natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu attiecas Finanšu regulas VI sadaļas “Dotācijas” noteikumi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK,
whereas the funding of European political parties is subject to the provisions of Title VI, ‘Grants’, of the Financial Regulation Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002, OJ L 248, 16.9.
tā kā Prezidijs kā struktūra, kas atbild par Finansēšanas regulas īstenošanu Parlamentā, 2006. gadā lēma par vairākiem būtiskiem uzlabojumiem īstenošanas noteikumos, piemēram, par iepriekšēja finansējuma palielināšanu no 50 % uz 80 %, lai vienkāršotu procedūru un uzlabotu finansējuma saņēmēju maksātspēju, kā arī, lai atvieglotu noteikumus par pārvedumiem starp finansējuma saņēmēju budžeta nodaļām, lai tādējādi tiem dotu iespēju pielāgot budžetu mainīgajiem politiskajiem apstākļiem;
whereas the Bureau, as the body responsible for implementing the Funding Regulation within Parliament, decided in 2006 on a number of significant improvements to the implementing rules, such as increasing the prefinancing option from 50 % to 80 % in order to simplify the procedure and improve the solvency of the beneficiaries, and relaxing the rules on transfers between chapters in the budgets of beneficiaries in order to enable them to adjust their budgets to changing political circumstances,
tā kā līdzšinējā pieredze Eiropas politisko partiju un ar tām saistīto Eiropas politisko fondu finansēšanas jomā rāda, ka tiem ir nepieciešama lielāka rīcības brīvība un salīdzinoši nosacījumi attiecībā uz līdzekļu pārnešanu uz nākamo finanšu gadu un uz rezervju uzkrāšanu no pašu resursiem, kas pārsniedz noteikto no pašu līdzekļiem finansējamo izdevumu minimumu;
whereas experience with the funding of European political parties and their affiliated European political foundations has shown that they need more flexibility and comparable conditions as regards the carrying-over of funds to the following financial year and the building-up of reserves from own resources over and above the prescribed minimum level of expenditure to be financed from their own funds,
tā kā Eiropas politiskās partijas vidēji gandrīz pusi no to budžeta līdzekļiem tērē centrālās administrācijas vajadzībām (personāls, īre utt.) un ceturto daļu līdzekļu ‐ partijas (tiesiskajā regulējumā noteikto un nenoteikto) struktūru sanāksmēm, savukārt atlikusī līdzekļu daļa tiek tērēta vēlēšanu kampaņām un saistīto organizāciju atbalstam;
whereas the European political parties spend on average almost half of their budgets on centralised administration (staff, rent, etc.) and another quarter on meetings of (statutory and non-statutory) party bodies, the rest being spent on election campaigns and support for affiliated organisations,
tā kā Eiropas politiskie fondi līdzekļus tērē citādāk un aptuveni 40 % no to budžeta līdzekļiem tiek tērēti centrālajai administrācijai un sanāksmēm, savukārt vēl 40 % ‐ tādiem ārpakalpojumiem kā pētījumi, pētnieciskais darbs, publikācijas un semināri;
whereas the European political foundations have a different expenditure pattern, spending on average 40 % of their budgets on centralised administration and meetings and another 40 % on external services, such as studies, research, publications and seminars,
tā kā galvenais Eiropas politisko partiju pašu resursu avots ir biedru nauda, ko iekasē no partijām, kas iekļaujas Eiropas partijā, un tā kā privātpersonu biedru naudas un ziedojumi veido mazāk nekā 5 % no to kopējiem ienākumiem;
whereas the main source of the European political parties' own resources is membership fees collected from the member parties, and whereas less than 5 % of their total income is made up of individual membership subscriptions and donations,
tā kā no Savienības budžeta sniegtā finansējuma daļa kopējos ienākumos Eiropas politisko partiju gadījumā ir lielāka nekā Eiropas politisko fondu gadījumā;
whereas the share of their total income accounted for by funding from the Union budget is higher in the case of the European political parties than in that of the European political foundations,
tā kā ziedojumi pagaidām vēl neveido būtisku finansējuma daļu, jo tikai trīs partijas un divi fondi 2009. gadā saņēma regulārus ziedojumus;
whereas donations do not yet represent a significant part of the funding, with only three parties and two foundations receiving donations on a regular basis in 2009,
tā kā ir iespējamas pretrunas starp mērķi atvieglot un paātrināt finansējuma saņemšanu, tādējādi padarot to efektīvāku, un mērķi līdz minimumam samazināt Savienības budžeta finansiālo risku;
whereas there is a potential conflict between, on the one hand, the aim of facilitating and speeding up funding, thus making it more effective, and, on the other, the aim of minimising the financial risk to the Union budget,
tā kā laika posmā, uz kuru attiecas šis ziņojums, proti, 2008.–2011. gadā, nav bijis nepieciešams nevienai finansētajai partijai vai fondam uzlikt kādas sankcijas;
whereas during the period covered by this report, 2008-2011, no penalties have had to be imposed on any party or foundation funded,
tā kā Eiropas politiskajām partijām un fondiem, lai tie varētu saņemt finansējumu, ir jāreģistrējas kā juridiskām personām atbilstoši mītnes dalībvalsts tiesību aktiem un tā kā partijām un fondiem nav vienots juridiskais statuss;
whereas the European political parties and foundations have to acquire legal personality in accordance with the law of the Member State of their seat in order to be eligible for funding, and whereas they do not have a common legal status,
tā kā Eiropas politiskajām partijām un fondiem paredzētās subsīdijas ir “dotācijas” Eiropas Savienības Finanšu regulas VI sadaļas un tās īstenošanas noteikumu izpratnē, taču to īpatnības nozīmē, ka tās nevar pielīdzināt Komisijas piešķirtajām un administrētajām dotācijām; tā kā tas ir noteikts vairākos Finansēšanas regulas noteikumos, kuros ir izklāstīti izņēmuma gadījumi; tā kā šis risinājums nav apmierinošs,
whereas the subsidies for European political parties and foundations are ‘grants’ within the meaning of Title VI of the Financial Regulation and its Implementing Rules, but their specific nature means that they are not comparable with any grant awarded and administered by the Commission; whereas this is reflected in a significant number of provisions in the Funding Regulation setting out exceptions; whereas this solution is not satisfactory,
norāda, ka politiskās partijas un ar tām saistītie politiskie fondi ir būtiski instrumenti parlamentārā demokrātijā, nodrošinot parlamentāriešu atbildību, palīdzot veidot pilsoņu politisko gribu, izstrādājot politiskās programmas, apmācot un atlasot deputātu kandidātus, uzturot dialogu ar pilsoņiem un dodot tiem iespēju paust viedokli;
Notes that political parties – and their linked political foundations – are essential instruments of a parliamentary democracy, holding parliamentarians to account, helping to shape the political will of citizens, drawing up political programmes, training and selecting candidates, maintaining dialogue with citizens and enabling citizens to express their views;
uzsver, ka Lisabonas līgumā šī politisko partiju un to fondu loma ir noteikta, lai ES līmenī izveidotu Eiropas pilsonisko sabiedrību, politisko telpu un Eiropas demokrātiju, kuras būtiskākais elements ir Eiropas pilsoņu iniciatīva;
Stresses that the Treaty of Lisbon provides for this role of the political parties and their foundations with a view to creating a European polis, a political space at EU level, and a European democracy, of which the European Citizens' Initiative is a key constitutive element;
norāda, ka Eiropas politiskās partijas to pašreizējā veidolā nespēj pilnībā uzņemties šo lomu, jo patlaban tās ir tikai valsts līmeņa partiju jumta organizācijas un tām nav tiešas saiknes ar vēlētājiem dalībvalstīs;
Notes that the European political parties, as they stand, are not in a position to play this role to the full because they are merely umbrella organisations for national parties and not directly in touch with the electorate in the Member States;
ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas politiskās partijas un politiskie fondi tomēr ir kļuvuši par neaizstājamiem Eiropas Savienības politiskās dzīves dalībniekiem, jo īpaši izstrādājot un paužot dažādu “politisko saimju” nostājas;
Notes with satisfaction, however, that the European political parties and political foundations have nevertheless become indispensable actors in the political life of the European Union, in particular by shaping and voicing the respective positions of the various ‘political families’;
uzsver, ka visām Eiropas politiskajām partijām jāatbilst augstākajiem partiju iekšējās demokrātijas standartiem (partijas struktūru demokrātiska ievēlēšana un demokrātisks lēmumu pieņemšanas process, tostarp kandidātu atlase);
Emphasises the need for all European political parties to conform to the highest standards of internal party democracy (as regards the democratic election of party bodies and democratic decision-making processes, including for the selection of candidates);
uzskata, ka tiklīdz partija atbilst Eiropas politiskās partijas nosacījumiem, tā drīkst saņemt finansējumu, bet tikai tad, ja to Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens tās deputāts;
Takes the view that, once it has met the conditions for being regarded as a political party at EU level, a party may receive funding only if it is represented in the European Parliament by at least one of its members;
norāda, ka politiskajām partijām ir tiesības, pienākumi un atbildība un tādēļ tām ir nepieciešama konverģējoša vispārējā organizatoriskā struktūra; uzskata, ka šādu organizatorisku konverģenci var panākt vienīgi, saskaņā ar ES tiesību aktiem nosakot Eiropas politisko partiju un to fondu vienotu tiesisko un fiskālo statusu;
Points out that political parties have rights, obligations and responsibilities and should therefore follow converging general organisational patterns; considers that this organisational convergence can only be achieved by establishing a common legal and fiscal status based on EU law for the European political parties and their political foundations;
ir pārliecināts, ka autentisks Eiropas politisko partiju tiesiskais statuss un juridiskas personas statuss, kas tiešā veidā balstīts uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, Eiropas politiskajām partijām un to politiskajiem fondiem ļaus darboties kā Eiropas iedzīvotāju interešu pārstāvjiem;
Is convinced that authentic legal status for the European political parties and a legal personality of their own, based directly on the law of the European Union, will enable the European political parties and their political foundations to act as representative agents of the European public interest;
uzskata, ka mijiedarbībai un konkurencei starp Eiropas politiskajām partijām attiecībā uz jautājumiem par visai Eiropai raksturīgām problēmām un par Eiropas Savienību un tās attīstību būtu jānorit trīs līmeņos: reģionālā, valsts un Eiropas līmenī; uzskata, ka ir īpaši svarīgi, lai Eiropas politiskās partijas efektīvi un produktīvi darbotos gan ES, gan dalībvalstu, gan citos līmeņos;
Takes the view that the European political parties should interact and compete on matters relating to common European challenges and the European Union and its development at three levels: regionally, nationally and at European level; considers that it is of the utmost importance for European political parties to be efficient and productive at EU and national level and beyond;
uzsver, ka veidosies nopietnas organizatorisko spēju problēmas, kas būs jārisina Eiropas politiskajām partijām saistībā ar reformām, kuras tiks veiktas Eiropas vēlēšanu sistēmā (papildu vēlēšanu apgabalu izveide, starptautisku sarakstu veidošana);
Stresses the important challenges in terms of organisational capacity that the European political parties will have to face in the light of the reforms that may be made to the European electoral system (creation of an additional constituency, establishment of transnational lists), ;
norāda, ka šāda ideja principā atbilst idejai par Eiropas politisko partiju dalību referendumu kampaņās gadījumos, kad referendumi tiešā veidā attiecas uz Eiropas Savienības jautājumiem;
Notes that this is, in principle, in keeping with the idea of European political parties participating in referendum campaigns, when the referendums concerned are directly linked to issues relating to the European Union;
tāpēc nolemj prasīt Komisijai ierosināt regulējumu Eiropas politiskajām partijām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu;
Decides, therefore, to request the Commission to propose a draft statute for European political parties in accordance with Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union;
norāda, ka īsākā termiņā ir nepieciešams uzlabot Eiropas politisko partiju un fondu darbības normatīvo vidi, kā pirmo pieņemot Eiropas līmeņa tiesisko regulējumu;
Notes that what is needed on a shorter-term basis is an improved regulatory environment for the European political parties and foundations, involving, as a first step, the adoption of the European statute;
Papildu reformu priekšlikumi
Additional reform proposals
uzskata, ka reģionālo parlamentu vai asambleju deputāti varētu atbilst finansējuma saņemšanas nosacījumiem tikai tajā gadījumā, ja tiem ir likumdošanas pilnvaras;
Considers that Members sitting in regional parliaments or assemblies should be taken into account in connection with the fulfilment of the funding conditions only if the parliament or assembly in question is endowed with legislative powers;
norāda, ka finansējuma piešķiršana Eiropas politiskajām partijām un fondiem un to kontu slēgšana ir birokrātiska un apgrūtinoša procedūra; uzskata, ka lielā mērā iemesls ir tas, ka finansējums tiek uzskatīts par “dotāciju” Finanšu regulas nozīmē, kas ir piemērota interpretācija projektu vai asociāciju finansēšanai, nevis partiju finansēšanai;
Points out that the award of funding and the closure of the accounts of the European political parties and foundations are bureaucratic and cumbersome procedures; considers that this stems to a great extent from the fact that funding payments are regarded as ‘grants’ within the meaning of the Financial Regulation, which is appropriate for the funding of projects or associations, but not for parties;
tādēļ uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina Finanšu regulā iekļaut jaunu sadaļu, kas būtu īpaši paredzēta un piemērota Eiropas partiju un fondu finansēšanas jautājumiem; uzskata, ka, īstenojot Finansēšanas regulu, būtu jāatsaucas uz šīs jaunās sadaļas noteikumiem;
Takes the view, therefore, that the Commission should propose the creation of a new title in the Financial Regulation devoted solely and tailored specifically to the funding of European parties and foundations; considers that the Funding Regulation should, as far as its implementation is concerned, refer to the provisions of this new title;
uzsver, ka partiju un fondu pašfinansēšanās ir dzīvotspējas rādītājs; uzskata, ka tā būtu jāveicina, pašreizējo gadā saņemamo ziedojumu ierobežojumu palielinot no EUR 12 000 līdz EUR 25 000 uz vienu ziedotāju, taču ar noteikumu, ka ziedojumu saņemšanas brīdī tiek atklāta ziedotāja identitāte, lai nodrošinātu pārredzamību un atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem;
Stresses that the self-financing of parties and foundations is a sign of vitality; believes that it should be encouraged by raising the present limit of EUR 12 000 per year for donations to EUR 25 000 per year/per donor, combined, however, with a requirement to disclose the donor's identity at the time of receipt, in accordance with the legislation in force and in the interests of transparency;
uzskata, ka prasība iesniegt “ikgadējas darba programmas”, kas kalpo kā priekšnoteikums finansējuma saņemšanai, ir neatbilstoša attiecībā uz politiskajām partijām; turklāt norāda, ka šāda prasība nepastāv nevienā ES dalībvalstī;
Considers that requiring the submission of ‘annual work programmes’ as a precondition for funding is inappropriate for political parties; points out, moreover, that such a requirement does not exist in any EU Member State;
uzsver, ka, lai finansējums palīdzētu sasniegt paredzēto mērķi, ir svarīgi to piešķirt savlaicīgi; aicina paredzēt atkāpi no Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, lai finanšu gada sākumā finansējums būtu pieejams 100 %, nevis 80 % apmērā; uzskata, ka, ņemot vērā līdzšinējo pozitīvo pieredzi, Parlamentam radītais risks ir niecīgs;
Underlines the fact that the timing of funding is crucial if it is to fulfil its purpose; calls, as an exception to the implementing rules for the Financial Regulation, for the funding to be made available at the beginning of the financial year at 100 %, not 80 %; considers that in view of positive past experiences the risk to Parliament is negligible;
norāda, ka Finanšu regulā ir noteikts, ka dotācijas “nevar finansēt visus saņēmējas struktūras darbības izdevumus”; konstatē, ka šī noteikuma ievērošana ir īpaši sarežģīta fondiem un veicina ar izvairīšanos saistītu grāmatvedības metožu izmantošanu (piemēram, atbalsts natūrā); norāda, ka gandrīz neviena no finansēšanas sistēmām dalībvalstīs neparedz daļēju pašfinansēšanos, jo tas var nostādīt neizdevīgā situācijā mazas vai nesen dibinātas partijas;
Points out that the Financial Regulation stipulates that grants ‘may not finance the entire operating expenditure of the beneficiary body’; observes that complying with this rule is especially difficult for foundations and leads to evasive bookkeeping techniques (for example ‘contributions in kind’); points out that almost none of the funding schemes in Member States require partial self-financing, as this can disadvantage smaller or recently established parties;
norāda, ka, lai turpinātu veicināt Eiropas politisko partiju attīstību, neatkarīgo resursu apjomu, kuru Eiropas politiskajām partijām ir jāuzrāda, varētu samazināt līdz 10 % no kopējā budžeta; vienlaikus uzskata, ka pašu resursiem fizisko resursu formā nevajadzētu pārsniegt 7,5 % no kopējā budžeta;
Points out that the independent resources that the European political parties are required to demonstrate could be reduced to 10 % of their total budget, in order to further enhance their development; at the same time, believes that their own resources in the form of physical resources should not exceed 7.5 % of their total budget;
norāda, ka Eiropas politisko partiju gadījumā tiesiskā instrumenta pārskatīšana būtu jāuzskata par iespēju atcelt prasību pierādīt, ka tām ir pieejami pašu resursi;
Notes that in the case of European political foundations the revision of the legal instrument should be taken as an opportunity to abolish the requirement to demonstrate that they have resources of their own;
norāda, ka šajā pārskatīšanā jāatceļ ierobežojums, kas paredz, ka Eiropas politiskajiem fondiem savi līdzekļi jāizmanto tikai Eiropas Savienībā; tādējādi fondi varētu darboties gan Eiropā, gan arī aiz tās robežām;
Points out that in the context of this revision the limitation imposed on European political foundations requiring them to use their funds within the European Union should be removed; thereby enabling the foundations to play a role both inside and outside the EU;
tomēr uzsver, ka finansēšanas kārtības atvieglošana būtu jālīdzsvaro, atbilstošos gadījumos Finansēšanas regulā nosakot sankcijas; tās varētu būt soda naudas, kas jāmaksā gadījumā, ja tiek pārkāpti noteikumi, piemēram, attiecībā uz ziedojumu pārredzamību; uzsver, ka gan Eiropas politiskajām partijām, gan arī ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem jāparedz vienādi nosacījumi attiecībā uz rezervju uzkrāšanu no pašu resursiem un līdzekļu pārnešanu uz nākamo finanšu gadu;
Emphasises, however, that relaxing the funding regime would have to be counterbalanced by providing for sanctions in the Funding Regulation where they are currently lacking; these sanctions could take the form of financial penalties in the event of infringements of the rules concerning, for example, the transparency of donations; emphasises the need to lay down the same conditions governing the building-up of reserves from own resources above the limit and the carrying-over of funds for both European political parties and their affiliated European political foundations;
norāda, ka kopš 2008. gada Eiropas politiskajām partijām ir tiesības izmantot naudas summas, kas kā dotācijas saņemtas “kampaņu finansēšana[i] saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām” (Finansēšanas regulas 8. panta trešā daļa); tomēr arī norāda, ka šīs naudas summas ir aizliegts izmantot referendumu kampaņu finansēšanai; tomēr uzskata, ka, lai Eiropas politiskās partijas varētu uzņemties politisku lomu ES līmenī, tām jābūt tiesīgām piedalīties šādās kampaņās ar noteikumu, ka referenduma temats tiešā veidā attiecas uz Eiropas Savienības jautājumiem;
Points out that since 2008 European political parties have been entitled to use sums received as grants for ‘financing campaigns conducted ... in the context of the elections to the European Parliament’ (Article 8, third paragraph, of the Funding Regulation); also points out, however, that they are prohibited from using these sums for financing ‘referendum campaigns’; believes, however, that if European political parties are to play a political role at EU level, they should have the right to participate in such campaigns as long as the subject of the referendum has a direct link with issues concerning the European Union;
aicina Eiropas politiskās partijas sākt apsvērt noteikumus personu tiešai dalībai partijā un tiešai vai netiešai dalībai partiju iekšējā darbībā un lēmumu pieņemšanā;
Invites the European political parties to start a process of considering the terms for direct individual membership and appropriate arrangements for individuals' direct or indirect participation in the internal activities and decision-making processes of the parties;
Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūcija par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū ( 2010/2289(INI) )
European Parliament resolution of 6 April 2011 on Governance and Partnership in the Single Market ( 2010/2289(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu ‐ Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku ‐ 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” ( COM(2010)0608 ),
having regard to the Commission Communication ‘Towards a Single Market Act for a highly competitive social market economy: 50 proposals for improving our work, business and exchanges with one another’ ( COM(2010)0608 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 ‐ Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission Communication ‘Europe 2020 – a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” ( COM(2007)0724 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Vienotais tirgus: pārskats par ieguvumiem” ( SEC(2007)1521 ),
having regard to the Commission Communication ‘A single market for 21st century Europe’ ( COM(2007)0724 ) and the accompanying Commission staff working document ‘The Single Market: review of achievements’ ( SEC(2007)1521 ),
un Komisijas dienestu darba dokumentu “Vienotā tirgus pārskats: pēc viena gada” ( SEC(2008)3064 ),
and the Commission staff working document ‘The Single Market review: one year on’ ( SEC(2008)3064 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā ( COM(2010)0543 ),
having regard to the Commission Communication on ‘Smart Regulation in the European Union’ ( COM(2010)0543 ),
ņemot vērā Komisijas 27. ikgadējo ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Situācija dažādās nozarēs” ( SEC(2010)1143 ),
having regard to the Commission's 27th Annual Report on Monitoring the Application of EU Law and to the accompanying Commission staff working document entitled ‘Situation in the different sectors’ ( SEC(2010)1143 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (C(2009)4728),
having regard to the Commission Recommendation of 29 June 2009 on measures to improve the functioning of the single market (C(2009)4728),