natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina pastiprināt pētījumus lauksaimniecības dzīvnieku barošanas un vaislas dzīvnieku ģenētiskās selekcijas jomā, lai samazinātu metāna emisijas, ar nosacījumu, ka šādi seku mazināšanas pasākumi netiek pieņemti, ja tie apdraud dzīvnieku veselību vai labturību; vienlaikus prasa izveidot informatīvo programmu, kas ļautu samazināt Eiropas Savienības atkarību no augu olbaltumvielu importa dzīvnieku barošanas nolūkā, kā arī programmu,ar kuras palīdzību patērētājus informē par viņu iepirkšanās un uztura paradumu ietekmi uz klimatu;
Calls for research on livestock feed and genetic selection of farm animals to be stepped up with a view to reducing methane emissions, provided that such mitigation measures are not adopted if they jeopardise animal health or welfare; also calls for the introduction of a food programme designed to reduce the Union's dependence on imported plant proteins for animal feed and for an information programme to educate consumers about the impact of their purchasing and eating behaviour on the climate;
līdztekus aktīvi aicina veikt pasākumus ar mērķi paātrināt un pastiprināt pētījumus augu selekcijas jomā, lai kultūras un augi kļūtu piemērotāki jaunajiem klimata apstākļiem un lai ar pietiekamu daudzumu un kvalitatīvām izejvielām atrisinātu problēmas, ko rada klimata pārmaiņas īpaši pārtikas apgādes drošības prasību jomā; uzskata, ka pētījumi pirmām kārtām jāveic tādu augu jomā, kuri ir izturīgi pret ūdens trūkumu un ļoti augstu temperatūru un atbilstīgu kultivēšanas paņēmienu jomā; uzsver arī, ka šīs šķirnes un paņēmieni var kļūt par alternatīvu risinājumu ļoti dārgām un neefektīvām apūdeņošanas sistēmām, kas ir izveidotas dažās zonās un ka vēl viena no to priekšrocībām ir pozitīvais vērtējums vietējo kopienu skatījumā;
Urges also that action should be taken to speed up and step up research into plant breeding to make crops and plants better able to withstand new climatic conditions and to be able to meet the challenges posed by climate change, particularly with regard to requiring that a suitable quantity of good-quality raw materials, and therefore a secure food supply, is maintained; considers that this research should as a matter of priority relate to plant varieties which tolerate water stress and extremely high temperatures, and the relevant crop techniques; stresses also that these varieties and techniques could offer a viable alternative to the current costly and inefficient irrigation systems in some areas, and that they also offer the advantage of being more acceptable to local communities;
uzsver, ka organiskā mēslojuma optimizēta uzkrāšana un izkliedēšana, kā arī šo mēslu pārstrāde anaerobiskās iekārtās pašlaik ir viena no perspektīvākajām tehnoloģijām, lai (nodrošinot arī atjaunīgo enerģijas avotu) samazinātu metāna emisijas un samazinātu atkarību no ķīmiskā slāpekļa mēslojuma, it īpaši reģionos, kur ir intensīva lopkopība; uzskata, ka, izmantojot biogāzi, lauksaimniecība var pati sevi nodrošināt ar enerģiju;
Emphasises that optimised storage – and the application – of organic fertiliser and the processing of such fertiliser in anaerobic digesters are currently some of the most promising ways of reducing methane emissions (whilst also providing a source of renewable energy) and reducing dependence on chemical nitrogen fertilisers, particularly in regions characterised by high-density livestock farming; considers that this biogas helps make agriculture self-sufficient in energy;
šajā saistībā norāda uz to, ka jābūt iespējai par minerālmēslu aizvietotāju izmantot digestātu no fermentiem biogāzes ražošanai, neiekļaujot to “organiskā mēslojuma” kategorijā, jo tādējādi iespējams ievērojami samazināt minerālmēslu lietošanu;
Draws attention, in this context, to the need to be able to use digestate from manure fermentation installations for biogas production as a substitute for artificial fertiliser without its falling into the category of ‘livestock manure’, so that the use of artificial fertiliser can be further reduced;
aicina paātrināt administratīvo procedūru vienkāršošanu, kā arī pētniecību un izstrādi ar mērķi apsaimniekot un lietderīgi izmantot biomasu, kas atrodas lauku saimniecībās (lauksaimniecības vai mežsaimniecības atkritumi), lopkopībā radušos biogāzi un citus ilgtspējīgus agrodegvielas veidus ar nosacījumu, ka tie neapdraud nodrošinātību ar pārtiku;
Calls for the speeding up of administrative simplification and of research and development work on the exploitation and utilisation of biomass found on farms (farm and forest waste), biogas from livestock farming and other sustainable agrofuels, provided that the latter do not jeopardise food security;
uzsver, ka, izmantojot biomasu, ir jāpiemēro ilgtspējības princips; attiecīgi jāveicina tās izmantošana iespējami tuvu vietai, kur audzē lauksaimnieciskās izejvielas; tas varētu samazināt enerģijas zudumus, ko rada transportēšana;
Stresses that the principle of sustainability must be enforced when using biomass; considers therefore that its use as close as possible to the place of production of the agricultural raw materials must be encouraged as this would reduce energy loss caused by transport;
norāda, ka biomasas izmantošana apkurei varētu būtiski samazināt klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis lauku attīstībai paredzēto finansējumu piešķirt lauku publiskajām iestādēm, kuras pāriet uz bioenerģētiskām apkures sistēmām;
Points out that the use of biomass for heating might significantly reduce the harmful impact of climate change, and therefore calls on the Commission and the Member States to award rural development funding to rural public institutions switching to heating systems based on bioenergy;
vērš uzmanību uz to, ka plašāka informācijas un sakaru tehnoloģiju lietošana (IST) varētu uzlabot vairāku ražošanas posmu uzraudzību un tādējādi optimizēt pārvaldību, lai palielinātu produkciju salīdzinājumā ar ražošanas līdzekļu izmantošanu un vienlaikus samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī enerģijas patēriņu; turklāt uzsver, ka, cenšoties padarīt gan lauksaimniecību ekoloģiski ilgtspējīgāku, gan nozari konkurētspējīgāku, galvenie uzdevumi ir plašāka IST lietošana, politikas virzienu saskaņošana, lai veicinātu jauno tehnoloģiju mācīšanu lauksaimniekiem un atbalstītu jaunradi un uzņēmējdarbību it īpaši jauno lauksaimnieku vidū;
Stresses that more extensive use of ICT could improve the monitoring of several phases of production and improve their management in order to increase production in relation to the use of the means of production and, simultaneously, reduce greenhouse gas emissions and energy consumption; stresses, likewise, that the more extensive use of ICT, the integration of policies to promote training for farmers in new technologies and support for innovation and entrepreneurship among young farmers in particular are key topics, with a view both to making farming more environmentally sustainable and making the sector more competitive;
uzsver, ka ES ir galvenā lauksaimniecības produktu importētāja, un tas nozīmē lielāku oglekļa bilanci nekā Eiropas ražotājiem, jo vides kritēriji trešās valstīs bieži vien ir zemāki un emisijas rodas garajā transportēšanas ceļā, turklāt notiek mežu izciršana; uzskata, ka, izmantojot mērķtiecīgu komunikācijas stratēģiju, patērētāji ir jāinformē par tāda veselīga un līdzsvarota uztura priekšrocībām, kas sastāv no kvalitatīviem, reģionāliem un sezonāliem produktiem, kuri iegūti ilgtspējīgā un efektīvā lauksaimnieciskajā ražošanā, kuras oglekļa emisijas atšķiras no importētu produktu emisijām; uzskata arī, ka atbilstīgi jākompensē Eiropas lauksaimnieku centieni samazināt emisijas un jāatbalsta vietējās ražošanas dažādošana (tostarp attīstot augu proteīnu ražošanu ES);
Emphasises that the Union's position as the leading importer of agricultural produce results in a higher carbon cost than that generated by European farms, owing to the lower environmental standards often found in non-EU countries, coupled with long-distance transport emissions and deforestation; takes the view that there is a need to inform consumers, by means of a targeted communication strategy, of the benefits of a healthy, balanced diet made up of high-quality regional and seasonal items produced by a sustainable and efficient agriculture, the carbon footprint of which could be differentiated from those of imported products; takes the view also that there is a need to compensate European farmers fairly for their efforts to reduce emissions, and to encourage local farms to diversify (inter alia by developing EU production of plant proteins);
šajā saistībā atbalsta brīvprātīgu ES izcelsmes marķējumu produktiem, kuru izcelsme ir saistīta tikai ar Eiropas Savienību;
Endorses, in this context, the idea of voluntary EU origin labelling in the case of products originating entirely within the European Union;
aicina ieviest efektīvus mehānismus importa no trešām valstīm kontrolēšanai, un prasa panākt, lai no trešām valstīm ievestie produkti atbilstu tiem pašiem nosacījumiem, kādi Eiropas ražotājiem jāievēro attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām, lai neciestu ES produktu konkurētspēja;
Calls for the implementation of effective control mechanisms on imports from third countries and advocates full reciprocity between the criteria that have to be met by European producers to combat climate change and the requirements applying to imports from third countries, to avoid any loss in the competitiveness of Community products;
uzsver, ka Eiropas Savienībai ir atkal jāiegulda līdzekļi lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstības politikas attīstībā, lai sadarbotos jauno darba paņēmienu izplatīšanā un veicinātu citu ilgtspējīgu lauksaimniecību attīstību pasaulē;
Emphasises that the Union must reinvest in the rural and forestry management development policy in order to help disseminate new practices and foster the development of sustainable agriculture elsewhere in the world;
Pasākumi, lai Eiropas lauksaimniecību pielāgotu globālās sasilšanas sekām
Measures to help EU agriculture adapt to the effects of global warming
uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība pielāgojas notiekošajām klimata pārmaiņām, un tas jādara arī turpmāk, un jāsagatavojas ietekmei, kādu šīs pārmaiņas radīs vairākos ES reģionos;
Emphasises that EU agriculture must now adapt to the effects of the climate change currently taking place and prepare for its negative net impact on many regions of the Union;
uzskata, ka šajā saistībā Eiropas Savienībai jāizstrādā saskaņota stratēģija, kas paredz lauksaimniecību pielāgot divu dažādu veidu problēmām, kas sagaidāmas klimata pārmaiņu jomā:
Considers in this regard that the Union must develop a coherent strategy for agriculture to adapt to the two kinds of adverse climatic effects anticipated:
no vienas puses, vidējās temperatūras pieaugums;
overall global warming;
no otras puses, vislielākais klimatisko apstākļu mainīgums, kas aizvien biežāk rada ārkārtas situācijas;
more marked variations in climate conditions resulting in an increase in extreme weather events;
uzskata, ka KLP galvenā uzmanība jāpievērš ilgtspējīgākai un efektīvākai resursu apsaimniekošanai, un tas jāņem vērā saistībā ar gaidāmo KLP reformu:
Takes the view that the CAP must focus on the management of resources in a more sustainable and efficient way and that this must be taken into account in the forthcoming reform of the CAP, including for example:
ūdens resursu optimāla apsaimniekošana (efektīvas apūdeņošanas sistēmas, attīrīta ūdens izmantošana, ekonomisks ūdens patēriņš, apstrādājot aramzemi, pakalnu ūdens krātuves u. c.), lietotāju atbildības sajūtas palielināšana;
optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
piemērota šķirņu izvēle, jo īpaši atlasot ārkārtējos apstākļos izturīgas šķirnes, un augu seka ar kultūrām, kas pielāgotas sausumam, slimībām u. c.);
choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
augšņu aizsardzība (nodrošinot tajās organiskās vielas) pret ūdens un vēja izraisītu eroziju;
protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
aleju, dzīvžogu stādīšana vai mežainu platību ierīkošana zemes gabalu malās, lai aizturētu ūdeni, ierobežotu virszemes noteces ūdeņus un izmantotu šos stādījumus par vējlauzējjoslām un patvērumu kultūraugu palīgorganismiem, piemēram, apputeksnētājkukaiņiem;
planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
ganību uzturēšana un lopkopības veicināšana ganībās;
preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
slimību uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš valsts, pēc tam arī ES slimību izplatīšanās un atkārtotas izplatīšanās uzraudzības mehānismi;
monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
kaitēkļu uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš invāzijas potenciāla uzraudzība un sanitāro apstākļu kontroles pasākumi (pastiprinātas pārbaudes pie robežām un vietās ar paaugstinātu riska pakāpi, piemēram, stādu audzētavās un lidostās, kā arī bioloģiskās drošības pasākumi);
undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
piesārņotās augsnes attīrīšana;
restoring damaged areas;
tādu mežu uzturēšana, kas pielāgojas klimata pārmaiņām, un mežu apsaimniekošana, lai ierobežotu ugunsgrēku draudus;
maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
uzsver, ka var būt nepieciešams no jauna ieviest ūdens apsaimniekošanu zemkopībai mazāk piemērotajās agrāk sliktu vietējo apstākļu dēļ applūstošajās, bet vēlāk nosusinātajās teritorijās, un turklāt atkārtoti izskatīt plūsmu regulēšanu, atkal atdzīvināt piemērotās applūstošās teritorijas un tās no jauna apmežot;
Emphasises that it may be necessary to re-think the water management, including river regulation, of former floodplain areas with unfavourable growing conditions which were subsequently drained, revitalise suitable floodplain areas and replant former floodplain forests;
uzsver, ka KLP jāveicina ilgtspējīgāka lauksaimniecības politika, palielinot atdevi un vienlaikus paturot prātā, ka globālās sasilšanas dēļ pasaulē, tostarp arī Eiropā, var tikt apdraudēta ražošanas jauda un iedzīvotāju nodrošināšana ar pārtiku;
Emphasises that the CAP will have to contribute to a more sustainable agricultural policy, whilst at the same time increasing yields and bearing in mind that global warming may jeopardise world food production capacity, including in Europe;
vienlaikus uzskata, ka KLP jāpiedāvā dalībvalstu vietējām iestādēm finanšu stimuli pasākumiem, kuriem ir šādi mērķi:
Takes the view, likewise, that the CAP should provide financial incentives for local authorities in the Member States to take measures aimed at:
ražošanas jaudas atjaunošana un tādu dabisko ekosistēmu, kultūru un citu materiālo vērtību aizsardzība, ko skāris sausums, pārtuksnešošanās vai plūdi;
restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
metožu uzlabošana ūdens, zemes un augu resursu izmantošanai, kas laika gaitā ir izrādījušies izsmeļami;
improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
pasākumi augu sugu un dzīvnieku šķirņu izpētei, audzēšanai un izplatīšanai sausajos reģionos vai teritorijās, kas pakļautas pārtuksnešošanās riskam;
identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
preventīvo pasākumu uzlabošana;
improving preventive measures;
konstatē, ka klimata pārmaiņas tieši un ļoti dramatiski ietekmē lauksaimniecību un ka tāpēc, izstrādājot klimata pārmaiņu seku ierobežošanas pasākumus, prioritāte ir jādod lauksaimniecībai;
Notes that climate change has a direct and disproportionately harmful impact on agriculture, which must therefore be given priority when measures are drawn up to mitigate the effects of climate change;
uzskata, ka KLP “veselības pārbaudē” noteiktie jaunie uzdevumi, piemēram, klimata pārmaiņas, ūdens pārvaldība, atjaunīgās enerģijas un bioloģiskā daudzveidība ir jāvirza tālāk un tiem jāpievieno arī augsnes kvalitātes saglabāšana un uzlabošana, kā arī tās funkcijas (oglekļa uztveršana, ūdens un minerālvielu noturēšanas spēja, bioloģiskais dzīves cikls…), jo šie svarīgie jautājumi ir saistīti ar nākotnes paaudžu interesēm un ir jāņem vērā KLP arī turpmāk;
Takes the view that the ‘new challenges’ referred to in the CAP Health Check, i.e. climate change, water management, renewable energies and biodiversity, should be reiterated and respect for and improvement of the quality of the soil and its functions (carbon capture, retention capacity of water and mineral elements, biological life...) should also be added to these challenges as all these are major issues affecting the interests of future generations, and should be further taken into account in the future CAP;
atzīmē, ka pašreizējā ekoloģisko noteikumu sistēma, kuru izstrādājot mērķis bija panākt, lai lauksaimnieki ievērotu ļoti augstus dzīvnieku labturības un veselības, kā arī vides aizsardzības standartus, radīja problēmas lauksaimniekiem un savā pašreizējā formā tā nav labākais vēlamā rezultāta sasniegšanas līdzeklis; aicina gaidāmās KLP reformas kontekstā vairāk uzsvērt ilgstpējīgākus un efektīvākus ražošanas modeļus, neaizmirstot, ka šajā nolūkā ir nepieciešams valsts finansējums, lai lauksaimnieki varētu segt papildizmaksas, ko rada “sabiedrisko labumu” piegāde visas sabiedrības labā (lauku apvidu uzturēšana, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, oglekļa uztveršana, nodrošinātība ar pārtiku);
Notes that the current cross-compliance system, which was designed to ensure that agricultural producers meet very high standards in terms of animal welfare, animal health and environmental protection, has been problematic for farmers and has, in its current form, perhaps not been the best means of achieving the desired outcomes; calls, in the context of the next reform of the CAP, for greater emphasis on more sustainable and more efficient production models, bearing in mind that these require public funding to enable farmers to cover the extra costs arising from the supply of ‘public goods’ of benefit to the whole of society (such as the preservation of rural areas, biodiversity conservation, carbon capture and food security);
atzīst, ka KLP jānosaka pasaulē vadošie standarti vides aizsardzības jomā; norāda, ka tas nozīmēs tādas izmaksas, ko nevarēs atgūt no tirgus dalībniekiem, lai gan daļēji tas uzskatāms par sabiedrisko labumu, turklāt būs jānodrošina ES ražotāju aizsardzība pret trešo valstu konkurenci, kuras neievēro ES vides standartus;
Recognises that the CAP needs to set world-leading standards in environmental protection; points out that this will mean a level of cost which cannot be recovered from the market, although in part that can be regarded as delivery of public goods, and that European producers will need protection from third-country competition which does not meet EU environmental standards;
uzskata, ka globālā sasilšana liek Eiropas Savienībai pielāgot lauksaimniecības politikas modeli; tāpēc aicina Komisiju nākamajā paziņojumā par KLP pēc 2013. gada, ievērojot visus KLP mērķus, atbalstīt ilgtspējīgākas un efektīvākas lauksaimniecības modeli, kas piemērots nekaitīgas pārtikas ražošanai pietiekamā daudzumā un kas labāk nodrošina vides līdzsvaru; šāda modeļa pamatā ir jābūt taisnīgai un likumīgai lauksaimnieku atbalsta sistēmai un tam ir jāceļ lauksaimnieka profesijas prestižs;
Takes the view that climate change is forcing the Union to adapt the agricultural policy model; consequently calls on the Commission, in its future communication on CAP reform after 2013, to promote a more sustainable and efficient agricultural model in line with all the aims of the CAP, geared to producing sufficient, safe food and more respectful of environmental balance; such a model must be based on a fair and legitimate farmer support system and must also enhance the role of the farming profession;
uzskata, ka obligāti ir jāsaglabā augstām prasībām atbilstoša KLP, lai Eiropas lauksaimniecība turpmāk sniegtu savu ieguldījumu pārtikas nekaitīguma un klimata aizsardzības jomā, turklāt jo īpaši svarīgi ir turpināt no Kopienas budžeta finansēto tiešo maksājumu sistēmu, kā arī Kopienas mērogā vienkāršotus un taisnīgus maksājumus;
Considers that, to enable European agriculture to contribute in future to food security and climate protection, an ambitious CAP must be maintained, including in particular the system of direct payments from the Community budget and simplified and fair payments for the EU as a whole;
uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir radīt un pastāvīgi saglabāt pamatu alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai, kas mazina vietējo iedzīvotāju atkarību no sausuma periodu skartās lauksaimnieciskās ražošanas vai arī vispār no dabas resursiem; turklāt uzsver, ka piekļuve Eiropas veicināšanas fondu līdzekļiem ir izšķiroši nozīmīga, lai veidotos apstākļi alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai;
Stresses the importance of creating and permanently guaranteeing the basis for the development of alternative economic activities that will gradually reduce local communities‘ dependence on drought-affected agricultural production or on natural resources; takes the view that access to financing from European funds is a key factor in safeguarding the conditions in which alternative economic activities are carried out;
norāda, ka ļoti svarīgi ir veicināt metodes plašai, vietējām vajadzībām atbilstošai attīstības plānošanai laukos, proti, ieviešot zemes optimālas izmantošanas principu, lai izdotos pielāgoties mainīgajiem vides apstākļiem (ilgāki sausuma periodi, zemes nogruvumi, plūdi u.t.t.) un tirgum, kurā tiek piedāvāti vietējie produkti vai vietējie pakalpojumi;
Stresses the importance of promoting integrated development planning practices in rural areas in line with local needs, by introducing principles based on optimising land use in order to adapt to changing environmental conditions (prolonged drought, landslides, floods, etc.) and to the market for products and services that can be supplied at local level;
aicina Komisiju arī apsvērt jaunas atbalsta sistēmas, kuru mērķis būtu veicināt lauksaimniecības ieguldījumu CO2 samazināšanā, piemēram, oglekļa fiksāciju lauksaimniecības augsnē un biomasā un kuras ļautu veicināt lauksaimniecības platību tādu izmantošanu, kas sniedz pozitīvu ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā;
Also calls on the Commission to give thought to new support systems that support the contribution which farming makes to reducing CO2, such as carbon fixing in farm soil and biomass, and that encourage agricultural use of areas that make a positive contribution to climate change;
uzsver, ka Komisijai ir jāiesniedz precīzas aplēses par izmaksām, kuras saistītas ar lauksaimniecības pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Stresses the need for accurate Commission estimates of the costs of adapting agriculture to climate change;
uzskata, ka jāpastiprina un jāpielāgo risku un krīžu pārvaldības instrumenti atbilstīgi aizvien lielākai tirgu nepastāvībai un ar klimatu saistīto risku attīstībai;
Considers it essential to strengthen risk and crisis management instruments and adapt them to increasing market volatility and growing climatic risks;