natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija regulāri ziņo Parlamentam un Padomei par paveikto, lai sasniegtu pilnīgu savstarpību vīzu jautājumos attiecībās ar trešām valstīm (pašreizējās situācijas aprakstu skatīt ceturtajā vīzu savstarpības ziņojumā COM(2008)486, galīgā redakcija. ).
The Commission reports regularly to Parliament and the Council on its steps taken to achieve full visa reciprocity with regard to the third countries concerned (see the Fourth Visa Reciprocity Report for the current situation COM(2008)486 final. ).
Savstarpības mehānismu nepiemēro situācijās, kad trešā valsts, kuras valstspiederīgajiem ir nepieciešama vīza ieceļošanai ES, atbrīvo atsevišķas dalībvalsts pilsoņus no vīzas prasības, paturot spēkā vīzas prasību citu dalībvalstu pilsoņiem.
This reciprocity mechanism does not apply to situations in which a third country whose nationals require a visa when travelling to the EU exempts from the visa obligation the citizens of certain Member States while imposing the visa obligation to those of other Member States.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-5024/08
WRITTEN QUESTION P-5024/08
(2008. gada 18. septembris)
(18 September 2008)
Temats: Par tā saukto “tautiešu atbalsta politiku”, ko Krievija īsteno dažās ES dalībvalstīs, un par ES un Krievijas vīzu režīma atvieglojumu iespējamu pārskatīšanu
Subject: ‘Compatriot-support policy’ implemented by Russia in some EU Member States and possible revision of the EU‑Russia visa facilitation regime
“Tautiešu atbalsta politika”, kuras mērķis ir “Krievijas pilsoņu dzīvības un cieņas aizsardzība neatkarīgi no atrašanās vietas”, par ko nesen paziņoja Krievijas prezidents, skaidri parāda Krievijas politiku konsolidēt ietekmi un kontroli pār tām ES dalībvalstīm, kuras agrāk bija PSRS sastāvā.
The ‘compatriot-support policy’ seeking to ‘protect the life and dignity of Russian citizens wherever they are’, recently announced by Russian President, is a clear indicator of Russia's policy of consolidating its influence and control over those EU Member States that are ex-USSR countries.
Šī politika, kas ir pretrunā ES pamatprincipiem par diskriminācijas novēršanu un vienādu attieksmi, balstās uz strikti etnisku iedalījumu (piemēram, Latvijā pirms padomju okupācijas 1940. gadā bija 8 % krievu, bet pēc padomju okupācijas jau 32 %, un šī proporcija ir saglabājusies arī mūsdienās.
This policy, which is contrary to the EU's basic anti-discrimination and equal treatment principles, is based on strictly ethnic division (for illustration, the proportion of Russians in Latvia, with was 8 % before the Soviet occupation in 1940, rose to 32 % after the Soviet occupation and today remains the same.
Ja ierēķina visas pārkrievotās tautības, tā ir gandrīz puse no iedzīvotājiem).
It is nearly half of population if one includes in this figure all russified nationalities).
Viena no šīs politikas izpausmēm bija Baltijas valstu krievu tautiešu organizāciju konference Rīgā šā gada 22. un 23. augustā.
The Conference of Russian Compatriot Organisations in Baltic States held in Riga on 22-23 August this year was one of the activities in the framework of this policy.
Krievijas Ārlietu ministrija vairākas reizes ir paziņojusi par Krievijas nodomu panākt krievu valodai oficiālu statusu Latvijā un citās Baltijas valstīs.
The Russian Foreign Ministry has on several occasions announced Russia's intention to obtain official status for the Russian language in Latvia and other Baltic countries.
Šis nodoms, kā arī valsts integrācijas politikas traucēšana un aicinājums saglabāt izglītību krievu valodā ir skaidra iejaukšanās Latvijas iekšējās lietās.
This intention, along with the hampering of the state integration policy and the call for Russian-language education to be preserved is a clear the intervention in the domestic affairs of Latvia.
Daži cilvēki, kas piedalījušies tādos pasākumos kā šī konference, Eiropas Savienībā varējuši iekļūt, tikai izmantojot diplomāta statusu un pašreizējos vīzu režīma atvieglojumus.
Some people who took part in activities like this conference where able to enter the EU only thanks to their diplomatic status and the current visa facilitation regime.
Viņu vīzu pieteikumi tiktu noraidīti, ja būtu izmantota parastā vīzu saņemšanas procedūra.
Such visa applications would be rejected if a regular visa-issuing procedure were applied.
Ir pamats bažām, ka ievērojama daļa no diplomātisko pasu turētājiem, kuri iebrauc Eiropas Savienībā kā diplomāti, ir saistīti ar agrākajiem un/vai pašreizējiem padomju slepenajiem dienestiem.
There are grounds for concern that a substantial number of diplomatic passport holders who enter the EU with diplomatic status are persons linked to the former and/or present Soviet secret services.
Vai Komisija ir informēta par šo “tautiešu atbalsta politiku”, kas tiek īstenota vairākās ES dalībvalstīs?
Is the Commission aware of this ‘compatriot-support policy’ being implemented in several EU Member States?
Vai Komisija to uzskata par draudu ES iekšējai un ārējai drošībai?
Does the Commission see it as threat to internal and external security of the EU?
Vai Komisija varētu sniegt informāciju par to, kā ES un Krievijas vīzu režīma atvieglojumu nolīgums tiek īstenots kopš stāšanās spēkā?
Could the Commission provide information on how the EU‑Russia Visa Facilitation Agreement is being implemented since being applied?
Vai Komisija varētu sniegt datus par to, cik katras kategorijas personas ir iebraukušas ES (un cik no ES Krievijā) saskaņā ar vienkāršoto vīzu piešķiršanas procedūru?
Could the Commission provide data on how many persons of each certain category have entered in the EU (and how many from the EU in Russia) under the simplified visa procedures?
Vai Komisija uzskata, ka ES un Krievijas vīzu atvieglojumu režīms ir jāpārskata un ES varētu ieviest vienkāršotas procedūras tām personu kategorijām, kuras mēs uzskatām par vēlamām ES?
Is the Commission of the opinion that the EU‑Russia visa facilitation regime should be reviewed and that the EU could establish certain simplified procedures for those categories of persons we welcome in the EU?
Atbildi Komisijas vārdā sniedza Jacques Barrot
Answer given by Mr Barrot on behalf of the Commission
(2008. gada 15. oktobris)
(15 October 2008)
Komisija ir pieņēmusi zināšanai vairākus Krievijas valdības oficiālos paziņojumus attiecībā uz tās apņēmību aizsargāt Krievijas pilsoņu intereses ārvalstīs.
The Commission has taken note of a number of official statements made by the Russian Government regarding its intention to safeguard the interests of Russian citizens abroad.
Šajā sakarībā Komisija vēlētos aicināt Krievijas valdību savā rīcībā stingri ievērot tiesības un pienākumus, kas noteikti starptautiskajos nolīgumos, kuru dalībniece tā ir.
In this regard, the Commission would call on the Russian Government to act strictly in accordance with the rights and obligations of the international agreements to which it is party.
Ņemot vērā lēmumus, kas tika pieņemti Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2008. gada 1. septembrī, Komisija pašlaik veic iekšēju darbu, lai novērtētu dažādus ES un Krievijas attiecību aspektus.
Following the decisions of the Extraordinary Council of 1 September 2008, the Commission is currently conducting internal work on an assessment of the various aspects of EU‑Russia relations.
EK un Krievijas vīzu režīma atvieglojumu nolīgums, kas tika izstrādāts ar mērķi veicināt tiešus personiskus kontaktus starp ES pilsoņiem un Krievijas Federācijas pilsoņiem, ir spēkā kopš 2007. gada 1. jūnija.
The EC‑Russia Visa Facilitation Agreement, designed to foster people-to-people contacts between EU citizens and citizens of the Russian Federation, has been in force since 1 June 2007.
Saskaņā ar nolīgumu izveidotā Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt nolīguma īstenošanu un vajadzības gadījumā ierosināt grozījumus tajā, ir tikusies četras reizes, nesenākā sanāksme notika 2008. gada 10. jūnijā Maskavā.
The Joint Committee established by the Agreement, tasked with monitoring the implementation of the Agreement and proposing amendments thereto where necessary, has met four times, most recently on 10 June 2008 in Moscow.
Nolīguma īstenošana tiek atzīta par sekmīgu.
The implementation of the Agreement is considered to be successful.
Tomēr Komisijas rīcībā nav sīku statistikas datu ne par konkrētām personu kategorijām, kuras labvēlīgi ietekmējusi vīzu režīma atvieglošana kopš 2007. gada 1. jūlija, ne par to ES pilsoņu skaitu, kuri saņēmuši vīzas ceļošanai uz Krieviju.
However, the Commission disposes neither of detailed statistics regarding the specific categories benefiting from visa facilitation since 1 July 2007, nor of statistics on the number of EU citizens obtaining visas to travel to Russia.
Kā norāda cienījamā deputāte, saskaņā ar vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu, pamatojoties uz savstarpību, no vīzas prasības ir atbrīvoti diplomātisko pasu turētāji.
However, like any third-country national wishing to cross the EU’s external borders, Russian diplomatic passport holders nevertheless have to satisfy the entry conditions laid down in the Schengen Borders Code Regulation (EC) no.
Tomēr, tāpat kā jebkuram trešās valsts valstspiederīgajam, kas vēlas šķērsot ES ārējo robežu, Krievijas diplomātisko pasu turētājiem tik un tā jāatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), OV L 105, 13.4.2006. , tostarp prasībai neapdraudēt jebkuras dalībvalsts sabiedrisko kārtību, iekšējo drošību vai starptautiskās attiecības un jo īpaši prasībai, ka par šo personu nedrīkst būt izdots brīdinājums dalībvalstu valsts datu bāzēs nolūkā atteikt ieceļošanu, pamatojoties uz minētajiem iemesliem.
562/2006 of Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code), OJ L 105, 13.4.2006. , which include the requirement not to be a threat to public policy, internal security or the international relations of any of the Member States, and in particular not to be subject to an alert issued in Member States' national data bases for the purposes of refusing entry on such grounds.
Komisija arī turpmāk strādās pie tā, lai pilnībā īstenotu pašreizējo EK un Krievijas vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu un līdz ar to atvieglotu vīzu izsniegšanu ES pilsoņiem un Krievijas Federācijas pilsoņiem, pamatojoties uz savstarpību, neskarot iepriekš minēto dažādu ES un Krievijas attiecību aspektu novērtējumu.
The Commission remains committed to the full implementation of the current EC‑Russia Visa Facilitation Agreement, and thereby to the facilitation of the issuance of visas to EU citizens and citizens of the Russian Federation on the basis of reciprocity, without prejudice to the abovementioned assessment of various aspects of EU‑Russia relations.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-6054/08
WRITTEN QUESTION P-6054/08
(2008. gada 5. novembris)
(5 November 2008)
Temats: Situācija Chinvali apkārtnē (Dienvidosetija)
Subject: Situation around Tskhinval (South Ossetia)
25. un 26. oktobrī pēc parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma es apmeklēju Ziemeļosetiju-Alāniju (Krievijas Federācijas republika).
On 25 and 26 October I visited the Republic of North Ossetia-Alania (Russian Federation) at the invitation of the Chair of the Parliament.
Man izdevās apmeklēt arī Dienvidosetiju un tās galvaspilsētu Chinvali.
I've also managed to visit South Ossetia and its capital Tskhinval.
26. oktobra rītā es guvu ieskatu par situāciju uz Dienvidosetijas robežas — uz galvenā ceļa, kas ved no Chinvali uz Gori un Tbilisi.
On 26 October in the morning I examined the situation at the border of South Ossetia on the principal road from Tskhinval to Gori and Tbilisi.
No drošības viedokļa šis robežpunkts pie Ergneti ciema ir ļoti svarīgs.
This border point near the village of Ergneti is extremely important from a security point of view.
Tas atrodas kalnā, no kura var novērot ielejā atrodošos Chinvali.
It is situated on the hill from which Tskhinval in the valley can be observed.
Šajā laikā vismaz 500 m rādiusā no robežpunkta es nemanīju nevienu Eiropas Savienības Pārraudzības misijas pārstāvi vai citas personas.
During this period of time I did not notice any presence of staff of the European Union Monitoring Mission or other persons within a distance of at least 500 metres.
Vai Padome paredz nodrošināt Chinvali pilsētas drošību ar misiju EUMM Georgia ? —
Does the Council intend to guarantee the security of the Tskhinval city by deploying EUMM Georgia? —
Vai šo drošību var nodrošināt un/vai pārraudzīt, neveidojot EUMM Georgia pastāvīgus vai pagaidu posteņus Chinvali apkārtnē? —
Is guaranteeing and/or monitoring such security possible without any permanent or temporary posts of EUMM Georgia near Tskhinval? —
Vai Padome uzņemas atbildību par iespējamu konflikta atsākšanos neatbilstīgas Chinvali aizsardzības dēļ?
Does the Council take any responsibility for possible resumption of hostilities due to inadequate protection of Tskhinval?
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-6646/08
WRITTEN QUESTION P-6646/08
(2008. gada 9. decembris)
(9 December 2008)
Temats: Komisijas rīcība, lai ES līmenī izvērtētu totalitāro režīmu pastrādātos noziegumus
Subject: Commission action regarding the evaluation of the crimes of the totalitarian regimes at EU level
Šā gada 8. aprīlī Briselē pēc Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Franco Frattini ierosmes tika organizēta augsta līmeņa konference, lai ES līmenī izvērtētu totalitāro režīmu pastrādātos noziegumus.
On 8 April 2008 a high-level conference was organised in Brussels following the initiative of Commission Vice-President Franco Frattini to evaluate the crimes of the totalitarian regimes at EU level.
Šajās debatēs uzstājās vairāk nekā 100 vēstures un tiesību zinātņu ekspertu, dalībvalstu valdību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, konferencē piedalījās arī vairāki EP deputāti.
More than 100 history and law experts and representatives of national governments and civil society participated in these debates, and several MEPs were also present.
Pēc tam kad ES Tieslietu un iekšlietu padome pieņēma pamatlēmumu cīņai pret rasismu un ksenofobiju, Padome 2007. gada 19. aprīļa deklarācijā lūdza Eiropas Komisijai organizēt šādu diskusiju sēriju par totalitāro noziegumu jautājumiem.
After the EU Council of Ministers for Justice and Home Affairs agreed a position and goals for the future regarding racism and xenophobia, the Council in its Declaration of 19 April 2007 asked the Commission to organise a series of such discussions on the issue of totalitarian crimes.
Šīs 8. aprīļa augsta līmeņa konferences noslēgumā netika pieņemts kopīgs paziņojums, tomēr 40 tās dalībnieki parakstīja aicinājumu izveidot starptautisku komisiju, kas pētītu komunistisko režīmu pastrādātos noziegumus, un fondu, kurš informētu sabiedrību par šiem noziegumiem, kā arī pasludināt 23. augustu par Eiropas totalitāro režīmu upuru piemiņas dienu un vienādot attieksmi pret visu totalitāro režīmu upuriem.
No joint statement was adopted at the conclusion of the High-level Conference of 8 April, but 40 of its participants signed an appeal to set up an international commission to investigate crimes of Communist regimes and a foundation that would inform the public about these crimes, as well as to declare 23 August the day of remembrance for victims of totalitarian regimes in Europe and equalise the treatment of victims of all totalitarian regimes.
Šā gada 22. septembrī Eiropas Parlaments pieņēma rakstisku deklarāciju par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu.
On 22 September this year the European Parliament adopted the written declaration on the proclamation of 23 August as European Day of Remembrance for Victims of Stalinism and Nazism.
Pēc šīs sanāksmes Eiropas Komisijas pārstāvji apsolīja, ka Komisija turpinās sniegt ieteikumus un padomus, kā nodrošināt plašāku informāciju un sabiedrības vienprātību par šiem noziegumiem, kā arī, iespējams, iesniegt Eiropas tieslietu un iekšlietu ministru padomei idejas par turpmākajiem pasākumiem, tostarp par šādu konferenču atkārtotu rīkošanu.
After the meeting, representatives of the Commission promised that the Commission would continue to make recommendations and give advice as to how to inform the public more fully about these crimes as well as presumably present its ideas for further moves to the European Union's Justice and Home Affairs Council, including organising such conferences again.
Ko Komisija līdz šim ir darījusi attiecībā uz tās 8. aprīļa konferencē uzņemtajām saistībām un plāniem?
What has the Commission done so far regarding its commitments and plans indicated at the Conference of 8 April?
Kas vēl ir paveikts, lai ES līmenī izvērtētu totalitāro režīmu pastrādātos noziegumus?
What progress has been made with the further evaluation of the crimes of totalitarian regimes at EU level?
(2009. gada 19. janvāris)
(19 January 2009)
Komisija ir apņēmības pilna turpināt pakāpenisko procesu, kuru uzsāka ar Tieslietu un iekšlietu padomes 2007. gada 19. aprīļa deklarāciju, dalībvalstīm panākot politisku vienošanos par projektu pamatlēmumam par rasismu un ksenofobiju.
The Commission is fully committed to continue the step by step process set in motion by the declaration of the Justice and Home Affairs Council of 19 April 2007 when Member States reached a political agreement on the draft framework decision on racism and xenophobia.
Komisija kopā ar Slovēnijas prezidentūru 2008. gada 8. aprīlī jau organizēja Eiropas mēroga uzklausīšanu par totalitāru režīmu pastrādātiem noziegumiem.
The Commission has already organised with the Slovenian Presidency the European Hearing on crimes committed by totalitarian regimes on 8 April 2008.
Slovēnijas prezidentūra nesen publicēja uzklausīšanas “ziņojumus un procedūras”.
The Slovenian Presidency has recently published the ‘reports and proceedings’ of the Hearing.
Padome lūdza Komisiju divus gadus pēc pamatlēmuma stāšanās spēkā izstrādāt ziņojumu par totalitāru režīmu pastrādātiem noziegumiem.
The Council requested the Commission to report on the issue of totalitarian crimes two years after the framework decision enters into force.
Komisija ir jau sākusi gatavoties šā ziņojuma izstrādei.
The Commission has already started to prepare for that report.
Komisija šobrīd izvērtē saņemtos ierosinājumus un uzsāk pētījumu, lai gūtu faktisku pārskatu par dažādām metodēm, tiesību aktiem un praksi, ko dalībvalstis piemēro saistībā ar totalitāru režīmu pastrādāto noziegumu atceri.
The Commission is analysing the contributions received and is launching a study to gain a factual overview of the various methods, legislation and practices used in the Member States to deal with the issue of remembering totalitarian crimes.
Pētījumu pabeigs līdz 2009. gada beigām.
The study will be ready before the end of 2009.
Viens no uzklausīšanas secinājumiem bija tas, ka dalībvalstīm no Rietumeiropas jābūt iejūtīgākām attiecībā pret Austrumeiropas dalībvalstu traģisko pagātni.
One of the conclusions emerging from the Hearing was that Member States in western Europe should be more sensitive to the tragic past of the Member States in eastern Europe.
Ņemot to vērā, Komisija izvērtē, kā pašreizējās Kopienas programmas (īpaši izglītības un pilsoniskuma jomā) var turpmāk izmantot, lai visā Eiropā vairotu izpratni par šiem jautājumiem.
Taking this into account, the Commission is examining how existing Community programmes, notably in the field of education and citizenship can be further used to raise awareness of these issues across Europe.
Visbeidzot, Komisija uzsver, ka Eiropas Savienības pilnvaras šajā jomā ir ļoti ierobežotas.
Finally, the Commission underlines that the Union has very few powers in this area.
Valstīm pašām jāatrod veids, kā apieties ar savu vēsturi, kā piepildīt upuru un viņu pēcnācēju cerības un kā panākt samierināšanos.
All countries must find their own way of coming to terms with their past, of meeting the expectations of victims and their descendants, and of achieving reconciliation.
Eiropas Savienības loma var tikai būt šā procesa atvieglināšana, veicinot diskusiju, pastiprinot pieredzes un labākās prakses apmaiņu un sapulcinot dažādus šā procesa dalībniekus.
The role of the EU can only be to facilitate this process by encouraging discussion, fostering the sharing of experience and best practices, and bringing the various players together.
RAKSTISKS JAUTĀJUMS P-0607/09
WRITTEN QUESTION P-0607/09
(2009. gada 3. februāris)
(3 February 2009)
Temats: Tiešie maksājumi Latvijas zemniekiem
Subject: Direct payments to farmers in Latvia
Eiropadome savā 2008. gada 19.—20. jūnija sanāksmē pieņēma secinājumus par godīgas konkurences nodrošināšanu vienotā Eiropas Kopienas ekonomiskajā telpā.
At its meeting of 19‑20 June 2008, the European Council adopted conclusions concerning ensuring fair competition in the single economic area of the European Community.
Eiropadome uzsvēra, ka ir nepieciešams nodrošināt godīgu konkurenci un ilgtspējīgu lauksaimniecības izaugsmi Eiropas Savienībā, lai varētu turpināt veicināt tirgus orientētu lauksaimniecību, tādējādi nodrošinot lauksaimniekiem iespēju labāk reaģēt uz tirgus prasībām.
The European Council stresses that it is necessary to ensure fair competition and sustainable growth of agriculture in the European Union to make it possible to continue to improve the market orientation of agriculture and thus enable farmers to respond better to market signals.
Var pieļaut, ka Latvijas valdība nav bijusi pietiekami uzstājīga un profesionāla sarunu laikā un maksājumu noteikumu pieņemšanas gaitā, bet Komisijas un Padomes ekspertiem vajadzētu saprast lietas būtību un nepieļaut, ka atšķirība maksājumos samērā līdzīgās teritorijās (kaut arī references ražība ir bijusi atšķirīga) ir tik liela.
It may be admitted that the Latvian Government was not sufficiently persistent and professional at the time of the negotiations and when the payment conditions were being adopted, but the experts of the Commission and Council ought to have understood the essence of the matter and not allowed the disparity in payments in relatively similar areas (although the reference yields differed) to be so great.
Šāda ievērojama disproporcija rada lielu neapmierinātību Latvijas zemniekos, kuri dzīvo dažu simtu kilometru attālumā no saviem kolēģiem.
This substantial disproportion is causing enormous dissatisfaction among Latvian farmers living just a few hundred kilometres away from their counterparts in neighbouring countries.
Citus šķir tikai valsts robeža.
Others are even farming just across the State border from those receiving more favourable treatment.
Šādas atšķirības būtu pieņemamas, ja gūt peļņu no zemes vienā robežas pusē būtu ievērojami grūtāk nekā otrā, bet tā tas nav.
Such disparities would be acceptable if it were significantly more difficult to earn a living from farming on one side of the border than on the other, but that is not the case.
Tas arī ievērojami kropļo konkurenci kaimiņvalstu starpā, tā paša tipa preces no Latvijas kaimiņiem var netraucēti gūt labākus rezultātus Latvijas tirgū, jo tiek stimulētas ar augstākiem tiešajiem maksājumiem, kaut arī izdevumi preces ražošanai savā būtībā ir identiski.
This also distorts competition between neighbouring countries: goods of the same type from Latvia's neighbours can freely achieve greater success on the Latvian market because they are produced with the aid of larger direct payments although the cost of producing them is basically the same.
Tas rada arī ilgtermiņa tirgus izkropļojumus, jo bankrotējošie zemnieki vai nu neatgriežas šajā tirgū, vai arī atgriezīsies pēc ilga laika, kad tur jau saimniekos citi.
This will also create long-term market distortions, as farmers who go bankrupt will either not return to this market or will only return after a long time, by which time others will have taken their place.
vai ES Padome uzskata, ka pašreizējā situācija tiešo maksājumu sfērā ir korekta, salīdzinot Latviju ar vecajām dalībvalstīm un pat ar Lietuvu un Igauniju? —
Does the Council consider the present situation with regard to direct payments to be correct, if Latvia is compared with the old Member States and even with Lithuania and Estonia? —