natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina dalībvalstis atvieglot izglītības pieejamību sievietēm un vīriešiem, kas aprūpē bērnus, kā arī vecākiem, kuri ir pārtraukušas kvalifikācijas iegūšanas procesu, lai audzinātu bērnus;
Calls on the Member States to facilitate access to education for women and men who are looking after children and for parents who have interrupted the process of obtaining a qualification in order to have children;
iesaka risināt dialogu ar sociālajiem partneriem, lai viņus motivētu radīt labvēlīgus apstākļus izglītības un mūžizglītības pieejamības uzlabošanai sievietēm, kuras pārtraukušas profesionālo apmācību, kā arī sievietēm, kurām ir zema kvalifikācija;
Recommends dialogue with the social partners, with a view to motivating them to create favourable conditions for improving access to education and lifelong learning for women who have interrupted their training and women who have few qualifications;
atsaucas uz to, ka joprojām ir nepieņemami lielas darba samaksas atšķirības sievietēm un vīriešiem un ka nav būtisku pazīmju, kas liecinātu par šo atšķirību samazināšanos; norāda, ka vidēji sievietes nopelna par 15 % mazāk nekā vīrieši un ka tā cēlonis ir gan tiesību aktu par vienādu darba samaksu nepildīšana, gan virkne strukturālu nevienlīdzību, tādu kā darba tirgus segregācija, atšķirības darba veikšanas modeļos, izglītības un profesionālās apmācības pieejamība, neobjektīva novērtējuma un atalgojuma sistēmas, kā arī stereotipi;
Refers to the fact that the discrepancy in pay between women and men remains at an unacceptably high level and shows no significant signs of being reduced; points out that on average women earn 15% less than men, which is the result both of non-compliance with equal pay legislation and a number of structural inequalities such as labour market segregation, differences in work patterns, access to education and training, biased evaluation and pay systems and stereotyping;
aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai izskaustu sabiedrībā valdošos stereotipus, ar kuriem diskriminē sievietes darba vietā, par ko var īpaši pārliecināties zinātnes un tehnoloģiju jomā, kur sievietes ir ļoti maz pārstāvētas, kā arī pievērst sevišķu uzmanību dzimumu līdztiesības jautājumiem un pastāvīgi uzraudzīt šo jomu un novērtēt datus;
Calls on the Commission and the Member States to use all available means to eliminate common stereotypes that discriminate against women in the workplace, something which is particularly in evidence in the field of science and technology, where women are very poorly represented, to pay particular attention to gender issues and to monitor and evaluate data regularly;
aicina dalībvalstis veicināt tādu amatu pieejamību sievietēm, kas saistīti ar atbildību un lēmumu pieņemšanu valsts un privātos uzņēmumos, pievēršot īpašu vērību akadēmiskiem amatiem;
Calls on the Member States to encourage women's access to positions of responsibility and decision-making in public and private undertakings, paying particular attention to academic positions;
mudina Komisiju tās attiecību politikā ar trešām valstīm sekmēt līdztiesības principa un izglītības vienlīdzīgas pieejamības principa ievērošanu attiecībā uz meitenēm, īpaši kaimiņattiecību un attīstības atbalsta politikā;
Encourages the Commission to promote the principles of equality and equal access to education for girls in its relations with third countries, and in particular in its neighbourhood and development aid policies;
prasa dalībvalstīm stiprināt skolotāju, sieviešu, stāvokli izglītības sistēmas augstākajos līmeņos un centros, kur tiek pieņemti lēmumi izglītības jomā, t.i., posteņos, kur viņu kolēģi vīrieši joprojām ir vairākumā;
Urges the Member States to strengthen the position of female teachers at higher levels of the education system and centres of decision-making on educational issues, where their male colleagues are still in the majority;
uzsver, ka ir nepieciešams pārveidot mācību programmas visos izglītības līmeņos, kā arī skolu mācību grāmatu saturu; iesaka pasniedzēju un citu izglītības darbinieku apmācību virzīt uz līdzsvarotas dzimumu politikas prasību izpildi, kā arī to, lai dzimumu politikas jautājumus iekļautu pasniedzēju apmācības programmās pedagoģijas un citās fakultātēs;
Stresses the need to reform the syllabus at all levels of education and the content of school textbooks; recommends that the training of teachers and of other educational workers be directed towards fulfilling the requirements of a balanced gender policy and that gender policy issues form part of the training of teachers at teacher training and other faculties;
aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu sieviešu imigranšu un meiteņu imigranšu tiesības un cīnītos ar diskrimināciju, kurai viņas ir pakļautas savā izcelsmes kopienā, noraidot visus kultūras un reliģijas relatīvisma veidus, kas varētu pārkāpt sieviešu pamattiesības;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to take all necessary action to protect the rights of immigrant women and immigrant girls and to combat the discrimination they face in their community of origin by rejecting all forms of cultural and religious relativism which could violate women's fundamental rights;
iesaka dalībvalstīm atbalstīt izpratnes veidošanu par vienlīdzīgu piekļuvi visu līmeņu izglītībai, īpaši attiecībā uz neaizsargātām kopienām, ar mērķi izskaust jebkādus aizspriedumus, kas ietekmē meiteņu un jaunu sieviešu piekļuvi izglītībai;
Recommends that the Member States support awareness-raising of equal access to education at all levels, particularly among vulnerable communities, with the objective of eliminating all forms of prejudice affecting girls" and young women's access to education;
iesaka dalībvalstīm pieskaņot studiju programmas strādājošu jauniešu vajadzībām, kā arī to personu, īpaši meiteņu un sieviešu, vajadzībām, kuras aprūpē mazus bērnus vai izmanto maternitātes atvaļinājumu; uzskata, ka pašreizējās tehniskās iespējas ļauj atrast piemērotus risinājumus;
Recommends to the Member States that they adapt their study programmes to the needs of young people with jobs, and of people, particularly girls and women, caring for small children or on maternity leave; considers that current technical possibilities make it possible for appropriate solutions to be found;
prasa veltīt lielākas pūles, lai noskaidrotu kognitīvi apdāvinātas jaunas personas, īpaši meitenes un jaunas sievietes, kā arī personas, kurām ir mācīšanās grūtības, tādas kā disleksija, dispraksija, diskalkūlija un uzmanības deficīts ar hiperaktivitāti, un sniegt tām lielāku atbalstu;
Calls for greater efforts to recognise cognitively gifted young individuals, in particular girls or young women, and those suffering from learning difficulties, such as dyslexia, dyspraxia, dyscalculia and ADHD, and to provide better support for them;
aicina dalībvalstis atkārtoti izvērtēt pārbaudes metodes, ko piemēro bērnu, īpaši romu bērnu, nosūtīšanai uz koriģējošām skolām;
Calls on the Member States to re-evaluate the testing methods used when placing children, especially Roma children, into remedial schools;
atzinīgi vērtē no ES fondiem, kā arī no citiem, tostarp bezpeļņas sektora avotiem finansētu izglītības programmu īstenošanu un izmantošanu, lai veicinātu tādu meiteņu un jaunu sieviešu izglītību, kuras nāk no sociāli nelabvēlīgām ģimenēm; īpaši atzinīgi vērtē pašreizējo programmu un atbalsta fondu izmantošanu, kā arī jaunu finansējuma veidu meklēšanu; vienlaikus uzsver nepieciešamību visās dalībvalstīs daudz vairāk ieguldīt jauniešu izglītībā viņu izaugsmei nākotnē;
Welcomes the implementation and use of educational programmes financed by EU funds, and other sources including the not-for-profit sector, to benefit the education of girls and young women from socially disadvantaged families; welcomes in particular the use of existing programmes and support funds, as well as the search for new forms of funding; at the same time emphasises the need in all the Member States to invest much more in the education of young people, with a view to the future;
ierosina dalībvalstīm savos budžetos izmantot instrumentu finansēšanai dzimumu līdztiesības jomā, tādējādi kompensējot ar dzimumu atšķirībām saistīto netaisnību, un kurš pirmkārt un galvenokārt sniegs labumu izglītības jomā;
Proposes that the Member States make use of the gender budgeting instrument in their budget and thereby compensate gender-specific injustices, which will benefit the field of education above all;
iesaka dalībvalstīm izstrādāt tādu valsts izglītības politiku un to uzraudzīt, kas dotu iespēju visām meitenēm, tāpat kā zēniem, uzsākt obligāto izglītību, to turpināt un pabeigt, nodrošinot, ka viņas paliek skolā līdz minimālā vecuma sasniegšanai, kas ļauj tām legāli iesaistīties darba tirgū;
Recommends that the Member States create and monitor national educational policies that enable all girls, as well as boys, to enter, remain in and complete compulsory schooling, ensuring that they remain in school until they have reached the minimum legal age to enter the labour market;
norāda, ka ir rūpīgi jāizvērtē statistikas dati par dzimumu līdztiesības jautājumiem, kā arī attiecībā uz citiem daudzējādās diskriminācijas aspektiem, piemēram, etnisko piederību, jo īpaši tādēļ, ka ne vienmēr ir pieejami statistiski diferencēti dati par dzimumu līdztiesības jautājumiem attiecībā uz bērniem un jauniešiem; atgādina, ka tam ir jābūt vienam no izveidojamā Dzimumu līdztiesības institūta pienākumiem;
Points out the vital need for the accurate evaluation of statistical data on gender issues, as well as on other aspects of multiple discrimination such as ethnicity, particularly as there is not always statistically differentiated data on gender relating to children and young people; recalls that this is one of the tasks of the new Institute for Gender Equality;
aicina dalībvalstis veicināt ar dzimumu saistītu jautājumu pozitīvu atspoguļošanu plašsaziņas līdzekļos, popularizējot cienīgu sieviešu un vīriešu tēlu, kas būtu brīvs no aizspriedumainiem un izkropļotiem priekšstatiem, kuri noved pie viena vai abu dzimumu nepietiekama novērtējuma;
Calls on the Member States to encourage the positive presentation of men and women in the media, putting forward a dignified image of women and men, free from prejudiced and distorted concepts that end up detracting from or undervaluing one or both of the sexes;
norāda, ka mācību jomā sieviešu izglītības vajadzībām ir jāizmanto jaunas tehnoloģijas, piemēram, tālmācība ar datortehnoloģiju starpniecību;
Points out the need to adapt new technologies in the area of training to women's educational needs, for example distance learning using computer technology;
aicina dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai saskaņā ar Lisabonas stratēģiju novērstu digitālo plaisu starp dzimumiem un lai paplašinātu informācijas sabiedrību, izmantojot sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanas pasākumus, kā arī darbību, kas sievietēm nodrošinātu vieglāku pieeju, palielinot e-iemaņu apguvi, īstenojot programmas, kas paredz īpašus pasākumus, lai iekļautu sievietes no mazāk aizsargātām grupām un lai kompensētu līdzsvara trūkumu starp pilsētu un lauku apvidiem;
Calls on the Member States and the Commission to take steps to put an end to the digital divide between men and women as part of the Lisbon strategy, with the aim of extending the information society through measures to promote equality between men and women and actions to provide easier access for women, by boosting the acquisition of e-capacities, by carrying out programmes that provide for specific actions to include women from vulnerable groups and compensate for imbalances between urban and rural areas;
iesaka dalībvalstīm izstrādāt elastīgākas pieaugušo izglītības un mūžizglītības programmas, lai strādājošas sievietes un mātes varētu turpināt izglītību tādās programmās, kas piemērotas viņu grafikiem, tādējādi sniedzot sievietēm lielāku izglītības pieejamību un iespējas piedalīties alternatīvās izglītības programmās, lai viņas kļūtu neatkarīgākas un varētu aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē, un ar to tālāk veicinot dzimumu līdztiesību;
Recommends that the Member States develop more flexible adult education and lifelong learning programmes so that working women and mothers are able to continue their education in programmes that fit in with their schedules, thus allowing women to have increased access to education and the opportunity to participate in alternative educational programmes so that they may become more independent and are able to participate meaningfully in society, further promoting gender equality;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES attiecībām ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām ( 2006/2204(INI) )
European Parliament resolution on EU relations with the Pacific Islands - A strategy for a strengthened partnership ( 2006/2204(INI) )
ņemot vērā 2006. gada 29. maija Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai "ES attiecības ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām" ( COM(2006)0248 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee of 29 May 2006 entitled 'EU Relations with the Pacific Islands – A strategy for a strengthened partnership' ( COM(2006)0248 ),
ņemot vērā 2006. gada 17. jūlija ES Vispārējo lietu un ārējo attiecību ministru Eiropadomes secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Klusā okeāna reģionu,
having regard to the Council conclusions on an EU-Strategy for the Pacific adopted by the General Affairs Council on 17 July 2006,
ņemot vērā Kotonū nolīguma 89. panta pirmo punktu, kurā noteikts, ka jāizstrādā īpaši noteikumi un pasākumi, lai atbalstītu ĀKK valstis to centienos pārvarēt dabas un ģeogrāfisko apstākļu grūtības un citus šķēršļus, kas kavē to attīstību, dodot iespēju tām attiecīgi paātrināt attīstības tempu,
having regard to Article 89(1) of the Cotonou Agreement, which provides that "specific provisions and measures shall be established to support island ACP States in their efforts to overcome the natural and geographical difficulties and other obstacles hampering their development so as to enable them to step up their respective rates of development",
ņemot vērā ANO Tūkstošgades projekta ziņojumu "Ieguldījums attīstībā – praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai",
having regard to the report by the UN Millennium Project: 'Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals',
ņemot vērā attīstīto valstu un jaunattīstības valstu ministru – atbildīgo par attīstības veicināšanu, kā arī daudzpusējo un divpusējo attiecību attīstības iestāžu vadītāju 2005. gada 2. martā pieņemto Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti,
having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness endorsed on 2 March 2005 by the Ministers of developed and developing countries responsible for promoting development and by the Heads of multilateral and bilateral development institutions,
ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
having regard to rule 45 of its Rules of Procedure,
ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A6–0325/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A6-0325/2006 ),
ņemot vērā to, ka Eiropas valstis ir vēsturiski saistītas ar Klusā okeāna reģionu;
Having regard to the historical involvement of European countries in the Pacific region,
tā kā vairākums Klusā okeāna salu valstu ir relatīvi nesen ieguvušas neatkarību;
Whereas the majority of Pacific Island countries have only relatively recently become independent,,
tā kā ES klātbūtne šajā reģionā ir nozīmīga, jo šeit atrodas Jaunkaledonijas, Franču Polinēzijas, Volisas un Futunas (Francija) un Pitkērnas salu (Apvienotā Karaliste) aizjūras teritorijas;
Whereas the EU has a significant presence in the region by virtue of the Overseas Territories of New Caledonia, French Polynesia, Wallis and Futuna (France) and the Pitcairn Islands (UK),
tā kā ES ir šim reģionam nozīmīga līdzekļu devēja, kas kopš pirmo Klusā okeāna salu valstu pievienošanās pirmajai Lomes Konvencijai 1975. gadā ir sniegusi atbalstu vairāk nekā 1,8 miljardu euro apmērā;
Whereas the EU is a substantial donor to the region, having granted in total, since the accession of the first Pacific Island countries to the first Lomé Convention in 1975, aid exceeding EUR 1,8 billion,
ņemot vērā Klusā okeāna foruma 16 dalībvalstu pieņemto Klusā okeāna reģiona attīstības plānu, kura mērķis ir stiprināt reģionālo sadarbību un integrāciju, galveno uzmanību pievēršot tautsaimniecības izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, labai pārvaldei un drošībai, ievērojot reģionālisma principu un piedāvājot iespēju tālāk attīstīt ES un Klusā okeāna reģiona valstu attiecības;
Having regard to the adoption of the Pacific Plan by the 16 member countries of the Pacific Islands Forum, which aims to strengthen regional cooperation and integration, focusing on economic growth, sustainable development, good governance and security through regionalism, and offers the opportunity to further EU-Pacific relations,
G tā kā Klusā okeāna salu valstis saskaras ar nopietnām problēmām, ko izraisa straujš iedzīvotāju pieaugums, nepietiekams kvalificēta darbaspēka piedāvājums, vāja saimnieciskā attīstība, etniskie konflikti, sociālekonomiskās atšķirības, pārvaldes nepilnības un globālo ekonomikas tendenču ietekme, tādējādi radot bažas par to, ka šajā reģionā turpmāk var pieaugt nabadzība un nestabilitāte;
G Whereas the Pacific Island countries face significant problems arising from high population growth, an insufficient supply of skilled labour, low economic growth, ethnic tensions, socio-economic disparities, governance failures and the impact of global economic trends, giving cause for concern as to further increases in poverty and instability in the region,
tā kā Klusā okeāna reģionā ir ievērojami dabas resursi, taču tajā ir ļoti komplicēta zemes īpašumu struktūra, kas dažkārt var kavēt attīstību;
Whereas the Pacific region possesses substantial natural resources, yet has very complicated land tenure systems which may in some cases be obstacles to development,
tā kā ĀKK ir pilntiesīgas demokrātiskas valstis, izņemot Tongu, kura ir konstitucionāla monarhija,
Whereas the Pacific ACP states are fully fledged democracies, except for Tonga, which is a constitutional monarchy,
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt pirmo ES stratēģiju attiecībā uz Klusā okeāna reģionu pēc sadarbības 30 gadu garumā, kas iesākās ar pirmās Lomes Konvencijas parakstīšanu 1975. gadā un Kotonū nolīguma parakstīšanu 2000. gada jūnijā;
Welcomes the initiative of the Commission to develop the first EU strategy for the Pacific after 30 years of cooperation, following on from the signature of the first Lomé Convention in 1975 and the Cotonou Agreement in June 2000;
uzsver reģiona neviendabīgumu un tādēļ prasa Komisijas stratēģijā ievērot elastīgumu, lai nodrošinātu, ka atbalsts attīstībai tiek sniegts atbilstīgi valstu un reģiona prioritātēm, tādējādi gūstot maksimālu labumu gan vairāk, gan mazāk attīstītajās Klusā okeāna reģiona valstīs;
Emphasises the heterogeneity of the region and therefore calls for flexibility in the Commission strategy to ensure that development assistance is channelled according to national and regional priorities, thereby achieving maximum benefit for both the more developed and the less developed countries of the Pacific;
atbalsta Komisijas viedokli, ka ir nepieciešams pastiprināts politisks dialogs ar Klusā okeāna valstu forumu, kura vadītāji ir pieņēmuši jaunu nolīgumu, ar ko, atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem, nodibina Forumu kā starpvaldību organizāciju; vienlaikus uzsver, ka dialoga padziļināšanā reģionālajā līmenī ir arī jāņem vērā reģiona nabadzīgāko valstu vajadzības;
Endorses the Commission's view that enhanced political dialogue is needed with the Pacific Islands Forum, whose leaders have adopted a new agreement establishing the Forum as an intergovernmental organisation under international law; at the same time, emphasises that any increase in dialogue at regional level must also address the needs of the region's poorest countries;
uzsver, ka jebkurai stratēģijai ir atbilstīgi jāapmierina visu, īpaši nabadzīgāko, Klusā okeāna salu valstu attīstības vajadzības, lai atbalstītu šo valstu centienus sasniegt TAM;
Stresses that any strategy must adequately address the development needs of all the Pacific Island countries, especially the poorest, in order to support their efforts to achieve the MDGs;
atzīst, ka Klusā okeāna reģions ir ļoti bagāts ar dabas resursiem, īpaši attiecībā uz zivju krājumiem, dabas izrakteņiem un mežiem, un ka daudzās reģiona valstīs ekonomikas pamatu veido lauksaimniecība un tūrisms; tāpēc uzsver, ka jebkuras tādas stratēģijas centrā, kas attiecas uz šīm galvenajām jomām, ir jāizvirza ekoloģiski un ekonomiski stabila attīstība; uzsver, ka dabas resursu izmantošanai jāsekmē ienākumu palielināšana visiem Klusā okeāna salu valstu iedzīvotājiem un īpaši jāatbalsta nabadzības samazināšana;
Recognises that the Pacific region is endowed with an abundance of natural resources, especially fisheries, minerals and forests and that in many countries of the region, agriculture and tourism are the mainstays of the economy; stresses, therefore, that ecologically and economically sustainable development must be at the heart of any strategy relating to these key sectors; stresses that the exploitation of natural resources must contribute to income generation for the entire population of the Pacific Island countries and support poverty alleviation in particular;
atzīst Eiropas Savienības finansiālās palīdzības nozīmīgumu, lai veicinātu vietējās zivsaimniecības attīstību reģionā, kura ir galvenais ieņēmumu avots Klusā okeāna salu valstīm un it sevišķi valstīm ar zemu nacionālo kopienākumu, kā, piemēram Kiribati, Maršalu salas, Mikronēzija un Tuvalu;
Recognises the importance of EU financial assistance to encourage the development of local fisheries in the region, which are a major source of revenue for Pacific Island countries, and especially states with lower gross national incomes, such as Kiribati, the Marshall Islands, Micronesia and Tuvalu;
uzsver labas apsaimniekošanas nozīmīgumu zivsaimniecības sektorā, lai nepieļautu pārzveju un sagraujošas zvejas metodes un lai novērstu draudus videi, kas iznīcinātu jūras dzīvi, īpaši attiecībā uz tunzivju zveju, attiecībā uz kuru Klusais okeāns ir viens no bagātākajiem pasaules zvejas rajoniem;
Stresses the importance of good management in the fisheries sector so as to discourage over-fishing and destructive fishing techniques and to prevent environmental hazards from destroying marine life, particularly in the case of tuna fisheries, in which the Pacific has one of the richest fishing grounds in the world;
ļoti atzinīgi vērtē reģionālo pieeju, ko Klusā okeāna salu valstis īsteno, nodrošinot tunzivju krājumu apsaimniekošanu reģionā, un mudina ES jebkuru vienošanos par tunzivīm apspriest ar reģionu kopumā, nevis ar atsevišķām valstīm;
Applauds the regional approach that the Pacific Island countries have taken to managing tuna fisheries in their region, and encourages the EU to negotiate any future tuna agreements with the entire region, rather than with individual States;
atzīst nozīmi, kāda ir licences maksu aplikšanai tunzivju tāldarbības zvejai reģiona valstu ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās (EEZ), jo tās ir būtisks ienākumu avots Klusā okeāna salu valstīs, īpaši attiecībā uz tādām valstīm ar zemiem ienākumiem kā Kiribati, Māršala Salas, Mikronēzija un Tuvalu; taču pauž bažas par nelielo lomu īpatsvaru, ko faktiski pārstrādā EEZ, un par to, ka tādējādi tiek zaudēta peļņa;
Recognises the importance of imposing licence fees for the long-range fishing of tuna in the Exclusive Economic Zones (EEZs) of countries in the region, as these are a major source of revenue for Pacific Island countries, especially the lower income countries such as Kiribati, the Marshall Islands, Micronesia, and Tuvalu; is concerned, however, about the low number of catches actually processed within the EEZs and the consequent loss of earnings;