natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prasa Komisijai veikt pētījumu par konfliktiem starp atklātā pirmkoda programmatūras lietotājiem un sertifikācijas iestādēm attiecībā uz programmatūras noteiktiem radio;
Calls on the Commission to conduct a study on conflicts between users of open source software and certification authorities concerning software defined radios;
aicina Komisiju ieteikt pasākumus juridiskās atbildības samazināšanai saistībā ar bezvadu režģtīkla nodrošināšanu;
Calls on the Commission to propose steps to reduce legal liabilities in the context of wireless mesh network provision;
aicina Komisiju, tiklīdz iepriekš minētie pētījumi būs pabeigti, pēc apspriešanās ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu un pēc Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences, pienācīgi ņemot vērā katras valsts īpatnības, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par pasākumiem attiecībā uz digitālās dividendes izmantojuma labāku koordinēšanu Kopienas līmenī saskaņā ar starptautiski pieņemtiem frekvenču plāniem;
Calls on the Commission to submit, as soon as the above-mentioned studies have been completed, and having consulted both the Radio Spectrum Policy Group and the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, and taking due account of national specificities, a proposal to the European Parliament and the Council for better coordination measures at Community level on the use of the digital dividend, in accordance with internationally agreed frequency plans;
uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā ( COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD) )
European Parliament legislative resolution of 24 September 2008 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/22/EC on universal service and users" rights relating to electronic communications networks, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation ( COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD) )
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0698 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0698 ),
ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0420/2007 ),
having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0420/2007 ),
ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0318/2008 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Culture and Education, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0318/2008 ),
OV C 257, 9.10.2008., 51 .lpp.
OJ C 257, 9.10.2008, p.
apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
After having consulted the European Data Protection Supervisor
(2002. gada 7. marts)
The functioning of
par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.
, 2002/22/EC of the European Parliament and the Council of 7 March 2002 on universal service and users' rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive) OJ L 108, 24.4.2002, p.
Šādā nolūkā Komisija izklāstīja savus atzinumus 2006. gada 29. jūnija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu.
In that regard, the Commission presented its findings in its Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 29 June 2006 on the Review of the EU Regulatory Framework for electronic communications networks and services.
Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma reforma, tostarp pastiprinot noteikumus par lietotājiem invalīdiem, ir nozīmīgs solis virzībā uz Vienotas Eiropas informācijas telpas un līdz ar to arī iekļaujošas informācijas sabiedrības izveidi.
The reform of the EU regulatory framework for electronic communications networks and service, including the reinforcement of provisions for users with disabilities, represents a key step towards achieving a Single European Information Space and at the same time an inclusive information society.
2005. gada 1. jūnija
of 1 June 2005
paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Iniciatīva i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai".
entitled "i2010 ‐ A European Information Society for growth and employment".
Universālais pakalpojums ir aizsardzības tīkls cilvēkiem, kuru finanšu resursi, ģeogrāfiskā atrašanās vieta vai īpašas sociālās vajadzības tiem neļauj piekļūt pamatpakalpojumiem, kas ir pieejami lielākajai daļai pilsoņu.
The universal service is a protective network for people whose financial resources, geographical location or special social needs do not permit them to access the basic services available to the majority of citizens.
Tādēļ šīs saistības neattiecas uz mobilo sakaru pakalpojumiem un platjoslas piekļuvi internetam.
As a result, it addresses neither mobile services nor broadband access to the Internet.
Minētās saistības patlaban ietekmē attīstība tehnoloģiju jomā un tirgū, jo daudzās jomās piekļuvi galvenokārt nodrošina mobilie sakari un tīkliem arvien vairāk sāk izmantot tehnoloģiju, kas saistīta ar mobilajiem un platjoslas sakariem.
This basic obligation is now confronted by technological and market developments in which mobile communications may be the primary form of access in many areas and networks are increasingly adopting the technology associated with mobile and broadband communications.
Tālab Komisija ne vēlāk kā 2008. gadā iesniegs pārskatu par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu un priekšlikumus Direktīvas 2002/22/EK grozīšanai, lai sasniegtu attiecīgos sabiedriskas nozīmes mērķus.
To this end, the Commission will present, no later than autumn 2008, a review of the scope of the universal service obligation and proposals for reform of Directive 2002/22/EC to meet the appropriate public interest objectives.
Šajā pārskatā izvērtēs ekonomisko konkurētspēju un ietvers sociālo apstākļu, komerciālo un tehnoloģisko nosacījumu, kā arī sociālās atstumtības riska analīzi.
That review will take account of economic competitiveness and include an analysis of social, commercial and technological conditions and of the risk of social exclusion.
Tā kā jautājumi par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu tiks pilnībā izskatīti minētajā atsevišķajā procedūrā, šī direktīva attiecas vienīgi uz citiem Direktīvā 2002/22/EK paredzētajiem aspektiem.
As questions relating to the scope of the universal service obligation will therefore be fully dealt with in that separate procedure, this Directive only deals with other aspects of Directive 2002/22/EC.
Skaidrības un vienkāršības labad šajā tiesību aktā iekļauti vienīgi grozījumi Direktīvā 2002/22/EK un Direktīvā 2002/58/EK.
For the sake of clarity and simplicity, the present act only deals with the amendments to Directives 2002/22/EC and 2002/58/EC.
Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu
Without prejudice to Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity
un jo īpaši 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktās prasības par izmantošanas atvieglošanu personām ar invaliditāti, atsevišķi ar galiekārtām saistīti aspekti, tostarp tie, kas saistīti ar invalīdiem paredzētām iekārtām, būtu jāiekļauj Direktīvas 2002/22/EK darbības jomā, lai veicinātu piekļuvi tīkliem un pakalpojumu izmantošanu.
, and in particular the disability requirements laid down in Article 3(3)(f) thereof, certain aspects of terminal equipment, including equipment intended for disabled users, should be brought within the scope of Directive 2002/22/EC in order to facilitate access to networks and the use of services.
Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu tirgus izveidi plaši pieejamiem ražojumiem un pakalpojumiem, kuri ietver iespējas lietotājiem invalīdiem.
Member States should introduce measures to promote the creation of a market for widely available products and services incorporating facilities for disabled users.
To var panākt, inter alia, atsaucoties uz Eiropas standartiem, ieviešot elektroniskās pieejamības (e-pieejamības) prasības valsts iepirkuma procedūrām un nodrošinot pakalpojumus attiecībā uz konkursiem, un ieviešot tiesību aktus, kuri aizsargā ivalīdu tiesības.
This can be achieved inter alia by referring to European standards, by introducing electronic accessibility (eAccessibility) requirements for public procurement procedures and the provision of services relating to calls for tender, and by implementing legislation upholding the rights of the disabled.
pakalpojumi, kas pieejami sabiedrībai vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai un saņemšanai tieši vai netieši, ar operatora izvēli vai iepriekšēju izvēli, vai ar tālākpārdošanas palīdzību
service available to the public for originating and receiving, directly or indirectly via carrier selection or pre-selection or resale, national and/or international calls
, un sakaru līdzekļi, kuri paredzēti tieši lietotājiem invalīdiem un kuros izmanto teksta telefonijas vai pilnīgas sarunas pakalpojumus,
and means of communication specifically intended for disabled users using text relay or total conversation services
ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā
through a number or numbers in a national or international telephone numbering plan
, neatkarīgi no tā, vai šo pakalpojumu sniedz, izmantojot ķēžu komutācijas vai pakešu komutācijas tehnoloģiju
, whether such a service is based on circuit switching or packet switching technology
Šāds pakalpojums ir divvirzienu, kas abām pusēm nodrošina iespēju piezvanīt, lai sazinātos.
It is the nature of such a service that it is bidirectional, enabling both parties to communicate
, piemēram, "starpposma'lietotnes klientu apkalpošanas tīmekļa vietnē,
, such as for example a "click-through" application on a customer service website,
nav publiski pieejams telefonpakalpojums.
is not a publicly available telephone service.
Jāprecizē atsevišķu noteikumu piemērošana, lai ņemtu vērā situācijas, kad pakalpojuma sniedzējs tālākpārdod vai pārdod ar citu zīmolu publiski pieejamus telefonpakalpojumus, ko sniedz cits uzņēmums.
It is necessary to clarify the application of certain provisions to take account of situations where a service provider resells or re-brands publicly available telephone services provided by another undertaking.
Šāda nošķiršana nedrīkstētu ietekmēt universālā pakalpojuma saistību darbības jomu, kas noteikta un pārskatīta Kopienas līmenī.
Such separation should not affect the scope of universal service obligations defined and reviewed at Community level.
Dalībvalstis, kurās līdztekus numuram "112" tiek izmantoti citi valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuri, var uzņēmumiem uzlikt līdzvērtīgas saistības par piekļuvi šiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem.
Member States that use other national emergency numbers besides "112" may impose on undertakings similar obligations for access to those national emergency numbers.
Noteikumi par līgumiem būtu jāattiecina ne tikai uz patērētājiem, bet arī uz citiem galalietotājiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas var vēlēties noslēgt patērētāja vajadzībām pielāgotu līgumu.
The provisions on contracts should apply not only to consumers but also to other end-users, primarily micro enterprises and small and medium-sized enterprises (SMEs), which may prefer a contract adapted to consumer needs.
Lai novērstu nevajadzīgus administratīvus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un ar MVU definīciju saistītās grūtības, noteikumus par līgumiem minētajiem citiem galalietotājiem nebūtu jāpiemēro automātiski, bet tikai tad, ja tie to lūdz.
To avoid unnecessary administrative burdens on providers and complexity related to the definition of SMEs, the provisions on contracts should not apply automatically to those other end-users, but only where they so request.
un zvanītāja atrašanās vietas informācijai
and caller location information
, kā arī lai precīza un pārskatāma informācija būtu sniegta sākotnējā līgumā ar klientu un regulāri pēc tam, piemēram, klientu rēķinos ietvertajā informācijā.
is provided, and are given clear and transparent information in the initial customer contract and at regular intervals thereafter, for example in customer billing information.
Šajā informācijā būtu jāiekļauj visi ierobežojumi saistībā ar aptveramo teritoriju, ņemot vērā plānotos attiecīgā pakalpojuma tehniskās darbības parametrus un pieejamo infrastruktūru.
This information should include any limitations as to territorial coverage, on the basis of the planned technical operating parameters of the service and the available infrastructure.
tādu pasākumu veidiem
types of action
, kurus elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs varētu veikt, lai apkarotu drošības apdraudējumus vai reaģētu uz starpgadījumiem saistībā ar drošību vai integritāti, jo šādi pasākumi var tieši vai netieši ietekmēt klienta datus, privāto dzīvi vai citus sniegtā pakalpojuma aspektus.
that the provider of electronic communications service may take to address security threats or in response to a security or integrity incident, since such actions could have a direct or indirect impact on the customer's data, privacy or other aspects of the service provided.
Klienta līgumā attiecībā uz galiekārtām būtu jāprecizē visi pakalpojumu sniedzēja ierobežojumi klienta iespējām izmantot iekārtu(-as), piemēram, izmantojot mobilo sakaru līdzekļu SIM kartes bloķēšanu, un visas maksas saistībā ar līguma izbeigšanu pirms paredzētā termiņa vai termiņā, tostarp visām izmaksām iekārtu paturēšanas gadījumā.
With respect to terminal equipment, the customer contract should specify any restrictions imposed by the provider on the customer's use of such equipment, such as by way of "SIM-locking" mobile devices, and any charges due on termination of the contract, whether before or on the agreed expiry date, including any cost imposed in order to retain the equipment.
Neuzliekot nekādas saistības pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, kas pārsniedz Kopienas tiesību aktos paredzēto, klienta līgumā būtu jāprecizē arī pakalpojumu sniedzēja iespējamā rīcība drošības un integritātes apdraudējumu vai nepilnību gadījumā, kā arī pasākumi, ko pakalpojumu sniedzējs veic kompensācijas nodrošināšanai šādos gadījumos.
Without imposing any obligation on the provider to take action over and above what is required under Community law, the customer contract should also specify the type of action, if any, the provider might take in case of security or integrity incidents, threats or vulnerabilities, as well as any arrangements implemented by the provider to provide compensation if such events occur.
Lai risinātu sabiedriskas nozīmes jautājumus attiecībā uz sakaru pakalpojumu izmantošanu un sekmētu citu personu tiesību un brīvību aizsardzību, attiecīgajām valsts iestādēm būtu jāspēj sagatavot un ar pakalpojumu sniedzēju palīdzību jāizplata informācija par sakaru pakalpojumu izmantošanu.
In order to address public interest issues with respect to the use of communications services, and to encourage protection of the rights and freedoms of others, the relevant national authorities should be able to produce and have disseminated, with the aid of providers, public interest information related to the use of communications services.
Šajā informācijā būtu jāiekļauj sabiedriskas nozīmes brīdinājumi attiecībā uz autortiesību pārkāpumiem, citiem nelikumīgas izmantošanas veidiem un kaitīga satura izplatīšanu, kā arī padomi un informācija par aizsardzību pret iespējamiem apdraudējumiem personas drošībai, kuri var rasties, piemēram, noteiktos apstākļos atklājot personisku informāciju, kā arī privātajai dzīvei un personas datiem.
This information should include public interest warnings regarding copyright infringement, other unlawful uses and dissemination of harmful content, and advice and means of protection against risks to personal security, which may for example arise from disclosure of personal information in certain circumstances, privacy and personal data.
Šo informāciju var nodot, izmantojot Direktīvas 2002/22/EK 33. panta 2.a punktā paredzēto sadarbības procedūru.
The information could be coordinated by way of the cooperation procedure established by Article 33(2a) of Directive 2002/22/EC.
Šāda sabiedriskas nozīmes informācija būtu jāatjaunina pēc vajadzības un būtu jāsniedz viegli saprotamā drukātā vai elektroniskā formātā, kā noteikusi katra dalībvalsts, un attiecīgo valsts iestāžu tīmekļa vietnēs.
Such public interest information should be updated whenever necessary and should be presented in easily comprehensible printed and electronic formats, as determined by each Member State, and on the websites of the national public authorities.
Valsts regulatīvajām iestādēm jāspēj uzlikt pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu izplatīt minēto standartizēto informāciju visiem to klientiem tādā veidā, kādu minētās iestādes uzskata par pienācīgu.
National regulatory authorities should be able to oblige providers to disseminate this standardised information to all their customers in a manner deemed appropriate by the national regulatory authorities.
Pakalpojumu sniedzējiem un attiecīgajām iestādēm būtu jāvienojas par būtiskām papildu izmaksām, kas pakalpojumu sniedzējiem rodas, izplatot šādu informāciju, un šīs izmaksas ir jāsedz attiecīgajām iestādēm.
Significant additional costs incurred by service providers for dissemination of such information should be agreed between the providers and the relevant authorities and met by those authorities.
Abonentu tiesības lauzt līgumu bez soda piemērošanas attiecas uz grozījumiem līgumu nosacījumos, ko nosaka elektronisko sakaru tīkla operatori un/vai pakalpojumu sniedzēji.
The right of subscribers to withdraw from their contracts without penalty refers to modifications in contractual conditions which are imposed by the providers of electronic communications networks and/or services.
Kopienas noteikumiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā un ar tiem saskaņotiem dalībvalstu noteikumiem visiem bez izņēmuma būtu jāattiecas uz Direktīvu 2002/22/EK.
Community rules on consumer protection and national rules in conformity with Community law should apply to Directive 2002/22/EC without exception.
Lietotājiem būtu jāizlemj, kādu likumīgu saturu tie vēlas sūtīt un saņemt un kādus pakalpojumus, lietotnes, tehniku un programmatūru tie vēlas šim nolūkam izmantot, neskarot nepieciešamību saglabāt tīklu un pakalpojumu integritāti un drošību.
End-users should decide what lawful content they want to be able to send and receive, and which services, applications, hardware and software they want to use for such purposes, without prejudice to the need to preserve the integrity and security of networks and services.
Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence
A competitive market
Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence,būtu jānodrošina arī tas, lai lietotājiem būtu iespēja saņemt kvalitatīvu pakalpojumu, kas atbilstu to prasībām, tomēr atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams publiskos sakaru tīklos garantēt obligātu kvalitātes līmeni, lai novērstu pakalpojuma kvalitātes pazemināšanos, lietošanas ierobežojumus un datu plūsmas palēnināšanos tīklos.
A competitive market should also ensure that users are able to have the quality of service they require, but in particular cases it may be necessary to ensure that public communications networks attain minimum quality levels so as to prevent degradation of service, usage restrictions and/or limitations and the slowing of traffic.
Ja nepastāv efektīva konkurence, valstu regulatīvām iestādēm būtu jāizmanto aizsardzības līdzekļus, kas tām pieejami saskaņā ar direktīvām, ar kurām izveido tiesisko regulējumu elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, lai nodrošinātu, ka lietotāju piekļuve konkrētiem satura vai lietojumu veidiem netiek pārāk ierobežota.
Where there is a lack of effective competition, national regulatory authorities should use the remedies available to them under the directives establishing the regulatory framework for electronic communications networks and services to ensure that users" access to particular types of content or applications is not unreasonably restricted.
Valsts regulatīvajām iestādēm būtu arī jābūt iespējai sniegt pamatnostādnes, ar ko nosaka obligātos pakalpojumu kvalitātes standartus saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK, un veikt citus pasākumus, ja šādi citi aizsardzības līdzekļi pēc to atzinuma nav bijuši efektīvi, ņemot vērā lietotāju intereses un visus citus attiecīgos apstākļus.
It should also be possible for national regulatory authorities to issue guidelines setting minimum quality of service requirements under Directive 2002/22/EC and to take other measures where such other remedies have, in their judgement, not been effective with regard to the interests of users and all other relevant circumstances.
Šādās pamatnostādnēs vai pasākumos var ietvert neierobežotu pakalpojumu pamatapjoma nodrošināšanu.
Such guidelines or measures could include the provision of a basic tier of unrestricted services.
Ja Kopienas tiesību aktos nav paredzēti attiecīgie noteikumi, saturu, lietotnes un pakalpojumus būtu jāuzskata par likumīgiem vai kaitīgiem saskaņā ar valsts materiālajām un procesuālajām tiesību normām
In the absence of relevant rules of Community law, content, applications and services should be deemed lawful or harmful in accordance with national substantive and procedural law.
Direktīva 2002/22/EK neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskajiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva)
Directive 2002/22/EC is without prejudice to Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market (Directive on electronic commerce)
, kurā, inter alia, ir noteikums par vienkāršo līniju starpnieku pakalpojumu sniedzējiem.
, which inter alia contains a "mere conduit" rule for intermediary service providers.