natgillin/translations-raw huggingface dataset:
stingri iesaka ES nodarbinātības iniciatīvā iekļaut savlaicīgus intervences pasākumus, lai atbalstītu bezdarbniekus brīdī, kad viņi faktiski pazaudē darbu, arī tādēļ, lai mazinātu risku, ka cilvēki vairs nevar iekļauties darba tirgū un ka tiek pazaudēts to veidotais cilvēkkapitāls;
Strongly recommends that the EU employment initiative should include early intervention in support of the unemployed at the moment when jobs are actually lost, not least in order to reduce the risk of people becoming excluded from the labour market and the loss of the human capital they constitute;
aicina dalībvalstis stiprināt atbalsta shēmas, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem darbiniekiem un darbiniekiem ar invaliditāti, izmantojot modeļu pieejas, individuālas konsultācijas, intensīvas mācības vai pārkvalifikāciju, subsidētu nodarbinātību, kā arī dotācijas pašnodarbinātajām personām un uzņēmumu darbības sākšanai; tomēr īpaši uzsver, ka šī palīdzība jāstrukturē tā, lai netiktu aizstāta tipiska nodarbinātība;
Calls on the Member States to strengthen support schemes, particularly for the low-skilled and disabled, by means of pathway approaches, personalised counselling, intensive (re-)training of workers, subsidised employment and start-up grants for the self-employed and businesses; specifically emphasises, however, that this aid must be structured in such a way that regular jobs are not replaced;
aicina Komisiju un dalībvalstis mazināt administratīvo slogu, ja tā mērķis nav strādājošo interešu aizsardzība, lai, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), atvieglotu uzņēmējdarbības vidi, tomēr uzsver, ka ir svarīgi, lai pārmaiņas neietekmētu darba ņēmēju drošību vai veselību; norāda, ka MVU sava lielā skaita dēļ ir galvenie aģenti cīņā pret bezdarbu ES; uzsver, ka, izstrādājot nodarbinātības politikas virzienus, kas skar MVU, ir svarīgi ņemt vērā MVU un teritoriju, kurās tie atrodas, konkrētās prasības;
Calls on the Commission and the Member States to eliminate administrative burdens, where they do not serve to protect workers’ interests, in order to improve the business environment, particularly for SMEs, but stresses the importance of ensuring that any changes have no implications for the safety or health of employees; points out that SMEs are, by virtue of their large number, the main agents in the struggle against unemployment in the EU; stresses the importance of taking account, when formulating the employment policies that concern them, of their specific requirements and those of the territory in which they are located;
aicina dalībvalstis ziņot par stāvokli saistībā ar elastdrošības modeļu apsvēršanu un īstenošanu;
Calls on the Member States to report on the state of play regarding thinking on and implementation of flexicurity pathways;
pauž nožēlu par Padomes un Komisijas šauro pieeju elastdrošībai; aicina Komisiju un Padomi apņemties īstenot laba darba programmu un ietvert to nākamās paaudzes integrētajās pamatnostādnēs un Eiropas Nodarbinātības stratēģijā, sekmējot darba vietu un nodarbinātības drošību strādājošajiem, uz tiesībām balstītu pieeju aktīviem darba tirgus politikas virzieniem un mūžizglītībai, kā arī visaptverošai veselībai un drošībai darbā, un sekmējot vispārējas un vienādas sociālās un strādājošo tiesības ikvienam, darba/dzīves līdzsvaru, kā arī darba un dzīves ārpus darba līdzsvarotību, uzlabojot nodarbinātības kvalitāti un labklājību darbā;
Deplores the Council's and the Commission's narrow approach to flexicurity; calls on the Commission and the Council to commit themselves to the Good Work agenda and to incorporate it into the next generation of the Integrated Guidelines and the European Employment Strategy: promoting job and employment security for workers, a rights-based approach to active labour market policies and lifelong learning, comprehensive health and safety at work, universal and equal social and workers’ rights for everyone, a work/life balance and reconciliation of work and non-work life, and improving the quality of employment and well-being at work;
aicina dalībvalstis nepieļaut darbinieku skaita samazināšanu tikai ekonomisku apsvērumu dēļ, līdz netiek darīts viss iespējamais, lai apmācītu vai pārkvalificētu strādājošos;
Calls on the Member States not to allow redundancies on solely economic grounds until every effort has been made to (re)train workers;
Jauna veida sociālais dialogs
New forms of social dialogue
uzskata, ka sociālo partneru oficiāla atzīšana jaunajā Līgumā uzskatāma par progresu, jo tajā ir atzīta šo partneru neatkarība un atkārtoti apstiprināta sociālo partneru atbalsta nozīme sociālā dialoga sekmēšanā, kā arī šajā saistībā uzsver īpašo nozīmi, kas piemīt nozaru sociālajam dialogam, kur pašlaik ir pārstāvētas 40 nozares;
Believes that the formal recognition of the role of the social partners in the new Treaty constitutes progress, as it recognises their autonomy and reaffirms the importance of their role in promoting social dialogue, and highlights here the particular importance of sectoral social dialogue, in which 40 sectors are now represented;
uzskata, ka trīspusējās augstākā līmeņa sanāksmes izaugsmes un nodarbinātības jautājumos atzīšana par institucionālu iestādi veicinās sociālo partneru iesaistīšanos ES ekonomikas politikā;
Is of the opinion that acknowledgment of the Tripartite Summit for Growth and Employment as an institutional body contributes to the involvement of the social partners in EU economic policies;
uzskata, ka Eiropas un valstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījums, lai īstenotu ES 2020. gada stratēģiju, ir jo īpaši nozīmīgs nodarbinātības mērķu sasniegšanā un elastdrošības programmas atjaunināšanā un īstenošanā;
Believes that the contribution of the European and national social partners and civil society organisations to achieving the EU2020 Strategy is particularly important with regard to reaching the employment targets and updating and implementing the flexicurity agenda;
aicina Komisiju un valstu valdības uzņemties atbildību par situāciju, kādā atrodas ’atšķirīgie’ (darbinieki, ar kuriem noslēgti netipiski vai ’ļoti netipiski’ līgumi) un nodrošināt, lai tiktu līdzsvarotas viņu un vairākuma darbinieku tiesības un prasības par sociālo aizsardzību;
Calls on the Commission and national governments to feel responsible for the situation of the ’outsiders’ (employees with atypical or ’very atypical’ contracts) and to ensure that their rights and social-protection requirements are balanced with those of the ’insiders’;
aicina sociālos partnerus Eiropas un valsts līmenī atbalstīt ieguldījumu mūžizglītības stratēģijās, kas pielāgotas tirgus prasībām, un atzinīgi vērtē ar sociālajiem partneriem jau apspriesto rīcības plānu attiecībā uz mūžizglītības attīstību zināšanu un kvalifikāciju apgūšanai;
Calls on the social partners at European and national level to support investment in learning strategies geared to market requirements and welcomes the ’Framework of actions for the lifelong learning development of competencies and qualifications’ already negotiated by the social partners;
uzskata, ka darba tirgū iekļaušanas pasākumos iesaistītajiem, kā arī tiem, kas ir iesaistīti pasākumos, kuru mērķis ir viņus sagatavot atkārtotai iekļūšanai darba tirgū, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas viņiem sniedz šos pakalpojumus vai kas viņus pārstāv, jābūt iesaistītiem to politikas virzienu izstrādē, īstenošanā un piemērošanā, kuri viņus ietekmē;
Believes that people involved in labour market inclusion measures or measures to prepare them to (re-)enter the labour market as well as civil society organisations providing these services to them or representing them should be part of the framing, implementation and delivery of policies affecting them;
norāda, ka sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījums politikas veidošanā un īstenošanā dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, tomēr kopumā ir tendence izmantot plašāku instrumentu kopumu, lai sasniegtu politikas mērķus; uzskata, ka valsts līmenī jāturpina uzlabot sociālajiem partneriem sniegto sociālās un institucionālās atzīšanas kvalitāti un tai jābūt pārliecinošākai pēc būtības, jo tā ir svarīgs viņu ieguldījuma kvalitātes faktors; tomēr jo īpaši uzsver, ka sociālā dialoga kvalitāte krasi atšķiras dažādās valstīs un dažādās nozarēs, un noteikti mudina sociālos partnerus izveidot patiesas ’sociālās partnerattiecības’ visos līmeņos;
Notes that the involvement of the social partners and civil society organisations in policy-making and implementation varies widely across the Member States, but that generally the trend is towards the use of a wider mix of instruments to pursue policy objectives; believes that the quality of the social and institutional recognition which the social partners enjoy should at national level be further enhanced and more substantial in nature, since it is an important determinant of the quality of their contribution; stresses in particular, however, that the quality of social dialogue varies greatly from country to country and from sector to sector, and strongly urges the social partners to develop a genuine ’social partnership’ at all levels;
uzskata, ka darba koplīgumi ir izrādījušies esam efektīvs nodarbinātības saglabāšanas instruments un ka tas ļauj darba devējiem un darba ņēmējiem rast efektīvākus risinājumus, lai apturētu ekonomikas lejupslīdi; šajā sakarībā atzīmē spēcīgas vienprātības nozīmi starp sociālajiem partneriem valstu sistēmās, kur ir noteikta minimāla darba tiesību aizsardzība;
Believes that collective bargaining has proven to be an effective instrument for maintaining employment and that it allows employers and employees to find efficient solutions to deal with the economic downturn; notes, in this regard, the importance of a strong consensus between the social partners in national systems where labour law protection is set to a minimum;
ir pārliecināts, ka sekmīgu sociālu dialogu darba vietā lielā mērā nosaka iespējas, kuras ir darba ņēmēju pārstāvju rīcībā attiecībā uz kvalitatīvas informācijas sniegšanu, regulāru apmācību un savlaicīgumu;
Is convinced that successful social dialogue in the workplace is largely determined by the facilities that the employee representations have with regard to quality information provision, regular training and sufficient time;
pauž pārliecību, ka valdībām ir izšķiroša nozīme, nosakot priekšnoteikumus ietverošām un iedarbīgām sarunām par darba koplīgumiem un iesaistot trīspusējas struktūras, lai valsts politikas veidošanā saskaņā ar institucionālo praksi un pietiekami lielā mērā iesaistītu sociālos partnerus, un turklāt darītu to uz vienlīdzīgiem nosacījumiem saskaņā ar valsts praksi un tradīcijām;
Is convinced that the role of governments is decisive in providing the preconditions for inclusive and effective collective bargaining and encompassing tripartite structures to involve the social partners in an institutionally formalised and substantial way, and on an equal basis, in public policy-making, in accordance with national practice and traditions;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Sociālās aizsardzības komitejai, Eiropas Nodarbinātības komitejai un dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, the European Employment Committee and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas Zaļo grāmatu par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā ( 2009/2153(INI) )
European Parliament resolution of 6 July 2010 on the Commission Green Paper on the management of bio-waste in the European Union ( 2009/2153(INI) )
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. un 192. pantu, kuros ir noteikts mērķis veicināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni,
having regard to Articles 191 and 192 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which aim to promote a high level of protection for human health and the environment,
ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā ( COM(2008)0811 ),
having regard to the Commission Green Paper on the management of bio-waste in the European Union ( COM(2008)0811 ),
ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 25. jūnijā pieņemtos secinājumus (11462/09, 2009. gada 26. jūnijs),
having regard to the conclusions adopted by the Council of the European Union on 25 June 2009 (11462/09 of 26 June 2009),
ņemot vērā 2005. gada 25. oktobra nostāju par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par atkritumu sūtījumiem OV C 272 E, 9.11.2006., 59. lpp.
having regard to its position of 25 October 2005 on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on shipments of waste OJ C 272 E, 9.11.2006, p 59.
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus ( A7-0203/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0203/2010 ),
tā kā saistībā ar Komisijas Zaļajā grāmatā popularizēto iniciatīvu rodas iespēja bioatkritumus apsaimniekošanas jomā rīkoties Kopienas līmenī;
whereas the Commission initiative promoted in its Green Paper provides an opportunity for Community action on the management of bio-waste,
tā kā pienācīga bioatkritumu apsaimniekošana ir izdevīga ne tikai no vides, bet arī no ekonomikas viedokļa;
whereas the proper management of bio-waste brings not only environmental but also social and economic advantages,
tā kā Atkritumu pamatdirektīvas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka, pieņemot konkrētu atkritumu kategoriju apsaimniekošanai paredzētas direktīvas, var noteikt īpašus vai papildu noteikumus;
whereas Article 2(4) of the Waste Framework Directive provides that specific or supplementary rules on the management of particular categories of waste may be laid down by means of individual directives,
tā kā Direktīvā 1999/31/EK par atkritumu poligoniem nav noteikts pietiekami liels skaits organisko atkritumu ilgtspējīgas apsaimniekošanas instrumentu;
whereas Directive 1999/31/EC on the landfill of waste does not provide sufficient instruments for the sustainable management of organic waste,
tā kā bioatkritumus reglamentējošie noteikumi nav iekļauti vienā dokumentā un tā kā šābrīža regulējums likumdošanas dokumentos nenodrošina bioatkritumu efektīvas apsaimniekošanas izvirzīto mērķu sasniegšanu; tā kā šā iemesla dēļ ir jāpieņem atsevišķa bioatkritumu apsaimniekošanu reglamentējoša direktīva; tā kā bioatkritumu apsaimniekošanu reglamentējošo dažādo noteikumu apvienošana vienā likumdošanas aktā jau būtu likumdošanas izcilības un labākas likumu izstrādes apliecinājums, ja tādējādi tiktu nodrošināta akta saprotamība, lielāka skaidrība, labāks monitorings un īstenošana un juridiskā noteiktība un līdz ar to arī publisko un privāto ieguldītāju ilgtermiņa paļāvība;
whereas the rules on the management of bio-waste are fragmented and the current legislative instruments are not sufficient to achieve the stated objectives of the effective management of bio-waste; whereas, consequently, a specific directive is necessary for the management of bio-waste; whereas compiling all the various rules on the management of bio-waste in a single piece of legislation would in itself be an exercise in legislative excellence and better lawmaking, whilst at the same time ensuring simplification, greater clarity and better monitoring and enforcement of implementation and legal certainty and thus guaranteeing the long-term confidence of public and private investors,
tā kā 2010. gada 15. februārī Barselonā notikušās konferences par bioatkritumu otrreizējo pārstrādi Eiropā, piedaloties arī Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam Padomes Sekretariāta 2010. gada 9. marta piezīme, Padomes dokuments 7307/10.
whereas the conclusions of the conference on the recycling of bio-waste in Europe, held in Barcelona on 15 February 2010 with the participation of the Council, the Commission and the European Parliament Note from the Council Secretariat, 9 March 2010, Council document 7307/10.
, secinājumos ir teikts, ka ir jārīkojas, lai radītu Eiropas tiesisko regulējumu bioatkritumu jomā, jo šis ir īstais brīdis, lai veicinātu šāda regulējuma pieņemšanu*;
, stated that it is necessary to act in order to create a European legislative framework on bio-waste, since this is a key moment to promote such regulation,
tā kā konkrētās direktīvas par bioatkritumiem regulējums ir jāizstrādā tā, lai to varētu attiecināt uz dažādiem šobrīd īstenotajiem apsaimniekošanas veidiem, paturot prātā, ka ir jāņem vērā daudz mainīgo faktoru un vietējo apsvērumu;
whereas a specific directive on bio-waste should have the necessary flexibility to cover the various management options available, bearing in mind that there are a large number of variables and local considerations that need to be taken into account,
norādot, ka pastāv neizpētītas tādu bioatkritumu izmantošanas iespējas, kurus apsaimnieko atbilstoši katrā valstī īstenotajai atšķirīgajai politikai; tā kā šo atkritumu dalīta vākšana ir jāuzlabo, lai resursus izmantotu efektīvi un ilgtspējīgi; tā kā bioatkritumi ir jāreģenerē vairāk, lai sasniegtu otrreizējās pārstrādes un atjaunojamās enerģijas mērķus un tādējādi veicinātu arī stratēģijas ’Eiropa 2020’ mērķu sasniegšanu, jo sevišķi, īstenojot, resursu efektivitātes galveno iniciatīvu;
noting the unexplored potential of bio-waste managed in line with widely differing policies in each Member State; whereas improved management of this waste is necessary in order to achieve the efficient and sustainable management of resources; whereas the separate collection of bio-waste should be stepped up in order to reach the targets for recycling and renewable energies and thereby contribute to achieving the goals of the EU 2020 strategy, in particular within the framework of the flagship of resource efficiency,
tā kā, atkritumus vācot dalīti, var cita starpā optimāli apsaimniekot dažus bioatkritumu veidus, piemēram, patērētāju un piegādātāju līmenī radušos virtuves atkritumus un bioloģiski noārdāmos un kompostējamos atkritumus no restorāniem, kuros izmanto vienreiz lietojamus galda piederumus;
whereas separate collection permits, in particular, the optimal management of certain types of bio-waste, i.e. kitchen waste at consumer and catering levels and also biodegradable and compostable waste from restaurants employing single-use crockery items,
tā kā, kompostējot organiskos atkritumus, var otrreiz pārstrādāt bioloģiski noārdāmos un kompostējamos produktus, kas minēti Kopienas iniciatīvā (Pirmtirgus iniciatīva),
whereas composting organic waste permits the recycling of the biodegradable and compostable products already covered by a Community initiative (the Lead Market Initiative),
tā kā bioatkritumu apstrādes standarti un komposta kvalitāte ir jādefinē ES līmenī; tā kā, reglamentējot komposta parametrus, tostarp integrēto pieeju, ar kuru panāk izsekojamību, kvalitāti un drošu izmantošanu, varēs patērētājos viest uzticību attiecīgajam produktam; tā kā komposts ir jāiedala atbilstoši tā kvalitātei, ja vien komposta izmantošanai nav negatīvas ietekmes uz augsni un gruntsūdeni, jo īpaši uz lauksaimniecības produkciju, kuru audzē šajā augsnē;
whereas EU-level quality standards need to be defined for the treatment of bio-waste and the quality of compost; whereas regulating the quality parameters for compost, including an integrated approach ensuring traceability, quality and safe use, will make it possible to build consumer confidence in this product; whereas compost should be graded in line with its quality, to the extent that the use of compost will have no detrimental effect for soil and groundwater, and in particular for the agricultural produce stemming from that soil,
tā kā mērķi, kuri tika noteikti bioatkritumu novirzīšanai no poligoniem, netiek pienācīgi īstenoti, to sasniegšanai tiesību aktos ir jānosaka papildu pamatnostādnes;
whereas, given their poor implementation, the objectives set for diverting bio-waste from landfills require additional legislative guidelines if they are to be achieved,
tā kā var būt vajadzība veikt aizsardzības pasākumus, lai novērstu to, ka komposta izmantošanas rezultātā piesārņo augsni un gruntsūdeni;
whereas protective measures can be necessary to ensure that the use of compost does not result in pollution of soil or groundwater,
tā kā, lai nekaitētu videi vai cilvēku veselībai, ir jāapsver un jāizvērtē iespējas izmantot arī nekvalitatīvu kompostu un tā kā, ES līmenī precīzi definējot iespējas izmantot nekvalitatīvu kompostu un nosakot gadījumus, kuros komposts ir uzskatāms par produktu un kuros par atkritumiem, tiktu atvieglināta dalībvalstu sapratne brīdī, kad tās pieņem lēmumus ar komposta izmantošanu saistītajā jomā;
whereas the possibilities for using poor-quality compost so as not to harm the environment or human health should also be considered and assessed, and whereas, at EU level, properly defining the possibilities for using poor-quality compost and establishing when compost is considered a product and when it is considered waste would make it easier for Member States to orient themselves when deciding on matters relating to compost use,
tā kā iniciatīva ’Resursu ziņā efektīva Eiropa’ ir viens no stratēģijas ’Eiropa 2020’ galvenajiem pasākumiem un tā kā tāpēc ir jāsekmē resursu efektivitāte; tā kā ar bioatkritumu otrreizēju pārstrādi palielina resursu efektivitāti;
whereas a resource-efficient Europe is one of the flagships of the Europe 2020 Strategy and therefore resource efficiency should be encouraged; whereas recycling of bio-waste contributes towards increasing resource efficiency,
tā kā tādu atkritumu sadedzināšana, kuros ir sadzīves atkritumi, ir mazāk efektīva; tā kā bioatkritumu sadedzināšana ir netieši veicināta direktīvā par elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamās enerģijas avotiem; tā kā bioatkritumus cīņā pret klimata izmaiņām var izmantot labāk, tos otrreiz pārstrādājot kompostā augsnes kvalitātes uzlabošanai un oglekļa piesaistīšanai, kas šobrīd direktīvā par elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamās enerģijas avotiem netiek sekmēts,
whereas moist bio-waste lowers the efficiency of incineration; whereas the incineration of bio-waste is indirectly encouraged through the Directive on Electricity Production from Renewable Energy Sources; whereas bio-waste can better contribute to combating climate change through recycling it into compost to improve soil quality and achieve carbon sequestration, which is not currently promoted by the Directive on Electricity Production from Renewable Energy Sources,
tā kā anaerobā pārstrāde, ražojot biogāzi, ir efektīvs enerģijas reģenerācijas līdzeklis, bet šajā pārstrādē iegūto digestātu var izmantot komposta ražošanai;
whereas anaerobic digestion for the production of biogas is an efficient means of energy recovery; while the digestate thereof can be used to produce compost,
tā kā galvenajam atbilstošas bioatkritumu apsaimniekošanas mērķim ir jābūt rezultātam, proti, iespējām izmantot visus bioatkritumu apsaimniekošanas tehnoloģiskos risinājumus, lai veicinātu jauninājumus, zinātnisko pētniecību un konkurētspēju;
whereas the main aim of the appropriate management of bio-waste must be the result, which means that all the technological options for the management of bio-waste can be kept open to encourage innovation, scientific research and competitiveness,