natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pauž nožēlu, ka šī stratēģijas tika ierosināta vēl pirms pabeigta pašreizējās Lisabonas stratēģijas pārskatīšana; stingri iesaka Komisijai sagatavot atklātu novērtējumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanas trūkumiem; uzsver, ka šī Parlamenta ziņojuma ieteikumus vajadzētu iekļaut jaunās stratēģijas galīgajā variantā;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
aicina nodrošināt efektīvu un plašu infrastruktūru, modernizējot transporta sistēmas, ieviešot tādus transporta risinājumus, kuri nepiesārņo vidi, uzlabojot piekļuvi dzeramajam ūdenim un kanalizācijas un atkritumu pārvaldības sistēmām, ieviešot efektīvāku vides pārvaldību un nodrošinot dabas resursu un atjaunojamās enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, lai sekmēti ekonomikas attīstību un uzlabotu kohēziju;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
ņemot vērā teritoriālās kohēzijas juridisko pamatu, ko sniedz jaunais Lisabonas līgums, mudina ES pieņemt īpašus noteikumus un attiecīgi rīkoties, lai risinātu to reģionu īpašās vajadzības, kuriem raksturīgi nopietni un ilgstoši nelabvēlīgi apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, piekrastes reģioni, salas, kalnu reģioni, pārrobežas un attālākie reģioni;
Urges the EU to adopt specific provisions and take appropriate action to meet the special needs of regions characterised by natural or demographic handicaps of a serious and permanent nature, such as coastal regions, islands, mountain regions, cross-border and outermost regions, in the light of the legal basis for territorial cohesion that the new Lisbon Treaty provides;
atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ņemts vērā sociālais aspekts, taču uzsver, ka ekonomikas pīlāram ir galvenā nozīme attiecībā uz darbavietu radīšanu, un tāpēc ir ļoti svarīgi pabeigt brīva, atvērta un strādājoša iekšējā tirgus izveidi, kas uzņēmējdarbības aprindām dotu iespēju elastīgi reaģēt uz makroekonomikas tendencēm; uzsver, ka nesenā krīze ir parādījusi, ka nevienā izaugsmes stratēģijā nedrīkst pavirši attiekties pret mērķiem sociālās aizsardzības, pakalpojumu pieejamības, nabadzības un sociālās atstumtības novēršanas, kā arī kvalitatīvu darbavietu radīšanas jomā;
Appreciates that the social dimension is taken into account in the proposal, but stresses that the economic pillar has the central role in terms of job creation and therefore it is vital to complete the free, open and functional Internal Market enabling businesses to react with flexibility to macro-economic trends; stresses that the recent crisis has demonstrated that no strategy for growth can neglect the objectives of social protection, access to services, the fight against poverty and social exclusion and the creation of quality jobs;
atzinīgi vērtē aicinājumu veidot vairāk ilgtspējīgu, augsti kvalificētu darbavietu, taču atzīst, ka jauns ekonomiskais modelis varētu izraisīt izmaksu un ieguvumu nevienlīdzīgu sadalījumu starp atsevišķām dalībvalstīm un reģioniem, un lai to nepieļautu, aicina Eiropas Savienību uzņemties atbildību un noteikt galvenās darbības jomas, kurās saskaņā ar subsidiaritātes principu Eiropas līmeņa intervence ir vispiemērotākā, lai sasniegtu vislabākos rezultātus attiecībā uz visiem;
Welcomes the call for more sustainable, smart jobs, but acknowledges that a new economic model might lead to an uneven distribution of costs and benefits among individual Member States and regions, and thus in order to prevent this happening, calls on the Union to take responsibility and identify key areas of action where, according to the principle of subsidiarity, European level intervention is the most appropriate to achieve the best results for all;
uzsver, ka pētniecība un jauninājumi ir galvenie instrumenti ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajās jomās jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem; šajā sakarībā aicina nodrošināt labāku koordināciju starp struktūrfondiem un pamatprogrammu, lai turpmāk pēc iespējas lielāki būtu ieguvumi no finansējuma pētniecībai un jauninājumiem, kā arī aicina attīstīt reģionālos jauninājumu kompleksus dalībvalstīs un starp tām;
Stresses that research and innovation are key instruments for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; is of the opinion that there must be regular investment in these fields as well as a regular assessment of the progress made on the basis of the results achieved; calls in this regard for a better coordination of the Structural Funds and the Framework Programme to maximise the benefits of the funding for research and innovation in the future and for the development of regional innovative clusters within and between Member States;
pauž pārliecību, ka izglītība un arodapmācība ir galvenie priekšnoteikumi ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajā jomā jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress;
Is convinced that education and training are the fundamental preconditions for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; believes that investment has to be regularly ensured in this domain and that progress on achievements must be regularly assessed;
atzīst, ka struktūrpolitikas virzienu apstiprināta uzdevumu struktūra jau pirmajos izveidošanas gados bijusi sekmīga; plānošanas ticamības dēļ aicina saglabāt gan šo struktūru, gan dalītas pārvaldības principu; atzīst, ka 2020. gada mērķu pieņemšanas dēļ varētu būt vajadzīga mērķu satura pielāgošana;
Acknowledges that the established structure of objectives in the structural policies has proven a success during its first years; calls for the sake of planning reliability for the perpetuation of this structure as well as for the perpetuation of the principle of shared management; acknowledges that an adjustment of the objective contents might be necessary for an adaption to the 2020 goals;
atzīmē, ka infrastruktūras problēmas Eiropā, jo īpašu lauku reģionos, joprojām ir ļoti atšķirīgas, un tas kavē ES izaugsmes potenciālu un iekšējā tirgus sekmīgu darbību; uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi šajā jautājumā un uzskata, ka jārada patiesi līdzvērtīgi konkurences apstākļi transporta, enerģētikas, telekomunikāciju un IT infrastruktūras jomā, šos uzdevumus vajadzētu iekļaut stratēģijā un arī nākotnē tiem jāpiešķir nozīmīga loma kohēzijas politikā;
Notes that infrastructural deficiencies, particularly in rural regions, still vary considerably across Europe, blocking its growth potential and the smooth functioning of the Internal Market; stresses the importance of cross-border cooperation in this respect and believes that a true level playing field in transport, energy, telecommunications and IT infrastructure needs to be created, should be included in the strategy and continue to be a vital part of the cohesion policy;
atzīst, ka ES budžetam ir jābūt galvenajai nozīmei stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata, ka kohēzijas politika ar tās mērķtiecīgo stratēģisko pieeju, stingrajiem un saistošajiem izpildes noteikumiem, individuāli pielāgotām intervencēm, kā arī uzraudzības un tehnisko palīdzību, ir iedarbīgs un efektīvs mehānisms, lai īstenotu stratēģiju “ES 2020”;
Recognises that the EU Budget must play a central role in achieving the EU 2020 targets; considers that cohesion policy due to its strategic focus, strong and binding conditionality, tailor-made interventions, and monitoring and technical assistance, is an efficient and effective mechanism for EU2020 strategy delivery;
atzīmē, ka jo īpaši attiecībā uz pieeju platjoslas infrastruktūrai lauku apgabalos ir liela atpalicība, kas jānovērš atbilstoši Digitālajā programmā noteiktajiem uzdevumiem, lai sekmētu šo reģionu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
atzinīgi vērtē struktūrfondu lomas novērtēšanu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai pastāvīgu finansiālo piešķīrumu avots, bet arī spēcīgs instruments visu Eiropas reģionu ekonomikas attīstībai.
Welcomes the recognition of the role of the Structural Funds in the delivery of the EU2020 goals; stresses, however, that the cohesion policy is not just the source of stable financial allocations but is also a powerful instrument for the economic development of all of Europe's regions.
Tās galvenie mērķi ‐ reģionālo atšķirību novēršana un reālas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ieviešana Eiropā ‐ un principi ‐ integrēta pieeja, vairāku līmeņu pārvaldība un reāla partnerība ‐ ir izšķirošie papildu elementi stratēģijas panākumu nodrošināšanai, un šos principus vajadzētu ar to saskaņot;
Its main goals - overcoming the disparities between regions and introducing real economic, social and territorial cohesion in Europe - and principles - an integrated approach, multi-level governance and real partnership - are key complementary elements for the success of the strategy and should be coordinated with it;
uzsver, ka spēcīgai un labi finansētai kohēzijas politikai, kas aptver visus Eiropas reģionus, jākļūst par stratēģijas “ES 2020” galveno elementu; uzskata, ka šī politika ar tās horizontālo pieeju ir priekšnosacījums stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanai, kā arī sociālas, ekonomiskas un teritoriālas kohēzijas nodrošināšanai visā ES; noraida visus mēģinājumus kohēzijas politiku pārņemt valstu kontrolē un aicina ES budžeta pārskatīšanā pilnībā atbalstīt reģionālo dimensiju;
Emphasises that a strong and well-financed cohesion policy, embracing all European regions, must be a key element of the EU2020 Strategy; believes that this policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for the successful delivery of the EU2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion in the EU; rejects all attempts to renationalise the cohesion policy and asks for the regional dimension to be fully supported in the review of the EU budget;
uzsver, ka īstenošanas mehānismu savlaicīgai noteikšanai ir ļoti svarīga nozīme stratēģijas “ES 2020” sekmīgā īstenošanā;
Stresses that the timely definition of delivery mechanisms is of pivotal importance for the success of the EU 2020 Strategy;
uzsver, ka kohēzijas politika nav pakārtota stratēģijai “ES 2020”; uzsver, ka, lai arī kohēzijas politikas prioritātes būtu jāsaskaņo ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem, ir jāpieļauj pietiekama elastība, lai ņemtu vērā reģionālās īpatnības un atbalstītu vājāk attīstītos un trūcīgākos reģionus to centienos atrisināt sociālekonomiskās problēmas, nelabvēlīgos apstākļus un samazināt nevienlīdzību;
Stresses that the cohesion policy is not subordinated to the EU2020 Strategy; highlights that whilst the cohesion policy's priorities should be aligned with the EU2020 objectives, sufficient flexibility should be allowed to accommodate regional specificities and support the weaker and neediest regions to overcome their socio-economic difficulties, natural handicaps and reduce disparities;
aicina uzlabot stratēģijas “ES 2020” pārvaldes sistēmu salīdzinājumā ar Lisabonas stratēģiju; iesaka to veidot un Kohēzijas un struktūrfondu izmantošanā īstenot saskaņā ar vairāku līmeņu pārvaldības principu, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu plašāku līdzdalību; uzsver, ka šāda līdzdalība varētu būt saistīta arī ar nolīgumu noslēgšanu par vairāku līmeņu pārvaldību;
Asks for an improved governance system in the EU2020 Strategy compared to the Lisbon Strategy; recommends its design and implementation, while using Cohesion and structural funds, according to the multi-level governance principle so as to ensure the greater involvement of local and regional authorities and civil society stakeholders; stresses that this involvement could include the adoption of multi-level governance agreements;
uzskata, ka stratēģijai “ES 2020” jābūt neatņemamai sastāvdaļai teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanā, kas kā jauns mērķis iekļauts Lisabonas līgumā, uzskata, ka vietējās iniciatīvas pārrobežu sadarbībai rada teritoriālās kohēzijas iespējas, kas līdz šim nav pietiekami izmantotas; aicina Komisiju savos priekšlikumos par turpmākajiem teritoriālās sadarbības pasākumiem detalizētāk noteikt makroreģionu stratēģiju nozīmi;
Considers that the EU2020 strategy must be an integral part in the achievement of the goal of territorial cohesion, included as a new objective in the Lisbon Treaty; believes that local initiatives for cross-border cooperation offer a potential for territorial cohesion which has as yet not been sufficiently exploited; invites the Commission to set out the role of the macro-regions strategies in greater detail in its proposals for the future territorial cooperation arrangements;
norāda, ka spēcīgāks stratēģijas teritoriālais aspekts, ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, līdz ar reģionālo un vietējo varas iestāžu un Struktūrfondu regulā minēto partneru tiešu iesaistīšanos attiecīgo programmu plānošanā un īstenošanā, ļaus panākt lielāku līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem visos tās līmeņos, kā arī labāku informētību par mērķiem un to rezultātiem; turklāt uzskata, ka reģioni ir pastāvīgi jāatbalsta, izstrādājot novatoriskus finanšu instrumentus, lai varētu saglabāt to lomu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;
Points out that a stronger territorial dimension of the strategy, considering the specificities and different development levels of the European regions, with the direct involvement of regional and local authorities and partners as referred to in the Regulation on the Structural Funds in the planning and implementation of the relevant programmes, will lead to a greater sense of ownership of its goals at all levels and ensure a better awareness of objectives and outputs on the ground; believes, in addition, that the regions need to be continuously supported by developing innovative financial instruments so that their role in achieving the objectives of the Lisbon Strategy can be maintained;
uzsver, cik svarīgas stratēģijas “ES 2020” mērķiem ir zināšanas gan par vietējo, gan par reģionālo stāvokli; tāpēc uzskata par svarīgu nodrošināt kopīgas statistikas sniegšanu, kā arī spēju iegūt rādītājus gan vietējā, gan reģionālajā līmenī;
Stresses the importance of ground-level knowledge, both locally and regionally, for the objectives of the EU2020 Strategy; to this end, considers it essential to ensure the provision of joint statistics, as well as reading capacity in respect of the indicators, at both local and regional level;
norāda uz pilsētu nozīmīgo lomu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; mudina stratēģijas “ES 2020” prioritāšu īstenošanā ņemt vērā to pieredzi un ieguldījumu, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām, sociālo integrāciju, demogrāfiskām pārmaiņām un ieguldījumiem ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā, enerģētikas, transporta, ūdens apsaimniekošanas, veselības aprūpes, sabiedrības drošības u.c. jomās; piekrīt Padomes secinājumu projektam, ka reģioni ir jāiesaista turpmākajā stratēģijā par izaugsmi un darbavietām; tā kā stratēģijas īstenošana šajā jomā ir jāveic sadarbībā ar reģioniem un pilsētām, ierosina, ka Komisijai un Padomei būtu jāņem vērā Reģionu komitejas ieteikums par stratēģiju “ES 2020”;
Points out the key role of cities in achieving the EU2020 goals; urges that their experience and contribution be taken into account in implementing the EU2020 priorities, especially as regards climate change, social integration, demographic change and investments in sustainable economic development, energy, transport, water management, health care, public safety etc; agrees with the Council's draft conclusions that regions are to be involved in the future growth and jobs strategy; since any strategy in this field is to be executed in cooperation with regions and cities, suggests that the Commission and Council take into account the advice of the Committee of the Regions on the EU 2020 Strategy;
sagaida, ka Komisija piedāvās konkrētus, uz integrētu pieeju balstītus priekšlikumus sinerģijas radīšanai starp kohēzijas politiku un pastāvošajiem nozaru politikas virzieniem; iesaka racionalizēt programmu mērķus, instrumentus un administratīvās procedūras, kā arī saskaņot šo politiku programmu ilgumus;
Expects the Commission to present concrete proposals for creating synergies between the cohesion policy and existing sectoral policies according to an integrated approach; recommends rationalisation of the objectives, instruments and administrative procedures of the programmes and alignment of the programme duration of these policies;
tomēr uzskata, ka Eiropas Savienībai par saviem galvenajiem finansēšanas mehānismiem vajadzētu turpināt izmantot Kohēzijas fondu un struktūrfondus, kam ir vispāratzītas un iedarbīgas īstenošanas metodes; uzskata par nevajadzīgu radīt jaunus, atsevišķus tematiskos fondus, lai risinātu stratēģijas “ES 2020” mērķus, un uzskata, ka šie mērķi būtu jāiekļauj kohēzijas un lauku attīstības politikas virzienos;
Believes, however, that the Union should continue to use, as its main financing mechanisms, the Cohesion Fund and structural funds, which have well-established and operational delivery methods; considers it unnecessary to create new separate thematic funds to address the EU2020 goals and instead deems that they should be included in cohesion and rural development policies;
iesaka nākotnes tiesiskajā regulējumā paredzēt vienkāršāku pieeju struktūrfondu izmantošanai; uzsver, ka noteikumu un procedūru saskaņošanas rezultātā un ņemot vērā paraugprakses modeļus, varētu būt iespējams vienkāršot īstenošanas sistēmas un veicināt finansējuma iespējamo saņēmēju piedalīšanos ES līdzfinansētās programmās;
Recommends the adoption of a simplified approach to the use of the Structural Funds in the future regulatory framework; highlights that the harmonisation of rules and procedures as well as taking into account best practice models, may lead to simplified delivery systems and encourage participation by potential beneficiaries in EU co-funded programmes;
iesaka Komisijai sagatavot gada pārskatu par stratēģijas “ES 2020” prioritātēm, pamatojoties uz tās īstenošanā gūtajiem rezultātiem, ņemot vērā jebkādas pārmaiņas sākotnēji paredzētajos nosacījumos un nosakot jaunas prioritātes, kas cieši saistītas ar pastāvīgām pārmaiņām vietējā, reģionālajā un globālajā līmenī;
Recommends that the Commission undertake an annual review of the priorities of the EU-2020 Strategy, on the basis of the results obtained in implementing it and taking account of any alterations in the conditions as initially envisaged and the identification of new priorities as closely bound up with changes of a permanent nature at local, regional and global level;
aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt Parlamentam strukturētu darba programmu stratēģijas īstenošanai un turpmāk ‐ skaidrus īstenošanas novērtējumus; turklāt aicina izstrādāt precīzu darba dokumentu, norādot attiecības starp stratēģiju un kohēzijas politiku;
Calls on the Commission to present to the Parliament as soon as possible a structured working programme for the implementation of the Strategy and, in the future, clear implementation assessments; moreover calls for a clear working document setting out the relationship between the Strategy and the Cohesion policy;
uzskata, ka Reģionu komitejai, izmantojot Lisabonas stratēģijas īstenošanas uzraudzības forumu, vajadzētu turpināt uzraudzīt progresu saistībā ar turpmāko stratēģiju “ES 2020”, un ka dalībvalstis vajadzētu aicināt ik gadu strukturētā veidā ziņot par sasniegto progresu;
Considers that the Committee of the Regions, through its Lisbon Monitoring Platform, should continue monitoring progress on the ground of the future EU2020 strategy and that Member States should be asked to report yearly, in a structured manner, on the progress made;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Vidusjūras reģiona valstu savienību ( 2009/2215(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the Union for the Mediterranean ( 2009/2215(INI) )
ņemot vērā Barselonas deklarāciju, kas pieņemta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences laikā, kura norisinājās Barselonā no 1995. gada 27. līdz 28. novembrim un kurā tika izveidota Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība,
having regard to the Barcelona Declaration adopted at the Euro-Mediterranean Conference of Ministers of Foreign Affairs, held in Barcelona on 27 and 28 November 1995, establishing a Euro-Mediterranean partnership,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Barselonas process ‐ Vidusjūras reģiona valstu savienība” ( COM(2008)0319 ),
having regard to the Commission Communication to the European Parliament and the Council entitled ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ ( COM(2008)0319 ),
ņemot vērā “Barselonas procesa ‐ Vidusjūras reģiona valstu savienības” apstiprināšanu Briseles Eiropadomes laikā, kas norisinājās 2008. gada 13. un 14. martā,
having regard to the approval of the ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ by the Brussels European Council of 13 and 14 March 2008,
ņemot vērā Parīzes samita, kas norisinājās Parīzē 2008. gada 13. jūlijā, deklarāciju par Vidusjūras valstīm,
having regard to the Declaration of the Paris Summit for the Mediterranean, held in Paris on 13 July 2008,
ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu savienības ārlietu ministru sanāksmes, kas norisinājās Marseļā 2008. gada 3. un 4. novembrī, nobeiguma deklarāciju,
having regard to the final statement issued at the meeting of Ministers of Foreign Affairs of the Union for the Mediterranean, held in Marseille on 3 and 4 November 2008,
ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asamblejas (EVPA) prezidija Parīzes (2008. gada 12. jūlijs), Kairas (2009. gada 22. novembris) un Rabatas (2010. gada 22. janvāris) deklarāciju,
having regard to the statements issued by the Bureau of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly (EMPA) at its meetings in Paris (12 July 2008), Cairo (22 November 2009) and Rabat (22 January 2010),
ņemot vērā 2009. gada 19. oktobrī notikušā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomju un līdzīgu Aleksandrijas iestāžu samita nobeiguma deklarāciju,
having regard to the final declaration of the Euro-Mediterranean Summit of Economic and Social Councils and Similar Institutions, held in Alexandria on 19 October 2009,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona valstu politiku un jo īpaši 2007. gada 15. marta OV C 301 E, 13.12.2007., 210. lpp.
having regard to its previous resolutions on the European Union's Mediterranean policy, in particular those of 15 March 2007 OJ C 301 E, 13.12.2007, p.
ņemot vērā Marakešā, 2009. gada 11. un 12. novembrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu otrās ministriju konferences secinājumus par sieviešu lomas sabiedrībā stiprināšanu,
having regard to the conclusions of the Second Euro-Mediterranean Ministerial Conference on Strengthening the Role of Women in Society, held in Marrakesh on 11 and 12 November 2009,