natgillin/translations-raw huggingface dataset:
, par ko lēmumu pieņēma Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gadā un kas ir uzskatāma par ilgtermiņa pamatnostādni, kā risināt problēmas un izmantot iespējas, ko novecošana rada dalībvalstu sabiedrībās; uzskata par pareizu arī Paziņojumā izteikto priekšlikumu, ka attiecībā uz novecošanas problēmu un iespēju radīšanu ir jārod visaptverošs un daudznozaru risinājums, īpaši tādu izstrādājumu un pakalpojumu tirgu jomā, kas ir domāti vecāka gadagājuma cilvēku un apgādājamo personu neformālo aprūpētāju vajadzību apmierināšanai; aicina Komisiju īpaši aplūkot vecāka gada gājuma cilvēku patērētāju tiesību aizsardzību, jo viņus pārāk bieži maldina vai ļaunprātīgi izmanto;
as a long-term guide to dealing with the challenges and possibilities that ageing creates in societies; endorses also the Communication's proposal that a comprehensive and multidisciplinary approach should be taken to ageing as well as to creating opportunities, especially in the field of markets for products and services geared to the needs of older people and the needs of the informal carers of dependent people; calls on the Commission to pay special attention to the protection of older people's consumer rights since they are too often misled or taken advantage of;
aicina iestādes radīt pozitīvāku attieksmi pret novecošanu, kā arī uzlabot ES pilsoņu informētību par novecošanas jautājumiem un tās patieso ietekmi; mudina Komisiju strādāt pie attieksmes maiņas attiecībā uz novecošanos kā pret apgrūtinājumu, piemēram, uzsākot pētījumu par “sudraba” ekonomikas ietekmi un iespējām, ņemot vērā, ka vecāka gadagājuma sievietes ir aktīvas šīs ekonomikas dalībnieces; ļoti atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2012. gadu noteikt kā aktīvo vecumdienu un paaudžu savstarpējās solidaritātes gadu;
Calls on the institutions to create a more positive attitude towards ageing as well as raising EU citizens' awareness of ageing issues and its real effects; urges the Commission to tackle the burden-oriented attitude towards ageing by, for example launching a study on the effects and potential of the silver economy in which older women are active subjects; warmly welcomes the Commission's initiative to launch 2012 as a year of active ageing and intergenerational solidarity;
uzskata, ka visu dzīvi aptverošs risinājums, kura sakarībā ir ņemtas vērā saiknes starp novecošanu un dzimumu, ir iespēja novecošanas politikas jomā virzīties uz priekšu; uzskata par soli uz priekšu, lai sasniegtu lielāku sociālo integrāciju un kohēziju, uz vecumu un dzimumu balstītas pieejas pieņemšanu, saistībā ar ko vecuma un dzimuma aspektu vienlaicīga vērā ņemšana ir metode un instruments, bez kura nevar veidot politiku visās nozīmīgākajās jomās (ekonomika, sociālā joma, nodarbinātība, sabiedriskā veselība, pārtikas drošums, patērētāju tiesības, digitālā programma, lauku un pilsētu attīstība utt.);
Sees adopting a life course approach, in which the interconnections of ageing and gender are taken into account, as the way forward in ageing policies; sees also adopting an age and gender approach in which age and gender mainstreaming become an indispensable method and instrument in policy-making in all relevant fields (economic, social, employment, public health, food safety, consumers rights, digital agenda, rural and urban development, and so on) as the way forward in creating more social inclusion and social cohesion;
pieprasa pēc iespējas ātrāk pieņemt diskriminācijas novēršanas direktīvu;
Calls for the anti-discrimination directive to be adopted as soon as possible;
atzīst, ka vecuma diskriminācija arī ir jānovērš ar efektīvākiem tiesu līdzekļiem un vieglāk pieejamām procedūrām, jo īpaši gadījumos, kad diskriminācija notiek profesionālajā dzīvē, attiecībā uz kuriem pastāv īpaši tiesību akti un kuros ļoti svarīgi atbalstīt indivīdu un izmeklēt apstākļus; tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka vajadzīgie tiesību akti, ar kuru palīdzību novērš diskrimināciju vecuma dēļ un citas diskriminācijas formas, tiek efektīvi īstenoti;
Recognises that age discrimination must also be tackled with more effective judicial measures and with more accessible procedures, especially in cases of discrimination in working life where specific legislation exists and where support for the individual and investigation of the circumstances are essential; therefore, calls on Member States to ensure that the necessary legislation to tackle age and other forms of discrimination is effectively implemented;
pieprasa izstrādāt tādu novecošanas problēmas risinājumu, kas vairāk pamatotos uz tiesībām, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu rīkoties kā subjekti, kam ir tiesības, nevis tikt uztverti kā objekti;
Calls for a more rights-based approach to ageing so that older people can act as empowered subjects instead of objects;
lūdz vēl vairāk piešķirt resursus un vairāk pētīt, un izstrādāt pašreizējos uzraudzības mehānismus, jo diskrimināciju vecuma dēļ reti kad atzīst un novērš; atzīst, ka dalībvalstīs ir jābūt lielākai sapratnei, un atzinīgi vērtētu, ja Pamattiesību aģentūra un jaunais Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts dotu arī savu ieguldījumu;
Asks for more resources and research and the development of existing monitoring mechanisms, as age discrimination is seldom recognised and tackled; recognises that greater awareness in the Member States is needed and would welcome input from the Fundamental Rights Agency and the new European Institute for Gender Equality;
uzsver nepieciešamību atzīt vairākkārtējo diskrimināciju, ar kādu vecāka gadagājuma sievietes nereti saskaras dalībvalstu sabiedrībās, kurās viņas diskriminē vecuma, dzimuma, veselības stāvokļa un invaliditātes dēļ;
Highlights the need to recognise the multiple discrimination that older women often face in societies where they are subject to discrimination on the basis of their age, gender, state of health and disability;
ir ļoti nobažījies par to, kādā mērā vairākkārt diskriminē visneaizsargātākās sieviešu grupas: sievietes imigrantes, sievietes invalīdes, homoseksuālās sievietes, sievietes etnisko minoritāšu pārstāves, sievietes ar zemu kvalifikāciju un vecāka gadagājuma sievietes, jo viņas diskriminē vecuma, dzimuma, etniskās piederības un seksuālās vai reliģiskās orientācijas dēļ, un pieprasa noteikt pozitīvās diskriminācijas pasākumus;
Is deeply concerned by the extent to which the most vulnerable groups of women are subject to multiple discrimination: migrant women, women with disabilities, homosexual women, women who belong to minorities, women with few qualifications and elderly women, as they suffer discrimination on the basis of age, gender, ethnicity and sexual or religious orientation, etc., and calls for positive discrimination measures;
lūdz dalībvalstīm veikt pilnīgas kampaņas izpratnes veidošanai par to lielo nozīmi, kāda vecāka gadagājuma cilvēkiem ir sabiedrībā, un vajadzību iedrošināt vecāka gadagājuma sievietes būt aktīvām, cita starpā veicinot tirdzniecības mazās uzņēmējdarbības formas un amatniecību;
Asks the Member States to conduct fully-fledged campaigns to raise awareness of the fundamental role that older people play in society and the need to enable older women to play an active role, inter alia by promoting small trades and crafts;
aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā īpašo situāciju ar vecāka gadagājuma sievietēm lesbietēm, biseksuālēm un transseksuālēm;
Calls on the Commission and Member States to take into account the specific situation of older LBT women;
aicina dalībvalstis ieviest jauna veida atvaļinājumus, lai varētu doties apmaksātā atvaļinājumā tādu pienākumu dēļ, kas nav saistīti ar bērna kopšanu, un veicināt līdzīgāku neapmaksātās aprūpes apjoma sadalījumu starp vīriešiem un sievietēm, jo neformāla aprūpe dzīves vietā ierobežo karjeras iespējas personām, kas nestrādā dzīves vietā; uzskata, ka šajā sakarībā viens no veidiem, kā mazināt vecāka gadagājuma sieviešu nabadzību, ir atbalstīt pasākumus, piemēram, nepilna laika darbu un darba vietas dalīšanu, tādējādi radot iespēju strādāt elastīga darba laika režīmā; šajā sakarībā tomēr uzsver, ka elastīga darba laika režīmā strādājošo darba ņēmēju tiesībām jābūt tādām pašām kā pilna darba laika darba ņēmēju tiesībām; norāda, ka vecāka gadagājuma sieviešu bezdarba problēma ir jārisina, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos nodarbinātības mērķus;
Calls on Member States to introduce new types of leave that make it possible to take paid leave for caring duties other than parental leave, and promote a more equal division of unpaid care between women and men, because informal care in the home restricts a carer's possibilities of working outside the home; takes the view that in this context one way to reduce poverty amongst older women is to support arrangements, such as part-time work and job-sharing, that provide the option of flexible working; stresses in this context, however, that the employment rights of flexible workers must be equal to those of full-time workers; points out that unemployment among older women must be tackled in order to achieve the employment objectives of the EU 2020 Strategy;
lūdz dalībvalstis izstrādāt mehānismus, ar kuriem nodrošina pietiekami lielu tiesību uz pensiju uzkrājumu arī tādos gadījumos, kad aprūpētāja ienākumu līmenis aprūpes pienākumu dēļ kādu laiku ir zemāks, ‐ situācija, kas galvenokārt attiecas uz sievietēm; lūdz Komisiju uzsākt pētījumu par to dažādo ietekmi, kāda dalībvalstu pensiju sistēmām ir uz sievietēm un vīriešiem;
Asks that the Member States develop mechanisms to ensure that the accumulation of pension rights is sufficient even during those times when the income level of a carer is temporarily lower due to caring duties, a situation which mainly concerns women; asks the Commission to launch a study on the different impacts that pension systems in the Member States have on women and men;
aicina dalībvalstis, reformējot pensiju sistēmas un koriģējot pensionēšanās vecumu, ņemt vērā dzimumu aspektu, jo atšķiras abu dzimumu profesionālās dzīve raksturs un ir lielāka varbūtība, ka darba tirgū vecāka gadagājuma sievietes tiks diskriminētas;
Calls on the Member States to take into account the gender dimension when reforming pension systems and adapting the retirement age, considering the differences between women and men in work patterns and the higher risk of discrimination against older women in the labour market;
aicina dalībvalstis veicināt savstarpēja atbalsta formas, ar kurām mazina atšķirību starp jauniem un vecākiem cilvēkiem, izmantojot jauno cilvēku entuziasmu un vecāku cilvēku pieredzi;
Calls on the Member States to promote forms of mutual assistance that bridge the gap between young and older people, harnessing the enthusiasm of the former and the experience of the latter;
pieprasa izstrādāt uz tiesībām balstītu risinājumu, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu aktīvi līdzdarboties lēmumu pieņemšanā par šiem cilvēkiem sniegtās aprūpes un sociālo pakalpojumu, un ārstēšanas veidu un formu, ja šādas iespējas pastāv; pieprasa īstenot uz pieprasījuma balstītu pieeju attiecībā uz visa veida aprūpes pakalpojumu sniegšanu, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu dzīvot patstāvīgi tik ilgi, cik to vien vēlas;
Calls for a rights-based approach to be taken in order to enable older people to play an active role when decisions are made on the choice and the design of the care and social services and treatments provided for them whenever options exist; calls also for a demands-based approach to be implemented in regard to the provision of any type of care services in order to enable older people to live independently for as long as they wish;
pieprasa veicināt tādu politikas virzienu īstenošanu, ar kuru palīdzību atbalstu sniedz pamatģimenes lokā, tādējādi ļaujot cilvēkiem izvēlēties, vai kopt vecāka gadagājuma ģimenes locekļus pašiem vai izmantot papildu sociālos pakalpojumus, ‐ šāda aprūpe būtu jāatalgo vienādā mērā abos gadījumos;
Calls for policies to be promoted to provide support within nuclear families, enabling people to decide whether to opt to care for elderly family members themselves or to call on supplementary social services; such assistance should be equally remunerated in both cases;
uzsver, ka vecāka gadagājuma cilvēkiem vajadzētu būt netraucētām iespējām izmantot augstas kvalitātes un cenu ziņā pieejamus publiskus un privātus pakalpojumus un ka publisko un ka privāto pakalpojumu struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas ilgāk varētu aprūpēt dzīves vietā;
Emphasises that public and private services should be easily accessible, of high quality and affordable for older people and that the structure of public and private services should support the longest possible period of care at home;
uzskata, ka ir jāīsteno visaptveroša neformālo aprūpētāju, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, atbalsta politika, saistībā ar kuru būtu definēts aprūpētāju statuss, pabalsti un tiesības uz sociālo drošību, sociālo un atbalsta pakalpojumu sniegšana, iespējas izmantot profesionālos aprūpes pakalpojumus u. c.;
Considers that a comprehensive support policy is needed for informal carers, the majority of whom are women, encompassing their status, benefits and social security rights, the provision of social services and support services, availability of professional care services, etc.;
uzsver, ka ar brīvprātīgo darbu vai neformālo aprūpi, ko bieži vien veic sievietes, nedrīkst kompensēt trūkumus sociālās aprūpes sistēmā, un lūdz veikt īstenus sociālos pasākumus, pateicoties kuriem sievietes varētu strādāt izvēlētajā apmaksātajā darbā;
Stresses that volunteer work or informal care that often rests on women's shoulders should not make up for social care deficiencies and asks for proper social measures to be put in place to allow women to engage in chosen paid activities;
prasa dalībvalstu līmenī izveidot atbalsta pasākumu kopumus, kuros būtu arī pasākumu programmas nodarbinātības iespēju veicināšanai, bezdarba ietekmes samazināšanai, kā arī cilvēku, kas vecāki par 50 gadiem, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai;
Calls for the establishment at Member State level of assistance packages involving programmes of measures to enhance employability, mitigate the impact of unemployment and raise employment levels among people over 50 years of age;
aicina dalībvalstis stimulēt to, ka tiek nodrošināta apmācība par psiholoģisku un fizisku palīdzību vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā arī par atbilstīgiem apstākļiem viņu uzturēšanai;
Calls on the Member States to offer incentives for the provision of training in psychological and physical assistance for older people and of appropriate facilities to accommodate them;
mudina padarīt aprūpes iestādes, kas parasti darbojas kā slimnīcas, par draudzīgāku vidi, piemērojot ģimenes modeli, lai tādējādi izvairītos no ievietošanas aprūpes iestādē;
Encourages the transformation of nursing homes usually operating as hospitals to friendly establishments where the model of the family is applied, as a way to avoid institutionalisation;
ierosina, sākot īstenot Eiropas Rīcības plānu par Alcheimera slimību, pienācīgi ņemt vērā vecāka gadagājuma sieviešu lomu demences slimnieku aprūpē un piemērot šo plānu steidzami; vēl uzskata, ka ir nepieciešamas valstu programmas, lai varētu plānot pasākumus, ar kuriem uzlabo vecāka gadagājuma sieviešu dzīves kvalitāti; ierosina, paredzot un īstenojot šos pasākumus, apspriesties ar Alcheimera slimības apvienībām;
Proposes that the launch of the European Action Plan on Alzheimer's Disease duly recognise older women's role in caring for people with dementia and is speedily implemented; considers, in addition, that national programmes are needed to map what measures could be taken to improve the quality of life of older women; proposes that the Alzheimer associations be consulted to map and implement these measures;
lūdz ņemt vērā dzimuma perspektīvu ārstnieciskajā diagnostikā, lai nodrošinātu, ka diagnozes ir precīzas un cilvēki saņem atbilstīgu ārstniecību un aprūpi; lūdz diagnostikas līdzekļus, medicīnas un aprūpes pakalpojumus neierobežot tikai kāda pacienta dzimuma un vecuma dēļ ‐ vecāka gadagājuma sievietēm arī būtu jābūt tiesībām izmantot, piemēram, skrīningu krūšu, smadzeņu, plaušu un kolorektālā vēža diagnosticēšanai, kā arī sirds un asinsvadu skrīningu; turklāt prasa veltīt vairāk uzmanības to slimību profilaksei un ārstēšanai, kuras īpaši skar vecāka gadagājuma sievietes, piemēram, osteoporozei un reimatiskajam atrītam;
Asks that a gender perspective be taken into account when making medical diagnoses, to ensure that they are precise and that people receive appropriate treatment and care; asks that tools for diagnosis, health services and care not be restricted solely because of a patient's age and gender, so that screening for breast cancer, cervical cancer, lung cancer and colorectal cancer as well as cardiovascular screening, for example, should be available to elderly women; asks, in addition, that greater attention be given to the prevention and treatment of diseases to which older women are especially prone, such as osteoporosis and rheumatoid arthritis;
norāda, ka gan tehnoloģijas, gan tehniskie uzlabojumi var būt svarīgi, lai sabiedrība pielāgotos novecojošo iedzīvotāju vajadzībām; pieprasa vairāk izmantot ciešā sadarbībā ar vecāka gadagājuma cilvēkiem izstrādātos jauninājumus, daži no kuriem ir vienkāršoti mobilie telefoni un vienkāršoti interneta pieslēgumi, viedsensori īpašos izstrādājumos, lai samazinātu negadījumu skaitu, dresēti suņi, kuri palīdz cilvēkiem, kas slimo ar atmiņas traucējumiem u.c., kā arī pieprasa īstenot īpaši izstrādātas un valstu atbalstītas programmas vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuru pamatā ir mūžizglītība;
Points out that both technology and technical improvements can be important in adapting society to the needs of an ageing population; calls for innovations developed in close cooperation with older people to become more widely used, some examples of which are simplified mobile phones and Internet connections, smart sensors in specific products in order to reduce the number of accidents, trained dogs to assist people such as those suffering from diseases affecting the memory, etc., and calls for programmes especially designed on the basis of lifelong learning for elderly people to be supported by the state;
pieprasa pārbaudīt izstrādes stadijā esošās zāles ne tikai attiecībā uz vīriešu organismu, bet arī uz sieviešu;
Calls for trials of medicines which are under development to study their effects on the bodies not only of men but also of women;
ierosina veikt statistiskus apsekojumus par vardarbības pieaugumu pret vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai pievērstu uzmanību šai smagajai problēmai, par kuru vecāka gadagājuma cilvēki parasti nav spējīgi ziņot, jo viņi uztver šo vardarbīgo attieksmi kā neizbēgami saistītu ar to, ka viņi ir veci un aprūpējami, kā arī, lai efektīvāk cīnītos pret pārestībām, no kurām cieš vecāka gadagājuma cilvēki, un šajā cīņā plašāk iesaistītu sabiedrību kopumā;
Proposes that statistical surveys be carried out on the increase in violence against elderly people with the aim of casting light on this serious problem – which elderly people are normally incapable of reporting, since they may accept the ill-treatment they suffer as part and parcel of being old and dependent – and with a view to combating elder abuse more effectively and with greater commitment on the part of society as a whole;
pieprasa izstrādāt vecāka gadagājuma sievietēm paredzētas kultūras un izglītības programmas un iesaistīt viņas vietējo kopienu iniciatīvās, lai tādējādi novērstu vecāka gadagājuma sieviešu atstumtību no sabiedrības;
Calls, with a view to preventing older women from becoming excluded from society, for targeted cultural and educational schemes to be set up and for older women to be involved in local community initiatives;
noskaidrota vajadzība pēc lielākiem resursiem, lai veiktu zinātniskus pētījumus novecošanas jomā,
an examination of the need for more resources for scientific research on ageing,
noteikti pasākumi, lai nodrošinātu aprūpes kvalitāti un aprūpētāju darba apstākļu kvalitāti;
measures to ensure the quality of care and the quality of the working conditions of carers,
paredzētas izmaiņas, lai uzlabotu saskaņotību sociālās drošības jomā, tostarp pensiju shēmu, aprūpes atvaļinājumu un nepilnas slodzes darba laika risinājumu saskaņotību;
changes to increase coherence in the area of social security, including pension schemes, care leaves and part-time working arrangements,
minēta koncepcija no dzimumu viedokļa par vecuma izraisītām slimībām un pasākumiem, lai tās adekvāti atzītu un ārstētu;
a gender-sensitive concept of age-related diseases and measures for their optimum recognition and treatment,
noteikts pienākums katru gadu ziņot par vecāka gadagājuma cilvēku tiesību pārkāpumiem, kā arī par ES un valstu līmenī veicamajiem pasākumiem, lai likvidētu tiešo un netiešo diskrimināciju; šā ziņojuma izstrādes pamatā ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principi, un to veic Pamattiesību aģentūra iestāžu līmenī un valstu aģentūras dalībvalstīs;
yearly reporting, based on the principles of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and managed by the Fundamental Rights Agency at the institutional level and national agencies in the Member States, on the violation of older people's rights and on measures to be taken at EU and national level to abolish direct and hidden discrimination,
minēti ar likumdošanu nesaistīti pasākumi, ar kuriem risina diskriminācijas vecuma dēļ problēmu, piemēram, īstenojot izpratnes veidošanas kampaņas;
non-legislative measures to tackle age discrimination, such as awareness-raising campaigns,
ņemta vērā vecāka gadagājuma migrantu un lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu situācija;
mainstreaming of the perspective of older migrants and LGBT people,
paredzēti pasākumi paaudžu solidaritātes veicināšanai, piemēram, plāni to sieviešu atbalstam, kuras aprūpē savus mazbērnus, kad vecāki ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ to nevar darīt paši;
measures to support intergenerational solidarity, such as plans to support women who care for grandchildren while the parents are absent due to employment reasons,
noteikti pasākumi, kas dotu iespēju izmantot vecāka gadagājuma cilvēku zināšanas un darba pieredzi, piemēram, izveidojot vecāka gadagājuma cilvēku asociācijas, kurās konsultētu darba meklētājus;
measures to make use of the knowledge and professional experience of older people, for example by setting up associations of older people to provide advice for job-seekers,
paredzēta apmaiņa ar paraugpraksēm;
exchange of best practice;
lūdz Komisiju līdz 2012. gada beigām atjaunināt un uzlabot uzraudzības mehānismus attiecībā uz tādu jautājumu īstenošanu, kas ir saistīti ar pamattiesībām; pieprasa veicināt labāku izpratni par šiem bieži vien nepietiekami izmantotajiem mehānismiem, jo vecāka gadagājuma cilvēki kopumā un īpaši vecāka gadagājuma sievietes nezina savas tiesības;
Asks the Commission to update and strengthen monitoring mechanisms regarding the implementation of fundamental rights issues by the end of 2012; calls also for increased awareness of these, often under-used, mechanisms as older people in general, and women in particular, are especially uninformed about their rights;
aicina Komisiju censties nodrošināt, ka tiek noteikts Kopienas finansējums projektiem, kas saistīti ar, cita starpā, sociāli mazaizsargātām neprecētām sievietēm un vecāka gadagājuma sievietēm;
Calls on the Commission to seek to ensure that Community funding is earmarked for projects involving, among others, socially disadvantaged single and older women;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūcija par žurnālistiku un jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem ‐ sabiedriskās sfēras izveide Eiropā ( 2010/2015(INI) )
European Parliament resolution of 7 September 2010 on journalism and new media – creating a public sphere in Europe ( 2010/2015(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību II sadaļu,
having regard to Title II of the Treaty on European Union,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 41. un 42. pantu,
having regard to Articles 11, 41 and 42 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,