natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ES telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projekti vēl tiek izstrādāti un tos varēs pieņemt neformālajā ministru sanāksmē par pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju, kas notiks 2007. gada 24.-25. maijā Leipcigā;
whereas the drafts for the EU's Territorial Agenda and the Leipzig Charter are being drawn up for adoption at the informal ministerial meeting on urban development and regional cohesion to be held in Leipzig on 24 and 25 May 2007,
tā kā struktūrfondu ietekmes palielināšanai uz ESkohēziju ir nepieciešams, lai mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ieņemtu nozīmīgāku vietu pētniecībā, attīstībā un inovācijā un pētniecības, attīstības un inovāciju pakalpojumu pieejamībā valsts iestādēs, kas nodarbojas ar pētniecību;
whereas, in order to improve the structural funds" impact on EU cohesion, small and medium-sized enterprises (SMEs) need to play a larger role in research, development and innovation (R+D+i) activities and have better access to R+D+i services in public institutions dedicated to research,
tā kā saskaņā ar iepriekšminēto ceturto progresa ziņojumu par kohēziju laikā no 1995. – 2002. gadam trīspadsmit kohēzijas valstīs IKP pieaugums ar 3,6 % gadā uz iedzīvotāju bija lielāks nekā vidēji 15 valstu Eiropas Savienībā ar 2,2 % gadā;
whereas, according to the abovementioned fourth progress report on cohesion, between 1995 and 2005 GDP per capita growth in the 13 cohesion countries was greater than that of the Union of fifteen Member States, the former's annual rate reaching 3.6 % compared with an average of 2.2 % for the latter,
tā kā katrs ES kohēzijas politikai iztērētais eiro rada vidēji 0, 90 eiro papildu izdevumus vismazāk attīstītajos reģionos (mērķis Nr. 1) un 3,00 eiro izdevumus reģionos, kuri pārstrukturējas (mērķis Nr. 2);
whereas every euro spent in the EU on cohesion policies generates an average of 0,90 euros of additional spending in less developed regions (objective 1) and 3,00 euros in regions undergoing redevelopment (objective 2),
tā kā ar brīvā tirgus nosacījumiem nav pietiekami, lai radītu kohēziju, ko vēlējās vienotās ES pamatlicēji, un tā kā šī kohēzija neizbēgami prasa valsts iestāžu iejaukšanos, kas ļautu noregulēt līdzsvaru starp reģioniem;
whereas the free play of market forces is incapable of creating the cohesion that the EU's founding fathers envisaged, and whereas that cohesion necessarily requires public authority intervention so as to enable the balance between regions to be restored,
tā kā struktūrpolitikai ir būtiska loma teritoriālās kohēzijas pastiprināšanā un tai jāpielāgojas jauniem teritoriāliem pārbaudījumiem ES, piemēram, iedzīvotāju novecošanai, izmaiņām lauksaimniecības tirgū vai jautājumiem, kas saistīti ar imigrāciju, enerģiju un klimata pārmaiņām;
whereas structural policies have an important role to play in strengthening territorial cohesion and will have to be adapted in response to new territorial challenges in the EU, such as an ageing population, changes in the agricultural market and issues pertaining to immigration, energy and climate change,
tā kā "policentrisms" ir Eiropas teritoriālās stratēģijas (ETS) vadmotīvs, kurš jāņem vērā jaunās kohēzijas politikas izpildes posmā;
whereas polycentrism is the leitmotiv of the European Territorial Strategy and is a crucial element that must be taken into account during the implementation phase of the new cohesion policy,
tā kā ir jāpaaugstina kohēzijas politikas redzamība;
whereas there is a need to increase the visibility of cohesion policy,
tā kā ir jānodrošina, lai uzņēmumi, kas saņem Kopienas finansējumu, atturētos no savas darbības pārvietošanas noteiktā laikā posmā un tā kā tiem pretējā gadījumā tiks liegta iespēja saņemt līdzfinansējumu un būs jāatmaksā saņemtais atbalsts, ja tas nav ticis izmantots atbilstīgi paredzētajam mērķim,
whereas it must be ensured that companies receiving Community funding will refrain from relocating their operations within a given long time-frame, and whereas they should otherwise be excluded from co-financing and made to pay back the aid granted to them if they have not used it for the proper purpose,
uzsver kohēzijas politikas izšķirošo lomu iekšējā tirgus atbalstīšanā ar tirdzniecību un darba vietām, kas radītas, izstrādājot un īstenojot ES līdzfinansētus projektus;
Stresses the cohesion policy's critical role in supporting the internal market in that, by virtue of the design and implementation of projects co-financed by the EU, trade has increased and jobs have been created;
uzsver integrētas un ilgtspējīgas struktūrpolitikas nozīmi, kura saskaņotā veidā apvieno struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalstu ar citiem Kopienas politikas virzieniem; prasa uz šo integrētas politikas jēdzienu attiecināt saziņas un apmācības pasākumus, lai šo politiku zinātu un izmantotu visi iesaistītie dalībnieki, it īpaši vietējie dalībnieki;
Emphasises the importance of developing an integrated and sustainable structural policy that combines, in a coherent manner, support from the structural and cohesion funds with support given within the framework of other Community policies; calls for this concept of integrated policy to be the subject of communication and training measures in order that it become recognised and used by all the actors concerned, particularly those on the ground;
uzsver, ka Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varas iestādēm vajadzētu pievērst īpašu uzmanību to mērķu izpildei, kuri tika visaptveroši iekļauti visos politikas virzienos un darbībās jaunās kohēzijas politikas īstenošanas posmā, lai nepieļautu sociālo izstumšanu;
Points out that the Commission, the Member States and the regional and local authorities should pay particular attention to attaining the objectives that have been incorporated, across the board, in all policies and actions during the implementation phase of the new cohesion policy, in order to prevent social exclusion;
vēlreiz pieprasa, lai uzņēmumiem, kas ir saņēmuši valsts atbalstu un pārvietojuši darbību ES iekšienē, atņemtu tiesības iegūt valsts pabalstus to jaunajās darbības vietās un septiņus gadus no pārvietošanas brīža liegtu saņemt struktūrfondu līdzekļus un valsts atbalstu;
Insists once again that companies which have received State aids and relocated within the EU should be debarred from obtaining public benefits for their new places of business and excluded from Structural Fund and national support for seven years from the date of relocation;
prasa Komisijai analizēt, kādi valsts un reģionālie politikas virzieni veicina konverģenci, un sagatavot par to ziņojumu, lai varētu izsvērt iespējamību turpmākā kohēzijas politikā saistīt līdzekļu piešķiršanu ar veiksmīgas valsts izaugsmes politiku, kuru vajadzētu noteikt ar aprēķināmiem rādītājiem, lai tādējādi paaugstinātu kohēzijas politikas efektivitāti;
Calls on the Commission to investigate which national and regional public policies favour convergence and to draw up a communication on that subject, with the aim of looking into the option of linking the granting of resources, under the future cohesion policy, with a sound national growth policy, which should be defined by reference to quantifiable indicators, so as to increase the effectiveness of the cohesion policy;
uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu uzlabot Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu Eiropas nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanā, nostiprinot to savstarpējo saikni, un ka šim uzlabojumam būtu jāizpaužas nekavējoties ar atbilstīgiem rādītājiem, lai veicinātu iespēju vienlīdzību;
Considers that the Commission and the Member States should improve the contribution of the European Social Fund to implementation of the European Employment Strategy (EES), strengthening the relationship between them, and that this improvement should be immediately demonstrated using relevant indicators to promote equal opportunities;
prasa Komisijai meklēt jaunus veidus, kā apvienot struktūrpolitiku un tās instrumentus ar citiem politikas virzieniem un Kopienas līdzekļiem, kuriem jāpaaugstina sinerģija, lai veicinātu ilgtspējīgu konkurētspēju, pētniecību un inovācijas, par piemēru ņemot Eiropas Komisijas dažādu dienestu darba grupas, kas izveidotas šajās jomās;
Urges the Commission to explore new ways of combining structural policies and instruments with other Community policies and instruments aimed at increasing synergies that will promote competitiveness and sustainable research and innovation, drawing on the work of the Commission's interdepartmental task forces dedicated to these fields;
iesaka reģioniem un dalībvalstīm operatīvajās programmās paredzēt kvantitatīvus mērķus pētniecības, attīstības un inovāciju jomā;
Recommends to the regional authorities and the Member States that quantified objectives for R+D+i should be established in the operating programmes;
ierosina Komisijai un Padomei veicināt tāda tehnoloģiskā koordinatora amata izveidi vietējā un reģionālā mērogā (izmantojot tādus esošos resursus kā Eiropas informācijas centri un inovāciju rosināšanas centru tīkli), kuru finansētu struktūrfondi un kurš tiktu saistīts ar reģionālajiem projektiem, tehnoloģiskajiem parkiem, kopām un tīkliem, un kurš veicinātu inovācijas uzņēmumos, it īpaši mazajos uzņēmumos, tādējādi atvieglojot to piekļuvi Eiropas palīdzībai un programmām;
Proposes that the Council and the Commission encourage the establishment of regional and local technology facilitators, using existing resources, such as the EuroInfoCentre and Innovation Relay Centre networks, which will be financed by the structural funds and associated with regional projects, technology parks, clusters and networks, and will reinvigorate innovation for businesses, particularly small businesses, by facilitating access to European aid schemes and programmes;
atzinīgi vērtē ES telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projektu izstrādi, taču šajā sakarā uzsver, ka tiem jābūt precīzākiem, nosakot darbības, ar kurām jāīsteno abos stratēģijas dokumentos minētie mērķi, un paredzot, kā jāiesaistās dalībvalstīm; saistībā ar neformālo ministru padomi, kas 2007.gada 24.–25. maijā notiks Leipcigā, mudina dalībvalstis oficiāli apņemties veicināt ilgtspējīgu pilsētu attīstību;
Welcomes the preparation of the drafts for the EU's Territorial Agenda and the Leipzig Charter, but in this connection underlines the need for both documents to specify, with greater clarity, how to define the measures for attaining the objectives set out in the two strategy papers and what the Member States" involvement should be; urges the Member States, in the context of the Leipzig Informal Council on 24 and25 May 2007, to make a formal commitment to sustainable urban development;
uzskata, ka struktūrfondu palīdzības ilgtermiņa un dažādu līmeņu ietekmes novērtējums ir nepieciešams, lai sagatavotu turpmākos tiesību aktus un nodrošinātu labu budžeta pārvaldību šajā jomā;
Considers that an assessment of the long-term effects, at various levels, of recourse to structural funding is an essential element in the preparation of future legislation and crucial for sound budgetary management in this area;
prasa Komisijai pārbaudīt arī asignāciju teritoriālo ietekmi un it īpaši izvērtēt, vai Eiropas piešķirto līdzekļu sadalījums Lisabonas mērķiem patiesi veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību;
Calls on the Commission also to assess the territorial impact of earmarking, and, in particular, to evaluate whether the earmarking of European funding for the Lisbon Strategy is actually contributing to balanced and coherent regional development;
aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionus un vietējās varas iestādes, it īpaši tās, uz kurām attiecas konverģences mērķi, dot priekšroku tādiem pasākumiem, kuri paredz nepieļaut teritoriālu neviendabību un veicina integrētu attīstību un policentrisku vietu radīšanu;
Calls on the Commission, the Member States, regions and local authorities, particularly those covered by the convergence objective, to give priority to measures seeking to prevent territorial imbalances and encourage integrated development by favouring the creation of polycentric areas;
prasa Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varas iestādēm analizēt, kādi būtu vispiemērotākie līdzekļi teritoriāla līdzsvara radīšanai starp pilsētu un lauku rajoniem, nodrošinot papildināmību starp lauku un reģionu attīstību, veicinot stratēģisku integrētu pieeju pilsētu teritoriju kopā ar piepilsētu un apkārtējām lauku teritorijām ("sasniedzamības teritorijas") attīstībai un sekmējot apmaiņu ar paraugpraksēm, it īpaši teritoriālajos un nozaru tīklos, labākai fondu pārvaldībai, it īpaši saistībā ar "Eiropas reģionu un pilsētu nedēļu" Briselē;
Urges the Commission, the Member States, regions and local authorities to investigate which instruments are best suited to securing a territorial balance between urban and rural areas, ensuring complementarity between rural and regional development, encouraging an integrated strategic approach to the development of urban areas together with the surrounding suburban and rural areas ("catchment areas") and encouraging the exchange of best practice, especially in regional and sectoral networks for improving the management of funds, including at the European Regions and Cities Week in Brussels;
aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vairāk izmantot struktūrfondus tā, lai tiktu veicināta emigrācijas skartu reģionu ilgtspējīga neatkarīga attīstība, un cīnīties pret demogrāfisko pārmaiņu negatīvo ietekmi;
Calls on the Commission, the Member States and the regions to make greater use of structural funds in order to boost the independent, sustainable development of regions of net emigration and counteract the negative consequences of demographic change;
aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes veicināt, lai kohēzijas politika sniegtu ieguldījumu jaunās ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanā, kuras pamatā galvenokārt būtu atjaunīgās enerģijas avotu izmantošana un kuras rīcībā būtu transporta sistēmas, kas efektīvāk izmantotu jauktā transporta kombinācijas, un kura būtu balstīta uz otrreizēju izmantošanu un pārstrādi;
Calls on the Commission, the Member States and regional and local authorities to make efforts to ensure that cohesion policy makes a greater contribution to meeting the objectives of the new sustainable development strategy, by focusing on largely renewable sources of energy, transport systems that exploit the possibilities of intermodal combinations more efficiently and on recycling;
ierosina Komisijai, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām varas iestādēm veicināt lauku rajonos ekonomiskās aktivitātes, kas saistītas ar tādu jauno tehnoloģiju attīstību, kurām nav nepieciešams fizisks lielo pilsētas centru tuvums;
Suggests that the Commission, the Member States, the regions and the local authorities support and encourage economic activities in rural areas geared to the development of new technologies, especially as they do not require physical proximity to the major urban centres;
uzsver teritoriālās sadarbības lomu kohēzijas politikā un aicina iestādes veicināt transnacionālo un starpreģionālo sadarbību, izveidojot dažādus teritoriālās un nozaru sadarbības tīklus, kā arī nododot pieredzes un paraugprakses reģionālā un vietējā līmenī ar iniciatīvas "Reģioni par ekonomiskām pārmaiņām" starpniecību;
Stresses the importance of territorial cooperation under the cohesion policy, and calls on the management authorities to promote transnational and inter-regional cooperation by setting up separate regional and sectoral cooperation networks and to promote the transfer of experiences and best practice at regional and local levels under the Regions for Economic Change initiative;
lai noteiktu kohēzijas līmeni, prasa vairāk izmantot ne tikai IKP uz iedzīvotāju, bet arī citus teritoriālos rādītājus, piemēram, nodarbinātības līmeni un kvalitāti, IKP atšķirību līmeni starp blakus esošiem reģioniem, decentralizācijas un pieejamības rādītāju, infrastruktūras un transporta nodrošinātība, aktivitātes līmeni pētniecībā un inovācijās, aktivitātes izglītības un apmācības jomā, ražošanas atšķirības attiecīgajā teritorijā;
Calls for other territorial indicators to be used, apart from per capita GDP, for measuring the degree of cohesion, such as the rate and quality of employment, the level of disparities in GDP between neighbouring regions, the decentralisation and accessibility index, infrastructure and transport provision, the level of research/innovation, education and training activities and the diversity of production in the area in question;
mudina Komisiju analizēt struktūrfondu sviras efektu, piesaistot privātas investīcijas jaunajā kohēzijas politikā, un uzsvērt nepieciešamību pēc valsts un privātā sektora sadarbības;
Encourages the Commission to analyse the leverage effect that structural funds have on attracting private investment within the context of the new cohesion policy and to highlight the need for cooperation between the public and private sectors;
ierosina Komisijai iegūt atbilstīgāku informāciju par to darba vietu kvalitāti un ilgtspējīgumu, kuras izveidotas ar struktūrfondu atbalstu;
Suggests that the Commission should obtain better information on the quality and sustainability of the jobs that have been created using structural funds;
vērš Komisijas uzmanību uz to, ka administratīvās rīcībspējas trūkums var būt ievērojams šķērslis kohēzijas politikas ietekmes palielināšanai, un līdz ar to prasa Komisijai izstrādāt instrumentu, ko pārstāvētu trīspusējie līgumi, un, īstenojot jauno kohēzijas politiku, turpināt stiprināt administratīvo rīcībspēju, tostarp izstrādājot akreditētu instruktoru tīklu, lai dalībvalstī nodrošinātu saskaņotus apmācības un izpratnes veicināšanas pasākumus pārvaldes iestādēs, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī;
Draws the Commission's attention to the fact that a shortage of administrative capacity can act as a major obstacle to maximising the impact of cohesion policies, and therefore calls on the Commission to develop the instrument made up of tripartite contracts and to continue the process of administrative capacity building during the implementation phase of the new cohesion policy, inter alia, by setting up a network of accredited trainers so as to ensure coherence between training measures and awareness-raising campaigns carried out by management authorities of a Member State, particularly at regional and local levels;
uzsver partnerattiecību principa nozīmi kohēzijas politikas īstenošanā, šim principam paredzot partneru pilnīgu informētību par to, ka viņu nostāja ir ietverta novērtējuma dokumentos un ka tiek paredzēti apmācību pasākumi, kas ir nepieciešami pienākumu veikšanai;
Stresses the importance of the partnership principle in the implementation of cohesion policy, this principle requiring partners to be fully informed, their positions to be noted in evaluation documents and that training programmes, necessary for the performance of their tasks, to be provided;
aicina Komisiju saistībā ar īstenošanas regulu Komisijas Regula (EK) Nr. 1828/2006 (2006. gada 8. decembris ), kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.).
Calls on the Commission to examine, in the context of the implementing regulation Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 371, 27.12.2006, p.
tā kā ES finansētie projekti apliecina tuvas un solidāras Eiropas klātbūtni, uzsver, ka reģionālajām iestādēm un dalībvalstīm ir jāievēro īstenošanas regulā paredzētie noteikumi un jāatbilst tiem, lai palielinātu strukturālo intervenču pārredzamību, un aktīvāk jāinformē par kohēzijas politikas praktisko ietekmi uz pilsoņiem;
Emphasises, in view of the fact that EU-financed projects testify to a Europe which is close and inclusive, the need for regional authorities and Member States to respect and comply with the implementing regulation in order to increase the visibility of structural spending, and to step up their efforts to publicise the cohesion policy's practical implications for citizens;
uzskata, ka jaunajos pētījumos jāparedz vairāki scenāriji attiecībā uz ES kohēzijas politikas finansēšanas nākotni; uzskata, ka ir jāsalīdzina vairāku galveno finansējuma instrumentu (Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF), Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pirmais pīlārs, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ietekme uz 27 dalībvalstu Savienības attīstību;
Considers that there is a need for ongoing research in order to develop various models for the future funding of EU cohesion policy; believes that, in this connection, a comparison should be made between the different effects of the various main funding instruments (European Regional Development Fund (ERDF), European Social Fund (ESF), the first pillar of the Common Agricultural Policy (CAP), the European Agricultural Fund for Regional Development (EAFRD)) on the development of the Union of 27 Member States;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, to the governments and parliaments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūcija par ES atbalstu tirdzniecībai ( 2006/2236(INI) )
European Parliament resolution of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade ( 2006/2236(INI) )
ņemot vērā tā 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā OV C 177 E, 25.7.2002., 290. lpp.
having regard to its resolutions of 13 December 2001 on the WTO meeting in Qatar OJ C 177 E, 25.7.2002, p.
, 2003. gada 25. septembra rezolūciju par piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā OV C 77 E, 26.3.2004., 393. lpp.
, of 25 September 2003 on the Fifth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Cancún OJ C 77 E, 26.3.2004, p.
, 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai PTO Ministru konferencei Honkongā OV C 285 E, 22.11.2006., 126. lpp.
, of 1 December 2005 on preparations for the Sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong OJ C 285E, 22.11.2006, p.126.
, 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā OV C 293 E, 2.12.2006., 155. lpp.
, of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong OJ C 293E, 2.12.2006, p.155.
, 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību
, of 6 July 2006 on Fair Trade and Development
un 2006. gada 7. septembra rezolūciju par Dohas Attīstības programmas (DAP) sarunu apturēšanu
and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2005. gada 12. decembra un 2006. gada 16.– 17. oktobra secinājumus,
having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 12 December 2005 and 16 and17 October 2006,
ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto ceturtās PTO Ministru konferences deklarāciju WT/MIN(01)/DEC/1.
having regard to the Doha Ministerial Declaration WT/MIN(01)/DEC/1.
ņemot vērā 2005. gada 18. decembrī Honkongā pieņemto sestās PTO Ministru konferences Ministru deklarāciju WT/MIN(05)/DEC.
having regard to the Hong Kong Ministerial Declaration WT/MIN(05)/DEC.
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju A/RES/55/2.
having regard to the United Nations' Millennium Declaration A/RES/55/2.