natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka savstarpējās atbilstības principam ir nozīme kā vienai no galvenajām KLP tiešo maksājumu koncepcijām, bet šos maksājumus ir ieteicams ievērojami vienkāršot, nemazinot to efektivitāti;
Recognises the value of the principle of cross-compliance as one of the key concepts of CAP direct payments, but that strong simplification is recommended , without reducing their effectiveness;
uzsver, ka KLP jābūt vienkāršākai, pārredzamākai un līdzsvarotākai;
Stresses the need for the CAP to be simpler, more transparent and more equitable;
norāda, ka KLP vienkāršošana nenozīmē atbalsta samazināšanu lauksaimniekiem un tradicionālo tirgus pārvaldības instrumentu likvidēšanu, prasa Eiropas Savienībai ieviest efektīvus mehānismus cenu nestabilitātes ierobežošanai nākotnē;
Points out that the simplification of the CAP need not result in less support for farmers and the dismantling of traditional market management instruments; calls for the European Union to introduce efficient mechanisms to curb price volatility with a view to the future;
uzsver, ka KLP vienkāršošanai jānotiek vienlaikus ar informācijas pasākumiem saņēmējiem, un aicina Komisiju izvērst un attīstīt informācijas pasākumus par kopējo lauksaimniecības politiku;
Stresses that simplification of the CAP must go hand-in-hand with information measures for beneficiaries, and calls on the Commission to expand and develop information measures on the common agricultural policy;
prasa nodrošināt autonomas kļūdu labošanas iespēju, kas ļautu maksājumu saņēmējiem, kuri bez nolūka pārkāpuši noteikumus, informēt iestādes, nebaidoties no soda naudām;
Calls for the possibility of autonomous error correction which would allow recipients of payments who unintentionally broke the rules to inform the authorities without becoming liable to fines as a result;
norāda, ka soda naudu sistēmai lauksaimniekiem par kļūdainiem maksājumu pieprasījumiem jābūt samērīgai un sods nav jāuzliek nenozīmīgu kļūdu gadījumā, kā arī jo īpaši tādu kļūdu gadījumā, par kurām lauksaimnieks nav vainojams;
Points out that the system of fines for farmers for errors in payment claims should be commensurate with the scale of the infringement and that penalties should not be applied in the case of minor mistakes, and particularly not in the case of errors that are not the fault of the farmer;
norāda, ka administratīvos sodus, tostarp pienākumu atmaksāt jebkuru lauksaimnieka saņemto maksājumu, nevajadzētu pamatot ar apstākļiem, pār kuriem lauksaimniekam objektīvi nav kontroles;
Points out that any administrative fines, including the obligation to pay back any payments obtained by the farmer, should not be based on circumstances objectively beyond the farmer's control;
norāda uz problēmu saistībā ar lauksaimnieku dzīvesbiedrēm, kurām ir savas atsevišķas lauku saimniecības un kurām tādēļ ir jābūt atsevišķām tiesībām un pienākumiem attiecībā uz KLP maksājumu pieprasījumiem;
Points out the problem of farmers with spouses who run separate agricultural holdings, who should therefore have separate rights and obligations with respect to claims for CAP payments;
uzskata, ka pārbaužu galvenais mērķis ir sniegt lauksaimniekiem konsultācijas un norādījumus, kā labāk un pēc iespējas nelieliem apgrūtinājumiem ievērot tiesību aktu prasības; tādēļ pārbaudes joprojām jāveic valsts iestādēm, lai nodrošinātu šo pārbaužu neatkarību un objektivitāti;
Believes that the basic aim of inspections is to give advice to farmers and put them on the right track in order to better comply with the legislative requirements with as little encumbrance as possible; inspections should, therefore, continue to be carried out by the public authorities to ensure they are independent and impartial;
uzsver, ka atbilstoši ANO datiem kopējai pārtikas ražošanai līdz 2050. gadam jāpieaug par 70 %, lai apmierinātu deviņu miljardu iedzīvotāju vajadzības;
Emphasises that, according to the UN, global food production must increase by 70% by 2050 to meet the demands of nine billion people;
uzskata, ka savstarpējās atbilstības prasības jānosaka, ņemot vērā saimniecības izmēru, lai samazinātu slogu mazajām saimniecībām, kur risks ir mazāks;
Considers that cross-compliance requirements should be laid down and should also take farm size into account so as to reduce the burden on small farms, where the risk is lower;
uzskata, ka, dalībvalstīm piemērojot sankcijas pret lauksaimniekiem par noteikumu neievērošanu, šīs sankcijas jāpiemēro pārredzamā, vienkāršā un proporcionālā veidā, ņemot vērā reālos nosacījumus uz vietas;
Insists that, when Member States apply penalties to farmers for failure to comply with regulations, these penalties must be applied in a transparent, simple and proportionate manner which takes account of the realities on the ground;
uzskata, ka normatīvo aktu prasībām SA kontrolei jābūt viegli saprotamām lauksaimniekiem un kontroles iestādēm;
Considers that the statutory requirements for CC control should be easily understandable for farmers and control authorities;
uzskata, ka pārbaužu pamatmērķis ir veicināt, lai lauksaimnieki pilnīgāk ievērotu tiesību aktus, un ar izlases veida pārbaudēm varētu samazināt vai aizstāt ikgadējās SA kontroles attiecībā uz normatīvajām pārvaldības prasībām, ja pēdējo gadu laikā pārkāpumu skaits bijis neliels;
Believes that the fundamental objective of checks is to encourage farmers to comply more fully with the law and that yearly CC controls for statutory management requirements (SMR) could be reduced or replaced by random checks, if there have only been a few infringements in recent years;
uzsver, ka prasība rīkot turpmākās pārbaudes saistībā ar nelieliem pārkāpumiem (minimālā robeža) jāsamazina līdz izlases veida paraugiem;
Emphasises that the requirement for follow-up checks in relation to small infringements (triviality limit) should be reduced to random samples;
uzskata, ka jāatceļ to normatīvo pārvaldības prasību izmantošana, kuras nevar vienkārši kontrolēt un izmērīt;
Considers that the use of statutory management requirements which cannot be simply controlled and are not measurable should be abolished;
uzskata, ka dalībvalstīm vai attiecīgi reģionālajām un vietējām iestādēm jāatļauj samazināt līdz īpašam zemākam līmenim pārbaužu kvotu, ja šajās valstīs pastāv riska analīzes regulējums, kas atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām, un ir arī pierādījumi par augsta līmeņa atbilstību;
Considers that Member States, or regional and local authorities, as appropriate, should be allowed to reduce the inspection quota to a specific lower limit if they have a risk analysis framework that complies with Community law requirements, along with evidence of high compliance;
prasa ieviest riska analīzes regulējumu, kas atbilst Kopienas tiesību aktiem katrā dalībvalstī, lai līdz īpašam zemākam līmenim samazinātu pārbaužu kvotu;
Calls for the introduction of a risk analysis framework compliant with Community law in each Member State, with a view to reducing the inspection quota to a specific lower limit;
uzskata, ka vairāk palīdzības un konsultāciju, izmantojot efektīvus informācijas un konsultāciju rīkus, piemēram, telefona palīdzības līniju vai internetu, ļautu novērst pārkāpumus un dotu dalībvalstīm līdzekli stabilai pārbaužu kvotu samazināšanai;
Considers that more help and advice through efficient information and advisory tools, such as a telephone helpline or the use of the Internet, would help prevent infringements and give Member States the means to steadily reduce their inspection quota;
uzskata, ka, lai samazinātu pārbaudes vizīšu skaitu saimniecībās, jākoordinē kontroles, ko saimniecībās veikušas vai kuras jāveic dažādām pusēm, kurām tas ir darbs vai statūtos noteikts pienākums;
Considers that the controls carried out – or due to be carried out – at farms by the various parties whose job or statutory duty it is to conduct them should be coordinated with a view to reducing the number of farm inspection visits;
uzskata, ka, lai sniegtu pēc iespējas vairāk informācijas lauksaimniekiem un patērētājiem par savstarpējās atbilstības prasībām un ieguvumiem, ko sniedz to lauksaimnieku sabiedriskās preces un pakalpojumi, kuru darbība atbilst šīm prasībām, jāizstrādā saziņas plāns par savstarpējo atbilstību;
Considers that a communication plan on cross-compliance should be drawn up in order to provide as much information as possible, for both farmers and consumers, about cross-compliance requirements and the benefits arising from the public goods and services delivered by farmers whose activities comply with those requirements;
uzskata, ka jāsamazina SA prasību skaits un jāatjaunina to darbības joma;
Considers that the number of CC requirements should be reduced and their scope updated;
prasa apstiprināt praktisku un pārredzamu rādītāju sistēmu, lai vienkāršotu novērtēšanas instrumentus SA pārbaudēm, un prasa atcelt pašreizējo sistēmu, kā arī divu vai vairāku sankciju piemērošanas iespēju par vienu kļūdu; aicina Komisiju analizēt nesamērību starp dzīvnieku identifikācijas noteikumu pārkāpumiem, kuru skaits ir apmēram 70 % no visiem pārkāpumiem, un citām prasībām, kā arī veikt attiecīgas izmaiņas;
Calls for the authorisation of a practicable and transparent system of indicators with the aim of simplifying the assessment instruments for CC checks and calls for abolition of the current system and of the possibility of two or more penalties being imposed for a single error; calls on the Commission to analyse the disproportion between infringements of animal identification regulations, accounting for some 70% of all infringements, and other requirements and to make appropriate changes;
uzskata, ka par savstarpējo atbilstību jāizstrādā vienots tiesību aktu teksts; uzskata, ka taisnīgi jāatalgo saimniecību radītie pozitīvie ārējie efekti, kas izpaužas sabiedriskajās precēs un pakalpojumos;
Considers that a single legislative text should be drawn up on cross-compliance considers that the positive externalities generated by farms, in terms of public goods and services, should be fairly remunerated;
prasa saglabāt konkrētus stingrus un precīzus SA noteikumus, kuriem dalībvalstis var piekrist un tos ievērot;
Calls for the retention of certain hard and fast CC rules, with which the Member States are able to agree and comply;
uzskata, ka lauksaimniekiem vajadzīga piekļuve funkcionējošām sistēmām, kas ļautu viņiem ērti un bez nevajadzīgas birokrātijas iesniegt tiešo maksājumu pieteikumus, parasti vietā, kur viņi dzīvo;
Considers that farmers must have access to workable systems that allow them easily and without needless bureaucracy to submit applications for direct payments, typically in the place in which they live;
uzskata, ka, lai vienkāršotu vienotā maksājuma shēmas noteikumus, vajadzētu atcelt prasību sniegt katru gadu to pašu informāciju detalizēti;
Believes that, in order to simplify the rules for the single payment scheme, the provision of the same detailed information on an annual basis should be abolished;
uzskata, ka jāsamazina pieteikumos sniedzamās informācijas apjoms, jo vajadzīgo informāciju var atrast dalībvalstu maksātājaģentūrās;
Considers that less information need be provided with applications, as the information needed can be found in the paying agencies of Member States;
prasa atļaut elastīgāku maksāšanas kārtību, kas ļautu veikt maksājumus arī pirms visu pārbaužu pilnīgas pabeigšanas;
Calls for more flexible payment arrangements to be permitted which make it possible to make payments even before all checks have been definitively completed;
mudina Komisiju pārskatīt definīciju zemei, par kuru ir tiesības pretendēt uz vienoto maksājumu, un tās interpretāciju dalībvalstīs;
Urges the Commission to examine the definition of eligible land and its interpretation in the Member States;
uzskata, ka turpmākajā sistēmā jāņem vērā vienkāršošanas principi un ka vienkāršošanai, pārredzamībai un taisnīgumam jākļūst par KLP reformas galvenajām prioritātēm;
Considers that the future system should take into account the principles of simplification and that simplification, transparency and fairness should be the key priorities of the CAP reform;
aicina Komisiju pārskatīt kontroles sistēmu un norēķinus;
Calls on the Commission to review the system of control and settlement of accounts;
uzskata, ka Komisijai jāpieņem proporcionālāka un, visbeidzot, uz risku pamatota pieeja reglamentējošās kontroles piemērošanai, atbilstības revīziju veikšanai un finansiālu korekciju piemērošanai;
Considers that the Commission should adopt a more proportionate and, ultimately, a risk-based approach to the application of regulatory controls, the conduct of compliance audits and the imposition of financial corrections;
aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, ar kuriem varētu uzlabot KLP revīziju un pārbaužu struktūru;
Invites the Commission to come forward with proposals by means of which the audit and control framework for the CAP might be improved;
uzskata, ka jānovērš lielākās pastāvošās atbalsta atšķirības starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Eiropas Savienībā un izvairītos no tirgus un konkurences kropļojumiem;
Considers that existing major disparities of direct support between the Member States must be prevented to ensure equal treatment of farmers throughout the European Union and to avoid market and competition distortions;
atzīst, ka lauksaimniekiem jāveic svarīgs darbs vides problēmu risināšanā, nosakot praktiskus pasākumus šo mērķu sasniegšanai, ieskaitot pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu samazināšanu, un uzskata, ka šo mērķu sasniegšanai labāks mehānisms ir uz rezultātu orientēti nolīgumi, nevis tiesību normas;
Recognises that, in order to cope with environmental challenges, including climate change adaptation and mitigation, farmers have an important role to play in defining the practical measures required to meet these objectives and believes that outcome agreements rather than regulation are the best mechanisms to deliver those objectives;
uzsver, ka administratīvā sloga samazināšana saistībā ar augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijām piemērotajām uzraudzības un ziņošanas prasībām padarītu šīs organizācijas pievilcīgākas lauksaimniekiem un mudinātu tos apvienoties un darboties kopīgi;
Stresses that a reduction of the administrative burden relating to monitoring and reporting imposed on producer organisations in the fruit and vegetable sector would make these organisations more attractive to farmers and encourage them to associate and act together;
uzsver, ka, veicot maksājumus saskaņā ar pašreizējo sertifikācijas sistēmu (piemēram, bioloģiskās ražošanas un vides atbalsta shēmu), pietiek tikai ar vienu revīziju;
Stresses that when payments are made due to an existing certification scheme (e.g. organic production and environment aid schemes), one audit only is sufficient;
ar bažām atzīmē augsto kļūdu līmeni dažās dalībvalstīs reģistrētajos tiešo maksājumu pieteikumos; uzsver, ka par šīm kļūdām vainojamas galvenokārt izmantotās ortofotogrāfijas ierīces, bet ne lauksaimnieki; prasa piemērot šādām kļūdām sankcijas tikai apzinātas krāpšanas gadījumos;
Notes with concern the high level of errors in applications for direct payments recorded in some Member States; stresses that these errors are attributable mainly to the orthophotographic equipment used, rather than to farmers; calls for such errors to be punished only in cases of clear attempted fraud;
uzskata, ka pirms piemērošanas lauksaimniekam jānoregulē tie tiesību akti, kas ir pretrunā ar citiem tiesību aktiem (piemēram, vides tiesību akti un vienotā maksājuma shēma);
Considers that legislation which presents a conflict with other legislation should be regularised before being imposed on the farmer (e.g. environment legislation and single payments scheme);
uzskata, ka ir jāpārskata definīcijas lauku attīstības tiesību aktos un vajadzības gadījumā tās jāpaplašina, lai nodrošinātu konsekvenci ar tiesību aktiem tiešo maksājumu jomā;
Considers that the definitions in rural development legislation should be reviewed and, if necessary, expanded in order to ensure consistency with direct payment legislation;
uzskata, ka jāpalielina pārredzamība attiecībā uz lauksaimniekiem piemērotajiem sodiem un saistībām;
Believes that transparency regarding penalties and obligations on farmers should be increased;
prasa ieviest precīzi noteiktas saistības lauksaimniekiem, lai novērstu sankciju pārredzamības trūkumu;
Calls for the introduction of precisely-defined obligations on farmers with a view to eliminating the lack of transparency regarding penalties;
vēlas skatīt šo shēmu kontroli plašākā, ilgtermiņa skatījumā, liekot lielāku uzsvaru uz galīgo ietekmi un rezultātu, nevis orientējoties uz īpašām kļūdainām likmēm saistībā ar lauku attīstības/vides pasākumiem;
Wishes to use a broader, long-term view of control of these schemes with more emphasis on the ultimate impact and outcome instead of focusing on specific error rates due to rural development/environmental measures;
aicina Komisiju izskatīt uz rezultātu orientētu nolīgumu izmantošanu kā vienkāršu un efektīvāku metodi sabiedrisko preču piegādei nākotnē;
Asks the Commission to examine the use of outcome agreements as a simple and more efficient method for the delivery of public goods in the future;
prasa ieviest vienkāršotu un konsekventu tādu rādītāju sistēmu, kuri būtu labāk saprotami un piemērojami, kā arī ļautu veikt lietderīgus novērtējumus un mazinātu birokrātiju;
Calls for the introduction of a simplified and consistent system of indicators, which would implicitly result in greater ease of understanding and application, pertinent evaluations and less bureaucracy;
uzskata, ka noteikumi attiecībā uz PVN finansēšanu no KLP II pīlāra, jo īpaši par darbībām, ko veic iestādes, kuru darbība izriet no publiskajām tiesībām, jāsaskaņo ar noteikumiem, ko izmanto struktūrfondiem;
Considers that the rules concerning eligibility of the VAT to be financed under Pillar II of the CAP, especially for activities performed by bodies governed by public law, should be harmonised with those used for the Structural Funds;
uzsver, ka KLP jāvienkāršo līdz ar tās īstenošanu, un aicina dalībvalstis samazināt birokrātiskās formalitātes potenciālajiem saņēmējiem no KLP, jo īpaši lauku attīstības jomā;
Stresses that simplification of the CAP must go hand-in-hand with simplification of its implementation, and calls on the Member States to minimise the bureaucratic formalities required of potential CAP beneficiaries, especially in the area of rural development;
aicina dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nodot potenciālo saņēmēju rīcībā sistēmas, kas garantē pārredzamību, kā arī piešķirt viņiem vajadzīgo laiku finansēšanas pieteikumu sagatavošanai un dažādu atbalsta shēmu atbilstības kritēriju ievērošanai; aicina Komisiju nodrošināt šā jautājumu pastāvīgu iekļaušanu divpusējās sarunās ar dalībvalstīm;
Calls on Member States, in their national rural development programmes, to place at the disposal of potential beneficiaries systems that guarantee transparency, and to grant them the necessary time to prepare applications for financing and meet the various eligibility criteria for the aid schemes; calls on the Commission to ensure that this matter is a permanent feature of the bilateral discussions with the Member States;
Dzīvnieku identifikācija
Animal identification
mudina Komisiju izvērtēt katrā dalībvalstī izmantoto dzīvnieku identifikācijas sistēmu un strādāt pie vienotas dzīvnieku identifikācijas sistēmas izveides, nodrošinot nevajadzīgu noteikumu atcelšanu, jo īpaši par ražotāja numuru un saimniecības numuru pārbaudēm, par vajadzīgo reģistru skaitu un atšķirību starp ražotāju un saimniecību;
Urges the Commission to examine the system of animal identification used in each Member State and to work towards a uniform system of animal identification ensuring that unnecessary regulation is removed: in particular, examination of producer numbers and holding numbers, the number of registers required and the difference between producer and holding;
prasa veikt šobrīd tik atšķirīgo dzīvnieku identifikācijas noteikumu tālejošu saskaņošanu;
Calls for far-reaching harmonisation of the currently very differentiated animal identification regulations;
uzskata, ka pēc iespējas jāvienkāršo ziņošana par aitu un kazu pārvietošanu, kā arī informācijas nosūtīšana uz datubāzēm un iestādēm, atļaujot izmantot visus saziņas līdzekļus, tostarp jaunās tehnoloģijas;
Believes that reporting on the movement of sheep and goats and the forwarding of information to databases and the authorities should be simplified as much as possible, with all communication tools being permitted, including new technologies;
uzskata, ka aitām un kazām, līdzīgi kā cūkām, pietiek ar ganāmpulka identifikāciju;
Considers that for sheep and goats, as for pigs, herd identification is sufficient;
prasa uz laiku atlikt saistības attiecībā uz aitu un kazu elektronisko identifikāciju sākot ar 2009. gada 31. decembri, ņemot vērā šādas identifikācijas pārāk lielās izmaksas ekonomiskās krīzes laikā;
Calls for deferment of the obligation on the electronic identification of sheep and goats starting from 31 December 2009, given its excessive cost in a time of economic crisis;
prasa triju gadu atbrīvojumu no savstarpējās atbilstības sankcijām saistībā ar aitu un kazu elektronisko identifikāciju, jo tā ir jauna un komplicēta tehnoloģija un lauksaimniekiem vajadzīgs zināms laiks, lai pie tās pierastu un to izmēģinātu; tādēļ aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt noteikumus;
Calls for an amnesty of three years on cross-compliance penalties relating to electronic identification of sheep and goats, given that this is a new and complex technology and will require some time for farmers to become accustomed to and road-test; further, calls on the Commission to conduct a thorough review of the regulation;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu ( 2009/2175(INI) )
European Parliament resolution of 18 May 2010 on new developments in public procurement ( 2009/2175(INI) )
ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, jo īpaši grozījumus, kas tajā izdarīti ar Lisabonas līgumu,
having regard to the Treaty establishing the European Community, with particular reference to the changes introduced by the Lisbon Treaty,
ņemot vērā Direktīvas 2004/18/EK un 2004/17/EK par publiskā iepirkuma procedūru koordinēšanu, kā arī Direktīvu 2007/66/EK par pārskatīšanas procedūrām valsts līgumu piešķiršanas jomā,
having regard to Directives 2004/18/EC and 2004/17/EC on procedures for the award of public contracts and Directive 2007/66/EC on review procedures concerning the award of public contracts,
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumu “Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” ( COM(2009)0615 ),
having regard to the Commission communication of 19 November 2009 entitled ‘Mobilising private and public investment for recovery and long term structural change: developing Public Private Partnerships’ ( COM(2009)0615 ),
ņemot vērā Komisijas 2009. gada 5. maija paziņojumu “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana ‐ godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” ( COM(2009)0215 ),
having regard to the Commission communication of 5 May 2009 entitled ‘Contributing to Sustainable Development: The role of Fair Trade and non-governmental trade-related sustainability assurance schemes’ ( COM(2009)0215 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumu “Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus” ( COM(2008)0400 ),
having regard to the Commission communication of 16 July 2008 entitled ‘Public procurement for a better environment’ ( COM(2008)0400 ),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. februāra skaidrojošo paziņojumu par to, kā Kopienas tiesību aktus attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām piemērot institucionalizētajai valsts un privātā sektora partnerībai (IVPP) (C(2007)6661),
having regard to the Commission interpretative communication of 5 February 2008 on the application of Community law on Public Procurement and Concessions to Institutionalised Public-Private Partnerships (IPPP) (C(2007)6661),