natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 24. aprīļa paziņojumu “Informācijas sniegšana par Eiropu, izmantojot audiovizuālos līdzekļus” ( SEC(2008)0506 ),
having regard to the Commission communication of 24 April 2008 entitled ‘Communicating Europe through audiovisual media’ ( SEC(2008)0506 ),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 3. oktobra darba dokumentu “Priekšlikums iestāžu nolīgumam par partnerību komunikācijā par Eiropu” ( COM(2007)0569 ),
having regard to the Commission working document of 3 October 2007 entitled ‘Proposal for an Inter-Institutional Agreement on Communicating Europe in Partnership’ ( COM(2007)0569 ),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. februāra paziņojumu “Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku” ( COM(2006)0035 ),
having regard to the Commission communication of 1 February 2006 entitled ‘White Paper on a European Communication Policy’ ( COM(2006)0035 ),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 13. oktobra paziņojumu “Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns ‐ demokrātija, dialogs, diskusijas” ( COM(2005)0494 ),
having regard to the Commission communication of 13 October 2005 entitled ‘The Commission's contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2005)0494 ),
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7-0223/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0223/2010 ),
tā kā iedzīvotāju piekļuve informācijai un saziņa starp politikas veidotājiem un vēlētājiem ir mūsu reprezentatīvo demokrātisko sabiedrību ļoti svarīgi elementi un būtisks priekšnoteikums tam, lai sabiedrība varētu īstenot savas tiesības pilnvērtīgi, apzināti un demokrātiski piedalīties attiecīgo dalībvalstu un visas ES sabiedriskajā dzīvē;
whereas access to information for citizens and communication between policy-makers and voters are central elements of our representative democratic societies and a fundamental prerequisite for the exercise of the public's right to full and informed democratic participation in national and EU public life,
tā kā sabiedrībai ir tiesības būt informētai par ES un tās īpašajiem projektiem, kā arī paust savus uzskatus par ES un tikt uzklausītai; tā kā komunikācijas speciālistu uzdevums ir īpaši veicināt šādu dialogu;
whereas the public have a right to be informed about the EU and its specific projects, to express their views on the EU and to be listened to; whereas for communicators the challenge lies specifically in facilitating that dialogue,
tā kā Eiropas Parlamenta pēdējās vēlēšanas liecināja par to, ka nav mainījusies vēlētāju dalības mazināšanās tendence, un tas norāda uz vajadzību turpināt darbu pie plaisas mazināšanas starp ES un tās pilsoņiem;
whereas the last European elections did not reverse the trend of declining voter turnout, highlighting the need to continue efforts to overcome the distance between the EU and its citizens,
tā kā ir skaidri pierādījumi tam, ka pilsoņi nav pietiekami informēti par ES politiku un citiem jautājumiem un tai pat laikā saskaņā ar dažādu Eirobarometra aptauju rezultātiem viņi vēlas saņemt vairāk informācijas; tā kā tās pašas aptaujas liecina, ka informācijas trūkums ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc cilvēki nepiedalās vēlēšanās un neuzticas ES iestādēm;
whereas there is clear evidence of citizens being under-informed on EU policies and issues and, at the same time, wishing to be better informed, as reflected in the results of various Eurobarometer polls; whereas those polls indicate that this lack of information is one of the main reasons for people deciding not to vote and being reluctant to trust the EU institutions,
tā kā Lisabonas līgums ir devis Parlamentam vairāk pilnvaru saistībā ar ES lēmumu pieņemšanu un tādēļ ES iedzīvotāju informētība par ievēlēto pārstāvju darbu ir vēl jo svarīgāka;
whereas the Treaty of Lisbon has given Parliament more power in the context of EU decision-making, making it even more important for EU citizens to be aware of their elected representatives' work,
tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviesta jauna iespēja sabiedrībai piedalīties ES politikas veidošanā ‐ Eiropas pilsoņu iniciatīva; tā kā piekļuve informācijai un izpratne par svarīgākajiem jautājumiem ir būtiski elementi, kas nodrošina Eiropas pilsoņu iniciatīvas panākumus;
whereas the Lisbon Treaty introduces a new form of public involvement in the shaping of EU policies, the European citizens' initiative; whereas public access to, and critical understanding of, information are of key importance to the success of the European citizens' initiative,
tā kā sabiedriskā sfēra ir uzskatāma par vidi, kurā visi ES iedzīvotāji un visas dažādās iedzīvotāju grupas var skaidrāk izprast un pārrunāt politiskās nostādnes attiecībā uz sabiedrību, kā arī panākt, lai tās labāk atbilst viņu cerībām, un tā kā šajā sfērā ir jānodrošina ne tikai informācija, bet arī pārrobežu apspriešanās iespējas, vienlaikus veidojot izpratni par kopējām interesēm visā ES;
whereas a public sphere can be understood as a space in which public policies may be better understood by, and discussed with, all EU citizens and all sections of the population, in all its diversity, with a view to meeting their expectations more effectively, and whereas it must be a venue both for the provision of information and for wide-ranging consultations transcending national borders and fostering the development of a sense of shared public interest throughout the EU,
tā kā ar terminu “jaunie plašsaziņas līdzekļi” apzīmē informācijas un komunikācijas cipartehnoloģijas, kas izmantojamas tīklā; tā kā šīs jaunās tehnoloģijas veicina informācijas izplatīšanu un piedāvā dažādus tās ievades veidus, sekmējot diskusijas demokrātijas apstākļos; tā kā sociālie elektroniskie plašsaziņas līdzekļi rada jaunas sabiedrības formas, kuras fiziski ir izkliedētas, bet tās saista kopīga interese par noteiktu tematu un kuras var veidot jaunas starptautiskas sabiedriskās sfēras;
whereas the term ‘new media’ is used to describe networked digital information and communication technologies; whereas those new technologies foster the dissemination of information and diversity of input and make for a more deliberative democracy; whereas electronic social media create new forms of public, which are physically dispersed but bound by a shared interest in the same topic, with the potential to create new transnational public spheres,
tā kā Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanu kampaņā izmantotās sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas veiksmīgi palielināja aktīvo lietotāju skaitu, jo īpaši jauniešu vidū;
whereas the use of social media platforms by Parliament in the 2009 European election campaign successfully increased the number of active users, especially among young people,
tā kā ir mainījies veids, kā jaunieši uztver un lieto plašsaziņas līdzekļus; tā kā jaunieši plaši un dažādi izmanto jaunās tehnoloģijas kā saziņas līdzekļus;
whereas there has been a change in the way young people perceive, use and exploit the media; whereas young people make wide-ranging use of the new technologies as a means of communication,
dalībvalstis pašas nosaka un reglamentē sabiedriskās apraides organizāciju kompetenci;
, it is up to the Member States to define and organise the remit of public service broadcasting organisations,
tā kā plašsaziņas līdzekļu tirgus tiesiskais regulējums katrā dalībvalstī ir ļoti atšķirīgs un tas ir jāņem vērā;
whereas legal regulations governing the media market differ widely among individual Member States, and need to be respected,
tā kā valstu plašsaziņas līdzekļiem un jo īpaši sabiedriskajām raidorganizācijām ir īpaša atbildība plaši informēt sabiedrību par politisko lēmumu pieņemšanas procesiem un pārvaldību, un tā būtu jāattiecina arī uz informācijas sniegšanu par ES jautājumiem;
whereas national media, and in particular public service broadcasters, have a special responsibility to inform the public extensively about political decision-making and governance, which should extend to EU affairs,
tā kā, lai uzlabotu iedzīvotāju zināšanas par ES, skolu mācību programmās ir jāiekļauj informācija par ES;
whereas improving people's knowledge of the EU requires EU studies to be incorporated into the school curricula,
tā kā žurnālistika ir svarīga demokrātijas mēraukla un tai būtu jāgarantē brīva piekļuve plašai viedokļu apmaiņai; tā kā plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistikai ir būtiska nozīme Eiropas integrācijas procesā;
whereas journalism is an important gauge of democracy and should guarantee free access to a wide range of views; whereas journalists and the media play a leading role in the European integration process,
tā kā ES, apliecinot dalībvalstu pilsoņiem savu leģimitāti, ir jāveicina tādu starptautisku plašsaziņas līdzekļu izveide, kuri spētu Eiropā radīt jaunu demokrātisku un neatkarīgu dimensiju, vienlaikus padarot stingrākas normas, kas nodrošina plurālismu un vēršas pret plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanos vienās rokās;
whereas, in its search for public legitimacy in the Member States, the EU should foster the establishment of transnational media that can give Europe a new democratic and independent dimension, while tightening up the rules intended to safeguard pluralism and combat concentration of media ownership,
uzskata, ka ES iestādēm pirmām kārtām ir jānosaka mērķis kopīgi izveidot Eiropas sabiedrisko sfēru, kurā nodrošina visiem ES pilsoņiem iespēju līdzdarboties un kuras pamatā ir brīva un bezmaksas piekļuve visai atklātajai Komisijas, Padomes un Parlamenta informācijai visās ES valodās;
Takes as its starting point the fact that it must be the goal of the EU institutions to create together a European public sphere which is characterised by the opportunity for all EU citizens to participate, and the basis for which is free access, free of charge, to all Commission, Council and Parliament public information in all EU languages;
atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju “Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” un mudina ES iestādes ņemt vērā un ievērot šo deklarāciju;
Welcomes the joint declaration of the European Parliament, the Council and the Commission entitled ‘Communicating Europe in Partnership’, and urges the EU institutions to respect and uphold this declaration;
uzskata, ka ES ziņu atspoguļojumam ir jāparādās visos iespējamos saziņas līdzekļos, jo īpaši plašsaziņas līdzekļos, un tam jābūt objektīvam, patiesam un neatkarīgam, kas ir galvenais priekšnoteikums Eiropas mēroga diskusiju un Eiropas sabiedriskās sfēras veidošanai;
Takes the view that EU news coverage must be provided by all types of media, in particular the mass media, and must be impartial, factual and independent, which is a central prerequisite for generating pan-European debate and creating a European public sphere;
norāda, ka problēmas rada nevis tiešsaistes ziņu un informācijas trūkums par ES un tās iestādēm, bet gan tas, ka faktiski ir pieejams ļoti plašs informācijas klāsts bez sakārtotas prioritāras secības, kas var novest pie tā, ka pārlieku daudz informācijas rada pretēju efektu; norāda, ka visas iestādes ir izveidojušas savas ziņu platformas, kas tomēr nespēj piesaistīt plašu sabiedrības uzmanību, jo tās bieži vien nav pietiekami viegli uztveramas, pievilcīgas un saprotamas un daudzos gadījumos tajās lieto pārāk sarežģītu terminoloģiju, kas atbaida cilvēkus, kuriem ir sveša ES tematika; uzskata, ka šajās platformās ir jāizveido portāls, kurā varētu tuvāk iepazīties ar visu ES iestāžu darbību;
Notes that lack of online news and information on the EU and its institutions is not the problem, which in fact lies in the availability of a wide range of information without any real order of priority, leading to a situation in which too much information kills information; notes that all the institutions have launched their own news platforms, which fail, however, to interest a broad section of the public because often they are not sufficiently clear, attractive or understandable, in many cases owing to the use of overly technical language that is very off-putting for people who are unfamiliar with European issues; takes the view that there should be an introductory portal to the platforms which clarifies the workings of all the EU institutions;
uzskata, ka saziņas pamatā jābūt patiesam dialogam starp sabiedrību un politikas veidotājiem un sabiedrības locekļu mierīgām politiskām debatēm; vēlas redzēt spēcīgāku savstarpējo dialogu, kura pamatā ir mazāk iestāžu paziņojumu, kas bieži vien ir nepievilcīgi un pārāk tālu no cilvēku ikdienas dzīves;
Maintains that communication should be based on genuine dialogue between the general public and policy-makers and calm political debate between members of the public; wishes to see more interactive dialogue based less on institutional communication, which is often uninviting and too detached from people's everyday lives;
uzskata ‐ lai komunikācija būtu efektīva, ir jāpierāda, ka politiskie lēmumi, kas pieņemti ES līmenī, tieši skar ES pilsoņu ikdienas dzīvi, jo viņiem ES joprojām ir abstrakts jēdziens, kam ir pārāk niecīga ietekme uz reālām problēmām un to risināšanu;
Believes that, in order to be effective, communication must make it clear that political decisions taken at EU level are of direct relevance to the daily lives of EU citizens, who see the EU as still being too distant and having too little influence in terms of solving their real problems;
aicina Komisiju stiprināt tās komunikācijas politiku un, sākoties daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai laika posmam pēc 2013. gada, noteikt to kā svarīgu prioritāti;
Calls on the Commission to strengthen its communication policy and put it high on the list of priorities when the renegotiation of the post-2013 multiannual financial framework is due to start;
atgādina, ka saskaņā ar jauno LES 12. pantu dalībvalstu parlamentiem ir iespēja agrāk nekā pirms tam iesaistīties ES politikas veidošanā, un vēlas, lai šāda iesaistīšanās veicinātu ES politiskās debates katrā valstī; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt dalībvalstu parlamentu deputātus ES politikas veidošanā, un atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā dalībvalstu parlamentu deputātu dalība Eiropas Parlamenta komiteju sanāksmēs, izmantojot straumēšanu tīmeklī;
Recalls that under new Article 12 TEU national parliaments are involved in EU policy-making at an earlier stage than before, and encourages this involvement with a view to increasing the degree of EU political debate at national level; underlines the importance of involving national MPs in EU policy-making, and welcomes initiatives such as live participation by national MPs in EP committee meetings through webstreaming;
uzsver, ka politiskajām partijām ir svarīga loma sabiedriskās domas veidošanā saistībā ar Eiropas Savienības jautājumiem; norāda, ka tām ir vadoša loma debašu rosināšanā un Eiropas sabiedriskās sfēras izveidē; uzskata, ka partiju programmās lielāka vieta ir jāierāda Eiropas Savienības jautājumiem;
Stresses the important role played by political parties in shaping public opinion on European issues; points out that they play a leading role in fostering debate and contributing to the European public sphere; takes the view that they should give European issues a more prominent position in their programmes;
uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir svarīga loma debatēs par ES; uzskata, ka šo organizāciju lomu vajadzētu stiprināt, izmantojot mērķtiecīgus sadarbības projektus sabiedriskās komunikācijas jomā;
Believes that civil society organisations have an important role to play in the European debate; takes the view that their role should be enhanced by means of targeted cooperation projects in the public communication sphere;
uzsver, ka katrā dalībvalstī ir jāizveido īpašs ES lietu birojs, kura uzdevums būtu skaidrot ES politikas nozīmi vietējā, reģionālā un valsts līmenī un kurš kalpotu iedzīvotājiem kā tiešs informācijas avots ES jautājumos;
Underlines the need for each Member State to have a specialised EU affairs office, with a person responsible for explaining the local, regional and national implications of EU policies and acting as a point of reference to whom people can direct their attention on EU matters;
uzsver, ka ir svarīgi, lai preses sekretāri Komisijas pārstāvniecībās un Parlamenta informācijas birojos dalībvalstīs būtu mediju eksperti, kuru uzdevums būtu aktīvi un redzami piedalīties valsts mēroga diskusijās par Eiropas Savienības jautājumiem;
Emphasises how important it is for press officers at the Commission representations and Parliament information offices in the Member States to be media professionals, whose task it is to play an active and visible role in national debates on European issues;
norāda, ka jaunieši ir vairāk jāiepazīstina ar Eiropas integrācijas procesu, un attiecīgi aicina dalībvalstis un reģionus apsvērt iespēju pilnīgāk iekļaut ES jautājumus visās skolu mācību programmās ‐ lai iepazīstinātu skolēnus ar ES iestādēm ‐, galveno uzmanību pievēršot ES izveides vēsturei, mērķiem un tās darbībai, un mudina ES līmenī veikt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; uzskata, ka pilnīgai skolu iesaistīšanai ir būtiska nozīme ES komunikācijas politikas īstenošanā, lai piesaistītu jauniešu uzmanību un mudinātu viņus līdzdarboties;
Points out that the European integration process needs to be brought closer to young people, and accordingly calls on the Member States and regions to consider – in order to familiarise pupils with the EU institutions – incorporating the EU more fully into all education curricula, focusing on the historical background, purpose and workings of the EU, and encourages them to exchange best practice in this area at EU level; believes that fully involving schools is of essential importance to EU communication policy, in order to reach out to and engage young people;
atzinīgi vērtē Komisijas un Parlamenta veidotās apmācības programmas žurnālistiem par ES jautājumiem un aicina tās paplašināt atbilstīgi pieaugošajam pieprasījumam; pauž bažas par finanšu līdzekļu samazināšanu komunikācijas vajadzībām Eiropas Komisijas budžetā, jo īpaši pozīcijā “Informācija plašsaziņas līdzekļu programmām”;
Welcomes the Commission and Parliament training schemes for journalists on EU matters, and calls for them to be extended in order to meet the increasing demand; expresses its concern about the cuts to the Commission's communication budget lines, especially the ‘information for the media’ budget;
uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un redakcionālo neatkarību gan ES, gan valsts līmenī, jo īpaši valsts radio un televīzijas raidorganizāciju tiesības veidot pēc saviem uzskatiem atbilstīgas programmas, jo to neatkarībai ir būtiska vērtība Eiropas Savienībā un tās plašsaziņas līdzekļu vidē un ļoti svarīga nozīme brīvas, atvērtas un demokrātiskas sabiedrības uzplaukuma veicināšanā;
Stresses the crucial importance of respecting the media's freedom and editorial independence at both EU and national level, especially the right of public service radio and television broadcasters to schedule their programmes as they see fit, as their programme autonomy is a fundamental value of the EU and its media landscape and is extremely important in order for a free, open and democratic society to flourish;
norāda, ka sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir ļoti lielas iespējas uzrunāt jauniešus, un tādēļ mudina Komisiju un Parlamentu veicināt redakcionāli neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu iespējas sniegt informāciju no valsts attālinātā veidā;
Points out that social media have immense potential for reaching young people, and therefore encourages the Commission and Parliament to strengthen editorially independent media reporting, which is conducted at a distance from the state;
uzsver, ka, ņemot vērā plašsaziņas līdzekļu īpašo nozīmi demokrātiskās gribas un sabiedrības viedokļa veidošanā, ir vajadzīga uzticama informācija par politiku, tostarp jauno plašsaziņas līdzekļu jomā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sabiedrisko un privāto plašsaziņas līdzekļu partnerattiecības, lai uzrunātu plašāku sabiedrības loku;
Stresses, in view of the media's special role as an intermediary in the process of shaping the democratic will and public opinion, the need for reliable political information, including in the area of new media; stresses the importance of fostering partnerships between public service and private media in order to reach a broader spectrum of the public;
mudina Komisiju un Parlamentu vēl vairāk veicināt personāla izglītošanu un apmācību komunikācijas prasmju jomā, šādi nodrošinot to, ka darbinieki spēj sazināties ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību, lai uzlabotu ES iestāžu sniegto informāciju un komunikāciju; uzskata, ka, pastiprināti pieņemot darbā mediju ekspertus, tiek būtiski veicināta šo prasību izpilde;
Encourages the Commission and Parliament to strengthen further their commitment to educate and train staff in communication skills, enabling them to communicate with the media and with the public in order to improve the EU institutions' provision of information and communication; regards enhanced recruitment of media professionals in order to fulfil these requirements as essential;
aicina Komisiju būt atvērtai pret visiem saziņas līdzekļiem, ciešāk sadarboties ar žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem un atbalstīt visus projektus un pasākumus, kuru mērķis ir labāk informēt sabiedrību par ES jautājumiem;
Calls on the Commission to be open to all means of communication, to have greater contact with journalists and the media and to support all projects and initiatives aimed at better informing the public about EU affairs;
ierosina Komisijai veicināt un finansēt paraugprakses apmaiņu ES jautājumu atspoguļošanas jomā starp raidorganizācijām un citiem mediju ekspertiem dažādās dalībvalstīs, tostarp sabiedrisko un privāto plašsaziņas līdzekļu jomas pārstāvju apmācību;
Suggests that the Commission promote and fund exchanges between broadcasters and other media professionals from different Member States in relation to best practice in covering the EU, including training the public service and private media sectors;
uzskata akreditēto žurnālistu skaita neseno samazināšanos Briselē par ārkārtīgi satraucošu faktu un uzskata, ka šāds stāvoklis nav nedz ES iestāžu, nedz Briselē akreditēto žurnālistu interesēs; tādēļ aicina ES iestādes ‐ lai atbalstītu tos, kuri pašlaik strādā Briselē ‐ ciešāk sadarboties ar preses pārstāvjiem Briselē un būt atvērtākām pret viņiem; šajā sakarībā ierosina veikt pasākumus, lai atvieglotu žurnālistu akreditēšanos;
Finds the recent decrease in the number of accredited journalists in Brussels extremely worrying, and considers this new state of affairs to be in the interests of neither the EU institutions nor the accredited press in Brussels; calls, therefore, on the EU institutions – in order to support those currently in Brussels – to cooperate more closely with press representatives in Brussels and to display greater openness towards them; proposes in this respect that steps be taken to facilitate the accreditation procedure for journalists;
atzinīgi vērtē to, ka daudzi plašsaziņas pakalpojumu sniedzēji un jo īpaši sabiedriskās raidorganizācijas ir devušas ievērojamu ieguldījumu jaunos interaktīvos un nelineāros plašsaziņas pakalpojumos, piedāvājot ziņu un aktuālo notikumu izklāstus saistībā ar Eiropas Savienības jautājumiem, jo īpaši internetā, un šādi galvenokārt uzrunājot tieši jauniešus;
Welcomes the fact that many media operators, and in particular public service broadcasters, have made a significant investment in new interactive, non-linear media services covering news and current affairs, especially on the internet, which include European content and as a result are above all reaching a younger audience;