natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka sieviešu un sieviešu kustību iesaiste politikas jomu un programmu izstrādē, kā arī to īstenošanā, ieviešanā, uzraudzībā un novērtējumā ir jāuzskata par neatņemamu sastāvdaļu jebkurā pasākumā, kas vērsts uz patiesas līdzdalības nodrošināšanu, it īpaši ņemot vērā nabadzības neproporcionāli lielo ietekmi uz sievietēm;
Stresses that the involvement of women and women's movements in the formulation and delivery of policy and programmes, implementation, monitoring and evaluation should be seen as an integral part of ensuring real ownership, given the disproportionate impact of poverty on women;
uzsver vajadzību iesaistīt gan dalībvalstu, gan ES partneru pašvaldības iestādes Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšanas procesā, jo īpaši visos posmos, kas saistīti ar attīstības politikas jomu noteikšanu, to īstenošanu un novērtējumu;
Stresses the need to involve local authorities of both Member States and EU partners in the process of achieving the goals of the Paris Declaration, particularly at all stages of the formulation, implementation and assessment of development policies;
atgādina par izšķirošo lomu, kāda Eiropas palīdzības uzlabošanā var būt diasporu pārstāvjiem, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk iesaistīt diasporas Eiropas attīstības programmu plānošanā un īstenošanā; uzsver, ka ārzemnieku un ārzemju izcelsmes iedzīvotāju līdzdalība partnerattiecībās starp ES un viņu izcelsmes valsti ir ietekmīgs integrācijas faktors;
Recalls the decisive role which can be played by members of diasporas in improving the effectiveness of European aid and therefore calls on the Commission and the Member States to involve them more in planning and implementing European development programmes; stresses that the involvement of foreigners or people of foreign origin in a partnership between the EU and their country of origin is a powerful factor of integration;
uzskata, ka pārredzamāka informācija par sniegto palīdzību ir svarīgākais uzdevums, lai uzlabotu palīdzības izmantošanas efektivitāti un savstarpējo atbildību, nodrošinot, ka savlaicīgi tiek izplatīta pilnīga informācija par visu apsolīto, piešķirto un īstenoto palīdzību, tostarp publicējot ticamus grafikus par palīdzības saistībām un izdevumiem dažādās valstīs; tāpat automātiski, savlaicīgi un pēc savas ierosmes visām dalībvalstīm un partneriem būtu jāpublisko visi dokumenti, kas saistīti ar atbalsta stratēģiju un projektu plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu; šai publiskošanai būtu jāparedz arī informācijas publicēšana, kas ļauj sabiedrībai piedalīties lēmumu pieņemšanā, nodrošinot šo informāciju tādās valodās un veidos, kas atbilst attiecīgo ieinteresēto pušu vajadzībām;
Considers that increasing transparency of information on aid flows is a critical objective for improving the effective use of aid and mutual accountability, and ensuring that there is timely public dissemination of complete information on all aid committed, allocated and disbursed, including publishing reliable country-by-country timetables, for aid commitments and expenditure, that there should be automatic, timely and proactive disclosure by Member States and partners of all documents related to the planning, execution and evaluation of aid strategies and projects, and that this disclosure should include publication of information that permits public participation in decision-making, in languages and forms that are appropriate for the stakeholders concerned;
aicina Komisiju un dalībvalstis panākt progresu šajā jomā, kopīgi ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu parlamentiem, pašvaldības iestādēm un starptautiskajām organizācijām sniedzot atbalstot grāmatvedības standartu izstrādei attiecībā uz ārējā atbalsta publiskošanas prasībām, tādējādi izstrādājot labu praksi par atbalsta plūsmas dokumentēšanu valstu budžetos;
Calls on the Commission and the Members States to make progress in this area by supporting the establishment of accounting standards for disclosure requirements in respect of external assistance and by working with civil society organisations, national parliaments, local authorities and international organisations to set out good practice in recording aid flows in national budgets;
mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņot savu atbalstu ar valstu sistēmām, izmantojot vispārējā un nozaru budžeta atbalstu, kam jāpamatojas uz nopietnu nabadzības mazināšanas plānu un jāstiprina valstu atbildība, un kam jābūt saistītam ar vispārējo apņēmību samazināt nabadzību un stiprināt un uzlabot uzraudzību, finanšu pārvaldību un atbildību;
Urges the Commission and the Member States to align their aid to the country systems by using general and sectoral budget support, which has to be based on a solid poverty reduction plan that strengthens domestic accountability and which has to be linked to the shared commitment on reducing poverty and achieving the MDGs, on respecting human rights and on strengthening and improving monitoring, financial management and accountability;
uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina pakāpeniski pieaugošas un prognozējamas daudzgadu (trīs gadi vai vairāk) atbalsta saistības, pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un nabadzības novēršanas rezultātiem, tostarp konkrētiem mērķiem pa nozarēm, kas saskaņoti ar partnervalstīm, un kuri tiek īstenoti atbilstoši grafikam un pārredzamā veidā, lai būtu iespējams ieguldīt cilvēkresursu attīstīšanā, kas ir tik ļoti svarīga atbalsta efektivitātes palielināšanai; atzinīgi vērtē iniciatīvu par TAM līgumu noslēgšanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu prognozējamāku budžeta atbalstu; tomēr uzsver, ka tas saistīts arī ar partnervalstu ciešu apņēmību īstenot TAM, un ka ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība, īpaši pievēršot uzmanību rezultātiem; atzinīgi vērtē TAM līgumus kā vienu no iespējamiem veidiem atbalsta prognozējamības palielināšanai;
Stresses the need for incremental and predictable funding from the Commission and the Members States, in the form of multi-year (3 years or more) aid commitments, which are based on clear and transparent criteria and poverty eradication outcomes including specific sectoral outcomes, agreed with partner countries, and which are delivered on schedule, in a transparent manner so as to allow investment in building the human resources so vital for improving aid effectiveness; welcomes the initiative of MDG contracting to ensure a more predictable form of budget support in the longer term; insists however that this involves a strong commitment to achieving the MDGs by partner countries and that continuous monitoring with a strong focus on results is needed; welcomes the MDG contract as one of the possible ways to increase the predictability of aid;
norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu TAM mērķus līdz 2015. gadam sasniegt neizdosies; mudina dalībvalstis sagatavot gada grafikus to saistību izpildei, kuras šīs valstis uzņēmušās;
Notes that, in most developing countries, most of the MDG targets will not be met by 2015; and urges Member States to prepare annual timetables to meet the promises they have made;
atzīst mērķu noteikšanas svarīgumu, lai pakāpeniski nodrošinātu, ka visas tehniskās palīdzības pamatā ir pieprasījums, un ka tas ir saskaņots ar partnervalstu stratēģijām;
Recognises the importance of setting targets in order to achieve gradually a situation in which 100% of technical assistance is demand-driven and aligned to partners' national strategies;
uzsver, ka tāda tehniskā palīdzība, kas plānota atbilstoši saņēmējvalstu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām vēlmēm, nevis devēju valstu prioritātēm, palielinās gan ES partneru spēju, gan vietējās apropriācijas;
Stresses that technical assistance planned in the light of the needs expressed by recipient countries and civil society organisations rather than the priorities of donor countries should make it possible to increase both the capacities of the EU's partners and local appropriation;
atzīmē, ka atbalsta reforma ir tikai viens no soļiem, kas ES jāveic vienlaikus ar tās tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības, zvejniecības, enerģētikas, vides, klimata pārmaiņu un citu politikas jomu saskaņošanu ar attīstības mērķiem, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un veicinātu godīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu par labu attīstībai; šajā sakarā atgādina Eiropas konsensa par attīstību 35. panta norādi: ".. ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu" centienos sasniegt TAM;
Notes that aid reform is only one of the steps that the EU must take along with making its trade, security, migration, agriculture, fisheries, energy, environment, climate change and other policies coherent with development objectives in order to benefit developing countries and promote a fair international financial and trade system in favour of development; recalls in this connection Paragraph 35 of the European Consensus for Development, which states that 'it is important that non-development policies assist developing countries' efforts in achieving the MDGs';
atgādina Parīzes deklarāciju parakstījušo valstu saistības veikt vides stratēģisko novērtējumu nozaru un valstu līmenī; tāpēc aicina Komisiju īstenot šo uzdevumu, lai novērtētu politikas jomu ietekmi, jo īpaši uz klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos un bioloģisko daudzveidību jaunatīstības valstīs;
Recalls the commitments given by countries which are signatories to the Paris Declaration to perform strategic environmental assessments at sectoral and national level; calls on the Commission, therefore, to respect this objective with a view to assessing the impact of its policies, particularly on climate change, desertification and biodiversity in developing countries;
uzsver, ka centieni īstenot efektīvu atbalstu ir jāsaista ar devēju valstu iedzīvotāju labāku informēšanu par attīstības atbalsta uzdevumiem, īstenošanas metodēm un saņēmējiem;
Stresses that efforts to render aid effective should be accompanied by better information for the citizens of donor countries regarding the aims, methods of implementation and recipients of development aid;
atgādina, ka Eiropas konsensā par attīstību kā īpašs mērķis uzsvērta dzimumu vienlīdzība, un tāpēc tai jābūt atbalsta efektivitātes diskusijas uzmanības centrā;
Recalls that the European Consensus for Development recognises gender equality as a goal in its own right, and therefore should be a key area for discussion on aid effectiveness;
atzīst, ka atbalsta apjoma un atbalsta kvalitātes darba kārtības ir nesaraujami saistītas, un ka atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai ir nepieciešama pastāvīga apņēmība sasniegt tos apjoma mērķus, par kuriem vienojušās visas ES dalībvalstis; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis vēlreiz apliecināt savu apņēmību sasniegt kopējo mērķi līdz 2010. gadam palielināt OAP atvēlēto līdzekļu apjomu līdz 0,56% no NKI, bet līdz 2015. gadam ‐ līdz 0,7 % no NKI, turpināt palielināt atbalsta apjomu un noteikt augstus mērķus saistībā ar daudzgadu grafikiem, lai varētu noteikt atbalsta budžetu pakāpenisko pieaugumu;
Recognises that the agendas of aid quantity and aid quality are inextricably linked, and that for aid effectiveness targets to be met, there must be continued commitment to existing quantity targets as agreed to by all EU Member States; in that regard urges the Commission and the Member States to reconfirm their commitment to achieving their collective target for ODA of 0,56% of GNI in 2010 and 0,7% of GNI in 2015, to scale up aid and to set ambitious multi-annual timetables to measure the gradual rise in aid budgets;
uzsver, cik svarīgi ir ikvienā plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu;
Stresses the importance of including a strong gender perspective at every stage of the programming, implementation, monitoring and evaluation levels;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ESAO Attīstības veicināšanas komitejai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Development Assistance Committee of the OECD, and the national parliaments of the Member States.
B6-0240 , 0254 , 0255 , 0256 , 0257 un 0258/2008
B6-0240 , 0254 , 0255 , 0256 , 0257 and 0258/2008
ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (SKT) Romas statūtus un to stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā,
having regard to the Rome Statute of the International Criminal Court (ICC) and its entry into force on 1 July 2002,
ņemot vērā 2005. gada 31. martā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūciju Nr. 1593,
having regard to the adoption of United Nations (UN) Security Council Resolution 1593 on 31 March 2005,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. decembra un 2008. gada 30. janvāra secinājumus par Sudānu/Čadu,
having regard to the Council Conclusions on Sudan/Chad of 11 December 2007 and 30 January 2008,
ņemot vērā 2008. gada 31. martā pieņemto prezidentvalsts deklarāciju Eiropas Savienības vārdā sakarā ar Dārfūras/Sudānas jautājuma nodošanas SKT gadadienu,
having regard to the Declaration by the Presidency on behalf of the European Union on the anniversary of the referral of the situation in Darfur/Sudan to the ICC, adopted on 31 March 2008,
ņemot vērā kampaņu "Taisnīgums Dārfūrai", ko uzsākusi liela grupa nevalstisko organizāciju, un kuras mērķis ir piespiest Sudānu sadarboties ar SKT un izpildīt tiesas izdotos aizturēšanas orderus,
having regard to the "Justice for Darfur" campaign, which was launched by a large group of non-governmental organisations with the aim of pressing Sudan to cooperate with the ICC and comply with the ICC's arrest warrants,
tā kā ANO doktrīna "pienākums aizsargāt" nosaka, ka tad, kad valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus, pārējie ir atbildīgi par nepieciešamās aizsardzības sniegšanu;
whereas the UN "Responsibility to Protect" doctrine provides that where national authorities manifestly fail to protect their populations, others have a responsibility to provide the protection needed,
tā kā ANO Drošības padome 2005. gada martā vērsās SKT par situāciju Dārfūrā, un tiesa sākusi izmeklēšanu šajā lietā;
whereas the UN Security Council referred the situation in Darfur to the ICC in March 2005, after which an investigation was launched,
tā kā Sudāna 2002. gadā ir parakstījusi Romas statūtus, ar kuriem tika radīta SKT, taču nav tos ratificējusi;
whereas Sudan has signed the Rome Statute, which created the ICC in 2002, but has not ratified it,
tā kā Sudānas valdībai ir jāsadarbojas ar SKT, jo Sudāna ir ANO dalībvalsts, un sadarbību nosaka 2005. gada rezolūcija Nr. 1593, ko Drošības padome pieņēma atbilstīgi VII nodaļā noteiktajām pilnvarām;
whereas the Government of Sudan, as a member of the United Nations, is obliged to cooperate with the ICC by virtue of Resolution 1593 (2005), which the Security Council adopted under its Chapter 7 powers,
pauž dziļu nožēlu par to, ka kopš aizturēšanas orderu izdošanas Sudānas valdība atkārtoti atteikusies sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu un arvien biežāk ar necieņu izturējusies pret SKT un starptautisko sabiedrību;
deeply dismayed by the fact that, since the issuance of the arrest warrants, the Government of Sudan has repeatedly refused to cooperate with the ICC and has indeed multiplied its acts of defiance towards the ICC and the international community,
tā kā 2008. gada 4. maijā Sudānas armijas aviācija uzlidoja civiliem mērķiem Ziemeļu Dārfūrā, kā rezultātā gāja bojā divpadsmit civiliedzīvotāju;
whereas on 4 May 2008 Sudanese army planes bombarded civilian targets in North Darfur, resulting in twelve civilian fatalities,
tā kā konflikts Sudānā līdz šim prasījis vismaz 300 000 cilvēku dzīvību (atbilstoši jaunākajiem ANO aprēķiniem) un 2,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti valsts iekšienē vai kļuvuši par bēgļiem, un tā kā nedrošība Dārfūras reģionā arvien palielinās;
whereas to date the conflict in Sudan has claimed some 300 000 victims (according to recent UN estimates) and left 2,5 million IDPs and refugees, and whereas insecurity in the Darfur region is on the rise,
aicina Sudānas valdību ratificēt SKT statūtus, ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un bez priekšnosacījumiem sadarboties ar SKT, nodrošinot atbilstīgu un efektīvu izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kuri pastrādāti Dārfūras reģionā;
Urges the Sudanese Government to ratify the Statute of the ICC, to comply with UN Security Council Resolution 1593 (2005), to cooperate unconditionally with the ICC, and to pursue a thorough and effective investigation and prosecution of war crimes and crimes against humanity committed in the region of Darfur;
aicina 2008. gada 16. un 17. jūnija Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomi un 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomi apspriest SKT prokurora ziņojumu un sākt rīkoties, apstiprinot mērķtiecīgus ES represīvus pasākumus pret precīzi zināmu Sudānas amatpersonu grupu, kuri ir atbildīgi par šīs valsts nesadarbošanos ar SKT, tostarp:
Calls on the General Affairs and External Relations Council of 16-17 June 2008 and the European Council of 19-20 June 2008 to discuss the ICC's Prosecutor's report and to take steps to adopt targeted EU punitive measures against a clearly identified group of Sudanese officials who bear responsibility for Sudan's non-cooperation with the ICC, including:
iesaldējot un konfiscējot to personu aktīvus, kuri kavē sadarbību ar SKT, kā arī noskaidrojot un vēršoties pret ārzonas aktīviem un uzņēmumiem, kas saistīti ar Nacionālā kongresa partiju (valdošā vairākuma partija), jo tā ir galvenais finansējuma avots bruņotajiem grupējumiem Dārfūrā;
freezing and seizing assets of individuals identified as impeding cooperation with the ICC, and identifying and targeting the offshore assets of businesses affiliated with the National Congress Party (the government majority party), a major conduit for financing militias in Darfur;
veicot pasākumus, lai nepieļautu ES banku izmantošanu nekādiem šo personu vai viņu vārdā veiktiem finanšu darījumiem un maksājumiem;
measures denying access to EU banks for any financial transaction or payment made by or on behalf of these individuals;
veicot pasākumus, ar kuriem nepieļauj darījumus vai jebkādas citas ekonomiskas vai tirdzniecības darbības starp šīm personām vai to kontrolētām juridiskām personām vai uzņēmumiem no vienas puses, un Eiropas uzņēmumiem no otras puses, jo īpaši kontrolējot ieņēmumu plūsmu no naftas nozares;
measures to prevent business and other economic or trade relations between these individuals, or any legal entity or corporation controlled by them, and European companies, targeting especially the revenue flow from the petroleum sector;
aicina dalībvalstis un kandidātvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes locekles, proti, Beļģiju, Franciju, Itāliju, Lielbritāniju un Horvātiju, prokurora ziņojuma laikā 2008. gada 5. jūnijā ieņemt principiālu nostāju atbilstoši ES kopējai nostājai par SKT un sniegt pienācīgu atbildi uz prokurora atzinumu, proti, aicināt Sudānu nekavējoties ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un SKT prasības;
Urges the Member States and candidate countries with a seat on the UN Security Council – i.e. Belgium, France, Italy, the United Kingdom and Croatia – to take a principled stance during the Prosecutor's briefing on 5 June 2008, in compliance with the EU Common Position on the ICC, and to respond appropriately to the Prosecutor's findings by calling on Sudan to comply immediately with UN Security Council Resolution 1593 (2005) and with the ICC's requests;
aicina arī visas citas ANO Drošības padomē pārstāvētās valstis atbalstīt jebkurus SKT prokurora lūgumus sadarboties, kurus viņš izsaka tiesas vārdā, un īpaši aicina Ķīnu, Krieviju, Dienvidāfriku un Lībiju ievērot apņemšanās, kuras tās pašas paudušas Drošības padomes 2005. gada rezolūcijā Nr. 1593, un netraucēt Drošības padomes darbībai 2008. gada 5. jūnijā;
Calls on all other States represented at the UN Security Council to support any cooperation request put forward by the ICC Prosecutor on behalf of the Court and, in particular, calls on China, Russia, South Africa and Libya to follow through on their own words under Security Council Resolution 1593 (2005) and not to obstruct the Security Council's action on 5 June 2008;
mudina dalībvalstis un ANO Drošības padomi uzstāt, lai 2008. gada maija beigās gaidāmās ANO Drošības padomes vizītes Hartumā mandātā būtu īpaši pieminēts nesodāmības aspekts un iekļauti SKT izdotie aizturēšanas orderi;
Urges the Member States and the UN Security Council to push for a specific mention of impunity and inclusion of the ICC arrest warrants in the formal terms of reference for the forthcoming visit by the UN Security Council to Khartoum at the end of May 2008;
aicina Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu aktīvi iesaistīties Darfūrā, mudinot Sudānas valdību sadarboties ar SKT prokurora biroju pašreizējo un turpmāko izmeklēšanu laikā, un aicina ES prezidējošo valsti jautājumu par Sudānas sadarbību ar SKT iekļaut darba kārtībā politiskajiem dialogiem un augstākā līmeņa sanāksmēm ar galvenajiem partneriem, piemēram, Ķīnu, ASV, Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu;
Calls on the African Union and the Arab League to engage actively in Darfur by pressing the Government of Sudan to cooperate with the ICC's Office of the Prosecutor in the current and future investigations, and calls on the EU Presidency to place Sudan's cooperation with the ICC on the agenda for political dialogues and summits with key partners such as China, the United States, the African Union and the Arab League;
aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to pašreizējiem un turpmākajiem centieniem, lai pamudinātu Sudānas valdību sadarboties ar SKT, kā arī sola interesēties par šo jautājumu un izmantot katru iespēju, lai to apspriestu ar Sudānas ierēdņiem un citiem partneriem;
Calls on the Council and the Commission to keep the Parliament regularly informed of their current and future efforts to press the Government of Sudan to cooperate with the ICC, and undertakes to remain informed on the matter and to use all available opportunities to raise the issue with both Sudanese officials and other partners;
atkārtoti uzsver, ka, netiesājot nopietnus noziegumus, nav iespējams panākt ilgstošu mieru; aicina ES novērotājus, kuri piedalās miera sarunās, uzsvērt ‐ lai panāktu tiesiskuma un cilvēktiesību pastāvīgu ievērošanu Sudānā, svarīgi ir pārtraukt nesodāmību;
Stresses once again that there can be no lasting peace without justice for serious crimes; calls on EU observers at the peace talks to stress the importance of ending impunity in building sustained respect for the rule of law and human rights in Sudan;
pauž bažas par masveida arestiem Hartumā pēc nemiernieku uzbrukuma; atgādina Sudānas valdībai par tās pienākumiem, kas izriet no Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas, saskaņā ar kuru nevienu cilvēku nevar patvaļīgi arestēt vai turēt apcietinājumā un katram cilvēkam ir tiesības uz aizstāvību, kā arī tiesības tikt tiesātam saprātīgā laikā;
Is concerned at reports of mass arrests in Khartoum following the rebel attack; reminds the Government of Sudan of its obligations under the African Charter on Human and Peoples" Rights, according to which, inter alia, no one may be arbitrarily arrested or detained and every individual has the right to a defence and to be tried within a reasonable time;
mudina Sudānas valdību ņemt vērā tās apņemšanos ievērot moratoriju saistībā ar ierobežojumiem un šķēršļiem visiem humānās palīdzības darbiniekiem; uzsver, ka vardarbības palielināšanās pēdējo mēnešu laikā ietekmē arī humānās palīdzības pasākumus, jo bandītisms un laupīšanas ir izraisījušas palīdzības piegādes samazināšanos ‐ nesen pārtikas atbalsta aģentūras bija spiestas samazināt uz pusi izsniedzamo pārtikas produktu daudzumu trīs miljoniem trūcīgo iedzīvotāju Darfūrā;
Urges the Sudanese Government to respect its commitment to a moratorium on restrictions and obstacles to all humanitarian workers; underlines that the escalation in violence over the past month has also impacted on humanitarian operations, as banditry and hijackings have led to lost aid supplies, recently forcing food agencies to halve rations to more than three million needy people in Darfur;