of the upcoming ITU Regional Radiocommunications Conference 2006 (RRC-06)' ( COM(2005)0461 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.
having regard to Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision) OJ L 108, 24.4.2002, p.1.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ( COM(2006)0334 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Review of the EU Regulatory Framework for electronic communications networks and services ( COM(2006)0334 ),
ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas 2004. gada 19. novembra atzinumu par radiofrekvenču izmantošanas tiesību otrreizējo tirdzniecību (RSPG04-54 Rev.),
having regard to the Opinion of the Radio Spectrum Policy Group of 19 November 2004 on secondary trading of rights to use radio spectrum (RSPG04-54 Rev.),
ņemot vērā Padomes (Transports, telekomunikācijas un enerģija) 2004. gada 9. un 10. decembra secinājumus attiecībā uz Gada ziņojumu par radiofrekvenču spektra politiku Eiropas Savienībā,
having regard to the Council (Transport, Telecommunications and Energy) Conclusions of 9 and10 December 2004 on the first Annual Report on Radio Spectrum Policy in the European Union,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai" ( KOM(2005)0229 ) un ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu par paplašinātu ietekmes novērtējumu ( SEK(2005)0717 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'i2010 – A European Information Society for growth and employment' ( COM(2005)0229 ) and the accompanying Commission Staff Working Paper on extended impact assessment ( SEC(2005)0717 ),
Ieteikumu par platjoslas elektroniskajām komunikācijām, izmantojot elektrolīnijas
having regard to the Commission Recommendation of 20 March 2003 on the harmonisation of the provision of public R-LAN access to public electronic communications networks and services in the Community OJ L 78, 25.3.2003, p.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Elektroniskie sakari – ceļš uz zināšanu ekonomiku" ( COM(2003)0065 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'Electronic Communications: the Road to the Knowledge Economy' ( COM(2003)0065 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Liela ātruma interneta piekļuve Eiropai: jaunākās attīstības tendences elektronisko sakaru jomā" ( COM(2004)0061 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'Connecting Europe at high speed: recent developments in the sector of electronic communications' ( COM(2004)0061 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "i2010 – pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību" ( COM(2006)0215 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'i2010 – First Annual Report on the European Information Society' ( COM(2006)0215 ),