natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34. aicina Komisiju sniegt materiālo un tehnisko atbalstu, ja to prasa Islandes iestādes, lai palīdzētu tām uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību pievienošanās procesā, un palīdzēt organizēt visaptverošu un plašu informācijas kampaņu visā Islandes teritorijā, kuras pamatā ir skaidra, precīza un uz faktiem balstīta informācija par dalības ES ietekmi, nolūkā nodrošināt Islandes pilsoņiem uz informāciju balstītu izvēli gaidāmajā referendumā par pievienošanos;
Calls on the Commission to provide material and technical support, if requested to do so by the Icelandic authorities, in order to help them improve transparency and accountability in relation to the accession process and to contribute to organising a thorough and extensive country-wide campaign based on clear, accurate and fact-based information on the implications of EU membership, so that Icelandic citizens can make an informed choice in the future referendum on accession;
37. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Altinga priekšsēdētājam un Islandes valdībai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the President of the Althingi and the Government of Iceland.
24.3.2011 B7-0227/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts saskaņā ar Reglamenta 88. panta 2. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu
24.3.2011 B7-0227/2011 MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 88(2) and (4)(b) of the Rules of Procedure
par projektu Komisijas regulai par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz bērnu attīstību un veselību
on the draft Commission regulation on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to children’s development and health
PE459.756v01-00 B7‑0227/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par projektu Komisijas regulai par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz bērnu attīstību un veselību
PE459.756v01-00 B7‑0227/2011 European Parliament resolution on the draft Commission regulation on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to children’s development and health
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.
– having regard to Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council OJ L 404, 30.12.2006, p.
A. tā kā veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz bērnu attīstību un veselību, var tikt atļautas saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1924/2006 15., 16., 17. un 19. pantā, ar nosacījumu, ka tās cita starpā atbilst šīs Regulas 3., 5. un 6. pantā noteiktajām prasībām;
A. whereas claims referring to children’s development and health in the labelling of foods may be authorised in accordance with the procedure laid down in Articles 15, 16, 17 and 19 of Regulation (EC) No 1924/2006, provided that they satisfy the requirements set out, inter alia, in Articles 3, 5, and 6 of that Regulation,
B. tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 10. apsvērumā sniegto skaidrojumu patērētāji var uzskatīt, ka pārtikas produktiem, kuru tirdzniecību veicina ar norādēm, ir uzturvērtības, fizioloģiskas vai citas priekšrocības attiecībā uz veselību, salīdzinot ar līdzīgiem vai citiem produktiem bez šādām pievienotām uzturvielām, un tas var mudināt patērētājus izdarīt izvēli, no kuras ir tieši atkarīgs atsevišķu uzturvielu vai citu vielu kopējais patēriņš, kas būtu pretrunā zinātnieku ieteikumiem;
B. whereas, as explained in Recital 10 of Regulation (EC) No 1924/2006, foods promoted with claims may be perceived by consumers as having a nutritional, physiological or other health advantage over similar or other products to which such nutrients and other substances are not added, and this may encourage consumers to make choices which directly influence their total intake of individual nutrients or other substances in a way which would run counter to scientific advice,
C. tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. apsvērumā ir norādīts, ka ir jānodrošina, lai vielām, par kurām sniegta norāde, būtu konstatēta labvēlīga uzturvērtības vai fizioloģiskā ietekme; tā kā šīs regulas 17. apsvērumā ir attiecīgi pausts, ka norādei vajadzētu būt zinātniski pamatotai, ņemot vērā pieejamo zinātnisko datu kopumu un izvērtējot pierādījumus;
C. whereas Recital 14 of Regulation (EC) No 1924/2006 indicates that it is necessary to ensure that the substances for which a claim is made have been shown to have a beneficial nutritional or physiological effect; whereas Recital 17 of that Regulation accordingly states that a claim should be scientifically substantiated by taking into account the totality of the available scientific data, and by weighing the evidence,
D. tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 23. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka veselīguma norādes Kopienā būtu jāatļauj lietot tikai pēc tam, kad ir veikts zinātnisks novērtējums pēc iespējas augstākā līmenī;
D. whereas Recital 23 of Regulation (EC) No 1924/2006 makes it clear that health claims should only be authorised for use in the Community after a scientific assessment of the highest possible standard,
E. tā kā cita starpā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3., 5. un 6. pantā noteiktās prasības tiek piemērotas, lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu; tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 17. pantā cita starpā noteiktā procedūra ir izveidota, lai nodrošināto konkrēto prasību izpildi;
E. whereas the requirements laid down, inter alia, in Articles 3, 5 and 6 of Regulation (EC) No 1924/2006 are imposed in furtherance of those objectives; whereas the procedure set out, inter alia, in Article 17 of Regulation (EC) No 1924/2006 is designed to ensure that the requirements at hand are satisfied,
F. tā kā Regulas EK Nr. 1924/2006 3. panta a) apakšpunktā ir noteikts, ka uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst būt maldinoša;
F. whereas Article 3(a) of Regulation (EC) No 1924/2006 prescribes that nutrition and health claims must not be misleading,
G. tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 5. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātniskiem datiem ir jābūt pierādītam, ka norādē minētajai uzturvielai vai citai vielai ir labvēlīga uzturvērtības vai fizioloģiska ietekme; tā kā šīs regulas 6. pantā ir noteikts, ka uzturvērtības un veselīguma norādes pamato ar vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem;
G. whereas Article 5 of Regulation (EC) No 1924/2006 provides that the nutrient or other substance in respect of which the claim is made must have been shown to have a beneficial nutritional or physiological effect, as established by generally accepted scientific evidence; whereas Article 6 of that Regulation provides that nutrition and health claims shall be based on and substantiated by generally accepted scientific evidence,
H. tā kā regulas 17. panta 1. punktā ir paredzēta prasība Komisijai, pieņemot lēmumu par iespējamu norādes iekļaušanu Savienības atļauto veselības norāžu sarakstā, ņemt vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, Savienības tiesību aktu attiecīgos noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;
H. whereas Article 17(1) requires the Commission, when deciding on the possible inclusion of a claim in the Union list of permitted health claims, to take into account the opinion of the European Food Safety Authority (EFSA), any relevant provisions of Union law and other legitimate factors relevant to the matter under consideration,
I. tā kā Komisijas regulas projektā par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz bērnu attīstību un veselību, ir paredzēts, ka I pielikumā noteiktās veselīguma norādes ir jāiekļauj Savienības atļauto veselīguma norāžu sarakstā, kas pievienots Regulai (EK) Nr. 1924/2006;
I. whereas the draft Commission Regulation on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to children’s development and health provides for the health claims set out in its Annex I to be added to the Union list of permitted health claims annexed to Regulation (EC) No 1924/2006,
J. tā kā saskaņā ar Komisijas regulas projektu viena no norādēm, kas ir jāiekļauj Savienības atļauto veselīguma norāžu sarakstā, ir norāde par to, ka dokozaheksaēnskābes ( DHA ) lietošana veicina normālu redzes attīstību zīdaiņiem vecumā līdz 12 mēnešiem;
J. whereas the health claim ‘docosahexaenoic acid (DHA) intake contributes to the normal visual development of infants up to 12 months of age’ is among the claims to be added to the Union list of permitted claims according to the draft Commission Regulation,
K. tā kā saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātniskiem datiem ir pierādīts, ka mātes piena sastāvā esošā DHA veicina zīdaiņu redzes attīstību;
K. whereas generally accepted scientific evidence shows that DHA in breast milk contributes to the visual development of infants,
L. tā kā sintezētā DHA , kas pievienota piena maisījumiem un citai zīdaiņiem paredzētai pārtikai, tomēr bioloģiski atšķiras no mātes piena, kurš ir sugai raksturīga dzīvību uzturoša viela un kurā ir koenzīmi un kofaktori, kas ļauj optimāli uzsūkt taukus;
L. whereas the synthesised DHA added to formula milks and other foods intended for infants is, however, in a different biological environment to breast milk, which is a species-specific, living substance with co-enzymes and co-factors which allow the fats to work optimally,
M. tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Komisijai sniegtajos atzinumos ir norādīts, ka darba grupa nav konstatējusi cēloņsakarības starp zīdaiņiem paredzētu ar DHA bagātinātu pārtiku un mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu un redzes funkciju, neņemot vērā pētījumus, kuri pēc pieteikuma iesniedzēja domām ir patentēti EPNI Vēstnesis (2009), 941, 3.–14. lpp.
M. whereas the opinions communicated by the EFSA to the Commission state that the panel could not have reached the conclusion that there is a cause and effect relationship between the intake of infant and follow-on formula supplemented with DHA and visual function without considering the studies claimed by the applicant as proprietary The EFSA Journal (2009) 941, 3-14.
N. tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei nav iesniegti pētījumi par DHA piedevu ietekmi uz redzes funkciju zīdaiņiem vecumā no sešiem mēnešiem, kurus kopš dzimšanas ēdina ar piena maisījumu bez piedevām EPNI Vēstnesis (2009), 941, 11.–14. lpp.
N. whereas no studies were presented to EFSA investigating the effects of DHA supplementation on visual function starting at six months of age in infants receiving unsupplemented formula from birth The EFSA Journal (2009) 941, 11-14.
, tika secināts, ka nav pierādījumu tam, ka jaundzimušo barošana ar piena maisījumiem, kas bagātināti ar DHA un citām līdzīgām garo ķēžu taukskābēm, uzlabotu redzi, izziņu un fizisko augšanu;
found that feeding term infants with milk formula enriched with DHA and other similar long-chain fatty acids had no proven benefit regarding vision, cognition or physical growth,
P. tā kā British Medical Journal 2010. gada jūnijā publicētajā Kathy Kennedy un citu autoru ziņojumā Kathy Kennedy , Sarah Ross , Elizabeth B. Isaacs un citi autori „The 10-year follow-up of a randomised trial of long-chain polyunsaturated fatty acid supplementation in preterm infants: effects on growth and blood pressure”, Arch Dis Child 2010 95: 588.–595. lpp., sākotnēji publicēts tiešsaistē 2010. gada 1. jūnijā.
P. whereas the report published in the British Medical Journal by Kathy Kennedy et al. in June 2010 Kathy Kennedy, Sarah Ross, Elizabeth B Isaacs, et al., ‘The 10-year follow-up of a randomised trial of long-chain polyunsaturated fatty acid supplementation in preterm infants: effects on growth and blood pressure’, Arch Dis Child 2010 95: 588-595 originally published online June 1, 2010.
ir konstatēts, ka desmit gadus pēc barošanas ar DHA bagātinātu piena maisījumu meitenes kopumā ir smagākas un viņām ir augstāks asinsspiediens;
found that ten years after being fed with DHA fortified formula girls were on average heavier and had higher blood pressure,
Q. tā kā pirms noteikt DHA piedevas par labvēlīgām, ir nepieciešams veikt vairāk pētījumu par piena maisījumos un zīdaiņu pārtikā esošo DHA piedevu labvēlīgo vai nelabvēlīgo ietekmi;
Q. whereas there is a need for more research into the possible effects, both beneficial and harmful, of DHA supplementation before the use of DHA in follow-on formulae and foods for infants can be claimed as beneficial,
R. tā kā Komisijas regulas projektā iekļautā veselīguma norāde attiecībā uz DHA un redzes attīstību tādēļ varētu būt maldinoša un tādējādi būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta a) apakšpunktam, ņemot vērā šīs regulas 10. apsvērumā noteiktos mērķus;
R. whereas the health claim on DHA and visual development referred to in the draft Commission Regulation could, therefore, be misleading and thus contrary to Article 3(a) of Regulation (EC) No 1924/2006 in the light of the objectives set out in Recital 10 of that Regulation,
1. uzskata, ka Komisijas regulas projekts par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz bērnu attīstību un veselību, neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķim un saturam;
Considers that the draft Commission Regulation on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to children’s development and health is not compatible with the aim and content of Regulation (EC) No 1924/2006;
30.3.2011 B7-0228/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
30.3.2011 B7-0228/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and the Commission
par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ceturto konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm
on the Fourth United Nations Conference on the Least Developed Countries
PE459.761v01-00 B7‑0228/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ceturto konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm
PE459.761v01-00 B7‑0228/2011 European Parliament resolution on the Fourth United Nations Conference on the Least Developed Countries
– ņemot vērā to, ka 1971. gadā ANO atzina vismazāk attīstītās valstis par starptautiskās kopienas „visnabadzīgāko un visvājāko segmentu”,
– having regard that in 1971 the UN recognized the Least Developed Countries (LDCs) as the ‘poorest and weakest segment’ of the international community,
– ņemot vērā ANO Attīstības politikas komitejas definētos kritērijus vismazāk attīstīto valstu noteikšanai,
– having regard to the criteria defined by the UN Committee for Development Policy (CDP) to identify LDCs,
– ņemot vērā 2010. gada septembrī notikušās ANO augsta līmeņa sanāksmes par TAM rezultātus,
– having regard to the results of the UN High-Level Meeting on MDG, September 2010,
– ņemot vērā Briseles rīcības programmu attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, kuru pieņēma Briselē III ANO konferencē par vismazāk attīstītajām valstīm 2001. gada maijā,
– having regard to the Brussels Programme of Action (BpoA) for LDCs adopted at the III UN Conference on the LDC, Brussels, May 2001,
– ņemot vērā to, ka šīs 10 gadu programmas mērķis ir ievērojami samazināt galēju nabadzību un badu, veicot mērķtiecīgus intervences pasākumus savstarpēji saistītās jomās;
– having regard that the broad aim of the 10-year Programme is to significantly reduce extreme poverty and hunger through focused interventions on interlinked areas,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada lēmumu sasaukt ANO IV konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm ( LDC -IV),
– having regard to the decision taken in 2008 by the UN General Assembly to convene the IV UN Conference on the LDCs (LDC-IV),
– ņemot vērā to, ka LDC -IV tiks izvērtēti Briseles konferencē pieņemtās rīcības programmas rezultāti, jo tuvojas tā nobeigums, un ierosināti jauni pasākumi, lai risinātu jaunus attīstības uzdevumus, ar kuriem sastopas vismazāk attīstītās valstis un kuri saistīti ar klimata pārmaiņām, pārtiku, enerģiju un ekonomikas un finanšu krīzi,
– having regard that LDC-IV will assess the results of the BPoA as it comes to an end and propose new actions to address new development challenges faced by LDCs, including climate change, food, energy and economic and financial crisis,
– ņemot vērā to, ka LDC IV konferencē valstis apmainīsies ar paraugpraksi un iegūto pieredzi, noskaidros šķēršļus un problēmas, kā arī nepieciešamos pasākumus, noteiks vismazāk attīstīto valstu jaunos uzdevumus un nepieciešamās darbības; atkārtoti apstiprinās kopējās saistības attiecībā uz vismazāk attīstīto valstu īpašo vajadzību apmierināšanu; mobilizēs starptautiskā atbalsta papildu pasākumus, formulēs un pieņems jaunas partnerattiecības,
– having regard that LDC-IV will share best practices and lessons learnt, identify obstacles and constraints as well as actions needed, identify new challenges for LDCs and actions required; reaffirm the global commitment to address the special needs of the LDCs; mobilize additional international support measures; formulate and adopt a renewed partnership,
– ņemot vērā valstu, reģionālajā un starptautiskajā līmenī veikti darbu, gatavojoties LDC -IV,
– having regard to ongoing preparatory process for LDC-IV at national, regional and international levels,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas Rezolūciju A/RES/63/227, A/RES/64/213 un A/C.2/65/L.55 par vismazāk attīstītajām valstīm,
– having regard to the UNGA resolutions A/RES/63/227, A/RES/64/213 and A/C.2/65/L.55 on LDCs,
– ņemot vērā ANO Ekonomiskās un sociālā padomes ( ECOSOC ) rezolūciju par 2001.–2010. gada rīcības programmas vismazāk attīstīto valstu atbalstam īstenošanu (E/2009/31),
– having regard to ECOSOC Resolution on Implementation of the Programme of action for the LDC 2001-2010 (E/2009/31),
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par 2001.–2010. gada rīcības programmas vismazāk attīstīto valstu atbalstam īstenošanu (A/65/80),
– having regard to the UN SG report on Implementation of the Programme of Action for the LDCs for the Decade 2001-2010 (A/65/80),
– ņemot vērā darbu, ko kopš 2002. gada veic ANO Augstā pārstāvja vismazāk attīstīto valstu, ģeogrāfiski nošķirtu jaunattīstības valstu un mazu salu jaunattīstības valstu lietās birojs ( UHRLLS ),
– having regard to the work being pursued by the UN-OHRLLS, since 2002,
– ņemot vērā Almati programmu ģeogrāfiski nošķirtām jaunattīstības valstīm, Barbadosas programmu un Maurīcijas stratēģiju mazu salu jaunattīstības valstīm,
– having regard to the Almaty Programme for Landlocked Developing Countries the Barbados Programme and Mauritius Strategy for Small Island Developing States,
– ņemot vērā ANO Ievērojamu cilvēku grupas ziņojumus ANO IV konferencei par vismazāk attīstītajām valstīm,
– having regard to the reports of the UN Eminent Persons Group for the IV UN Conference on the LDCs,
– ņemot vērā ES iniciatīvu „Viss, izņemot ieročus”,
– having regard to the EU ‘Everything-But-Arms’ initiative,
– ņemot vērā jauno ES VPS sistēmas izcelsmes noteikumu režīmu, kas stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī,
– having regard to the new EU GSP Regime of Rules of Origin, 1 January 2011,
– ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu,
– having regard to the Extractive Industries Transparency Initiative,
– ņemot vērā tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē,
– having regard to the Forest Law Enforcement on Governance and Trade,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2011. gada 16. februāra darba dokumentu par ES nostāju attiecībā uz ANO IV konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm, kas notiks no 2011. gada 9. līdz 13. maijam,
– having regard to the EC Staff working document on the EU Position in view of the Fourth United Nations Conference on the LDCs, 9-13 May 2011, 16 February 2011,
A. tā kā 48 vismazāk attīstītās valstis ir starptautiskās kopienas visnabadzīgākās un visneaizsargātākās valstis;
A. whereas the 48 LDCs are the poorest and most vulnerable countries of the international community,
B. tā kā starptautiskā kopiena kopš 1981. gada ir izveidojusi trīs rīcības programmas, lai sniegtu vispārēju atbalstu vismazāk attīstīto valstu sociāli ekonomiskās attīstības veicināšanai;
B. whereas the international community established three Programmes of Action since 1981, to mobilize global support for socio-economic development of the LDCs,
C. tā kā LDC -IV konferencē, kas notiks Stambulā, Turcija, no 2011. gada 9. līdz 13. maijam, tiks vispusīgi izvērtēta Briseles rīcības programmas īstenošana un pieņemta jauna rīcības programma laika posmam no 2011. līdz 2020. gadam;
C. whereas the LDC-IV to be convened in Istanbul, Turkey, 9 to 13 May 2011, will undertake a comprehensive appraisal of the implementation of BPoA, and will adopt a New Programme of Action that will deliver results between 2011-2020,
D. tā kā LDC -IV konferencē tiks noteiktas politikas nostādnes un problēmas, ar ko vismazāk attīstītās valstis saskarsies nākamajā desmitgadē, un atkārtoti apstiprinās kopējās saistības attiecībā uz šo valstu vajadzību apmierināšanu;
D. whereas LDC-IV will identify policies and challenges that the LDCs will face in the next decade, and reaffirm the global commitment to address the needs of the LDCs,
E. tā kā ir jāveic papildu pasākumi vismazāk attīstīto valstu labā un jāformulē jaunas partnerattiecības starp šīm valstīm un attīstības partneriem;
E. whereas there is a need to mobilize additional measures in favour of LDCs and formulate a new partnership between LDCs and development partners,
F. tā kā vidējais sabiedrības attīstības rādītājs laika posmā no 2000. gada 2010. gadam pieauga tikai no 0,34 līdz 0,39 punktiem, un vidēji vismazāk attīstītās valstis cenšas sasniegt tikai divus no septiņiem TAM rādītājiem — nabadzība, uzturs, izglītība, bērnu (vecumā līdz pieciem gadiem) mirstība, zīdaiņu mirstība, dzeramais ūdens un sanitārija;
F. whereas the average of Human Development Index only rose from 0,34 to 0,39 between 2000 and 2010 and on average LDCs are only on track for 2 of 7 MDG indicators, poverty, nutrition, education, under-five mortality, infant mortality, drinking water and sanitation,
G. lai gan oficiālās attīstības palīdzības (OAP) apjoms ir būtiski pieaudzis, sniegtais atbalsts joprojām krietni atpaliek no Briseles rīcības programmā nospraustajiem mērķiem, un lielākā daļa vismazāk attīstīto valstu vēl arvien saskaras ar ārkārtīgu nabadzību, infrastruktūras un ražošanas jaudu trūkumu, kā arī ar bezdarbnieku skaita pieaugumu;
G. whereas ODA increased significantly, aid remains far below the target set by the BPoA, and most of the LDCs are still facing extreme poverty, lack of infrastructures, lack of productive capacity and a growing number of unemployment,
H. tā kā finanšu un ekonomikas krīze, pārtikas nodrošinājuma krīze, preču tirgi un enerģētikas krīze ir pierādījuši vismazāk attīstīto valstu ārkārtīgo jutīgumu pret ārējiem triecieniem, kā arī starptautisko palīdzības pasākumu vājumu;
H. whereas the financial and economic crisis, the food security crisis, commodity markets, energy crisis, have proven the extreme vulnerability of LDCs to external shocks, and weakness of the international support measures,
I. tā kā šīs desmitgades laikā tikai trīs valstis — Botsvāna, Kaboverde un Maldīvu salas — ir izkļuvušas no vismazāk attīstīto valstu saraksta;
I. whereas only three countries, Botswana, Cape Verde and Maldives have graduated from LDC during the decade,