natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata atbalsta plūsmu paredzamību par vienu no vissvarīgākajiem faktoriem, kā nodrošināt līdzekļu izmantošanas kvalitāti, jo tā ļauj partnervalstīm plānot izdevumus ilgākā laika posmā un finansiāli atbalstīt uzlabojumus nozaru politikās; apgalvo, ka šāds aspekts ir jāpastiprina ar partnervalstu nodokļu politiku un valsts ieņēmumu izmantošanu, lai ilgtermiņā samazinātu valsts atkarību no atbalsta;
Considers the predictability of aid flows to be one of the most important factors for ensuring the quality of spending, as it enables the partner countries to undertake long-term expenditure planning and to sustain improvements in sectoral policies; advocates that such an approach be reinforced by partner countries' fiscal policies and mobilisation of domestic revenue which, in the long term, should reduce aid dependency;
atgādina, ka progresa trūkums publisko finanšu pārvaldībā vēl joprojām ir iemesls tam, ka daudzas valstis nesaņem budžeta atbalstu;
Recalls that the lack of progress as regards the management of public finances still disqualifies many countries from receiving budget support;
uzskata, ka budžeta atbalsts jaunattīstības valstīm ir jāpiešķir pakāpeniski, sākot ar ierobežotu valstu skaitu un palielinot to, ņemot vērā partnervalstu spēju uzlabošanos;
Takes the view that budget support should be introduced gradually in developing countries, starting with a limited amount and increasing it as the partner countries build capacity;
atgādina, ka sniegtajam budžeta atbalstam jāmazina nabadzība, tostarp jāpalīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un īstenot tādus principus kā partnerība, palīdzības efektivitāte un attīstības politikas saskaņotība; pauž atbalstu stimuliem, kuri pamatojas uz rezultātiem, tomēr uzsver, ka maksājumu atšķirībām vajadzētu būt iespēju robežās paredzamām, lai neradītu negatīvu ietekmi uz budžeta plānošanu; atgādina, ka budžeta atbalsts ir piešķirams tikai valstīm, kas izpilda un uztur minimālos pārvaldes standartus un ievēro cilvēktiesības; uzsver, ka ar makroekonomikas reformām saistītiem nosacījumiem ir jābūt saderīgiem ar tautas un sabiedrības attīstību;
Reiterates that budget support should be spent in pursuit of poverty reduction, including the pursuit of the Millennium Development Goals and to principles such as partnership, aid effectiveness and policy coherence for development; expresses its support for results-based incentives but emphasises that variances of disbursement must be predictable as far as possible so as not to impact negatively on budgetary planning; reiterates that budget support should only be granted to countries meeting and upholding minimum standards of governance and respect for human rights; underlines that conditions linked to macro-economic reforms must be compatible with human and social development;
mudina jaunattīstības valstis un Komisiju veicināt uz līdzdalību balstītu attīstību saskaņā ar Kotonū nolīguma attiecīgajiem noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1905/2006 19. un 20. pantu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un konsultēšanos ar to un vietējām un reģionālajām iestādēm;
Encourages developing countries and the Commission to promote participatory development, in accordance with the relevant provisions of the Cotonou Agreement and of Articles 19 and 20 of Regulation (EC) No 1905/2006, in particular with regard to the promotion and consultation of civil society and local and regional authorities;
aicina Komisiju publiskot ar jaunattīstības valstīm noslēgtos budžeta atbalsta nolīgumus, kā arī TAM līgumus;
Demands that the Commission publish the agreements with developing countries on budget support and MDG contracts;
uzsver, ka noteiktos gadījumos nozaru budžeta atbalsts var būt lietderīga, pastarpināta iespēja, kas ļauj attiecīgajām valdībām un parlamentiem iegūt lielāku atbalstam paredzēto līdzekļu daļu, vienlaikus piešķirot šos līdzekļus arī TAM;
Underlines that sectoral budget support can constitute under certain circumstances a useful intermediary option to give the concerned governments and parliaments more ownership over aid funds while earmarking them for the MDGs;
uzskata, ka valstis, kurās ir daudz naftas un izrakteņu resursu, var finansēt pašas savu attīstību un nabadzības izskaušanu, izveidojot pārredzamas nodokļu iekasēšanas sistēmas un taisnīgu bagātības sadalījumu;
Considers that oil and mineral rich countries have the potential to finance their own development and fight against poverty through transparent tax collection systems and fair redistribution of wealth;
paredz, ka TAM līgumi ir uzskatāmi par kvalitatīva budžeta atbalsta piemēru (ilgtermiņa, paredzami, vērsti uz sociālajām nozarēm utt.) un ir saistīti ar rezultātiem; attiecīgi pieprasa Eiropas Komisijai 2011. gadā publicēt TAM līgumu novērtējumu un izskatīt iespēju tos piemērot lielākam skaitam valstu;
Takes the view that, in principle, MDG contracts are an example of high-quality, results-oriented budget support (long-term, predictable, targeted at social sectors, etc.); calls accordingly on the Commission to publish an assessment of MDG contracts in 2011 and to look into the feasibility of extending them to a larger number of countries;
aicina Komisiju, veicot vidusposma pārskatīšanu, publicēt nosacījumus un attīstības rādītājus saistībā ar valsts stratēģijas dokumentiem; uzskata, ka budžeta atbalsta panāktie attīstības rādītāji ir jānosaka kontekstā ar nabadzības samazināšanas mērķu un TAM sasniegšanu;
Calls on the Commission also to publish the conditionalities and performance indicators in Country Strategy Papers on the occasion of the mid-term review; takes the view that budget support performance should be measured in terms of progress towards poverty reduction targets and the MDGs;
atkārtoti aicina Komisiju pāriet no ieguldījumu kontroles uz pārbaudi, kurā rezultātus salīdzina ar rādītājiem, un tādējādi uzlabot savu pārskata sistēmu, lai tā būtu vērsta uz programmu efektivitāti;
Reiterates its previous calls on the Commission to move from control over inputs to the checking of results against indicators, by improving its reporting system so that it concentrates on the effectiveness of the programmes;
uzskata ‐ lai attīstības politikas pasākumi partnervalstīs būtu efektīvi, pilnībā ir jāņem vērā vietējie apstākļi un jāievēro Līgumā noteiktās Eiropas Savienības vērtības, tostarp tiesiskuma un demokrātijas princips; uzsver, ka saņēmējvalstu vajadzībām arī turpmāk ir jābūt izšķirošam kritērijam Savienības attīstības palīdzības saņemšanai;
States that the effectiveness of development-policy measures in the partner countries must fully take into consideration local conditions and respect the EU values as stated by the Treaty including the principle of rule of law and democracy; stresses that needs must remain a crucial criterion for the allocation of EU development aid;
aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kur pārredzamā veidā būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji, lai stiprinātu demokrātiskās iestādes un nodrošinātu savstarpēju atbildību;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
aicina dalībvalstis nodrošināt labāku atbilstību starp valstu plāniem un Kopienas plāniem attīstības palīdzības politikas jomā; aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Ārējās darbības dienestu, koordinācijas stiprināšanai ar Komisiju attiecībā uz budžeta atbalstu, lai izvairītos no pasākumu dubultošanās un nekonsekvences;
Calls on the Member States to show greater consistency at national and Community level as regards development aid policy; calls on the Member States to make use of the European External Action Service to strengthen their coordination with the Commission as regards budget support so as to avoid duplication and inconsistency;
atgādina Komisijai un dalībvalstīm par nepieciešamību saskaņot attīstības sadarbību un uzlabot Komisijas pārskatatbildību, kas attiecas uz visām iesaistītajām pusēm;
Reminds the Commission and the Member States to harmonise their development cooperation and to improve mutual accountability;
ir cieši pārliecināts, ka, rūpīgi analizējot trešām valstīm Savienības sniegtā budžeta atbalsta nākotni, ir jāpievēršas jautājumam par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā; apzinās pašreizējās situācijas vēsturisko un institucionālo kontekstu, bet uzskata, ka pienācis laiks Padomei, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atzīt, ka šāds stāvoklis negatīvi ietekmē Savienības budžeta atbalsta efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; tomēr uzsver ‐ iekļaušana budžetā nedrīkst novest pie tā, ka tiek samazināts attīstības politikai paredzētais kopējais finansējums;
Is firmly convinced that a thorough analysis of the future of EU budget support to third countries must address the issue of budgetisation of the European Development Fund; is aware of the historical and institutional background to the current situation but believes that the time has come for the Council, the Member States and the ACP countries to acknowledge that this situation is detrimental to the efficiency, transparency and accountability of EU budget support; emphasises, however, that budgetisation must not entail a decrease in the overall financial envelope for development policies;
aicina dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu atbilstīgi citās jomās pieņemtajai praksei uzlabot trešām valstīm sniegtā budžeta atbalsta koordinēšanu, lai izvairītos no darbību pārklāšanās, nekonsekvences un pretrunām vai tās novērstu; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar pārskatu datiem nozaru līmenī politikas darbību, iestāžu un pakalpojumu sniegšanas sistēmu trūkumi ir likuši līdzekļu devējiem īstenot projektus ar savu sistēmu palīdzību un rīkoties divpusēji, nevis saskaņojot rīcību, un šāda situācija ir vēl jo vairāk nepieņemama, ņemot vērā finansējuma nepietiekamību, un tā arī ļoti apgrūtina iespēju Savienībai pildīt dotos solījumus padarīt atbalstu paredzamāku; ir pārliecināts, ka visos budžeta atbalsta sagatavošanas un sniegšanas posmos ir jāpievēršas konkrētām jomām, kas varētu dot vislielāko pievienoto vērtību;
Calls on the Member States, the Commission and the European External Action Service (EEAS), in line with the practice established in other policy fields, to improve the coordination of their respective budget support to third countries in order to avoid overlap, inconsistencies and incoherencies; deplores the reviews showing that, at sectoral level, weak policies, institutions and service delivery systems have prompted donors to use their own systems to implement projects, and to act bilaterally rather than in a coordinated manner, a situation which is all the more unacceptable in a context of scarce funding and which also makes it very hard for the EU to live up to its promises on making aid more predictable; maintains that a focus on specific areas offering the greatest added value should drive EU budget support throughout all phases of preparation and delivery;
aicina Komisiju uzlabot sabiedrības informētību par riskiem saistībā ar budžeta atbalsta praksi, vienlaikus veicinot budžeta atbalsta pozitīvo ietekmi uz partneru emancipāciju;
Calls on the Commission to raise public awareness of the risks entailed by the practice of budget support and to highlight the positive impact of budget support on partner emancipation;
aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis turpināt finanšu atbalsta veicināšanu un saglabāšanu, vienlaikus sniedzot atbalstu konsultējot publisko finanšu tehniskajā pārvaldībā;
Calls on the EU and its Member States to continue to promote and preserve their financial support and at the same time to provide consultative support for technocratic management of public finances;
uzsver, ka uzlabotas koordinēšanas mērķim jābūt līdzekļu piešķiršanas optimizācijai, paraugprakses apmaiņas veicināšanai un lielākai budžeta atbalsta efektivitātei;
Emphasises that the aims of improved coordination are to optimise the allocation of resources, enhance the exchange of best practices and boost the efficiency of budget support;
uzskata, ka Savienībai būtu jāatzīst un jāizmanto milzīgais politiskais iespaids, ko dod tās radītā pievienotā vērtība un tās darbības iespējamā nozīme, nodrošinot politisko ietekmi, kas atbilstu sniegtajam finansiālajam atbalstam;
Considers that the Union should recognise and utilise the added value generated by its huge political weight and the potentially broad scope of its action, ensuring political influence proportional to the financial support given;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam ( 2011/2034(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on energy infrastructure priorities for 2020 and beyond ( 2011/2034(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam ‐ projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” ( COM(2010)0677 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( COM(2010)0677 ),
ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu attiecībā uz Enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam ‐ projektu integrētam Eiropas enerģētikas tīklam ( SEC(2010)1395 ),
having regard to the Commission staff working document on an impact assessment on the ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( SEC(2010)1395 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģētikai” COM(2010)0639 ,
having regard to the Commission communication entitled ‘Energy 2020 – a strategy for competitive, sustainable and secure energy’ ( COM(2010)0639 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘Europe 2020 – a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem ‐ virzība uz 2020. gada mērķi” ( COM(2011)0031 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘Renewable energy – progressing towards the 2020 target’ ( COM(2011)0031 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” ( COM(2010)0265 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ),
ņemot vērā trešo tiesību aktu paketi par iekšējo tirgu enerģētikas jomā “Enerģija Eiropai ‐ funkcionējošs tirgus un droša energoapgāde” OV L 211, 14.8.2009.
having regard to the third legislative package concerning the internal market in the field of energy and entitled ‘Energising Europe: A real market with secure supply’ OJ L 211, 14.8.2009.
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģijas ”Eiropa 2020' pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa” ( COM(2011)0021 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘A resource-efficient Europe – flagship initiative under the Europe 2020 strategy’ ( COM(2011)0021 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā,
having regard to Regulation EC No 663/2009 of the European Parliament and the Council of 13 July 2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy,
ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas enerģētikas tīklu programmas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam ( COM(2010)0203 ),
having regard to the report from the Commission on the implementation of the trans-European energy networks in the period 2007-2009 ( COM(2010)0203 ),
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas,
having regard to its resolution of 6 May 2010 on mobilising information and communication technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei un Eiropas Parlamentam “Enerģētikas politika Eiropai” ( COM(2007)0001 ),
having regard to the Commission communication to the European Council and the European Parliament entitled ‘An energy policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Prioritāru savienojumu plāns” ( COM(2006)0846 ),
having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament entitled ‘Priority Interconnection Plan’ ( COM(2006)0846 ),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu,
having regard to Directive 2009/72/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in electricity and repealing Directive 2003/54/EC,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu,
having regard to Directive 2009/73/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in natural gas and repealing Directive 2003/55/EC,
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0441 .
having regard to its resolution of 25 November 2010 on ‘Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020’ Texts adopted, P7_TA(2010)0441 .
ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0485 .
having regard to its resolution of 15 December 2010 on revision of the Energy Efficiency Action Plan Texts adopted, P7_TA(2010)0485 .
ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020 Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 .
having regard to its resolution of 17 February 2011 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantu, saskaņā ar kuru Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā,
having regard to Article 170 of the Treaty on the Functioning of European Union, under which the Union is required to contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures,
ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0226/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A7-0226/2011 ),
tā kā mūsu galvenie uzdevumi enerģētikas jomā ir stāties pretī klimata pārmaiņām un nostiprināt enerģijas piegādes drošību un autonomiju, vienlaikus samazinot kopējo enerģijas patēriņu, kā arī fosilā kurināmā importu un atkarību no tā, dažādojot enerģijas piegādātājus un avotus, izveidojot konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu un nodrošinot universālu piekļuvi ilgtspējīgai, cenu ziņā pieejamai, drošai un efektīvai enerģijai;
whereas our major energy challenges are confronting climate change, strengthening energy security and autonomy while reducing the overall energy use as well as fossil fuel imports and dependency, diversifying energy suppliers and sources, achieving a competitive internal energy market and ensuring universal access to sustainable, affordable, safe and efficient energy,
tā kā kopējā enerģētikas politika ES līmenī ir veidota, pamatojoties uz kopīgo mērķi nepārtraukti nodrošināt enerģētikas produktu un pakalpojumu pieejamību tirgū par visiem patērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem) pieņemamām cenām;
whereas the common energy policy at EU level has been built around the shared objective of ensuring the uninterrupted physical availability of energy products and services on the market, at prices that are affordable for all consumers (domestic and industrial),
tā kā situācijās, kad kādā dalībvalstī rodas enerģētikas krīze, ir jāgarantē piegādes drošība un jāsaliedē dalībvalstu vienotība;
whereas it is necessary to ensure security of supply and the consolidation of solidarity between Member States in situations where a Member State is confronted with an energy crisis,
tā kā Lisabonas līgums paredz īpašu juridisko pamatu ES enerģētikas politikas izstrādei, ar ko valstu un reģionālā mērogā veicina dalībvalstu enerģētikas tīklu veiksmīgu savstarpējo savienošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pārējos ES enerģētikas politikas un solidaritātes mērķus (enerģijas tirgus funkcionēšana, energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija, energoapgādes drošība un enerģijas avotu un piegādes veidu dažādošana);
whereas the Lisbon Treaty provides a specific legal basis for developing an EU energy policy promoting the successful interconnection of energy networks between Member States across national and regional borders, which is necessary to achieve the other EU energy policy and solidarity objectives (functioning of the energy market, energy efficiency and renewable energy, security of supply and diversification of energy sources and forms of supply),
tā kā tas, ka Savienības enerģētikas infrastruktūra nav laikus modernizēta, atjaunināta, savstarpēji savienota un pielāgota ilgtspējīgākam un efektīvākam enerģijas ražošanas, pārvades un patērēšanas modelim, var apdraudēt tās spēju sasniegt 2020. gada mērķus enerģijas un klimata jomā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu integrācijas un īpatsvara palielināšanas mērķi, un iedragāt ES 2050. gada ilgtermiņa mērķi, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju par 80 līdz 95 %;
whereas a lack of timely modernisation, upgrading, interconnection and adjustment of the Union's energy infrastructure to a more sustainable and efficient energy production, transmission and consumption model could jeopardise its capacity to achieve the energy and climate objectives for 2020 – especially those of integration and increasing the share of renewable energy sources – and undermine the EU's 2050 long-term objective of reducing greenhouse gas (GHG) emissions by 80% to 95%,
tā kā infrastruktūras ieguldījumu plānošana un ar tiem saistīto lēmumu pieņemšana ir jāatbalsta ar ilgtermiņa scenārijiem, kuros ņemti vērā paredzamie sasniegumi un tehniskās attīstības papildu vajadzības;
whereas infrastructure investment planning and the decisions to be taken in association with it need to be supported by long-term scenarios that take into account expected achievements and additional technical development needs,
tā kā turpmākai atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanai būs vajadzīgi atsevišķi Eiropas enerģētikas infrastruktūras pielāgojumi gan pārvades, gan sadales līmenī;
whereas further integration of renewable energy sources will require some adaptations of the European energy infrastructure at both transmission and distribution levels,