natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka Komisijas Ekonomikas atlabšanas plāns attiecībā uz enerģijas projektiem ir slikti izstrādāts, jo saskaņā ar to atbalsts jāpiešķir gandrīz vienīgi milzīga apjoma enerģijas un telekomunikāciju koncerniem, pametot novārtā citus nozīmīgus pārmaiņu partnerus, piemēram, MVU, zaļo tehnoloģiju uzņēmumus, kā arī ES pilsētas un reģionus; kritizē to, ka Komisija Ekonomikas atlabšanas plānā paredz smagu atkarību no projektiem, kas vēl nav gatavi konkrētiem ieguldījumiem nākamajos divos gados, un plāns ir neobjektīvs attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, kā arī enerģijas infrastruktūru, jo šīm jomām vēl nepieciešami daudzi gadi, lai saņemtu nepieciešamās atļaujas, tādējādi atstumjot plašu atjaunojamo enerģiju tehnoloģiju spektru, kā arī celtniecības nozari, ko varētu laicīgi aktivizēt stratēģiskā partnerībā ar ES pilsētām un reģioniem, tādējādi nodrošinot uzlabojumus nodarbinātības jomā jau vistuvākajā laikā;
Notes that the Commission's Economic Recovery Plan concerning energy projects is badly designed because it is allocating state aid almost exclusively to the big energy and telecom oligopolies, thus leaving out important partners for change like SMEs, green-tech companies and EU cities and regions; criticises the fact that the Commission's ERP relies heavily on projects not ready for concrete investment in the coming two years, and has a strong bias towards CCS and energy infrastructure, which will need years for the necessary authorisations, at the expense of a broad range of renewable energy technologies and the building sector, which could be quickly activated in a strategic partnership with EU cities and regions thus having a real short-term impact on employment;
norāda uz to, ka Jaunās vienošanās ieguldījumiem jābūt vērstiem arī uz efektivitātes uzlabošanu un citu resursu, ne tikai naftas, aizstāšanu, kas varētu izsīkt īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi traucējot attiecīgo nozaru izaugsmei, piemēram, informācijas, komunikāciju un izklaides nozaru izaugsmei; atzīmē, saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem milzīgi ieguvumi efektivitātes jomā ir panākami attiecībā uz tādiem materiāliem, kas samazinātu atkritumu daudzumu, izmaksas un atkarību no resursiem;
Points out that New Deal investment should also aim at efficiency gains and substitution for resources other than oil, some of which are likely to become scarce in the short-to-medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
norāda uz to, ka Jaunā zaļā vienošanās jāizmanto arī sociālās krīzes risināšanai, veicot lielus ieguldījumus sociālajos pakalpojumos, jo īpaši izglītības un veselības jomā, nozīmīgi palielinot skolotāju skaitu un uzlabojot fiziskos mācību apstākļus mūsu bērniem un studentiem, jo tie visi ir ieguldījumi, kas atmaksāsies nākotnē;
Points out that a Green New Deal should also tackle the social crisis through massive investment in social services, in particular education and health, by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning for our children and students, all of which is an investment that will pay back in the future;
uzskata, ka Lisabonas stratēģijas nesasniegs savus mērķus, ja spēcīga sociālā dimensija netiks integrēta vienotajā tirgū; mudina Padomi sagatavot pamatu minimālo algu konverģences un sociālo tiesību politikai vidējā termiņā; uzskata, ka virsstundu darba laika samazināšanas politika varētu veicināt jaunu darba vietu radīšanu un iespēju vienlīdzīgāku sadali;
Believes that the Lisbon Strategy will not achieve its aims without providing for a strong social dimension to be integrated into the single market; urges the Council to prepare the ground for a policy of convergence of minimum salaries and of social rights in the medium term; believes that a policy of reducing overtime-work can contribute to creating jobs and sharing opportunities more fairly;
aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas Sociālais fonds tiek izmantots pārkvalificēšanās un nodarbinātības iespēju veicināšanai, kā arī sociālās integrācijas pasākumiem, lai pārvarētu krīzes izraisītās visgrūtākās sociālās problēmas; stingri pieprasa, lai šajos politikas virzienos tiktu integrēts dzimumu līdztiesības aspekts;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund focuses on retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the worst social effects of the crisis; strongly demands that gender equality be mainstreamed in these policies;
Zaļās atlabšanas programmas finansēšana
Financing a green recovery programme
mudina, ka pēc vispārēja noteikuma, finansisti ir jāpadara par sev atbilstīgā uzdevuma pildītājiem — viņiem jākalpo ekonomiskajai attīstībai un labklājībai, un vēlētos, lai visa nodokļu maksātāju nauda un valsts garantijas, kas iztērētas atlabšanas programmām būtu paredzētas, lai atbalstītu pāreju uz energoefektīvu, uz atjaunojamiem enerģijas avotiem balstītu, kodolbrīvu, sociāli taisnīgu un tālredzīgu ekonomisku attīstību;
Urges, as a general rule, that financiers be subordinated to their proper role as servants of economic development and well-being, and wishes all public money and public guarantees spent on the recovery programmes to be earmarked for facilitating the transition to an energy-efficient, renewable-based, nuclear free, socially just and future-aware economic development;
atzīmē, ka subsīdijas sliktām privātām bankām vai sliktām valsts bankām, lai tās atbalstītu privātas bankas ar bīstamiem aktīviem ir nekas cits, kā vien nodokļu maksātāju naudas pārvietošana uz problemātiskām bankām; iesaka, ka tā vietā, kad vien iespējams, valsts atbalsts jāpiešķir caur līdzdalību akciju kapitālā;
Notes that subsidies for private bad banks, or public bad banks to support private banks with toxic assets, means simply transferring taxpayers' money to troubled banks; recommends, instead, whenever necessary, that public support be given through normal equity participation;
atzīmē, cik nozīmīga ir 2009. gadā plānotā budžeta pārskatīšana, kurā jābūt drosmīgiem priekšlikumiem par pārmaiņām programmu izstrādē, veicot daudzgadu programmu vidusposma pārskatu, lai reaģētu uz krīzes netiešo ietekmi un ņemtu vērā lielos izaicinājumus saistībā ar klimata pārmaiņām;
Notes the importance of the budgetary review planned for 2009, which should include bold proposals for a shift in programming at the time of the mid-term review of the multi-annual programmes to respond to the repercussions of the crisis and take into account the huge challenges posed by climate change;
uzskata, ka EIB — ES finanšu darba rīkam un lielākajam sabiedriskajam aizdevējam pasaulē ir jābūt izšķirošai nozīmei, nodrošinot atlabšanai paredzēto kapitālu; mudina būtiski palielināt dalībvalstu, kā EIB akcionāru iemaksas tās kapitālā, lai EIB aizdevumu iespējas būtu daudz lielākas, tādējādi veidojot lielāku sviras efektu attiecībā uz ieguldījumu apjomu, vienlaicīgi uzlabojot projektu kontroli saistībā ar to atbilstību ilgtspējības mērķiem;
Believes that the EIB, the financial arm of the EU and biggest public lender in the world, has a key role to play in providing capital for the recovery; urges that paid-in capital of the Member States as the EIB's shareholders be significantly increased in order to have a far greater EIB lending capacity, thus constituting a much higher leverage effect on the volume of investments, while at the same time improving sustainability-compliance control over the projects;
uzskata, ka pašreizējos apstākļos jāatļauj EIB izmantot ECB refinansēšana; norāda uz to, ka, ECB refinansējot 2 % apmērā EIB varētu palielināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru ar 5 miljardiem eiro, kurus izmantotu kā procentu subsīdijas, kas kopumā veidotu 250 miljardu bezprocentu kredītu valsts vai privātiem investoriem zaļiem ieguldījumiem un avangardiskām tehnoloģijām, tādējādi palīdzot klimata pārmaiņu mazināšanā un saistīto izmaksu samazināšanā;
Believes that the EIB should be allowed, under current circumstances, to use refinancing by the ECB; points to the fact that - assuming a refinancing rate by the ECB of 2% - the EIB could leverage with EUR 5 billion used as interest subsidies, a total of EUR 250 billion interest-free credits to public or private investors for green investment and front-runner technologies, thus helping to mitigate climate change and reducing related costs;
aicina sākt 2020 Marguerite fonda, kas paredzēts tiešiem ieguldījumiem Eiropas līmeņa infrastruktūras un enerģijas projektiem, darbību, cik drīz vien iespējams, un ierosina ievadīt tajā naudu no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna budžeta, lai panāktu maksimālu atmaksāšanos un straujus rezultātus; aicina parakstīt saprašanās memorandu starp Parlamentu un citām Eiropas iestādēm, lai nodrošinātu, ka ieguldījumi nonāk patiesi ilgtspējīgos projektos;
Calls for the 2020 Marguerite Fund, which is meant to provide direct equity to infrastructure and energy projects of European interest, to be made operational as soon as possible and proposes to inject money from the European Recovery Plan budget therein for maximum leverage and quick results; calls for a memorandum of understanding between Parliament and the other European institutions to be signed in order to ensure investment in truly sustainable projects;
vēlētos, lai Komisija sagatavo priekšlikumus par ES līmeņa nodokļu politiku attiecībā uz enerģiju, kas panāktu gan ražošanas un patēriņa pārorientēšanu, izslēdzot klimatam bīstamus ražojumus un pakalpojumus, gan novirzītu nodokļu smagumu no darbaspēka uz enerģiju;
Wishes the Commission to come forward with proposals to enhance EU-wide energy taxation, which would both help reorient production and consumption away from climate-endangering products and services and allow a shift of taxation away from a labour-base towards an energy-base;
mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES līmeņa nodokli finanšu darījumiem, kas palīdzētu finansēt ieguldījumus jaunattīstības valstīs, lai tās varētu pārvarēt krīzes smagākās sekas un turpināt savu virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;
Urges the Commission to present proposals on the introduction of an EU-wide financial transaction tax that could help finance investment in developing countries in order to overcome the worst consequences of the crisis and keep track towards the achievement of the Millennium Development Goals;
lūdz pārveidot ANO nodokļu komiteju par starpvaldību struktūru, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina reformēt Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību, lai nodrošinātu tās lēmumu publiskumu, pārredzamību un piesardzības principa ievērošanu;
Asks for the upgrade of the UN tax committee into an intergovernmental body in order to deal with tax evasion and avoidance; asks for the reform of the governance of the accounting standard setters body (IASB) in order to ensure public accountability, transparency and respect for the precautionary principle;
Atjaunotā Lisabonas stratēģija
A renewed Lisbon strategy
norāda uz to, ka atklātā koordinācijas metode, kas deviņus gadus bija Lisabonas stratēģijas pamatā, ir parādījusi savu vājumu, saskaroties ar jaunām starptautiskām un iekšējām problēmām, ar kurām jāsaskaras Eiropas Savienībai;
Points out that the open method of coordination, on which the CityplaceLisbon strategy has been based for nine years, has revealed its limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union;
uzskata, ka ES vadītājiem īstermiņā ir jāvienojas par jaunas saistošas sistēmas ciešākai ekonomikas politikas koordinēšanai izveidošanu, kā arī vidējā termiņā ir jāizveido pienācīga kopēja ekonomikas politikas struktūra; lūdz Komisiju līdz 2009. gada beigām iesniegt Lisabonas stratēģijas pagājušo deviņu gadu visaptverošu novērtējumu; šajā sakarā uzsver, ka nav pašsaprotams tas, kā izmērīt Lisabonas stratēģijas sasniegumus un noteikt, kādi indikatori būtu atbilstoši, lai noteiktu „progresu”; atgādina, ka ekonomiskā izaugsme nav galīgais sasniegums un IKP/NKI rādītājus nevar uzskatīt par piemērotiem kritērijiem labklājības noteikšanai;
Believes that a new a binding framework for closer economic policy coordination should be agreed upon in the short run by EU leaders and a proper common economic policy of the EU set up in the medium term; asks the Commission for a thorough evaluation of the past nine years of the Lisbon strategy to be presented before the end of 2009; emphasises in this context that it is not at all self-evident how to measure the success of the Lisbon Strategy and which indicators would be appropriate ways to measure 'progress'; recalls that economic growth is not an end in itself and GDP/GNI figures cannot be seen as an appropriate benchmark for welfare;
mudina pievienot jaunus Lisabonas procesa uzraudzības rādītājus, tostarp dzīves kvalitātes rādītājus; šajā sakarā atzinīgi vērtē vairāku Komisijas direktorātu darbu, izstrādājot jaunus kvalitātes rādītājus; aicina Padomi, dalībvalstis un Komisiju izvērtēt to politikas pasākumus un valstu plānus saistībā arī ar tādiem rādītājiem kā CO2 emisijas, tautsaimniecības enerģijas intensitāte, nabadzības riska rādītāji un bioloģiskās daudzveidības zaudēšana;
Urges that new indicators to monitor the Lisbon process be added, including quality-of-life indicators; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission Directorates General in developing new qualitative indicators; calls on the Council, the Member States and the Commission to assess their policy measures and national plans also with indicators such as CO2-emissions, energy intensity of the economy, risk-of-poverty rate and loss of biodiversity;
aicina Komisiju nākamajā valstu ekonomikas atveseļošanas programmu novērtējumā izmantot šādus rādītājus un iestrādāt tos Komisijas uzraudzības sistēmā, tādējādi iegūstot visaptverošāku un atbilstīgāku priekšstatu par panākumiem un trūkumiem saistībā ar Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju;
Calls on the Commission to use such new indicators in upcoming evaluations of the National Recovery Programmes and incorporate them in the Commission's monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes and shortcomings of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
aicina Komisiju pārskatīt Lisabonas stratēģijas līdzekļu iedalīšanas sarakstu, kurš nosaka struktūrfondu līdzekļu izmantošanu dalībvalstīs un reģionos, saistībā ar jaunajiem rādītājiem, kā arī dzēšot no tā kategorijas, kas vairo kaitējumu klimatam;
Calls on the Commission to revise the Lisbon earmarking list, wich determines the use of structural funds in Member States and regions, in the light of new indicators and by deleting categories that cause additional damage to the climate;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Reģionu komitejai un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the placePlaceNameMemberPlaceType States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
iesniedza Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov un Kyriacos Triantaphyllides
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov and Kyriacos Triantaphyllides
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ieguldījumu Eiropadomes 2009. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju
European Parliament resolution on the input to the Spring 2009 European Council in relation to the Lisbon Strategy
ņemot vērā Kopienas Lisabonas programmas 2008.‑2010. gadam īstenošanu (COM(2008)0881),
having regard to the implementation of the Commission’s Community Lisbon Programme 2008-2010 (COM(2008)0881),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas ārējo dimensiju (COM(2008)0874),
having regard to the Commission’s communication on the external dimension of the CityplaceLisbon strategy for growth and jobs (COM(2008)0874),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Lisabonas stratēģijā paredzēto strukturālo reformu īstenošanu Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā (COM(2009)0034),
having regard to the Commission’s communication on the implementation of the Lisbon Strategy Structural Reforms in the context of the European Recovery Plan (COM(2009)0034),
ņemot vērā 27 dalībvalstu iesniegtās Lisabonas reformu valsts programmas,
having regard to the 27 National Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
Neoliberālisma sekas — sociālo un ekonomisko apstākļu pasliktināšanās
The consequences of neoliberalism: worsening of social and economic conditions
uzsver, ka ES ir palielinājusies nabadzība, nestabili darba apstākļi un nevienlīdzība un ka šī situācija varētu vēl pasliktināties, ņemot vērā to, ka pēdējās prognozes liecina par ekonomisko lejupslīdi un bezdarba pieaugumu, aptuveni 3,5 miljoniem cilvēku 2009. gadā zaudējot darbu;
Stresses that the EU has suffered an increase in poverty, precarious work and inequalities, a situation that could worsen, given that the latest forecasts show a trend towards recession and an increase of about 3½ million people unemployed in 2009;
atgādina, ka nabadzība, darba apstākļu nestabilitāte un nevienlīdzība pieaug pirms ekonomiskās un finanšu krīzes padziļināšanās; tādēļ noraida jebkādus mēģinājumus skaidrot pašreizējos sociālos un ekonomiskos apstākļus, pamatojoties uz ekonomisko krīzi;
Recalls that the increase in poverty, precarious work and inequalities is prior to the deepening of the economic and financial crisis; rejects, therefore, any attempts to use the current economic crisis as the justification for the current social and economic conditions;
nosoda un noraida ES mēģinājumus mistificēt krīzes patiesos cēloņus un attaisnot ne tikai kapitālisma sistēmu, bet arī to, kā ES pildījusi savus pienākumus; saistībā ar šo uzsver, ka joprojām tiek īstenoti politikas virzieni, lai veicinātu ierobežojumu atcelšanu finanšu jomā, liberalizētu tirgus un privatizētu sabiedriskos pakalpojumus, liberalizētu pasaules tirdzniecību, atceltu ierobežojumus darba attiecībās un ierobežotu Lisabonas stratēģijā un Eiropas nodarbinātības stratēģijā paredzētās strādājošo tiesības, kā arī tiek īstenoti politikas virzieni, lai veicinātu lielo ekonomisko un finanšu grupējumu milzīgās peļņas akumulāciju, lielu monopolu veidošanos un strādājošo un citu cilvēku dzīves līmeņa pazemināšanos;
Denounces and rejects the EU attempts to mystify the real causes of the crisis and acquit not only the capitalist system itself, but also its own responsibilities; stresses, in this respect, the continued policies to promote financial deregulation, liberalise markets and privatise public services, liberalise world trade, deregulate labour relations and undermine workers' rights embodied in the Lisbon Strategy and in the European Employment Strategy, policies that promote the accumulation of colossal profits by the big economic and financial groups, the formation of large monopolies and the deterioration of the living standards of workers and peoples;
uzsver, ka pašreizējās kapitālisma krīzes dēļ pastāv nopietns risks, ka pieaugs ekonomiskās un sociālās problēmas, kuras nevar un nedrīkst novērtēt kā mazsvarīgas;
Stresses that the current crisis of capitalism carries serious risks of worsening economic and social problems, which cannot and must not be underestimated;
konstatē, ka valstu un starptautiskās situācijas nesenākā attīstība liecina par to, ka, lai gan finanšu sistēmas glābšanai ir nodrošināti miljoniem eiro un dolāru, krīze turpinās un ir nopietnas izredzes piedzīvot plašu ekonomisko lejupslīdi; norāda, ka pašreizējā realitāte liecina par to, ka pasākumi, kuru mērķis ir iepludināt kapitālu finanšu sistēmās, nav pietiekami un ka jāīsteno steidzami pasākumi, lai novērstu cēloņus, kuri izraisījuši šo krīzi, kas ir ne tikai finanšu krīze;
Notes that the latest developments in the national and international situation show that, despite millions of euros and dollars having been made available to save the financial system, the crisis continues and, on the horizon, there remain grim prospects of widespread economic recession; points out that the reality is showing that measures to recapitalise the financial system are not enough and that urgent measures must be implemented to combat the causes that lie at the root of the crisis, which is not only a financial crisis;
norāda, ka Padomes pagājušā gada decembra sanāksmē pieņemtie pasākumi ne tuvu nav pietiekami, lai novērstu cēloņus, kas atrodas pašreizējās krīzes pamatā; atgādina, ka finansējumu tā dēvētajam Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam nodrošina galvenokārt katra dalībvalsts, tādējādi parādot, ko nozīmē tā dēvētā “Eiropas solidaritāte”;
Points out that the measures that came out of the December Council are far from providing an appropriate response to the causes at the root of the current crises; recalls that the so-called European Economic Recovery Plan is to be financed mainly by each Member State, which illustrates what is meant by so-called ‘European solidarity’;
turklāt nosoda Padomes un Komisijas nostāju — kas atbilst Eiropas uzņēmēju nostājai — ar kuru saskaņā pašreizējā situācija būtu jāizmanto, lai turpinātu īstenot to pašu Lisabonas līgumā paredzēto politiku, kas veicināja spekulāciju un palielināja ekspluatāciju, kuru dēļ radās šī milzīgā krīze; norāda, ka šādas politikas atbalstītāji pašlaik strādā pie tā, lai nodrošinātu, ka būtībā nekas nemainās;
Deplores, furthermore, the Council's and Commission's positions - in tune with Business Europe - consisting in using the current situation to push even further the same policies, enshrined in the Lisbon Treaty, that fed speculation and increased exploitation and that are at the origin of the extraordinary scale of this crisis; points out that the supporters of such policies are now working to ensure that, in essence, everything remains the same;
uzskata par nepieņemamu, ka, aizbildinoties ar gaidāmo krīzi, kā vienmēr tiek sagaidīts, ka strādājošie, mazie uzņēmēji, lauksaimnieki, pensionāri, jaunieši un sievietes uzņemsies smagus zaudējumus; uzskata, ka, turpinot rīkoties šādi, krīze tiek padziļināta;
Finds it unacceptable that, under the pretext of the forthcoming crisis, workers, small business persons, farmers, pensioners, young people and women are, as always, expected to make heavy sacrifices; considers that to continue in this way is to add to the crisis;
Par Eiropu, kurā valda tiesības nodarbinātības jomā un tiek uzlabots strādājošo un citu cilvēku dzīves līmenis
For a placeEurope of employment with rights and for the improvement of the workers ’ and peoples ’ living conditions
atkārtoti apstiprina savas saistības veidot Eiropu, kurā valda sadarbība, sociālā attīstība un vienlīdzība un kurā rūpējas par vides jautājumiem un ievēro demokrātiju, solidaritāti un mieru;
Reaffirms its commitment to a placeEurope of cooperation, social progress and equality, that promotes the environment and respects democracy, solidarity and peace;
aicina ievērot vēlmi, ko demokrātiski un suverēni pauda Francijas, Nīderlandes un Īrijas iedzīvotāji, kas noraidīja vēl neoliberālāku un militārāku ES, nobalsojot pret “Eiropas konstitūciju” un Lisabonas līgumu;
Calls for respect to be shown for the democratic and sovereignly-expressed will of the peoples of France, the Netherlands and Ireland, who rejected a more neoliberal and militarist EU by saying 'NO' to the 'European Constitution' and to the Lisbon Treaty;
aicina nekavējoties atteikties no Lisabonas stratēģijas un tajā iekļautās neoliberālās darba kārtības, tādējādi sperot pirmo soli, kas nepieciešams, lai atbrīvotos no pašreizējās politikas;
Calls for the urgent abandoning of the Lisbon Strategy and its neo-liberal agenda as a first step towards the necessary breake with current policies;