natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0419 .
having regard to its resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities Texts adopted, P7_TA(2010)0419 .
ņemot vērā tā 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu OV C 349E, 22.12.2010., 63. lpp.
having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy OJ C 349E, 22.12.2010, p .63.
ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0166/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0166/2011 ),
Drošības politika un ārpolitika
Security and foreign policy
atzīst, ka nemierīgajā globālajā kontekstā un ekonomikas un finanšu krīzes laikā Eiropas Savienībai ir jāpalielina stratēģiskā autonomija, lai saglabātu savas vērtības, īstenotu savas intereses un aizsargātu pilsoņus, izstrādājot kopēju skatījumu uz galvenajām problēmām un draudiem un saskaņojot iespējas un resursus, lai pienācīgi reaģētu uz šiem apstākļiem, tādējādi veicinot starptautiskā miera un globālās drošības saglabāšanu, tostarp ‐ īstenojot efektīvu multilaterālismu;
Recognises that, in a turbulent global context and at a time of economic and financial crisis, the EU is being called upon to enhance its strategic autonomy to uphold its values, pursue its interests and protect its citizens by developing a shared vision of the main challenges and threats and by aligning its capabilities and resources to adequately respond to them, thereby contributing to the preservation of international peace and global security, including by pursuing effective multilateralism;
uzsver, ka jaunie noteikumi attiecībā uz kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kas ieviesta ar Lisabonas līgumu, ir skaidrs politisks apliecinājums Savienības nodomam rīkoties, lai veicinātu stabilitāti pasaulē, un šī politika nodrošina skaidru tiesisko pamatu, lai nostiprinātu Savienības spējas īstenot tās ārpolitiku un drošības politiku, izmantojot vispusīgu pieeju, kas ietver visu Savienībai un tās dalībvalstīm pieejamo līdzekļu izmantošanu, lai novērstu un kontrolētu krīzes un konfliktus, kā arī veidotu ilgstošu mieru;
Emphasises that the new provisions on Common Security and Defence Policy (CSDP) introduced by the Lisbon Treaty provide a firm political statement of the Union's intention to act as a force for stability in the world and provide a clear legal framework for reinforcing its capacities to pursue its foreign and security policy through a comprehensive approach drawing upon all the instruments available to the EU and its Member States, to prevent and manage crises and conflicts, and to build lasting peace;
jo īpaši atgādina, ka:
In particular, recalls that:
īstenojot ārpolitiku un drošības politiku, Savienībai jānodrošina konsekvence un saskaņotība starp dažādām ārējās darbības jomām un starp ārpolitiku un iekšpolitiku; norāda, ka PV/AP ir īpaša atbildība šajā jomā;
when conducting foreign and security policy the EU must ensure consistency and coherence between the different areas of its external action and between external and internal policies; notes that the VP/HR has a special responsibility in this matter;
PV/AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un kopā ar Komisiju vada KĀDP, ierosina KDAP lēmumus, misijas un valstu resursu un ES instrumentu izmantošanu, kā arī attiecīgos gadījumos koordinē to civilos un militāros aspektus, ir Ārlietu padomes priekšsēdētājs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild gan par tās pienākumiem ārējās attiecībās, gan par Savienības ārējās darbības koordinēšanu un konsekvenci kopumā;
the VP/HR, in close cooperation with the Member States, conducts the CFSP, proposes CSDP decisions, missions and the use of national resources and Union instruments together with the Commission, and, where appropriate, coordinates their civilian and military aspects, and chairs the Foreign Affairs Council, serving also as the Commission Vice-President in charge both of the Commission's external relations responsibilities and of coordinating, and providing consistency in, EU external action as a whole;
PV/AP ir pilnvaras iesniegt priekšlikumus Padomei ārpolitikas un drošības politikas jomā vai nu pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropadomes pieprasījuma un saskaņā ar Eiropadomes vispārējiem norādījumiem ‐ šajā gadījumā Padome var rīkoties saskaņā ar kvalificētu balsu vairākumu;
the HR has powers to make proposals to the Council in common foreign and security policy, either on her own initiative or at the request of the European Council, and under the overall direction of the European Council – in which case the Council may act by QMV;
tādēļ pauž bažas, ka vairāk nekā gadu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nekas skaidri neliecina par situācijai atbilstošu visaptverošu ES pieeju, kurā varētu pārvarēt parastos procedurālos un institucionālos šķēršļus, saglabājot attiecīgās tiesiskās prerogatīvas, kad ir apdraudēta Eiropas pilsoņu drošība;
Expresses concern, therefore, that, more than one year after the entry into force of the Lisbon Treaty, there are not yet clear signs of a post-Lisbon EU comprehensive approach enabling traditional procedural and institutional barriers to be overcome, while preserving the respective legal prerogatives when European citizens’ security is at stake;
ir pārliecināts, ka uzticamai ārējās drošības politikai nepieciešama labāka sadarbība starp dalībvalstīm, uzlabota iekšējā kohēzija un savstarpēja uzticība un solidaritāte, līdzīgi kā tas panākts iekšējās drošības jomā ar Šengenas sadarbību (saskaņā ar to, aizsargājot savas robežas, valstis aizsargā arī citu dalībvalstu robežas, valstu tiesību akti kļūst nozīmīgi visam kontinentālam un valstis var veikt savas drošības aizsardzību arī citas valsts teritorijā vai komandās, kas darbojas saskaņā ar Eiropas standartiem);
Is convinced that a credible external security policy requires deepened interdependence between the Member States and improved internal cohesion and mutual trust and solidarity, similar to what has been achieved in the internal security sphere through Schengen cooperation (whereby Schengen countries, by protecting their own borders, protect the borders of the other Member States, national rules acquire continental scope, and tasks related to the protection of national security can also be performed on the territory of another state or in joint teams operating in accordance with European standards);
aicina Eiropadomi veikt savu uzdevumu ‐ identificēt ES stratēģiskās intereses un politiskos mērķus, izveidojot starptautiskai attīstībai atbilstošu Eiropas ārpolitikas stratēģiju, kas balstīta uz efektīvu konverģenci starp dažādām ārējām darbībām un tiek regulāri pārskatīta; aicina PV/AP un Padomi attīstīt cilvēku drošības jēdzienu, lai tā būtu Eiropas ārpolitikas stratēģijas uzmanības centrā, un pārvērst to reālās politikas vadlīnijās;
Urges the European Council to carry out its task of identifying the strategic interests and political objectives of the EU by drawing up a European foreign policy strategy geared to international developments which should be based on real convergence of the different dimensions of EU external action and subject to regular review; calls on the HR/VP and the Council to build on the concept of human security to make it central to the European Foreign Policy Strategy and translate it into tangible policy guidelines;
aicina Eiropadomi un tās priekšsēdētāju veikt šo uzdevumu, balstoties uz politisku dialogu ar Eiropas Parlamentu un apspriežot tā ieteikumus; uzsver, ka šāds dialogs ir vajadzīgs, lai īstenotu jaunos Līgumu noteikumus un izveidotu un īstenotu uz efektīvu un vispusīgu pieeju balstītu ārpolitikas stratēģiju; ierosina šādu dialogu uzturēt regulāri un uzmanību koncentrēt uz sasniegto progresu, kā arī uz perspektīvām;
Calls on the European Council and its President to set about this task by engaging in political dialogue with the European Parliament and to discuss Parliament's recommendations; maintains that such a dialogue is required in the light of the new Treaty provisions and of the need to lay down and implement the foreign policy strategy, proceeding from an effective comprehensive approach; suggests that such a dialogue needs to take place on a regular basis, and to focus on progress achieved as much as on prospects;
norāda, ka Eiropas Parlamentam kā ES pilsoņu tiešas pārstāvniecības struktūrai piešķirtā loma padara to par būtisku KĀDP un KDAP demokrātiskas leģitimitātes avotu un piešķir tam tiesības pieprasīt, lai pienācīgi tiktu ievēroti tā viedokļi un ieteikumi;
Points out that the role conferred on the European Parliament as the body directly representing EU citizens makes Parliament a vital source of democratic legitimacy for the CFSP/CSDP and lends weight to its right to expect that its opinions and recommendations will be taken properly into consideration;
turklāt atgādina, ka Līgumā ir noteikts, ka Eiropas Parlaments balsojumā apstiprina PV/AP un piedalās lēmumu pieņemšanā par ES ārējās darbības budžetu, tostarp attiecībā uz KĀDP un KDAP civilajām misijām un ES militārās koordinācijas administratīvajām izmaksām, un Parlamenta piekrišana ir nepieciešama, lai ES stratēģijas iekļautu tiesību aktos un noslēgtu starptautiskus nolīgumus, tostarp tādus, kas attiecas galvenokārt uz KĀDP, izņemot vienīgi tos, kas attiecas tikai uz KĀDP;
Points out in addition that, by virtue of the Treaty, the VP/HR is subject to a vote of consent by the European Parliament, and that Parliament participates in the decision-making on the EU external action budget, including CFSP and CSDP civilian missions and the administrative costs arising from EU military coordination, and that its consent is essential in order to translate EU strategies into laws and to conclude international agreements, including agreements relating mainly to the CFSP, the one exception being agreements relating solely to the CFSP;
vēlas veicināt sadarbību ar ES valstu parlamentiem, lai veiktu demokrātisku KĀDP un KDAP pārbaudi ar mērķi kopīgi stiprināt to ietekmi uz citu Eiropas iestāžu un dalībvalstu politisko izvēli, vienlaikus pilnībā ievērojot valstu parlamentu prerogatīvas aizsardzības politikas jomā; pauž nožēlu par to, ka 2011. gada 4. un 5. aprīlī ES parlamentu priekšsēdētāju konferencē netika panākta vienošanās par KĀDP un KDAP starpparlamentārās konferences funkcijām, un ar nepacietību gaida vienošanos ar valstu parlamentiem par jauniem parlamentu sadarbības veidiem šajā jomā; atgādina, ka Lisabonas līguma 1. protokola 9. pants par valstu parlamentu lomu skaidri nosaka, ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kopīgi lemj par to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru savstarpējo sadarbību Savienībā;
Wishes to enhance cooperation with EU national parliaments in exercising democratic scrutiny over the CFSP and the CSDP, with the goal of mutually reinforcing their respective influence on the political choices made by the other European institutions and by the Member States, while fully respecting existing national parliaments’ defence policy prerogatives; regrets the lack of agreement at the EU Speakers’ Conference on 4/5 April 2011 on the features of an interparliamentary conference on CFSP/CSDP and looks forward to reaching an agreement with national parliaments on new forms of interparliamentary cooperation in this field; recalls that Article 9 of Protocol 1 to the Lisbon Treaty on the role of national parliaments clearly states that the organisation and promotion of any form of effective and regular interparliamentary cooperation within the Union shall be determined together by the European Parliament and national parliaments;
uzsver Līgumos noteikto Komisijas lomu īstenot politiku un darbības, kas saistītas ar ES ārējo darbību citās jomās, sagatavot tiesību aktu priekšlikumus, īstenot budžetu un pārvaldīt Kopienas programmas un organizēt ES ārējo pārstāvēšanu, izņemot KĀDP jomu; aicina Padomi, Komisiju un Parlamentu stiprināt savstarpējo sadarbību, lai, ievērojot attiecīgās prerogatīvas, nodrošinātu konsekvenci starp dažādām ES ārējās darbības jomām un efektīvāku KDAP instrumentu izmantošanu;
Emphasises the role which the Treaties have assigned to the Commission in carrying out the policies and measures linked to the other dimensions of EU external action, in proposing legislative initiatives, in implementing the budget and managing Community programmes, and in organising external representation of the EU except in the case of the CFSP; calls on the Council, the Commission and Parliament to strengthen their cooperation in order to ensure, without prejudice to their respective prerogatives, consistency between the different areas of EU external action for more effective use of CSDP instruments;
uzsver, ka PV/AP pilnvaras un atbildība ir nevis tikai ’dubults amata nosaukums’, bet gan atspoguļo funkciju un leģitimitātes avotu apvienošanu, piešķirot viņai centrālo lomu ES ārējās darbības dažādo instrumentu, dalībnieku un procedūru saskaņošanas procesā; aicina PV/AP uzskatīt savu lomu par proaktīvu un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar Parlamentu, ievērojot dubultu uzdevumu gan aktīvi veicināt dalībvalstu politisko konsensu par KĀDP un KDAP stratēģiskajiem virzieniem un politiskajām izvēlēm, gan nodrošināt KĀDP un KDAP potenciāla saskaņotību, efektīvu koordinēšanu un pilnīgu izmantošanu sinerģiskā mijiedarbībā ar citām ES ārējās darbības nozarēm un tām ES iekšpolitikas jomām, kurām ir ārēja ietekme vai sekas;
Points out that the powers and responsibilities of the VP/HR do not merely constitute ’double hatting’, but represent a merging of functions and sources of legitimacy, making her role central to the process of bringing the various instruments, actors and procedures of EU external action into a coherent relationship; calls on the VP/HR to interpret her role as a proactive one and to pursue a constructive dialogue with Parliament in the framework of the twofold effort to actively foster a political consensus among the Member States on the strategic directions and policy options for the CFSP and the CSDP, and to bring coherence to, effectively coordinate and fully exploit the potential for the CFSP-CSDP to act synergistically with the other sectors of EU external action and with EU internal policies with an impact and implications at the external level;
vēlreiz apstiprina atbalstu labākai koordinācijai un sinerģijai starp struktūrām un krīzes pārvaldības civilajiem un militārajiem resursiem, izmantojot vispusīgu pieeju un vienlaicīgi saglabājot atšķirības starp civilām un militārām lomām un dažādām lēmumu pieņemšanas procedūrām un vadības ķēdēm;
Reiterates its view that the civilian and military crisis management structures and capabilities should be coordinated more closely and should act more synergistically within the comprehensive approach, without altering the distinctions between civilian and military roles and the different decision-making procedures and chains of command;
uzskata, ka krīzes pārvaldības padomei būtu jānodrošina EĀDD vienota ārkārtas rīcības plānošana attiecībā uz iespējamām krīzes vietām un scenārijiem un, otrkārt, arī krīzes platforma praktiskai rīcības pārvaldībai krīzes situācijā, strādājot gan Briselē, gan notikumu vietā, lai koordinētu dažādu ES finanšu instrumentu un citu resursu izmantošanu, neskarot konkrētas lēmumu pieņemšanas procedūras un tiesisko pamatu attiecībā uz civilo un militāro resursu izmantošanu KĀDP un KDAP jomā vai Kopienas instrumentu izmantošanu;
Believes that the Crisis Management Board should provide the EEAS with unified contingency planning in relation to potential theatres and crisis scenarios and, secondly, also through a crisis platform for practical crisis response management, working both in Brussels and on the ground to coordinate the use of the various financial instruments and deployment of capabilities available to the EU, without undermining the specific decision-making procedures and legal bases applying to the deployment of civilian and military capabilities under the CFSP/CSDP or to the use of Community instruments;
uzsver nepieciešamību nostiprināt, izplatīt un racionālāk organizēt EĀDD un Komisijas struktūras, dienestus un krīzes reaģēšanas civilās un militārās vienības un it īpaši:
Points to the need to strengthen the civilian and military crisis response structures, departments and units within the EEAS and the Commission, spreading them out and organising them in a more rational way, and in particular:
pieprasa paplašināt Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) civilo misiju operatīvās plānošanas vienību;
calls for expansion of the CPCC unit responsible for operational planning of civilian missions;
atbalsta Apvienoto pakalpojumu centra izveidi KDAP misiju pārvaldībai, kas ietvertu starpiestāžu birojā Komisijas 3. vienību (KĀDP Ārpolitikas instrumentu operācijas ‐ bijusī Relex/A3) un CPĪC Misiju atbalsta vienību; norāda, ka jaunais dienests, uzņemoties atbildību par KDAP civilo misiju personālu, loģistiku, iepirkumiem un finansēm un daļēji atbrīvojot misiju vadītājus no administratīvajiem pienākumiem, nodrošinātu labāku efektivitāti, gan apvienojot administratīvās funkcijas, sākot no darbinieku atlases un darbā pieņemšanas procesa, gan centralizējot aprīkojuma iepirkšanu un pārvaldību;
supports the establishment of a Shared Services Centre for the management of CSDP missions, that is to say, an interinstitutional office comprising the Commission's Unit 3 (CFSP Operations of the Foreign Policy Instruments – formerly Relex/A3) and the CPCC Mission Support Unit; notes that the new Service, by addressing the personnel, logistics, procurement and financial responsibilities of the civilian CSDP missions and by relieving the Heads of Mission from part of their administrative duties, would guarantee greater efficiency both by pooling administrative functions, starting with the selection and recruitment of personnel, and by centralising procurement and equipment management;
atkārtoti uzsver, ka droši, uzticami un pieejami militārie resursi ir obligāts nosacījums autonomai KDAP un vispusīgai pieejai un ka dalībvalstīm tie ir jānodrošina; tāpat uzsver, ka šos militāros resursus var izmantot dažādiem mērķiem, ne tikai civiliem, ievērojot Savienības rīcības starptautiskā arēnā principus un ES tiesiskā regulējuma autonomiju;
Reaffirms that credible, reliable and available military capabilities are a sine qua non for an autonomous CSDP and a comprehensive approach and that Member States need to provide them; further stresses that those military capabilities can be applied for diverse purposes, not least for civilian ones, in keeping with the principles underlying EU action on the international stage and the self-determined nature of the EU legal order;
pauž nožēlu par aso kontrastu starp EUR 200 miljardiem, ko gadā aizsardzībai iztērē dalībvalstis, ES rīcībā esošo līdzekļu trūkumu un pārlieku ieilgušajām bruņoto spēku koncentrēšanas konferencēm saistībā ar ES militārajām operācijām laikā, kad ir neizmantoti resursi un personāls; pauž nožēlu arī par to, ka pēc vairāk nekā divpadsmit gadiem bruņoto spēku veidošanas process nav devis nekādus faktiskus uzlabojumus attiecībā uz KDAP misijām pieejamo militāro resursu lielumu un kvalitāti; uzsver vajadzību regulāri izvērtēt militāro resursu uzlabojumus; norāda, ka ir aizvien lielāka neatbilstība starp arvien lielāko pieprasījumu no ārvalstīm un resursiem, kurus Eiropas Savienībai nodrošina dalībvalstis;
Regrets the sharp contrast between the EUR 200 billion per year spent by the Member States on defence, the lack of means at the EU's disposal and the painfully protracted force generation conferences for EU military operations at a time when there are redundant capabilities and personnel; deplores the fact that over more than twelve years the method of the force generation process has not yielded any de facto improvements regarding the quantity and quality of military capabilities available for CSDP missions; stresses the need to evaluate the improvements of military capabilities on a regular basis; points out that there is an increasing mismatch between growing demand from abroad and the resources that Member States make available to the Union;
izsaka bažas, ka pašreizējā ekonomiskās taupības situācijā pastāv nesaskaņotu budžeta samazinājumu risks Eiropas līmenī un pastāvīgā dublēšanās varētu apdraudēt pašu KDAP, kas savukārt varētu likt dalībvalstīm saprātīgāk tērēt līdzekļus aizsardzībai, apvienojot līdzekļus un lielāku savas aizsardzības resursu, budžeta un prasību daļu, tādējādi nodrošinot lielāku drošību pilsoņiem; aicina dalībvalstis nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz saviem aizsardzības budžetiem;
Notes with anxiety that the current economic austerity could lead to cuts that were not concerted at European level and to continuing overlapping that might call the CSDP as such into question, whereas the end effect should be to push the Member States towards smarter defence spending whereby they would pool and share a larger proportion of their defence capabilities, budget and requirements while achieving more security for their citizens; calls on Member States to develop greater transparency regarding their respective defence budgets;
pauž nožēlu par Savienībā plaši izplatīto aizsardzības programmu dublēšanos, piemēram, to, ka pastāv vairāk nekā 20 bruņumašīnu programmas, 6 dažādas kaujas zemūdeņu programmas, 5 ’zeme-gaiss’ raķešu programmas un 3 kaujas lidmašīnu programmas, un tas nozīmē, ka nav panākti apjomradīti ietaupījumi, ir izšķiesti ierobežotie ekonomiskie resursi un Eiropas aizsardzības aprīkojuma cenas ir pārspīlēti augstas, kas turklāt veicina pastāvīgu Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata sadrumstalotību, traucē visai ar drošību saistītās Eiropas rūpniecības nozares konkurētspējai un šajā sakarā tieši apdraud tehnoloģisko vadību un nodarbinātību;
Deplores the widespread overlapping of defence programmes in the EU, such as the more than 20 armoured vehicle programmes, the 6 different attack submarine programmes, the 5 ground-to-air missile programmes and the 3 combat aircraft programmes, and its consequences, namely that economies of scale are not achieved, limited economic resources are wasted, and the prices of European defence equipment are over-inflated, which moreover leads to continuing fragmentation of the European Defence Technological and Industrial Base (EDTIB), hampers the competitiveness of the whole security-related industrial sector in Europe and in this regard directly endangers technological leadership and employment;