natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pieprasa Padomei veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sadarbībā ar MONUC un saskaņā ar ANO pilnvarām organizētu Kongo atrodošos nelegālo bruņoto grupu atbruņošanu, it īpaši to grupu atbruņošanu, kuras atbalsta bijušo Ruandas valdību ( Interahamwe un ex-FAR );
Calls on the Council to take all measures to support the African Union which are necessary in order to organise, in liaison with MONUC and under a UN mandate, the disarmament of the illegal armed groups within the territory of the DRC, particularly those of the former Rwandan authorities (the Interahamwe and ex-FAR);
vēlas, lai Eiropas Savienības dalībvalstu bruņotie spēki aktīvi piedalītos Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēku un vienotas Kongo valsts armijas izveidošanā;
Hopes that the armed forces of Member States of the European Union will participate actively in the formation of the peace-keeping forces of the African Union and of the Congolese unified national army;
stingri pieprasa Padomei, lai tā nekavējoties pēc operācijas “Artemis” parauga paredzētu jaunu Eiropas Savienības misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā, lai veicinātu drošību valsts austrumos, it īpaši pierobežas zonā starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku;
Urges the Council to consider, as a matter of urgency, a new European Union mission to the DRC, along the same lines as the ARTEMIS operation, to increase security in the East of the country, particularly along the border between Rwanda and the DRC;
pieprasa ievērot ieroču embargo un ieviest efektīvu mehānismu, lai kontrolētu starptautiskos un iekšzemes ieroču sūtījumus;
Calls for the arms embargo to be respected and for effective arrangements to be instituted to control international and national arms shipments;
pieprasa ANO Drošības padomei ieviest sankcijas (pārvietošanās brīvības ierobežojumus, aizliegumus saistībā ar banku pakalpojumiem) pret personām, kuru piedalīšanās bagātību izlaupīšanā būtu pierādīta, kā arī pret visām personām, kas ar savu rīcību apdraud miera procesu;
Calls on the United Nations Security Council to impose sanctions (travel restrictions, bans on banking services) on persons who are known to have participated in the pillaging of assets and on any person whose actions jeopardise the peace process;
pieprasa ievērot vēlēšanu grafiku, lai kongoieši varētu nepiespiesti un demokrātiski izvēlēties savus vadītājus;
Calls for the timetable for the elections to be respected so that the people of the DRC can freely and democratically choose their leaders;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienībai, Kongo Demokrātiskās Republikas un Ruandas valdībām, ANO ģenerālsekretāram, kā arī Eiropas Savienības Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the African Union, the Governments of the Democratic Republic of Congo and Rwanda, the United Nations Secretary General and the Council of the European Union.
– Elmar Brok, Antonio Tajani un James Elles PPE-DE grupas vārdā,
– Elmar Brok, Antonio Tajani and James Elles, on behalf of the PPE-DE Group
– J an Marinus Wiersma PSE grupas vārdā,
– Jan Marinus Wiersma, on behalf of the PSE Group
– Anna Elzbieta Fotyga and Konrad Szymański UEN grupas vārdā
– Anna Elzbieta Fotyga and Konrad Szymański, on behalf of the UEN Group
ņemot vērā 1990. gada deklarāciju par ES un ASV transatlantiskajām attiecībām un 1995. gada Jauno transatlantisko programmu,
having regard to the Transatlantic Declaration on EU-US relations of 1990 and the New Transatlantic Agenda of 1995,
ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par transatlantisko partnerattiecību stāvokli pirms 2004. gada 25.–26. jūnijā Dublinā paredzētās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes,
having regard to its resolution of 22 April 2004 on the state of the transatlantic partnership on the eve of the EU-US summit on 25-26 June 2004 in Dublin,
ņemot vērā 2004. gada 25.–26. jūnijā Dublinā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,
having regard to the results of the EU-US summit held on 25-26 June 2004 in Dublin,
tā kā attiecībām starp Eiropas un ASV pilsoniskajām sabiedrībām ir stipri pamati un tās balstās uz kopējām vērtībām, piemēram, demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu, ilgtspējīgu ekonomiku un ilgtspējīgu attīstību;
whereas relations between the civil societies of Europe and of the United States are based on strong roots and common values, such as democracy, human rights and the rule of law, sustainable economies and sustainable development,
uzsverot, ka cīņa pret terorismu, var būt sekmīga tikai tad, ja rīkojas tādu pastiprinātu transatlantisko partnerattiecību ietvaros, kas konsekventi apliecina tās pamatvērtības, uz kurām šī sadarbība ir balstīta;
stressing that the fight against terrorism can be successful only if the action is carried out through a strengthened transatlantic partnership which upholds coherently the founding values upon which it has been built,
tā kā jaunā situācija Tuvajos Austrumos dod iespēju kopīgai iniciatīvai šajā reģionā, lai panāktu pilnīgu un visaptverošu problēmas risinājumu;
whereas the new situation in the Middle East provides a window of opportunity for a common initiative in the region aimed at reaching a final and comprehensive settlement,
tā kā ieilgusī situācija Gvantanamo līcī rada jaunu saspīlējumu transatlantiskajās attiecībās, jo ES nav pieņemami šie tiesību normu un tiesu prakses pārkāpumi, kas grauj tiesiskuma pamatvērtības;
whereas the long-lasting situation in Guantanamo Bay is creating tensions in transatlantic relations, since the EU cannot accept these legal and judicial irregularities, which undermine the most fundamental values of the rule of law,
tā kā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Dublinā panāca zināmu progresu, lai dotu stimulu ekonomisko partnerattiecību stiprināšanai, piemēram, izmantojot pasākumus ar mērķi veicināt progresu finanšu tirgu jomā un sarunās par Transatlantisko aviācijas nolīgumu, un tā kā augstākā līmeņa sanāksme kopīgos paziņojumos pievērsās situācijai Tuvajos Austrumos kopumā, kā arī jautājumiem par cīņu pret terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu;
whereas the EU-US summit in Dublin led to some moderate progress to give impetus to the strengthening of economic partnership, for example by means of steps to promote progress in the area of financial markets and negotiations for a Transatlantic Aviation Agreement, and whereas the summit, in joint statements, addressed the situation in the broader Middle East as well as aspects of the fight against terrorism and the proliferation of weapons of mass destruction,
tā kā nekavējoties ir jāpārskata 1995. gada Jaunā transatlantiskā programma, lai ņemtu vērā pašreizējo situāciju,
whereas the New Transatlantic Agenda of December 1995 needs to be revised urgently to take account of current realities,
cer, ka ASV prezidenta Buša otrreizējais pilnvaru termiņš un jaunā administrācija radīs jaunu pieeju ES un ASV transatlantiskajām attiecībām; paziņo par Eiropas Savienības, it īpaši Eiropas Parlamenta, gatavību sadarboties un kopīgi risināt globālas problēmas, kam nepieciešamas globāli centieni un vienota pieeja; šajā sakarā apsveic Prezidenta Buša vizīti Eiropas Savienības iestādēs 2005. gada februārī;
Hopes that the second term-in-office of President Bush and the new administration will lead to a fresh start in EU-US transatlantic relations; declares the willingness of the European Union, and specifically the European Parliament, to cooperate and work together to solve global problems which require global efforts and a common approach; in this respect, welcomes the visit by President Bush to the European institutions in February 2005;
atzinīgi vērtē progresu transatlantisko partnerattiecību stiprināšanā, kas panākts pēdējā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2004. gada 26. jūnijā Īrijā; uzskata, ka gatavība kopējai rīcībai daudzās jomās ir labs rādītājs partnerattiecību nākotnei, kas atspoguļo atziņu, ka kopīgs darbs ir labāks nekā šķelšanās;
Welcomes the progress achieved at the last EU-US summit on 26 June 2004 in Ireland in strengthening the transatlantic partnership; considers the readiness to take joint actions in a wide range of fields as a good indicator for the future of the partnership, reflecting the realisation that working together is better than going in different directions;
apzinās, ka vairākās politikas jomās, piemēram, attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu un Kioto, ES un ASV ir atšķirības analīzē, diagnozē un politiskajā pieejā; ir norūpējies par iespējami bīstamo ASV budžeta deficīta pieauguma ietekmi uz globālo ekonomiku un starptautisko valūtas tirgu līdzsvaru; aicina turpināt diskusijas par šīm politikas jomām, kurās ES un ASV nostājas joprojām krasi atšķiras, un cer ka jaunā administrācija strādās pie ES un ASV partnerattiecību nostiprināšanas;
Is aware that in several policy areas, such as the International Criminal Court and Kyoto, differences in analysis, diagnosis and policy approach exist between the EU and the US; is concerned about the potentially dangerous impact of the growing US federal budget deficit on the global economy and the balance of international currency markets; calls for a further debate on these policy areas where positions between the EU and the US remain strongly divided and hopes that the new administration will make a real effort to build on the partnership between the EU and the US;
iesaka reģionālai un globālai sadarbībai un problēmu risināšanai veidot transatlantisku “rīcības kopienu”, galveno uzmanību pievēršot šādām trim kopējas rīcības jomām:
Proposes the building of a transatlantic ‘community of action’ for regional and global cooperation and challenges, focusing in particular on the following three joint actions:
a) Tuvo Austrumu miera iniciatīvas izstrādāšanai, vienojoties ar šī reģiona valstu valdībām un tautām, lai dotu ieguldījumu esošo konfliktu risināšanā, tostarp demokrātijas veicināšanai Palestīnā, Irānā un Irākā;
(a) the development of a peace initiative in the Middle East in agreement with the governments and peoples of the region, with the aim of contributing to a solution to the existing conflicts, including encouraging democracy in Palestine, Iran and Iraq;
b) centieniem rast vispārēju drošību, kas jāīsteno, ievērojot šādus principus:
(b) the search for global security, which should be tackled with the following priorities in mind:
- cīņu pret starptautisko terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī agrāk panāktās vienošanās par ieroču kontroli un daudzpusēju atbruņošanos atjaunošanu dažādos līmeņos — gan ANO ietvaros, gan divpusējā līmenī;
- the fight against international terrorism and the proliferation of weapons of mass destruction, as well as the revival of negotiated arms control and disarmament at multilateral level, within the UN system, and at bilateral level;
- vajadzību vērsties pret terorisma avotiem, piemēram, koordinējot palīdzību attīstības jomā un atbalstot jaunus demokrātiskos procesus, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un starptautiskās tiesības; aicina abus partnerus aktīvi iesaistīties ANO reformā, it īpaši attiecībā uz tās Drošības padomi, kā arī tās sastāvu, lai darītu to efektīvāku un atbildīgāku un palielinātu tās spēju īstenot lēmumus;
- the need to address the sources of terrorism through, for example, coordination in the area of development assistance and support for emerging democratic processes on the basis of full respect for human rights and international law; calls on both partners to actively engage in a reform of the UN, and in particular its Security Council, including its composition, in order to make it more effective and accountable and increase capacity to implement its decisions;
- vajadzību efektīvi risināt — pamatojoties uz kopējiem tūkstošgades attīstības mērķiem — jaunas globālas problēmas, kas ietekmē daudzas valstis, it sevišķi nabadzības samazināšanai, infekcijas slimībām un vides stāvokļa pasliktināšanai, jo īpaši veicinot dialogu par klimata aizsardzību un transporta emisijām; šajā sakarā uzskata, ka cunami izraisītā katastrofa rada iespēju līdztekus ANO sniegt kopēju, labi koordinētu palīdzību un materiālu atbalstu katastrofas skartajām valstīm, pēc kuras būtu jāseko ilgtermiņa rehabilitācijas un atjaunošanas programmai, kas veltīta ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai reģionā;
- the need for an effective response - on the shared basis of the Millennium development goals - to new global challenges which cut across national boundaries, notably poverty reduction, communicable diseases and degradation of the environment, in particular by promoting dialogues on climate protection and transport emissions; believes, in this regard, that the tsunami disaster provides the opportunity for joint, concerted assistance and relief action for the countries affected in support of the UN, action which must be followed by a long-term programme of rehabilitation and reconstruction aimed at the sustainable development of the region;
c) jaunu stimulu ekonomiskās partnerības stiprināšanai, koncentrējoties uz konkrētām idejām, kā maksimāli veicināt transatlantisko ekonomisko integrāciju, strādāt pie visaptveroša transatlantiska aviācijas līguma un finanšu tirgu reglamentēšanas dialoga pastiprināšanas, lai veicinātu rosīgu un atvērtu transatlantisku kapitāla tirgu; uzskata, ka šo dialogu varētu izmantot par paraugu citās jomās, lai panāktu progresu ceļā uz nosprausto mērķi līdz 2015. gadam izveidot transatlantisko tirgu;
(c) a new impetus for the strengthening of the economic partnership, by focusing on specific ideas to further transatlantic economic integration to the fullest, working towards a comprehensive Transatlantic Aviation Agreement and accelerating the Financial Market Regulatory Dialogue to promote a vibrant and open transatlantic capital market; considers that such a dialogue could be used as a model in other sectors to make progress towards the objective of completing the transatlantic market by 2015;
uzskata, ka iepriekš minētajām iniciatīvām līdz 2005. gada decembrim jānoved pie vienošanās starp transatlantiskajiem partneriem par to, lai koriģētu 1995. gada Jauno transatlantisko programmu, nomainot to ar “Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu”, kam jāstājas spēkā 2007. gadā;
Considers that the above-mentioned initiatives should lead, by December 2005, to agreement between the transatlantic partners to update the 1995 New Transatlantic Agenda, replacing it with a ‘Transatlantic Partnership Agreement’, to be implemented from 2007;
uzskata, ka pilnībā jāizmanto “Transatlantisko likumdevēju dialoga” ( LTD ) iespējas, ka abām pusēm nekavējoties jāievieš agrā brīdinājuma sistēma un ka esošā parlamentu apmaiņas programma pakāpeniski jāpārveido de facto “Transatlantiskā asamblejā”;
Considers that the Transatlantic Legislators’ Dialogue (TLD) should be fully activated, that an early warning system should immediately be put in place between the two sides, and that the existing interparliamentary exchange should be gradually transformed into a de facto ‘Transatlantic Assembly’;
– Maria Martens PPE-DE grupas vārdā
– Maria Martens, on behalf of the PPE-DE Group
– Robert Goebbels un Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā
– Robert Goebbels and Miguel Angel Martínez Martínez, on behalf of the PSE Group
– Fiona Hall ALDE grupas vārdā
– Fiona Hall, on behalf of the ALDE Group
par parādu atvieglojumiem jaunattīstības valstīm
on debt relief for developing countries
ņemot vērā tā sauktā Parīzes kluba, kas ir 19 kreditorvalstu grupa, no kurām 12 ir ES dalībvalstis, sanāksmi 2004. gada 21. novembrī,
having regard to the meeting of the ‘Paris Club’, a group of 19 creditor nations, including 12 EU Member States, on 21 November 2004,
ņemot vērā tā iepriekšējo 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par lielu parādu apgrūtināto nabadzīgo valstu parādu atvieglošanu un 2000. gada 18. maija rezolūciju par nabadzīgo valstu ārējiem parādiem,
having regard to its previous resolutions of 25 April 2002 on HIPC debt alleviation and 18 May 2000 on the external debt of poor countries,
ņemot vērā tūkstošgades attīstības mērķu programmu, ko 2000. gadā parakstīja visas ANO dalībvalstis,
having regard to the Millennium Development Goals signed up to by all members of the UN in 2000,
ņemot vērā Āfrikas attīstības jaunās partnerības iniciatīvu, ko 2001. gada oktobrī pieņēma Abudžā (Nigērijā) un pēc tam Āfrikas Savienība atzina par savas sociāli ekonomiskās attīstības programmas sastāvdaļu,
having regard to the New Partnership for Africa’s Development (NEPAD) initiative adopted in October 2001 in Abuja (Nigeria) and subsequently recognised by the African Union as forming part of its socio-economic development programme,
ņemot vērā rīcības plānu, ko rūpnieciski attīstīto valstu G8 grupa pieņēma 2002. gada 27. jūnijā Kananaskisā, un G8 prezidentūras secinājumus, kurus pieņēma 2003. gada 3. jūnijā Evianā,
having regard to the action plan adopted by the G8 group of industrialised countries in Kananaskis on 27 June 2002 and the conclusions of the G8 Presidency adopted in Evian on 3 June 2003,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komitejas rezolūciju Nr. 2001/27 par strukturālo pielāgojumu stratēģiju un ārējā parāda ietekmi uz cilvēktiesībām, it īpaši ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,
having regard to Resolution 2001/27 of the United Nations Commission on Human Rights on the effects of structural adjustment strategies and foreign debt on human rights, particularly economic, social and cultural rights,
ņemot vērā Jubilee 2000 petīciju, ko parakstīja 24 miljoni pilsoņu, aicinot dzēst jaunattīstības valstu parādus,
having regard to the Jubilee 2000 petition, signed by 24 million people calling for the debt of developing countries to be cancelled,
tā kā lielākā daļa lielu parādu apgrūtināto nabadzīgo valstu atrodas Āfrikas Subsahāras reģionā;
whereas the majority of Heavily Indebted Poor Countries (HIPCs) are located in sub-Saharan Africa,
ņemot vērā Āfrikas parādu nastu, ko vērtē aptuveni 230 miljardu ASV dolāru apjomā, un tā kā saskaņā ar vērtējumu Āfrikas valstis ar zemu ienākumu līmeni ik gadu parādu segšanai samaksā aptuveni 39 miljardus dolāru;
having regard to Africa’s debt burden, estimated at about US $ 230 billion, and whereas, according to estimates, low-income African countries pay out about $ 39 billion per year to service their debt,
tā kā parādu dzēšana atbrīvotu līdzekļus citiem mērķiem, ar izbrīvēto naudu veidojot daļu no valsts budžeta un tādējādi dodot iespēju tieši mazināt nabadzību;
whereas cancellation of debts would release funds for other purposes, with the freed-up money forming part of the government budget and being therefore able to alleviate poverty directly,
tā kā parādu atvieglošana ir viens no astoņiem tūkstošgades attīstības mērķiem, kas īpaši paredz “kopumā risināt jaunattīstības valstu parādu problēmas, izmantojot atsevišķu valstu un starptautiskus pasākumus, lai ilgtermiņā parādu padarītu ilgtspējīgu,
whereas debt relief is one of the targets of Millennium Development Goal 8, which aims specifically to ‘deal comprehensively with developing countries’ debt problems through national and international measures to make debt sustainable in the long term’,
tā kā parādu atvieglošana nav universāls līdzeklis un pats par sevi nerada resursus, nemazina nabadzību un neveicina attīstību; tā kā jaunattīstības valstu nākotne pirmām kārtām ir atkarīga no labas pārvaldes un šo valstu ieguldījumiem savos cilvēkos;
whereas debt relief alone is not a panacea, and does not, in itself, create resources, reduce poverty or promote development; whereas the future of developing countries depends primarily upon good governance and investment in their own people,
tā kā 1996. gadā Pasaules Banka, Starptautiskais valūtas fonds (SVF), G7 un Parīzes klubs uzņēmās iniciatīvu atvieglot lielu parādu apgrūtināto nabadzīgo valstu ( HIPC ) parādus;
whereas in 1996 the World Bank, the IMF, the G7 and the Paris Club took the initiative to relieve the debts of heavily indebted poor countries (HIPCs),
tā kā saskaņā ar 2002. gadā notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību ( UNCTAD ) ziņojumu divas desmitgades pēc tam, kad īstenotas strukturālo pielāgojumu programmas, nabadzība turpina palielināties;
whereas according to the 2002 UNCTAD report, and after two decades of structural adjustment programmes, poverty is continuing to increase,
tā kā Parīzes klubs 2004. gada 21. novembrī piekrita samazināt Irākas valsts parādus par 80%, lai palīdzētu valsts atjaunošanai un tā kā parādus samazinās trijos posmos — 30% uzreiz, vēl 30% 2005. gadā un 20% 2008. gadā;
whereas the Paris Club agreed on 21 November 2004 to cut Iraq’s public debts by 80% in order to aid reconstruction of the country, and whereas the debts will be reduced in three stages – 30% immediately, another 30% in 2005 and 20% in 2008,
tā kā pēc traģiskā cunami, kas skāra Āziju, ir izteiktas vairākas prasības atlikt cietušo valstu parādu atmaksu, lai palīdzētu atjaunošanas un rehabilitācijas procesā,
whereas the tragic tsunami in Asia has prompted several calls for affected nations to have their debts suspended in order to help the reconstruction and rehabilitation process,
pieņem zināšanai Irākas parādu samazināšanu par 80%; tomēr uzsver, ka visiem kreditoriem, it īpaši starptautiskām iestādēm un valstu valdībām jāpiekrīt pakāpeniski samazināt jaunattīstības valstu parādu, priekšroku dodot vismazāk attīstītajām valstīm;
Notes the cutting of Iraq’s debts by 80%; stresses, however, that all creditors, and especially international institutions and national governments, must agree to phase out the debt of the developing world, giving least developed countries (LDCs) priority;
prasa Komisijai un dalībvalstīm īstenot aktīvu un saskaņotu politiku daudzpusīgās struktūrās un divpusējās attiecībās, lai pakāpeniski anulētu visu jaunattīstības valstu ārējos parādus, un prasa, lai pēc iespējas drīz attīstības atbalstam varētu atvēlēt 0,7 % no IKP nolūkā sasniegt tūkstošgades mērķus;
Calls on the Commission and the Member States to take the lead, in multilateral and bilateral fora, in phasing out the external debt of all developing countries; also asks that they actively pursue the objective of giving 0.7% of GDP as Overseas Development Assistance in order to attain the Millennium Development Goals;
atzinīgi vērtē aicinājumus atlikt cunami skarto valstu parādu atmaksu; tomēr prasa atvieglot citu nabadzīgo valstu parādus, jo starptautiskā solidaritāte nedrīkst būt atkarīga no traģiskiem notikumiem;
Welcomes the calls to suspend the debts of the countries affected by the tsunami; calls, however, for debt relief for other poor countries, as international solidarity should not depend on tragic events;
uzsver, ka parādi jāatvieglo, prioritāti dodot vismazāk attīstītajām valstīm, un tas jādara tikai ar nosacījumu, ka nauda, ko valdības iegūst no šādiem atvieglojumiem, ir jānovirza šo valstu kopienu visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem paredzētai palīdzībai;
Underlines that debt relief should prioritise LDCs and only be undertaken on the condition that money gained by governments from such relief must be channelled towards helping the poorest in their communities;
uzskata, ka valstu parādu atvieglošanas process ir jāpaātrina un jāpadziļina valstīs, kuru valdības ievēro cilvēktiesības un labas pārvaldes principus, kā arī dod priekšroku nabadzības izskaušanai;
Considers that the public-debt relief process should be speeded up and deepened in countries whose governments respect human rights and the principles of good governance and give priority to poverty eradication;
uzsver, ka iepriekšējās iniciatīvas, tostarp uzlabotā HIPC iniciatīva, vēl ir nepietiekamas ekonomikas globalizācijas pašreizējā kontekstā, un uzsver, ka ikviena iniciatīva kā, piemēram, HIPC ir jāuzskata par soli, lai pakāpeniski samazinātu visus parādus;
Stresses that previous initiatives, including the enhanced HIPC initiative, are still inadequate in the current context of economic globalisation, and underlines that any initiatives such as HIPC must be seen as a step towards the phasing out of all debts;