natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka praktisku apsvērumu dēļ nodokļu neitralitāte vispirms būtu jāpiemēro tikai PVKIU apvienošanās gadījumos, bet vēlāk arī visiem pārējiem fondiem;
Believes that for practical reasons, tax neutrality should first be applied only to UCITS mergers and later to all other funds;
uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi saskaņot uzraudzību pār produktiem, kas ir PVKIU produkti, un produktiem, kas nav PVKIU produkti, un pieprasa turpināt darbu pie informācijas apmaiņas un praktiskas sadarbības starp finanšu iestādēm;
Underlines the paramount importance of supervisory coordination of UCITS and non-UCITS products, and calls for continued efforts to exchange information and practical cooperation among the financial authorities;
uzskata, ka atbilstīgu aktīvu definēšana un ieguldījumu ierobežojumu noteikšana negarantē ieguldījumu pārvaldības kvalitāti, turklāt privātie ieguldītāji, iespējams, var gūt nepareizu priekšstatu par drošību; tādēļ iesaka apsvērt iespēju pāriet no preskriptīvas pieejas uz principu vadītu pieeju, pamatojoties uz aktīvu un pasīvu pārvaldību, kas ir modernāks riska diversifikācijas veids; uzsver, ka, šajā posmā sākot pamatdiskusiju par šādu pāreju, netiks kavēta PVKIU III direktīvas pārskatīšana; uzsver, ka rūpīgi jāanalizē šādas pārejas ietekme uz PVKIU darbību un PVKIU zīmolu;
Believes that defining eligible assets and setting investment limits does not guarantee the quality of investment management and could even give retail investors a false sense of security; suggests, therefore, that a shift from a prescriptive to a principle-based approach on the basis of asset-liability management as a more sophisticated form of risk diversification should be considered in the medium term; underlines that the revision of UCITS III should not be delayed by opening a fundamental discussion of such a change at this stage; underlines the need to analyse carefully the impact of such a change on the performance of UCITS and the UCITS brand;
uzskata, ka uz principiem balstītu noteikumu ieviešana riska pārvaldības sistēmām 1. līmenī palīdzēs nodrošināt finanšu stabilitāti un uzraudzības metožu konverģenci; tādējādi sagaida, ka tūlīt pēc likumdošanas darba pabeigšanas, pārskatot PVKIU III, Komisija izstrādās uz principiem balstītu kritēriju sarakstu izmantošanai riska pārvaldības sistēmās, ņemot vērā to, ka šādām sistēmām jāatbilst katra fonda individuālajam riska profilam; aicina Komisiju pārbaudīt, vai pārvaldības sabiedrībām jāuzliek par pienākumu skaidrot noteiktas sistēmas piemērotību un vai ir vajadzīga vispārēja prasība par riska pārvaldības sistēmas iepriekšēju saskaņošanu ar uzraudzītāju, un vai depozitārija nozīmei ieguldījumu darbību pārskatā ir jābūt konkrētākai; aicina EVRK pabeigt darbu pie riska mērīšanas sistēmu saskaņošanas un sākt pievērsties jautājumam par likviditātes pārvaldību;
Believes that introducing principle-based provisions on risk management systems at Level 1 will help ensure financial stability and convergence in supervisory practices; expects the Commission therefore, once the legislative work on the evised UCITS III is completed, to draw up a list of principle-based criteria for the use of risk management systems, bearing in mind that such systems should correspond to the individual risk profile of each fund; calls on the Commission to examine whether management companies should be obliged to explain the appropriateness of a certain system and whether a general requirement for pre-authorisation of risk management systems through the supervisor or a clearer role of the depositary in the investment activity oversight are necessary; calls on CESR to complete its work on the harmonisation of risk measurement systems and to begin looking at liquidity management;
uzskata ‐ lai vairotu ieguldītāju uzticību, visām tām pārvaldības sabiedrībām, kuras dibinātas kā akciju sabiedrības, un visiem biržā reģistrētajiem izplatīšanas uzņēmumiem ir jābūt reģistrācijas valsts noteikumu par korporatīvo pārvaldību, kā arī Kopienas tiesību aktu par korporatīvo pārvaldību subjektiem;
Considers it necessary, in order to bolster investor confidence, for all management companies established as joint stock companies and all distribution companies listed on a stock exchange to be subject to the national corporate governance regulations applicable in their country of registration as well as the provisions of Community law on corporate governance;
vērš uzmanību uz problēmām, ar kurām sastopas gan mazie un vidējie izplatītāji, gan tie izplatītāji, kuri veic ierobežotas pārrobežu darbības, pārejot uz automatizētiem un standartizētiem risinājumiem;
Draws attention to the difficulties of small and medium-sized distributors and distributors with limited cross-border activity when switching to automated and standardised solutions;
atzīmē, ka standartizēti norēķinu termiņi varētu rosināt lielāku automatizāciju, kā arī vienkāršot un padarīt skaidrāku pasūtījumu apstrādi un samazināt kļūdu daudzumu;
Notes the idea that standardised settlement deadlines could provide an incentive for more automation, simplify and clarify the processing of orders and reduce error rates;
atzīmē, ka, izveidojot standartizētu procesu, tiks atvieglota piekļuve uzticamiem un standartizētiem datiem par pārrobežu fondiem, piemēram, attiecīgā gadījumā ‐ Eiropas fondu nodrošinātai standartizētai atsauču datu bāzei ar tādiem statistikas datiem kā prospekti un apstrādes dati; uzsver vajadzību pēc pārraudzības, lai garantētu datu aktualitāti un uzticamību;
Notes the idea of setting up a standardised process to facilitate access to reliable and standardised data on cross-border funds, for example, if appropriate, supported by a European funds reference database on static data such as prospectus and processing data; highlights the need for oversight to guarantee that the data is up-to-date and reliable;
pauž nožēlu, ka ne visās dalībvalstīs ES kredītiestāžu filiālēm ir ļauts darboties kā depozitārijiem, lai gan tie ir reglamentēti ES līmenī saskaņā ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā; tādēļ aicina Komisiju, pārskatot PVKIU III, veikt nepieciešamos likumdošanas pasākumus, lai šādas kredītiestāžu filiāles varētu darboties kā depozitāriji, un precizēt veidu, kā panākt efektīvu uzraudzības iestāžu sadarbību;
Regrets that not all Member States allow branches of EU credit institutions to act as depositary even though they are regulated at the EU level in accordance with EU financial services legislation; calls on the Commission, therefore, to take the necessary legislative steps in the course of the revision of UCITS III in order to allow such credit institution branches to act as depositary and to clarify ways for effective supervisory cooperation;
uzskata, ka saskaņota depozitārija funkciju definīcija varētu veicināt regulatoru savstarpējo saprašanos un labāku sadarbību, kā arī nodrošinās ieguldītājiem atbilstošu aizsardzības līmeni visā Eiropā; tomēr atzīst, ka pastāv grūtības valstu atšķirību novēršanā, it īpaši attiecībā uz īpašumtiesībām, nosacījumiem par atbildību un noteikumiem par nodrošināšanu pret maksātnespēju; ņemot vērā veikto izpēti par depozitāriju atšķirīgajiem pienākumiem un atbildību dalībvalstīs, pieprasa papildus analizēt juridiskos šķēršļus, kuri jānovērš, lai panāktu depozitāriju funkciju saskaņošanu;
Believes that a harmonised definition of depositary functions could contribute to a better understanding and better cooperation between regulators and ensure a consistent level of investor protection across Europe; recognises, however, the difficulty of overcoming national differences, in particular with regard to property law, terms of liability and insolvency protection rules; calls for further analysis of the legal barriers that would have to be removed in order to achieve harmonisation of depositary functions, taking into account existing research on the different roles and responsibilities of depositaries across Member States;
uzsver, ka depozitārija darbības atļauja ir jāievieš tikai depozitārija pienākumu un atbildības pilnīgas saskaņošanas gadījumā; uzsver, ka pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas rūpīgi jāpārbauda mijiedarbība starp depozitārija darbības atļauju, pārvaldības sabiedrības apliecību, fondu un regulatoru;
Highlights that a depositary passport should only be introduced after complete harmonisation of the role and responsibilities of the depositary are achieved; underlines that, before taking a decision, the interaction between a depositary passport, the management company passport, the fund and the regulator must be carefully examined;
lūdz Komisiju pārbaudīt, kā ārkārtīgi sarežģītu produktu, piemēram, atvasināto finanšu instrumentu, tostarp kredīta atvasinājumu un rādītāju, tostarp drošības fondu rādītāju plašā izmantošana ietekmē depozitārija pārraudzības funkcijas efektivitāti;
Requests that the Commission should examine the impact the wide use of highly complex products, such as derivatives, including credit derivatives and indices, including hedge fund indices, has on the effectiveness of the depositary's oversight function;
Lamfalussy pieeja
Lamfalussy process
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt īstenošanas instrumentu izvēli, pamatojoties uz 1. līmeņa pamata tiesību aktu saturu un tajos noteiktajiem mērķiem; aicina Komisiju izteikt priekšlikumus 1. līmenī par juridisko pamatu, kas tiks izmantots gan īstenošanas direktīvām, gan īstenošanas regulām 2. līmenī; norāda, ka attiecībā uz visiem 2. līmeņa pasākumiem ir jāpiemēro jaunā regulatīvā kontroles procedūra;
Highlights the importance of ensuring the choice of implementing instruments on the basis of the content and objectives of the underlying Level 1 legislation; calls on the Commission to propose a legal basis at Level 1 for the use of both implementing directives and implementing regulations at Level 2; points out that the new regulatory procedure with scrutiny must be applied to all Level 2 measures;
norāda, ka ir pierādīts, ka tādi alternatīvi instrumenti kā darbības ar drošības fondiem (kas vēl joprojām nav pienācīgi izprastas to iespējamās sistēmiskās ietekmes ziņā) bieži rada lielāku tirgus likviditāti, riska izplatību it īpaši attiecībā uz tradicionālajiem ieguldījumu portfeļiem, lielāku konkurenci starp tirgus līderiem un starpniekiem, savukārt atbalsta pamatotības izpēte liecina, ka pieaug informācijas apjoms un cenu noteikšana notiek efektīvāk;
Points to the evidence showing that alternative investments such as hedge fund activities, while still inadequately understood in terms of their potential systemic impact, often result in higher market liquidity, dispersion of risk, in particular for traditional portfolios, and enhanced competition among market makers and intermediaries as well as in beneficial propriety research contributing to more information and more efficient pricing;
ir pārliecināts, ka pēc būtības nevajadzētu aizliegt privāto ieguldītāju piekļuvi drošības fondiem; tomēr uzsver, ka, ņemot vērā drošības fondu un darbību ar tiem bieži vien nepietiekamo reglamentāciju, ir jābūt stingriem privāto klientu piekļuves nosacījumiem; uzsver, ka ir ļoti svarīgi noteikt precīzus ieguldītāju atbilstības kritērijus un reglamentēt darījumu partneru veiktos riska darījumus; vienlaikus uzsver, ka, lai nodrošinātos pret nepareizu pārdošanu, ir jāveic pārbaudes attiecībā uz to subjektu piemērotību un atbilstību, kuru darbību nosaka Finanšu instrumentu tirgu direktīva;
Is convinced that access of retail investors to hedge funds should not be prohibited per se; points out, however, that given the often light regulation of hedge funds and their activities, retail access must be subject to strict conditions; highlights that clear criteria for the eligibility of investors as well as regulation of the counterparties' exposure are crucial; underlines, at the same time, that entities regulated by MiFID are subject to suitability and appropriateness tests for distribution as provisions against mis-selling;
uzskata, ka drošības fondi ļauj stiprināt korporatīvo pārvaldību, palielinot to ieguldītāju skaitu, kuri aktīvi un pārdomāti izmanto savas akcionāru tiesības; tomēr uzskata, ka, izmantojot noteiktus drošības fondus, akcionāri par zemām izmaksām var pastiprināt balsstiesības ar tādiem atšķirīgiem mehānismiem kā fondu aizdevums un aizņēmums; atzīst, ka ne tikai drošības fondos izmanto fondu aizņēmumu; iesaka Komisijai pārbaudīt iespējamību un praktiskumu attiecībā uz noteikumu par to, ka tad, ja akcijas tiek turētas ieguldītāju interesēs, fondu aizdevumu līgumos jāparedz aizdevēja tiesības nekavējoties atsaukt akcijas, un ja atsaukuma nav, aizņēmējam ir tikai tiesības īstenot balsstiesības saskaņā ar aizdevēja norādījumiem;
Believes that hedge funds could help strengthening corporate governance practices by increasing the number of investors that make active and informed use of their shareholder rights; is concerned, however, that some hedge funds might boost their voting power at low costs through a variety of different mechanisms such as stock lending and borrowing; recognises that the latter is not only undertaken by hedge funds; suggests that the Commission should examine the feasibility and practicability of a provision that stipulates that where stock is held for the account of investors, a stock lending agreement must contain the right for the lender promptly to recall his shares and that if no recall takes place, the borrower should be allowed only to exercise the voting rights in accordance with instructions from the lender;
uzskata, ka privātajam kapitālam ir būtiska nozīme ne tikai lielu uzņēmumu, bet arī mazo un vidējo uzņēmumu darbības uzsākšanā, izaugsmē un pārstrukturizācijā; tomēr apzinās arī to, ka ir bijuši gadījumi, kad paaugstināts parādsaistību līmenis ir radījis būtisku risku uzņēmumiem un to darbiniekiem tādēļ, ka uzņēmumu vadība nonāca situācijā, kurā vairs nebija iespējams pildīt maksājumu saistības;
Considers private equity as an important source of start-up, growth and restructuring capital, not only for large listed companies, but also for small and medium-sized enterprises;, is also aware, however, of cases in which an increased level of indebtness brought considerable risks for companies and their employees when their management was no longer in the position to fulfil the repayment obligations;
uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību ieguldītāju un uzraudzības iestāžu vidū attiecībā uz maksājumiem un fondu veidošanu it īpaši gadījumos, kad sviras efekts ietekmē privātuzņēmuma finansiālo stāvokli, un ka pārvaldības mērķu pārredzamība ir vajadzīga, pārstrukturējot lielus uzņēmumus;
Stresses the importance of transparency towards the investors as well as towards supervisory authorities concerning fees and raising funds, especially when resulting in the leverage of the financial position of the company taken private, as well as their management objectives, in particular when restructuring large companies;
uzskata, ka ir svarīgi reglamentēt darījumu partneru veiktos riska darījumus un noteikt precīzus ieguldītāju atbilstības kritērijus, lai mazinātu privāto ieguldītāju darījumu ar privāto kapitālu pakļaušanu riskam;
Believes that the regulation of counterparties' exposure as well as clear criteria of the eligibility of investors to limit retail investors' exposure to private equity are crucial;
atzīst, ka nodarbinātības jautājumi bieži vien skar sabiedrības intereses; atzīmē, ka pieejamie dati par to kopējo ietekmi uz vispārējo nodarbinātības līmeni ir pretrunīgi; aicina Komisiju sniegt labāku analīzi;
Recognises that employment effects are often a public concern; notes that available data contradict each other as regards the aggregate effect of private equity on the overall level of employment; invites the Commission to provide a better analysis;
vai ar nozarei atbilstīgu rīcības kodeksu pietiek, lai sekmētu finanšu stabilitāti un ieguldītāju aizsardzību, vai arī ir vajadzīga aktīvāka likumdevēja un uzraudzības iestāžu darbība saistībā ar noteikumiem par informācijas atklāšanu, nosakot obligātos pārskatu standartus un reglamentējot attiecīgos tirgus dalībniekus;
whether an industry-driven code of conduct is sufficient to enhance financial stability and investor protection or there is a need for more action by the legislator and supervisory authorities in terms of disclosure requirements through minimum reporting standards and the regulation of relevant players;
vai ir izrādīta interese par alternatīvu ieguldījumu instrumentu Eiropas zīmolu vai arī ir pat nepieciešamība pēc tā, un, ja tāda ir, tad ‐ kādi varētu būt kritēriji, lai noteiktu dažādas aktīvu kategorijas, kuras tiktu ietvertas šādā ES struktūrā;
whether there is an interest in or even a need for a European label for alternative investment instruments and, if so, what could be the criteria to distinguish different asset classes that would be covered by such an EU framework; and
B6-0495 , 0496 , 0505 , 0507 , 0509 un 0510/2007
B6-0495 , 0496 , 0505 , 0507 , 0509 and 0510/2007
ņemot vērā Saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Ķīnas Tautas Republikas Tirdzniecības ministriju par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tekstilpreču un apģērbu eksportu uz Eiropas Savienību, kas parakstīts 2005. gada 10. jūnijā
having regard to the Memorandum of Understanding between the European Commission and the Ministry of Commerce of the People's Republic of China on the Export of Certain Chinese Textiles and Clothing Products to the European Union, signed on 10 June 2005,
ņemot vērā Komisijas un Ķīnas valdības 2007. gada oktobrī pieņemto lēmumu par kopīgu importa uzraudzības sistēmu,
having regard to the decision taken in October 2007 by the Commission and the Chinese Government on a system of joint import surveillance,
ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,
having regard to Rule 108(5) of its Rules of Procedures,
tā kā Ķīna ir pasaules vadošā tekstilizstrādājumu un apģērbu ražotāja un nozīmīgākā šo preču eksportētāja uz Eiropas Savienību;
whereas the abolition of quotas in the textiles and clothing sector has been leading to serious social consequences, primarily for regions where the highest numbers of firms and workers – mainly women – are concentrated and wages are chronically low,
tā kā kvotu atcelšana tekstilpreču un apģērbu nozarē ir novedusi pie nopietnām sociālām sekām, īpaši reģionos, kuros koncentrēts lielākais skaits uzņēmumu un to darbinieku ‐ pārsvarā sieviešu, un kuru atalgojums ir hroniski zems;
whereas China is the world's leading producer and biggest exporter of textile and clothing to the European Union,
tā kā Komisija un Ķīna, pēc tam, kad 2005. gada 1. janvārī spēku zaudēja Nolīgums par tekstilizstrādājumu un apģērbu starptautisko tirdzniecību, noslēdza iepriekšminēto saprašanās memorandu, ar kuru pārejas laikposmā tiek noteikti ierobežojumi atsevišķu kategoriju tekstilizstrādājumu importam no Ķīnas un kurš spēku zaudēs 2008. gada 1. janvārī;
whereas, following the expiry of the Multi-fibre Arrangement on 1 January 2005, the Commission and China concluded the above-mentioned Memorandum of Understanding imposing restrictions on Chinese imports of certain textile categories for a transitional period, which will expire on 1 January 2008,
tā kā Eiropas Savienība un Ķīnas valdība vienojās 2008. gadā ieviest kopīgas importēšanas uzraudzības sistēmu;
whereas the European Union and the Chinese Government agreed on a system of joint import surveillance for the year 2008,
tā kā 70 % visu viltoto preču, kas nonāk Eiropas tirgū, ir no Ķīnas un puse visu Eiropas muitas procedūru, kuras ierosinātas saistībā ar viltošanu, attiecas uz tekstilizstrādājumiem un apģērbiem;
whereas 70% of all counterfeit goods entering the European market come from China, and half of all European customs procedures against counterfeiting relate to textiles and clothing,
tā kā pēc Ķīnas pievienošanās PTO šīs organizācijas dalībvalstīm tika atļauts pieņemt īpašus aizsardzības pasākumus, iespējamu tirgus traucējumu gadījumā nosakot kvantitatīvus ierobežojumus Ķīnas eksportam līdz 2008. gada beigām;
F whereas, following the accession of China to the WTO, WTO members were permitted to adopt special safeguard measures in the form of quantitative restrictions on Chinese exports until the end of 2008 if the market were to be disrupted,
tā kā Eiropas Savienībā tekstilizstrādājumu un apģērbu nozari galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un tā kā nozares sektori ir koncentrēti reģionos, kurus būtiski ietekmē ekonomiskā pārstrukturēšana,
whereas in the European Union the textiles and clothing sector is mainly composed of small and medium-sized enterprises (SMEs), and whereas parts of the sector are concentrated in regions strongly affected by economic restructuring,
apzinās, ka kvotu sistēmas atcelšana ir juridiski saistoša vienošanās, Ķīnai iestājoties PTO, tomēr atgādina, ka Ķīnas pievienošanās PTO protokols atļauj visām PTO locekļiem, tostarp Eiropas Kopienai, ja tas izrādās nepieciešams, piemērot aizsardzības pasākumus pret importu no Ķīnas līdz 2008. gada beigām;
Is aware that the lifting of the quota system is the result of a legally-binding agreement made when China joined the WTO, but recalls that the Protocol on the accession of China to the WTO enables all WTO members, including the European Community, to apply safeguard measures against imports from China until the end of 2008, if necessary;
apliecina, ka divkāršo pārbaužu uzraudzības sistēma nedos nekādu labumu, ja vien tā nenovērsīs 2005. gada notikumu atkārtošanos ‐ kad ES ievesto preču daudzums pieauga paātrinātā tempā; uzsver, ka jāievieš arī citi aizsardzības pasākumi, kas, cita starpā, attiektos uz izstrādājumu kategorijām, kuras noteiktu dalībvalstis, lai tādējādi nodarbinātība un uzņēmējdarbība šajā nozarē ES tiktu aizsargāta un sekmēta;
Maintains that the double-checking surveillance system will serve no purpose unless it prevents any repetition of the situation that occurred in 2005, when imports into the EU grew at an accelerating rate; stresses that new safeguard measures need to be enforced, covering, among other things, categories of products to be specified by Member States, so as to enable employment in, and the business of, this sector to be safeguarded and promoted in the EU;
ES tekstilpreču nozares ārējā konkurētspēja
External competitiveness of the EU-based textile sector
pauž bažas par augstajām tarifu un netarifu barjerām daudzās trešās valstīs; uzsver, ka Komisijai, tās divpusējos, reģionālos un daudzpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, jānodrošina labāki nosacījumi piekļuvei šo valstu tirgiem, jo tas ir svarīgi ES tekstilpreču un apģērbu nozarei, īpaši MVU;
Expresses its concern over high tariffs and non-tariff barriers in many third countries; stresses that the Commission, in its bilateral, regional and multilateral agreements with third countries, should secure better market-access conditions in such countries, as this is vital for the future of the EU-based textile and clothing industry, especially SMEs;
aicina Komisiju izmantot iespēju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem veicināt un nostiprināt vides un sociālos standartus, piemēram, pienācīgu darba standartu, trešās valstīs, lai nodrošinātu godīgu konkurenci;
Asks the Commission to take the opportunity presented by the negotiation of trade agreements to promote and strengthen environmental and social standards, such as decent work, in third countries, in order to guarantee fair competition;
aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt uz ES principiem pamatotas tekstilrūpniecības modernizēšanu, ar Septītās pamatprogrammas palīdzību atbalstot tehnoloģiju inovācijas, pētniecību un izstrādi, kā arī profesionālo apmācību, it īpaši MVU nodarbinātajiem; šajā sakarā aicina Komisiju pienācīgi un plaši izpētīt šo svarīgo jautājumu;
Calls on the Commission and the Member States to actively promote the modernisation of the EU-based textile industry by supporting technological innovation, research and development through the Seventh Framework Programme, as well as vocational training, particularly for SMEs; in this respect, calls on the Commission to conduct a proper and global investigation into this serious issue;