natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pat tad, ja pasaulei izdosies ierobežot un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, joprojām būs vajadzīgi lieli pūliņi, lai pielāgotos un spētu risināt neizbēgamās problēmas;
whereas, even if the world succeeds in limiting and reducing greenhouse gas emissions, it would still require significant adaptation efforts to deal with the unavoidable impacts,
tā kā globālās sasilšanas apturēšanas mērķis +2°C līmenī tik un tā nozīmēs to, ka Eiropas klimats kļūs siltāks, nesot sev līdzi ekstremālas klimata pārmaiņas reģionos, un tā kā pašreizējās saistības, kas paziņotas UNFCCC, ja tās īstenotu, noturētu globālo sasilšanu +3,5-4°C robežās;
whereas the target of halting global warming at +2°C would still mean a warming scenario for Europe, marked by extreme regional climate changes, and whereas the current pledges notified to the UNFCCC would add up to warming of +3.5-4°C if implemented,
tā kā Komisija jau ir norādījusi Baltajā grāmatā ‐ lai adaptētos, būs nepieciešama ES dalībvalstu solidaritāte, atbalstot mazāk attīstītos reģionus un reģionus, kurus klimata pārmaiņas skars visvairāk;
whereas, as pointed out in the Commission's White Paper, adaptation will require solidarity among EU Member States towards disadvantaged regions and regions most affected by climate change,
tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir Eiropas divas īpaši jutīgas teritorijas, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem, un tā kā jaunākie pētījumi norāda uz to, ka Dienvideiropā līdz 2080. gadam augsnes ražība samazināsies par 25 % Kopīgais pētniecības centrs ‐ Perspektīvo tehnoloģiju pētniecības institūts: Klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas lauksaimniecību.
whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two particularly vulnerable areas of Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires, and whereas recent research indicates that a decrease of up to 25% in crop yield production by 2080 is to be expected in southern Europe Joint Research Centre – Institute for Prospective Technological Studies: ‘Impacts of climate change in agriculture in Europe.
PESETA-Lauksaimniecības pētījums“, EUR 24107 EN, 2009.
PESETA-Agriculture study’, EUR 24107 EN, 2009.
tā kā saskaņā ar Eiropas Respiratorās sabiedrības informāciju uz katru grādu pēc Celsija, par kuru temperatūra pieaug virs katrai pilsētai noteiktās robežvērtības, par 6 % pieaug to cilvēku mirstība, kuri sirgst ar elpošanas ceļu slimībām;
whereas, according to the European Respiratory Society, for every Celsius degree increase in temperature over a given city-specific threshold, mortality amongst those with respiratory problems increases by 6%,
tā kā Baltās grāmatas sadaļa “Ārējie sakari un pašreizējais darbs UNFCCC ietvaros” ir svarīga un ES jābūt vienotai, lai no jauna uzņemtos vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, palīdzot radīt jaunu “klimata diplomātiju”, kā uz to aicināts Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcijā par Kopenhāgenas konferences iznākumu;
whereas the section headed ‘External dimension and ongoing work under the UNFCCC’ in the White Paper is an important one and the EU needs to speak with one voice in order to resume the leading role in the fight against climate change, helping to create a new ‘climate diplomacy’, as called for in the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference,
tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi kopumā visskarbāk būs izjūtama netiešā veidā ‐ cilvēku labklājībai būtiski svarīgiem ekosistēmiskajiem pakalpojumiem noplicinoties, un tā kā šā iemesla dēļ ekosistēmu aizsardzībai jābūt ES adaptācijas stratēģijas pamatā;
whereas the impacts of climate change on the economy, society and the wider environment will be most severely felt in an indirect manner, through the degradation of the ecosystem services fundamental to human well-being, and whereas this requires the protection of ecosystems to be the foundation of an EU adaptation strategy,
tā kā vidējās temperatūras palielināšanās dēļ samazinās pieprasījums pēc naftas un gāzes apkures vajadzībām, bet tajā pašā laikā palielinās to dienu skaits, kad nepieciešama dzesēšana, kā rezultātā var pieaugt pieprasījums pēc elektroenerģijas;
whereas rising average temperatures reduce demand for oil and gas for heating purposes, but whereas at the same time the number of days on which cooling is needed increases, which can increase demand for electricity,
tā kā spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem, kas nepastarpināti attiecas uz vides jautājumiem, vajadzētu nodrošināt saskaņotu bāzi, kas stiprinātu ES spēju pārvarēt klimata pārmaiņu ietekmi;
whereas the existing European legislation directly addressing environmental issues should provide coherent foundations for enhancing the EU's ability to cope with the impact of climate change,
tā kā rīcībai Eiropas līmenī (tajā skaitā adaptācijai klimata pārmaiņām) gan ilgtermiņā, gan īstermiņā vajadzētu iedibināt visaugstākā līmeņa vides saudzēšanas standartus un panākt atbilstību tiem;
whereas action taken at European level should set and meet the highest standards in terms of respect for the environment, in both the short and long term (including adaptation to climate change),
atzinīgi vērtē iepriekš minēto Balto grāmatu;
Welcomes the above-mentioned White Paper;
piekrīt ierosinātajam ES adaptācijas satvara mērķim, t. i., uzlabot ES izturētspēju pret klimata pārmaiņu ietekmi;
Agrees with the objective of the proposed EU Adaptation Framework, i.e. to improve the EU's resilience in dealing with the impact of climate change;
jo īpaši atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā pausto uzsvaru uz visu ekosistēmu noturības palielināšanu kā būtisku aizsardzību pret klimata pārmaiņu ietekmi; turklāt uzsver, ka dabiskās ekosistēmas ir pasaules visnozīmīgākās oglekļa piesaistītājsistēmas, uzkrājot 50 % no pasaules ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, tādējādi palīdzot gan klimata pārmaiņu mazināšanā gan adaptācijā tām;
Especially welcomes the White Paper's emphasis on increasing the resilience of all ecosystems as an essential defence against the impacts of climate change; further stresses that natural ecosystems are the Earth's most important carbon sinks, sequestering 50% of global annual greenhouse gas emissions and contributing to both mitigation and adaptation;
uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt valstu adaptācijas plānus, pamatojoties uz kopēju Eiropas sistēmu, lai dalībvalstis varētu plānot adaptācijas pasākumus un informēt par tiem; uzskata, ka šādos plānos jāietver riska un apdraudējuma kartes attiecībā uz infrastruktūru un iekārtām, kuras nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā varētu apdraudēt vidi vai sabiedrības veselību; prasa, lai šāda informācija būtu pieejama sabiedrībai un citām dalībvalstīm;
Highlights the importance of establishing national adaptation plans based on a common European framework enabling the Member States to plan and communicate their adaptation efforts; considers that such plans need to include risk and hazard maps showing infrastructure and installations that could pose a risk to the environment or to public health should adverse weather events occur; calls for such information to be made available to the public and the other Member States;
uzsver, ka ir svarīgi iekļaut adaptāciju visos ES politikas virzienos, jo īpaši kopējā lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības politikā, kā arī kohēzijas politikā un tiesību aktos attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu, projektēšanas atļaujām un celtniecības standartiem, un nodrošināt šādu pasākumu saskaņotību, izmantojot horizontālu, starpsektorālu pieeju, kuras pamatā ir rūpes par ekosistēmu izturētspēju;
Highlights the importance of mainstreaming adaptation into all EU policies, particularly the common agricultural and fisheries policies, forestry policy and cohesion policy, and into legislation on environmental impact assessment, planning permission and building standards, (and of ensuring the coherence of such measures by means of a horizontal, cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
uzsver, ka galvenajām darbības jomām, kas norādītas Baltajā grāmatā, turpmāk jāpiešķir prioritātes atbilstīgi laikam, kad sagaidāmas ietekmes dažādās sekas Eiropā, lai efektīvāk novirzītu pieejamos resursus;
Emphasises that the main areas of action identified in the White Paper should be further prioritised according to the timeframe in which different consequences are expected to occur in Europe, in order to channel the available resources more effectively;
ir vienisprātis ar Komisiju, ka nepieciešamas labākas zināšanas par klimata pārmaiņu ietekmi, lai pētījumos gūto informāciju varētu izplatīt pēc iespējas plašāk un līdz ar to izstrādāt atbilstīgus adaptācijas pasākumus;
Shares the Commission's view that more knowledge on climate change impacts is needed, so that the information resulting from research can be disseminated in the widest possible scope and, consequently, appropriate adaptation measures can be developed;
aicina Komisiju ne vien radīt zināšanu bāzi par klimata pārmaiņu ietekmi, īpaši pievēršot uzmanību situācijai Eiropas Savienībā, bet arī nodot šīs zināšanas tālāk jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai tās varētu šīs zināšanas izmantot, izstrādājot savus atbildes pasākumus klimata pārmaiņu izraisītajām problēmām un efektīvi izmantot klimata aizsardzības pasākumu finansējumu;
Calls on the Commission not only to develop a knowledge base about the impact of climate change with specific reference to the European Union, but also to pass on that knowledge to developing and industrialising countries so that they can use it in order to devise their own responses to the problem of climate change and make effective use of funding for climate protection measures;
uzsver, ka pētniecības darbs būtu jāpastiprina saskaņā ar pašreizējo Septīto pamatprogrammu un turpmākajām pētniecības pamatprogrammām, lai novērstu pašreizējās zināšanu nepilnības saistībā ar kaitējumu (iepriekšējās un nākotnē paredzamās laikapstākļu izraisītās katastrofas) un citiem attiecīgiem faktoriem, piemēram, sociālekonomiskajiem scenārijiem (pašreizējais un nākotnē paredzamais apdraudēto vērtību ģeogrāfiskais izvietojums) konkrētās vietās un laikos un izstrādātu kārtību un paņēmienus, lai novērtētu adaptācijas pasākumu klimata pārmaiņām izmaksas un ieguvumus, un to attiecīgo ieguldījumu ar klimatu saistīto risku iedarbības mazināšanā vai jutības pret tiem mazināšanā, un uzsver, ka prioritāte jāpiešķir pētījumiem un tehniskās attīstības finansēšanai tajās valstīs, kur sadārdzinās izmaksas pielāgošanās pasākumu veikšanai;
Emphasises that research efforts should be strengthened, within the framework of the current Seventh Framework Programme and future research framework programmes, in order to address existing knowledge gaps in relation to hazards (past and likely future weather-related disasters) and other relevant factors such as socio-economic developments (current and future geographical distribution of assets at risk) in specific places and at specific times, and to develop modalities and techniques for assessing the costs and benefits of measures for adaptation to the impacts of climate change and their respective contribution to reducing exposure or vulnerability to climatic risks, and that priority should be given to conducting research and financing technological development in states incurring high adaptation costs;
uzskata, ka steidzamā kārtā jāizstrādā jutības indikatori, ņemot vērā klimata ietekmes dažādos scenārijus Kopienas teritorijās un uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka izpēte situāciju modelēšanas jomā valstu, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī adaptācijas spēju noteikšanā visā ES teritorijā, tāpēc mudina EVA izstrādāt ziņojumus, kuros analizētu klimata pārmaiņu izraisīto apdraudējumu Eiropas visjutīgākajiem reģioniem, norādot uz vajadzībām, ierobežojumiem, termiņiem, iespējām, politikas līmeņiem un adaptācijas veidiem, lai sagatavotu materiālu politikas virzienu izstrādei un palīdzētu reģionāliem un vietējiem dalībniekiem izstrādāt iedarbīgas adaptācijas stratēģijas;
Takes the view that vulnerability indicators should be drawn up as a matter of urgency, given the diverse range of climate scenarios within the Community, and underlines the need for further research into appropriate modelling at national, regional and local levels, as well as the need to define adaptive capacity across the territory of the EU; urges the EEA, therefore, to produce reports analysing the risks that climate change presents to Europe's most vulnerable regions, identifying needs, constraints, timeframes, opportunities, policy levels and options for adaptation, in order to extract policy guidance on adaptation practice and to assist regional and local stakeholders in developing robust adaptation strategies;
tomēr atgādina, ka neskaidrības par klimata pārmaiņu ietekmi ir daļa no problēmas, un lēmumi šajā jomā dažreiz būs jāpieņem saskaņā ar piesardzīgu pieeju, negaidot zinātnisku noteiktību;
Recalls, however, that uncertainty about the impact of climate change is part and parcel of the problem, and that decisions in this area will sometimes have to be taken without waiting for scientific certainty, in accordance with a precautionary approach;
uzskata, ka ir jāpiešķir finansējums klimata pētījumiem, kurus lietderīgāk veikt Eiropas līmenī un kuri nodrošinās stabilu pamatu, lai izstrādātu politiku attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Is of the opinion that it is necessary to earmark funding for climate research, which can be done more effectively at European level and will provide a sound basis for developing climate change adaptation policies;
uzsver, ka nepieciešams izstrādāt vietējo un reģionālo iniciatīvu tīklu adaptācijai klimata pārmaiņām, kā arī nodrošināt pieredzes apmaiņu visas Eiropas mērogā; norāda, ka, atklājot labākās prakses risinājumus, varētu tikt palielināta ES stratēģijas pievienotā vērtība;
Emphasises the need to develop a network of local and regional climate change adaptation initiatives and to exchange experience on a Europe-wide basis; points out that identifying best practice solutions can generate added value for the EU strategy;
uzsver, cik piemērotas ir līdzdalīgās pētniecības metodes, piemēram, tās, kuras tiek veicinātas ES 7. pētniecības pamatprogrammas “Zinātnes un sabiedrības” programmā, ar kuru tiek atbalstīta kopīga zināšanu uzkrāšana sadarbībā ar kopienām un vietējām varas iestādēm, lai noteiktu labākās stratēģijas adaptācijai reģionālā un vietējā līmenī un nodrošinātu labāku zināšanu izplatīšanu;
Emphasises the relevance of participatory research methods such as those encouraged within the ‘Science in Society’ programme under the EU's 7th research framework programme, which facilitate joint knowledge-building in conjunction with communities and local authorities with a view to determining the best adaptation strategies at regional and local levels and ensuring better dissemination of knowledge;
atzinīgi vērtē Baltās grāmatas ieteikumu izveidot informācijas apmaiņas mehānismu; pauž cerību, ka tas sāks darboties līdz 2011. gadam un ka līdz tam laikam tiks izstrādāti arī modeļi un prognozēšanas instrumenti;
Welcomes the White Paper's suggestion that a mechanism be established for sharing information; hopes that this will be operational by 2011, and that models and prediction tools will also have been developed by then;
uzskata, ka Komisijai jānodrošina, lai informācijas centralizācijas mehānisms tiktu izveidots portāla veidā, kurā būtu integrētas citas jau izveidotās sistēmas, piemēram, kopīgā vides informācijas sistēma un globālā vides un drošības novērošana, kā arī tai jāsniedz savs ieguldījums, sagatavojot ES, dalībvalstis un privātos dalībniekus piemērotu adaptācijas pasākumu plānošanai, finansēšanai un īstenošanai;
Takes the view that the Commission should ensure that the Clearing House Mechanism is developed as a portal, which will integrate other existing systems such as the Shared Environmental Information System (SEIS) and Global Monitoring for Environment and Security (GMES) and should add value in terms of preparing the EU, the Member States and private stakeholders to plan, fund and implement proper adaptation plans;
Vispārējais princips
General principle
uzsver, ka jāpieņem starpnozaru pieeja, kuras pamatā būtu rūpes par ekosistēmu izturētspēju, dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, kā arī par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem, un jānodrošina, lai pasākumu sinerģija un saskaņotība būtu paredzēta visos attiecīgo nozaru politikas virzienos;
Emphasises the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience, habitat and biodiversity protection and the services provided by ecosystems, and to ensure synergy and coherence among the measures to be taken as part of all relevant sector-specific policies;
jo īpaši raizējas par ūdeni ‐ vienu no vissvarīgākajiem mūsu planētas resursiem, jo klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs ūdens, īpaši dzeramā ūdens, daudzumu un kvalitāti;
Is particularly concerned about water, one of the primary resources on our planet, as climate change will have a significant impact on the quantity and the quality of water, especially drinking water;
uzsver, ka ES efektīvāk jāpārvalda tās ūdens resursi ar ilgtspējīgu divvirzienu pieeju, ‐ uzlabojot resursu potenciālu un aktīvi samazinot pieprasījumu, kā arī ūdens izšķērdēšanu no sabiedrības puses un sociālekonomisko darbību dēļ;
Stresses that the EU must manage its water resources more effectively through a sustainable twin-track approach – enhancing the resource's potential and actively reducing demand and wastage on the part of the population – and socio-economic activities;
uzsver, ka ir svarīgi pilnībā integrēt adaptācijas pasākumus upju baseina apsaimniekošanas plānos saskaņā ar 2009. gada 30. novembrī izdotajām vadlīnijām;
Emphasises the importance of fully integrating adaptation into the River Basin Management Plans in line with the guidelines issued on 30 November 2009;
aktīvu īstenošanu, kā arī upju baseinu apsaimniekošanas plānu efektivitāti, īpaši attiecībā uz pārrobežu upju baseiniem reģionos, kur spriedze ūdens dēļ sasniegs kritisku līmeni un/vai pieaugs plūdu gadījumi;
and the effectiveness of River Basin Management Plans, especially in the case of cross-border basins and in regions where water stress will reach a critical level and/or where the frequency of floods is increasing;
uzsver, ka ir svarīgi īstenot Plūdu direktīvu, kurā noteikti visaptveroši mehānismi gan klimata pārmaiņu rezultātā palielināta plūdu riska novērtēšanai un pārraudzībai, gan adaptācijas pieeju izstrādei, kā arī uzsver tās priekšrocības, ko sniedz izturētspējīga vide un izturētspējīgas ekosistēmas attiecībā uz plūdu riska uzraudzību un plūdu ietekmes mazināšanu;
Stresses the importance of the implementation of the Floods Directive which provides a comprehensive mechanism for assessing and monitoring increased risks of flooding due to climate change and for developing adaptation approaches, along with the benefits of a resilient environment and resilient ecosystems when it comes to monitoring and minimising the impact of floods;
Lauksaimniecība un mežsaimniecība
Agriculture and forestry
uzsver, ka jāpalielina lauksaimniecības ekosistēmu izturētspēja, ilgtspējīgāk izmantojot resursus, jo īpaši ūdeni un augsni, aktīvi izskaužot praksi, kas nav ilgtspējīga un ūdens patēriņa dēļ nepiemērotu kultūraugu stādīšanu, un attiecībā uz sēklām un dzīvnieku šķirnēm, efektīvāk izmantojot bioloģisko daudzveidību sugas ietvaros un starp tām;
Emphasises the need to enhance resilience of the agricultural ecosystems by more sustainable use of natural resources, in particular of water and soil, by actively discouraging unsustainable practices and the planting of crop types that are not suitable because of their water consumption and by making greater use of intra- and inter-species biodiversity when it comes to seeds and animal breeds;
uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai ir liela nozīme, lai sekmētu adaptāciju, un tajā ir jāiestrādā daudz ekosistēmiskāka pieeja lauksaimniecībai, aizsargājot bioloģisko daudzveidību un citus ekosistēmiskos pakalpojumus un padarot šos aizsardzības pasākumus efektīvākus, tostarp attiecībā uz augsnes aizsardzību, palu ūdeņu kvalitāti un ainavekoloģisko tīklojumu, un uzskata, ka ilgtspējīgāku lauksaimnieciskās darbības veidu ieviešana būtiski pozitīvi ietekmēs augsnes aizsardzību, ūdens pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekosistēmu izturētspēju;
Considers that the common agricultural policy has a central role to play in contributing to adaptation, and that it needs to develop a more ecosystem-based approach to agriculture, protecting and enhancing the delivery of biodiversity conservation and other ecosystem services, including soil conservation, floodwater quality and ecological connectivity across landscapes, and that the introduction of sustainable farming practices will have major benefits for soil conservation, water management, biodiversity conservation and ecosystem resilience;
uzsver, ka ES pasākumos mežu aizsardzībai jāiekļauj adaptācijas pasākumi, jo klimata pārmaiņas smagi ietekmēs mežu teritorijas un pieaugs ugunsgrēku risks;
Emphasises that EU measures to protect forests will have to incorporate adaptation, since forest ecosystems will be deeply affected by climate change and there will be a greater risk of fires;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atjaunināt ES mežsaimniecības stratēģiju; mudina Komisiju, cik drīz vien iespējams, sākt apspriedes par mežu aizsardzību;
Welcomes the Commission's proposals to update the EU's forestry strategy; urges the Commission to launch a debate on forest protection as soon as possible;
aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest agromežsaimniecības pasākumus Vidusjūras valstu apmežošanai, ņemot vērā, ka tas ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā nodrošināt ekosistēmiskos pamatpakalpojumus;
Calls on the Commission and the Member States to introduce agroforestry measures for the afforestation of Mediterranean countries as a cost-effective way to provide basic ecosystem services;
pauž bažas par to, ka pēdējo gadu laikā Eiropa ir cietusi no ugunsgrēkiem, kuros gāja bojā vairāk nekā 400 000 hektāru meža viena gada laikā un kuru cēlonis ir tas, ka pakāpeniski tiek pamesti lauki un tradicionālais lauku dzīvesveids, mežu apsaimniekošana ir nepilnīga, ir lieli vienas koku sugas mežu masīvi, tiek stādīti nepiemērotu šķirņu koki, trūkst pienācīgas ugunsgrēku novēršanas politikas, ir pārāk mazi sodi par tīšu dedzināšanu un nepilnīgi tiek īstenoti nelikumīgas būvniecības aizlieguma un mežu atjaunošanas tiesību akti; atzīmē, ka, ugunsgrēkiem notiekot šādā apjomā, jo īpaši Dienvideiropā, meži nespēj atjaunoties, un tas atstāj smagas ekoloģiskas, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas; atzīmē arī, ka 2007. gada neparastie laikapstākļi veicināja milzīga apjoma ugunsgrēkus ‐ parādības, kas, visticamāk, nākamajos gados atkārtosies; turklāt atzīmē, ka globālā sasilšana palielināsies vismaz nākamos 30 gadus un tas varētu īpaši skart konkrētus reģionus, kuri ir izteikti jutīgi pret klimata pārmaiņām;
Expresses its concern that in recent years Europe has suffered from fires destroying more than 400 000 hectares of forest per year, caused by the progressive abandonment of the countryside and its traditional activities, inadequate forest maintenance, the existence of large expanses of forest consisting of a single tree species, the planting of unsuitable tree varieties, the absence of a proper prevention policy and insufficiently severe penalties where fires are started deliberately, together with the inadequate implementation of laws prohibiting illegal building and ensuring reafforestation; notes that with fires occurring on this scale, especially in southern Europe, forests are unable to regenerate, and that this has serious ecological consequences and economic and social effects; also notes that the unusual weather conditions experienced in 2007 exacerbated the phenomenon of mega-fires, something which is likely to recur more often in years to come; further notes that global warming will increase over the next 30 years at least, and that this could primarily affect specific regions particularly vulnerable to climate change;