natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka nolūkā nodrošināt ilgtermiņa spēju veikt pētījumus aizvien biežāk tiek izmantoti pārāk atklāti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus (augšupēja pieeja); tomēr uzsver vajadzību saglabāt līdzsvaru starp abām pieejām (augšupēja un lejupēja), kas katra atbilst specifiskām vajadzībām; uzsver nepieciešamību apspriesties un strādāt kopā ar zinātniekiem, ražošanas nozari un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai izstrādātu pētniecības programmas;
Recognises the more systematic use of overly open calls for proposals (bottom-up approach) to ensure a long-term capacity for research; stresses the need, however, to maintain the balance between the two approaches (bottom-up and top-down), which each meet specific needs; stresses the need to consult and work together with the researchers, the industry and civil society actors, in order to set the research agendas;
uzskata, ka, ņemot vērā īpaši stratēģiju “Eiropa 2020” un gudras izaugsmes mērķi, ir nepieciešams noteikt kopīgas pētniecības jomas to vidū, kas liekas visdaudzsološākās konkrētas piemērošanas ziņā, nodrošinot maksimālu informācijas izplatību, ievērojot ētiskas normas; norāda, ka šādas jomas varētu kļūt par daļu no kopīgas pētniecības platformas, ko finansē ES un atbalsta datu apmaiņas kopīgais tīkls, kas būtu jāuzskata par ļoti svarīgu un prioritāru;
Believes that given, notably, the EU 2020 strategy and the objective of ‘intelligent growth’, it is necessary to identify common research areas among those which appear most promising in terms of concrete applications enabling the highest extent of sharing in an ethical context; points out that such areas could form part of a common research platform financed by the EU and supported by a common network for data exchange, which should be treated as being of major importance and priority interest;
pauž šaubas par to, ka bieži vien attiecībā uz konkrēto uzaicinājumu ir iespējams finansēt vienu ‐ un tikai vienu ‐ priekšlikumu, kas nozīmē, ka tiek izšķērdēti izcilu priekšlikumu sagatavošanā un izvērtēšanā ieguldītie līdzekļi un dažas spožas idejas netiek finansētas; aicina Komisiju noskaidrot iespēju finansēt izcilus, neatlasītus pētījumu priekšlikumus, izmantojot pētniecības papildu budžetu (kas atbilstu pētniecības līdzekļiem), kurā iemaksas veiktu dalībvalstis, no reģionāliem un struktūrfondiem un privātais sektors;
Is sceptical about the fact that it is frequently only possible to fund one - and only one - proposal per call, which leads to a waste of the resources invested in preparing and evaluating excellent proposals and the non-funding of some excellent ideas; calls on the Commission to explore the possibility of funding excellent, non-selected research proposals, through an additional research budget (matching research funds) to which Member States, regional and structural funds and the private sector will contribute;
uzsver to, cik svarīgas ir Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības, un to nozīmību no ilgtspējīgas attīstības, konkurētspējas un kodolenerģijas drošības nodrošināšanas viedokļa;
Underlines the importance of the direct actions of the Joint Research Centre and their contribution to sustainable development, competitiveness and the security and safety of nuclear energy;
aicina Komisiju nodrošināt atbilstīgu globālās satelītu navigācijas sistēmas (GSNS) lietojumu un pakalpojumu pētniecības un izstrādes finansējuma līmeni, ņemot vērā Septītās pamatprogrammas un turpmāko finanšu shēmu;
Calls on the Commission to ensure, in the context of FP7 and the future financial framework, an appropriate level of R&D funding for Global Navigation Satellite System (GNSS) applications and services;
Piedalīšanās Septītajā pamatprogrammā
Participation in FP7
uzsver, ka rūpniecības uzņēmumu piedalīšanās līmenis, šķiet, nav lielāks par to, kāds tas bija iepriekšējās pamatprogrammās, īpaši sadaļā “Sadarbība”; līdz ar to aicina Komisiju veikt sīki izstrādātu analīzi par programmas spēju labāk izmantot privātā sektora ieguldījumus;
Stresses that industry's participation rates do not appear any higher than in previous FPs, particularly under the ‘Cooperation’ chapter; thus calls on the Commission to carry out a detailed analysis of the Programme's capacity to better leverage private sector investment;
uzskata, ka papildu partneru atlases konkursu procedūru pamatā ir jābūt priekšnosacījumam, ka iesaistītajiem uzņēmumiem un zinātniekiem ir visplašākās zināšanas par projektu un to, kāds partneris ir visvairāk vajadzīgs, un uzskata, ka tā vietā, lai liktu tiem ievērot vērtēšanas ekspertu izveidotos prioritārās secības sarakstus, Komisijai jāizvērtē konsorcija izvēles rakstisks pamatojums;
Believes that the procedures of competitive calls for additional partners should be based on the basic premise that the companies and researchers involved have the deepest knowledge of the project and which partner it needs best and that, rather than forcing them to follow the ranking lists of the evaluation experts, the Commission should evaluate a written justification of the consortium's choice;
atzinīgi vērtē Septītās pamatprogrammas rezultātus, kas ir labvēlīgi MVU gan attiecībā uz sadaļā “Iespējas” un programmā “Eurostars” noteiktajiem atbalsta pasākumiem, gan attiecībā uz sadaļā “Sadarbība” paredzēto 15 % mērķi; lai vēl vairāk veicinātu MVU piedalīšanos, prasa izsludināt lielāku skaitu MVU paredzētu netematisko uzaicinājumu, biežāk publicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par pasākumiem, kurus pārsvarā veic MVU (vai nosakot pastāvīgo atklāto uzaicinājumu), noteikumus vienkāršojot vēl vairāk (tostarp noteikumus attiecībā uz “Eurostars” programmu) un saīsinot periodus līdz finansējuma piešķiršanai; iesaka MVU iegūto rezultātu izmantošanā iesaistīt vēl aktīvāk;
Welcomes the results of FP7 in favour of SMEs, as regards both the SME-support measures in the ‘Capacity’ chapter, the ‘Eurostars’ programme and the 15% target set in the ‘Cooperation’ chapter; in order to further facilitate SME participation, calls for issuing more non-thematic calls for SMEs, opening more often a call for proposals for SME specific activities (or having a permanently open call), further simplifying the rules (including the rules for the ‘Eurostars’ programme) and shortening the time-to-grant periods; recommends that SMEs are more actively involved in the process of exploiting the achieved results;
uzskata, ka jāstimulē jaunu zinātnieku iesaistīšanās projektu grupās, ņemot vērā ražošanas un zinātnisko organizāciju sadarbības pasākumus pētniecības jomā; prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt konkrētas darbības, ar kurām palielina jaunu zinātnieku piedalīšanos pamatprogrammās; aicina Komisiju izmantot Septītās pamatprogrammas termiņa visdusposma pārskatu, lai veicinātu jauno zinātnieku nodarbinātību, paredzot tādus noteikumus un piedalīšanās nosacījumus, lai ievērojamu finansējuma daļu novirzītu jaunu zinātnieku algošanai;
Believes that the participation of young scientists in project teams in the context of collaborative research activities by industry and science organisation should be incentivated; calls for the Commission and the Member States to take specific measures designed to increase the participation of young researchers in the framework programmes; calls on the Commission to use the mid-term review of the Seventh Framework Programme to promote the employment of young scientists by designing the rules and modes of participation in such a way as to devote a substantial portion of funding for hiring young researchers;
aicina reģionālā līmenī atzīt, ka vidutāju organizācijām (piemēram, tirdzniecības kamerām, Uzņēmumu Eiropas tīklam un reģionālām jauninājumu aģentūrām) ir būtiska loma, veidojot saikni starp katra reģiona MVU, kas īsteno jauninājumus, un Komisiju;
Calls for recognition at regional level of the important role played by intermediary organisations (such as chambers of commerce, the Enterprise Europe Network and regional innovation agencies) as a link between innovative SMEs in each region and the Commission;
uzskata, ka arī starptautiskajiem partneriem ir jābūt tiesībām piedalīties šajās programmās; uzsver, ka pamatprincipam ir jābūt, ka no visām programmām līdzekļus var saņemt arī ārvalstu grupas (ņemot vērā īpašas kompetences); noraida ideju, ka attiecībā uz sadarbības partneru izvēli Komisija būtu kompetentāka par zinātniekiem;
Believes that the programmes should be opened up to international partners; highlights that the basic principle should be that all programmes should be open for financing also of foreign groupings (given specific competencies); rejects the notion that the Commission would be better placed than researchers to determine the choice of cooperation partners;
uzskata, ka attiecībā uz Septīto pamatprogrammu ir jāapstiprina prioritātes starptautiskās sadarbības jomā; pauž uzskatu, ka mērķa valstis un starptautiskās sadarbības pasākumu veikšanas partneri ir jāizvēlas, apspriežoties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu šo pasākumu papildinošo iedarbību no visu iesaistīto pušu viedokļa; tomēr vēlreiz apstiprina, ka uzmanība ir jāvelta sadarbībai ar jaunattīstības valstīm;
Takes the view that FP7 should affirm its international cooperation priorities; is of the opinion that the choice of target countries and subjects for international cooperation actions must be made in consultation with the Member States in order to ensure complementarities of these actions with all parties involved; reaffirms, nevertheless, that attention must be given to the cooperation with developing countries;
uzskata, ka vismaz ir jāsaglabā Septītās pamatprogrammas finansējuma līmenis, kas ir reālistisks un nepieciešams, lai risinātu lielas sabiedriskās problēmas, un atgādina, ka ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un jauninājumos ir ilgtermiņa ieguldījumi un ir noteicoši, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;
Takes the view that the level of financing of FP7, which is credible and necessary, must at least be maintained in order to meet the great societal challenges and recalls that investment in RDI is long-term investment and is key to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy;
uzskata, ka Septītās pamatprogrammas tēriņi un vispārējie pētniecības orientieri būtu cik vien iespējams jāsaskaņo ar vispārīgajiem politikas mērķiem, kas ir noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”; uzskata ‐ lai attiecībā uz lielajām problēmām nodrošinātu zinātnisko progresu, finanšu instrumentos ir jāparedz ieguldījumi no vidēja līdz ilgam termiņam, ar kuriem sniedz atbalstu gan fundamentāliem pētījumiem, gan sadarbībai ar rūpniecības uzņēmumiem un citiem ārējiem partneriem;
Believes that FP7 spending, as well as the overall research orientation, should be aligned as far as possible with the overarching policy objectives set out in the Europe 2020 strategy; believes that scientific progress on grand challenges requires medium to long-term commitment of funding instruments that support both fundamental research and collaboration with industry and other external partners;
uzskata, ka pētniecības infrastruktūru finansējuma saņēmējiem precīzi jāpamato viņu loma un tas, kā viņi izmanto iekārtas, laboratorijas un pētniecības vai tehnisko personālu; tādēļ uzskata, ka jāizveido pārraudzības un pārbaudes sistēma, lai varētu pārliecināties par līgumu ievērošanu;
Considers that the beneficiaries of research infrastructure financing should clearly justify their role and their use of the equipment, laboratories and research or technical staff; to this end, believes that a monitoring and inspection system which verify compliance of the agreements should be created;
aicina dalībvalstis un ES pildīt savas starptautiskajos līgumos par pētniecību noteiktās finanšu saistības, tostarp saistības attiecībā uz pasākumiem, kas pamatojas uz 185. un 187. pantu;
Calls on the Member States and the EU to meet their financial commitments, including commitments for actions on the basis of Articles 185 and 187, under international research agreements;
aicina Komisiju ― ievērojot mērķi līdz 2020. gadam piešķirt 3 % no IKP pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei un atzīstot, ka pētniecība un jauninājumi ir vienīgais drošais veids, kā atveseļot Eiropas Savienības ekonomiku, ― apsvērt iespēju laikposmā līdz 2015. gadam izveidot saistošu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes finansējuma pagaidu līmeni aptuveni 1 % apjomā no IKP;
Calls on the Commission – in view of the objective of devoting 3% of GDP to a research and technological development by 2020 and recognising that research and innovation provide the only sure path to economic recovery in the EU – to consider the possibility of establishing a binding interim level of funding for research and technological development amounting to around 1% of GDP by 2015;
norāda, ka turpmākajās darba programmās tiks pilnveidota jauninājumu dimensija; uzskata ‐ lai pētniecības un jauninājumu programmas jūtami ietekmētu tirgu un sabiedrību ‐ ir jāizstrādā pasākumi, ar kuriem nodrošina optimālu pētniecības rezultātu izmantošanu un komercializāciju, piemēram atsevišķos uzaicinājumos vai izvērtēšanas kritērijos attiecībā uz konkrētām jomām nosakot pētniecības iznākumu merkantilo potenciālu; aicina Komisiju pirms Septītās pamatprogrammas beigām sākt paraugprojektu, izmēģinājuma projektu un koncepcijas pamatojuma projektu finansēšanu un pārdomāt finansējuma shēmu, ar kuru godalgotu sekmīgos projektus un atbalstītu to ieviešanu tirgū, lai papildinātu pašreizējo sākotnējo finansējumu; vēl šajā sakarībā uzskata, ka ir cieši jākoordinē Septītā pamatprogramma, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un struktūrfondi;
Notes a strengthening of the ‘innovation’ dimension in future work programmes; is of the opinion that - in order for research and innovation programmes to have a clear impact on the market and society - actions should be devised that enable the optimum exploitation and commercialisation of research results, such as addressing the potential of commercialisation of research results in specific calls or in evaluation criteria in particular areas; calls on the Commission to start financing demonstration, pilot and proof-of-concept projects before the end of FP7 and to consider a financing system to award successful projects and support their introduction on the market to complement the current up-front financing; believes, also in this respect, that close coordination is needed between FP7, the CIP and Structural Funds;
norāda, ka Septītā pamatprogramma ir strukturēta tā, lai atšķirtu “zinātni zinātnes dēļ”, “zinātni konkurences dēļ” un “zinātni sabiedrības vajadzībām” ‐ tomēr šajā gadījumā pastāv iespēja, ka netiks ņemta vērā pakāpeniskā pāreja no fundamentālajiem pētījumiem uz lietišķajiem pētījumiem un jauninājumiem; norāda uz vajadzību novērst situāciju, kurā integrēto projektu sekmīgai īstenošanai traucē strukturāla neelastība;
Notes that if FP7 is structured in such a way as to distinguish between science for science's sake, science for competition, and science for society, there is a risk that the gradual transition from basic research to applied research and innovation will be left out of consideration; points to the need to prevent the successful implementation of integrated projects being hampered by structural rigidity;
uzskata, ka, īstenojot gan Septīto pamatprogrammu, gan turpmāk astoto, ir vairāk jāveicina Eiropas ražošanas attīstība, un aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt lietišķo pētījumu veikšanu;
Believes that both FP7 and the future FP8 should make a greater contribution to the development of industry in Europe, and calls on the Commission and the Member States to encourage applied research;
kaut arī atzīst, ka Septītās pamatprogrammas galvenais mērķis ir nodrošināt pētījumu veikšanu un tehnoloģiju izstrādi, uzsver to, cik svarīgi ir izstrādāt ES politikas virzienus un programmas tā, lai pilnībā izmantotu visā pētniecības un izstrādes vērtības ķēdē iegūto sinerģiju (sākot ar pētniecību un izglītību, veicot jauninājumus un beidzot ar darbvietu radīšanu); uzskata, ka tikai šādā veidā var sasniegt iniciatīvā “Jauninājumu Savienība” uzstādītos mērķus un paātrināt uz zināšanām balstītas sabiedrības rašanos Eiropā; šajā sakarībā, kaut arī atzinīgi vērtē pārskata par jauninājumiem pašreizējo izstrādi, prasa tos definēt plaši (iekļaujot definīcijā arī ar tehnoloģijām nesaistītus jauninājumus, kuru veic darbinieks) un izstrādāt efektīvākus modeļus, metodoloģijas un instrumentus, ar kuriem nosaka un palielina jauninājumu skaitu, tostarp izmantojot publisko iepirkumu, standartu noteikšanu un finanšu inženieriju;
While recognising that FP7 is primarily aimed towards research and technological development, stresses the importance of devising EU policies and programmes in such a way that synergies within the entire R&D value chain (from research and education, through innovation, to job creation) are exploited to the fullest; believes that this is the only way to attain the goals set out in the ‘Innovation Union’ and to accelerate Europe's transformation into a knowledge-based society; in this regard, while welcoming the current development of an innovation scoreboard, calls for a broad definition of innovation (including non-technological and employee driven innovation) and for the development of more effective models, methodologies and tools to measure and boost innovation, including through public procurement, standards setting and financial engineering;
atzīst, ka Eiropas Tehnoloģiju platformas, KTI un publiskā un privātā sektora partnerība (PPSP) veicina rūpniecības uzņēmumu lielāku iesaistīšanos un prasa tās apvienot, izstrādājot turpmākās programmas; uzsver vajadzību pieņemt atbilstošus piedalīšanās noteikumus (tostarp attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām) un finansēšanas likmes (tajā skaitā netiešo izmaksu finansēšanas likmes) un censties visu vienkāršot arī turpmāk, lai piesaistītu vairāk MVU, publiskos pētniecības institūtus un mazākas pētniecības organizācijas, un līdz ar to nodrošināt ieinteresēto personu līdzsvarotākas iespējas pieteikties KTI un PPSP un piedalīties tajās;
Acknowledges that European Technology Platforms, JTIs and PPPs contribute towards greater industry participation and calls for their consolidation in future programmes; stresses the need to ensure adequate rules for participation (including intellectual property rules) and funding rates (including funding rates for indirect costs), as well as strive for further simplification, in order to attract a larger number of SMEs, public research institutes and smaller research organisations and with that to ensure a better balance in stakeholders' access and participation in JTIs and PPPs;
prasa veikt pasākumus, ar kuriem samazina laiku līdz finansējuma saņemšanai, lai 2011. gadā palielinātu tā finansējuma procentuālo īpatsvaru, kas ir piešķirts ātrāk nekā astoņu mēnešu laikā, savukārt atlikušajā laikā ‐ ātrāk nekā sešu mēnešu laikā;
Calls for measures to decrease time-to-grant targeted at improving the percentage of grants signed in less than eight months by a certain percentage in 2011 and less than six months during the remaining period;
atsaucīgi vērtē ieteikumus saīsināt lēmuma par projekta apstiprināšanu pieņemšanai vajadzīgo laiku un prasa izvērtēt spēkā esošos instrumentus, pirms Septītajā pamatprogrammās tiek veidoti jebkādi jauni instrumenti;
Warmly welcomes the recommendations to shorten the timeframe for adjudication and calls for an evaluation of existing instruments before the creation of any new instruments within the framework of FP7;
ierosina ‐ lai Komisija, veicot no finansiāla viedokļa neitrālus novērtējumus, palīdz publiskām struktūrām uzlabot savas pārvaldības sistēmas un tādējādi mudina šīs struktūras īstenot virkni pasākumu, ar kuriem tās pilnveidotu savu projektu pārvaldību konkrētā laikposmā, kas ir mazāks par vienu gadu;
Proposes that the Commission help public bodies to improve their management systems by carrying out assessments without financial consequences which would encourage these bodies to take a number of actions to improve their project management and implement them within a specific deadline of less than a year;
uzskata, ka RDFM ir bijusi svarīgākā faktora loma, palielinot pētniecības, izstrādes un jauninājumu jomā veikto investīciju skaitu un uzlabojot šo investīciju kvalitāti krīzes laikā, kad banku nozare nevarēja pildīt šo lomu, pirmajā gadā izsniedzot aizdevumus 8 miljardu euro apmērā, kas radīja vairāk nekā 20 miljardus euro vērtas investīcijas;
Takes the view that the RSFF has acted as a decisive lever in both qualitative and quantitative terms in increasing investment in RDI at a moment of crisis when the banking sector was no longer in a position to play this role, its first years resulting in EUR 8 billion in loans, generating more than EUR 20 billion in investment;
tomēr pauž bažas par to, ka pētniecības infrastruktūrai, universitātēm, pētniecības struktūrām un MVU, jo īpaši jauninājumus veicošiem MVU, piešķirtais finansējums ir niecīgs, kā arī par vispārzināmo faktu, ka aizdevumus piešķir, neievērojot ģeogrāfisko un nozaru līdzsvaru; tāpēc atbalsta ekspertu grupas konkrētos ieteikumus, ar kuriem ir gribēts uzlabot atsevišķu nepietiekami pārstāvētu mērķa grupu piedalīšanos, un piekrīt Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumiem, jo īpaši tās prasībai noskaidrot visas iespējas izmantot intelektuālā īpašuma tiesības Eiropas līmenī un īpaši ‐ atvieglot MVU piekļuvi zināšanu tirgum;
Expresses concern, however, in the light of the derisory sums allocated to research infrastructures, universities and research bodies and SMEs, in particular innovative SMEs, and also given the acknowledged geographical and sectoral imbalance in loans allocated; supports, therefore, the specific recommendations made by the expert group aimed at improving participation of certain under-represented target groups, and endorses the European Council's conclusions of 4 February 2011, especially its call for all possible options to be explored with a view to the valorisation of intellectual property rights at the European level, in particular to ease SMEs' access to the knowledge market;
pauž nožēlu, ka RDFM projekti pašlaik tiek īstenoti tikai 18 ES dalībvalstīs un divās asociētajās valstīs un ka MVU, universitātes un pētniecības organizācijas un pētniecības iestādes pašlaik RDFM ir pārstāvētas nepietiekami; aicina Komisiju novērtēt iemeslus, kāpēc pārējās deviņas ES dalībvalstis nav izmantojušas šo jauno sistēmu, kas ir izrādījusies visnozīmīgākais faktors pētniecībai, izstrādei un jauninājumiem paredzēta finansējuma palielināšanā un visu attiecīgo valstu līdzdalības nodrošināšanā;
Expresses regret that RSFF projects are only running in 18 EU Member States and two associate countries, and that SMEs, universities/research bodies and research facilities are currently underrepresented in the RSFF; calls on the Commission to assess the reasons why the nine other EU Member States have not used this new facility, which has proved to contribute decisively to increasing RDI funding, and to ensure participation of all the countries concerned;
aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt informētības līmeni par RDFM aizdevumu pieejamību dalībvalstīs un nodrošināt, ka potenciālajiem dalībniekiem tiek sniegta atbilstoša informācija un palīdzība, lai iegūtu RDFM aizdevumus ‐ jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuru valūta nav euro;
Calls on the Commission and Member States to investigate the publicity regarding the availability of the RSFF loans at Member State level and ensure that potential participants have adequate information and assistance to access RSFF loans, especially in those Member States whose currency is not the Euro;
iesaka turpināt un pastiprināt šī inovatīvā finanšu instrumenta piemērošanu Septītajā pamatprogrammā un turpmāk arī astotajā pamatprogrammā, jo tas uzlabo iespējas iegūt finansējumu un uzlabo privāto ieguldījumu efektivitāti; uzsver nepieciešamību nodrošināt šo finanšu instrumentu piemērotību MVU;
Recommends that application of this innovative financial instrument be continued and intensified in FP7 and for the future in FP8, since it contributes to improving access to finance and leveraging private investment; stresses the need to ensure that these financial instruments are suitable for SMEs;