natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbilstīgi pieprasījumam "vairāk par mazāku cenu" IKT pētnieki ir iesaistīti globālā sacensībā pievēršoties miniaturizācijai, apgūstot datoru, komunikācijas un informācijas nesēju tehnoloģiju saplūšanu, tostarp sistēmu tālāku savstarpēju izmantojamību, kā arī integrēšanu ar citām saistītām zinātnēm un disciplīnām, un sistēmu radīšanai, kas varētu apgūt zināšanas un attīstīties.
Driven by the demand of more-for-less, ICT researchers are involved in a global race focussing on miniaturisation, mastering the convergence of computing, communications and media technologies, including further interoperability between systems and the convergence with other relevant sciences and disciplines, and building systems that are able to learn and evolve.
IKT pētniecības pasākumi arī balstīsies uz plašu zinātnes un tehnoloģijas disciplīnu kopumu, tostarp biozinātnēm un zinātni par dzīvību,
ICT research activities will also draw on a broader range of scientific and technological disciplines including bio- and life sciences,
, psiholoģiju, pedagoģiju, izziņas un sociālajām zinātnēm un humanitārām nozarēm.
psychology, pedagogy, cognitive and social sciences and the humanities.
IKT ir viena no pētniecības ziņā visintensīvākajām nozarēm.
ICT is one the most research intensive sectors.
Lai gan Eiropai jau ir rūpnieciski un tehnoloģiski vadošā loma galvenajās IKT jomās, tā atpaliek no saviem lielākajiem konkurentiem investīciju ziņā, kas veltītas IKT pētniecībai.
Although Europe already enjoys industrial and technological leadership in key ICT fields it lags behind its major competitors in investment in ICT research.
IKT pētniecība, kuras pamatā ir "atvērtā koda" izstrādes modelis, pierāda savu lietderību kā inovatīva metode sadarbības uzlabošanai.
ICT research activity based on the "open source" development model is proving its utility as a source of innovation and increasing collaboration.
IKT pētniecības rezultātus var izmantot dažādos veidos un tie var radīt dažādus uzņēmējdarbības modeļus.
The results of ICT research can take various exploitation paths and lead to various business models.
Vērā ņems arī ilgtspējības jautājumus, jo īpaši elektronikas jomā.
Sustainability issues will also be taken into account, particularly in the field of electronics.
Pētniecības loma attiecībā uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām ir īpaši būtiska šajā tēmā, lai atbalstītu progresīvus pētījumus galveno IKT jomā un IKT savienojumā ar citām saistītajām jomām un disciplīnām; lai attīstītu inovatīvas idejas un radikāli jaunus izmantojuma veidus, izpētītu jaunas iespējas IKT pētniecības virzienos, tostarp kvantu ietekmes, sistēmu integrācijas un viedsistēmu izmantojumu.
The role of research into Future and Emerging Technologies is particularly relevant under this theme in order to support research at the frontier of knowledge in core ICTs and in their combination with other relevant areas and disciplines; to nurture novel ideas and radically new uses and to explore new options in ICT research roadmaps, including the exploitation of quantum effects, system integration and smart systems.
• IKT tehnoloģiju pīlāri:
· ICT Technology Pillars:
Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas: paplašināt miniaturizācijas, integrācijas, daudzveidības, glabāšanas un apjoma robežas; palielināt jaudu un ražotspēju ar zemākām izmaksām; atvieglot IKT iekļaušanu dažādās lietojumprogrammās; saskarnes; iepriekšēja izpēte, radot vajadzību pētīt jaunas koncepcijas.
Nano-electronics, photonics and integrated micro/nano-systems: pushing the limits of miniaturisation, integration, variety, storage and density; increasing performance and manufacturability at lower cost; facilitating incorporation of ICT in a range of applications; interfaces; upstream research requiring exploration of new concepts.
Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: plaša pieeja dažādiem tīkliem – fiksētiem, mobiliem, bezvadu un apraides tīkliem, kas izplešas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam, – nodrošinot iespēju piegādāt arvien lielāku datu un pakalpojumu apjomu jebkurā vietā un laikā.
Ubiquitous and unlimited capacity communication networks: ubiquitous access over heterogeneous networks – fixed, mobile, wireless and broadcasting networks spanning from the personal area to the regional and global area – allowing the seamless delivery of ever higher volumes of data and services anywhere and at any time.
Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgas, drošas un dalītas, uzticamas un efektīvas datu apstrādes, datu glabāšanas un sakaru sistēmas un ražojumi, kas ir iebūvēti priekšmetos un materiālā infrastruktūrā un kas var sajust, kontrolēt vidi un pielāgoties tai. diskrēto un nepārtraukto sistēmu savstarpējā izmantojamība.
Embedded systems, computing and control: powerful, secure and distributed, reliable and efficient computing, storage and communication systems and products that are embedded in objects and physical infrastructures and that can sense, control and adapt to their environment; interoperability of discrete and continuous systems.
Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: semantiskās sistēmas; saglabāt un izmantot zināšanas, kas ir iekļautas tīmekļa un multivides saturā; saskaņā ar bioloģiskiem principiem veidotas mākslīgas sistēmas, kas uztver, saprot, mācās un attīstās, un darbojas autonomi; atvērto iekārtu un cilvēku mācīšanās, pamatojoties uz labāku cilvēka izziņas izpratni.
Knowledge, cognitive and learning systems: semantic systems; capturing and exploiting knowledge embedded in web and multimedia content; bio-inspired artificial systems that perceive, understand, learn and evolve, and act autonomously; learning by convivial machines and humans based on a better understanding of human cognition.
Modelēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālās vides inovatīvai veidošanai un radīšanai, un dabiskai, valodas-iespējotai un valodas iespējotai mijiedarbībai un komunikācijai.
Simulation, visualisation, interaction and mixed realities: tools for innovative design, and creativity in products, services and digital media, and for natural, language-enabled and context-rich interaction and communication.
Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai, ietverot elementus no matemātikas un fizikas, biotehnoloģijas, materiālu zinātnes un zinātnēm par dzīvību, lai padarītu IKT ierīces apmērā tik mazas, lai tās būtu savietojamas ar dzīviem organismiem un mijiedarbotos ar tiem, lai palielinātu sistēmu inženierijas un informācijas apstrādes veiktspēju un lietotājdraudzīgumu un lai modelētu un imitētu dzīvo pasauli.
New perspectives in ICT drawing on other science and technology disciplines, including insights from mathematics and physics, biotechnologies, material and life-sciences, for miniaturisation of ICT devices to sizes compatible and interacting with living organisms, to increase performance and user-friendliness of systems engineering and information processing, and for modelling and simulation of the living world.
· Tehnoloģiju integrēšana:
· Integration of Technologies:
Personālā vide: personālās komunikācijas ierīces un skaitļošanas tehnika, palīgierīces, valkājamie datori, implanti; to saskarnes un starpsavienojumi ar pakalpojumiem un resursiem.
Personal environments: personal communication and computing devices, accessories, wearables, implants; their interfaces and interconnections to services and resources.
Mājas vide: komunikācija, uzraudzība, kontrole, palīdzība; nevainojama savstarpējā izmantojamība un visu ierīču izmantošana; mijiedarbīgais digitālais saturs un pakalpojumi.
Home environments: communication, monitoring, control, assistance; seamless interoperability and use of all devices; interactive digital content and services.
Robotikas sistēmas: progresīvas autonomās sistēmas; izziņa, kontrole, darbības prasmes, dabiska mijiedarbība un sadarbība; miniaturizācija, humanoīdās tehnoloģijas.
Robotic systems: advanced autonomous systems; cognition, control, action skills, natural interaction and cooperation; miniaturisation, humanoid technologies.
Automatizēta infrastruktūra: līdzekļi, lai ikdienas dzīvē visvairāk nepieciešamo infrastruktūru padarītu efektīvāku un vieglāk lietojamu, vieglāk pielāgojamu un uzturamu, izturīgāku lietošanā un aizsargātāku pret atteici.
Intelligent infrastructures: tools making infrastructures that are critical to everyday life more efficient and user-friendly, easier to adapt and maintain, and more robust to usage and resistant to failures.
· Lietojumprogrammu pētniecība:
· Applications Research:
veselībai - slimību profilakses un veselības aprūpes nosacījumu uzlabošanai, agrīnai diagnostikai, ārstēšanai un personalizācijai; autonomija, drošība, pacientu uzraudzība un mobilitāte; veselības informācijas telpa zināšanu atklāšanai un pārvaldībai,
for health, improving disease prevention and health care provisions, early diagnosis, treatment and personalisation; autonomy, safety, monitoring and mobility of patients; health information space for knowledge discovery and management,
uzlabot iekļautību un vienlīdzīgu līdzdalību un novērst digitālus šķēršļus; palīgtehnoloģijas gados vecākiem cilvēkiem un invalīdiem; plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrāde,
to improve inclusion and equal participation and prevent digital divides; assistive technology for the elderly and for disabled people; design-for-all,
mobilitātei; automatizētas uz IKT balstītas transporta sistēmas, transportlīdzekļi un automatizēti servisa pakalpojumi tūrisma jomā, kas nodrošina cilvēku un preču drošu, ekoloģisku, ērtu un efektīvu pārvietošanos,
for mobility; intelligent ICT-based transportation systems, vehicles and intelligent service solutions for tourism enabling people and goods to move safely, ecologically, comfortably and efficiently,
vides, riska pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības labā, lai novērstu neaizsargātību un mazinātu dabas katastrofu, rūpniecisko avāriju un ar ekonomisko attīstību saistītu cilvēka darbību sekas,
in support of the environment, risk management and sustainable development, to prevent or reduce vulnerability and to mitigate the consequences of natural disasters, industrial accidents and human activities related to economic development,
valsts pārvaldēm visos līmeņos: efektivitāte, atklātība un atbildība pasaules līmeņa publiskajai pārvaldei un saikne ar iedzīvotājiem un uzņēmējiem, atbalstot demokrātiju, nodrošinot visiem piekļuvi informācijai.
for governments at all levels: efficiency, openness and accountability, for a world-class public administration and links to citizens and businesses, supporting democracy, allowing access to information to all.
jauni informācijas nesēju piemēri un jaunas satura formas, tostarp izklaide; mijiedarbīga digitālā satura radīšana un piekļuve tam; bagātināta lietotāju pieredze; rentabls satura nodrošinājums; digitālo tiesību pārvaldība; informācijas hibrīdnesēji,
new media paradigms and new forms of content, including entertainment; creation of and access to interactive digital content; enriched user experiences; cost-effective content delivery; digital rights management; hybrid media,
ar tehnoloģijām uzlabotas mācības; pielāgojami un kontekstualizēti mācību risinājumi; mācības ar aktīvu līdzdalību,
technology-enhanced learning; adaptive and contextualised learning solutions; active learning,
uz IKT balstītas sistēmas, lai atbalstītu digitālu kultūras un zinātnes resursu un līdzekļu pieejamību un ilgtermiņa lietošanu daudzvalodu/ daudzkultūru vidē
ICT-based systems to support accessibility and use over time of digital cultural and scientific resources and assets, in a multilingual/multicultural environment,
un tostarp attiecībā uz kultūras mantojumu
and including with regard to cultural heritage
jaunas dinamisku, tīklā savietotu, uz sadarbību balstītas uzņēmējdarbības procesu formas, digitālas ekosistēmas, kas cita starpā spēcina mazās un vidējās organizācijas un kopienas; optimizēta darba organizācija un sadarbību veicinoša darba vide, kā zināšanu apmaiņa un interaktīvie pakalpojumi (piem., tūrismam),
new forms of dynamic networked cooperative business processes, digital eco-systems including for empowering small and medium-sized organisations and communities; optimised work organisation and collaborative work environments such as knowledge sharing and interactive services (e.g. for tourism),
Rūpniecība, tostarp tradicionālās nozares ātra un pielāgojama projektēšana, augsti individualizētu produktu ražošana un piegāde; digitālā un virtuālā ražošana; modelēšanas, imitācijas, optimizēšanas un prezentācijas instrumenti; miniatūri integrēti IKT produkti,
manufacturing, including traditional industries: rapid and adaptive design, production and delivery of highly customised goods; digital and virtual production; modelling, simulation, optimisation and presentation tools; miniature and integrated ICT products,
IKT uzticamībai un drošībai: identitātes pārvaldība; autentificēšana un apstiprināšana; privātumu uzlabojošas tehnoloģijas; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; aizsardzība pret kiberdraudiem
ICT for trust and confidence: identity management; authentication and authorisation; privacy enhancing technologies; rights and asset management; protection against cyber
sadarbībā ar citām tēmām, jo īpaši "Drošības" tēmu.
threats, in coordination with other themes, in particular the "Security" theme.
Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas
Nano-sciences, Nano-technologies, Materials and new Production Technologies
Uzlabot Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju un radīt zināšanas, lai nodrošinātu tās pārveidošanu no resursu ietilpīgas nozares zināšanu ietilpīgā nozarē, radot radikālas pārmaiņas zināšanās un ieviešot progresīvas zināšanas jauniem lietojumiem, kas ietver dažādas tehnoloģijas un disciplīnas.
Improving the competitiveness of European industry and generate knowledge to ensure its transformation from a resource-intensive to a knowledge-intensive industry, by generating step changes in knowledge and implementing decisive knowledge for new applications at the crossroads between different technologies and disciplines.
Tas būs noderīgi kā jaunajām augsto tehnoloģiju nozarēm, tā progresīvākajām uz zināšanām balstītām tradicionālām nozarēm, īpašu uzmanību veltot pienācīgai PTA rezultātu izplatīšanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
This will benefit both new, high-tech industries and higher-value, knowledge-based traditional industries, with a special focus on the appropriate dissemination of RTD results to SMEs.
Šie pasākumi, pirmkārt, ir saistīti ar tādu tehnoloģiju attīstību, kas ietekmē visas rūpniecības nozares un daudzas citas Septītās pamatprogrammas tēmas.
These activities are primarily concerned with enabling technologies which impact all industrial sectors and many other Seventh Framework Programme themes.
Augošās grūtības, kas ietekmē daudzas rūpnieciskās darbības, vērojamas ne tikai tradicionālās nozarēs, kurām raksturīgs augsts darbietilpīgums, bet kļūst vērojama arī starpniecības pakalpojumu nozarē, kas veido Eiropas ekonomikas pamatu, un pat dažos augsto tehnoloģiju sektoros.
The increasing difficulties affecting many industrial activities appear no longer to be limited to traditional sectors with a high labour intensity, but are beginning to be observed in intermediate sectors – which constitute the established strengths of European industry – and even in some high-technology sectors.
Jāuztur spēcīga rūpnieciskā bāze, stiprinot zināšanu saturu esošajā rūpniecībā, kā arī veidojot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu zināšanu ietilpīgu rūpniecību, uzsverot pamatpētījumu izmantošanu rūpnieciskiem lietojumiem.
A strong industrial base must be maintained by strengthening the knowledge content in the existing industry as well as building, in Europe, a strong knowledge-based, knowledge intensive industry, stressing the exploitation of basic research for industrial applications.
Tas ietvers esošās MVU bāzes modernizāciju un jaunu uz zināšanām balstītu MVU izveidi un tālāku izaugsmi, sākot ar zināšanu un kompetences izplatīšanu, īstenojot kopīgas programmas.
This will include the modernisation of the existing SME base and the creation and subsequent growth of new knowledge-driven SMEs, from the dissemination of knowledge and expertise through collaborative programmes.
Rūpniecības konkurētspēja nākotnē lielā mērā būs atkarīga no nanotehnoloģijām un to izmantošanas.
The competitiveness of industry in the future will largely depend on nano-technologies and their applications.
PTA nanozinātnēs un nanotehnoloģijās, ko veic vairākās jomās, var paātrināt Eiropas rūpniecības pārveidošanos.
RTD in nano-sciences and nano-technologies taken up in several areas can accelerate European industry's transformation.
ES pieder atzīta vadošā loma tādās jomās kā nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un ražošanas tehnoloģijas, kas jānostiprina, lai nodrošinātu un palielinātu ES ietekmi augstas globālās konkurences apstākļos.
The EU has recognised leadership in fields such as nano-sciences, nano-technologies, materials and production technologies, which must be strengthened in order to secure and increase the EU position in a highly competitive global context.
Materiāli ar jaunām īpašībām ir ļoti svarīgi Eiropas rūpniecības konkurētspējai nākotnē, un tie ir tehniskā progresa pamats daudzās jomās.
Materials with new properties are key to the future competitiveness of European industry and the basis for technical progress in many areas.
Ar rūpniecību saistītas prioritātes un to integrāciju nozares lietojumiem var noteikt ar tādiem pasākumiem kā Eiropas tehnoloģiju platformas tādās jomās kā nanoelektronika, rūpniecība, elektroenerģijas ieguve, tērauda rūpniecība, ķīmija, enerģētika, transporta nozare, būvniecība, rūpnieciskā drošība, tekstila nozare, keramikas nozare, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība un nanomedicīna.
Industry-relevant priorities and their integration for sectoral applications can be established through activities like the European Technology Platforms in fields such as nano-electronics, manufacturing, power generation, steel, chemistry, energy, the transport industry, construction, industrial safety, textiles, ceramics, forest-based industry and nano-medicine.
Tas palīdzēs noteikt kopējas pētniecības prioritātes un mērķus.
This will help establish common research priorities and targets.
Papildus elastīgai reaģēšanai uz jaunām politikas vajadzībām, kas radīsies Septītās pamatprogrammas laikā, tiks risināti attiecīgie politikas, regulatīvie, standartizācijas un ietekmes jautājumi.
In addition by responding flexibly to new policy needs that arise during the lifetime of the Seventh Framework Programme, the relevant policy, regulatory and standardisation, and impact issues will be addressed.
Ar pasākumiem pētīs arī nanotehnoloģiju ietekmi uz sabiedrību un nanozinātnes un tehnoloģiju nozīmi sabiedrības problēmu risināšanā.
Activities will also investigate the impact of nano-technology on society and the relevance of nano-science and technology for the solution of societal problems.
· Jauna ražošana
· New Production
Radīt apstākļus un resursus ilgtspējīgai uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām, kā arī veicinātu Eiropas rūpnieciskās bāzes modernizāciju; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, mikro- bio-, ģeo-, info-, optikas, izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes jaunus vai atjaunotus produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām; iesaistīt augstas iedarbības ražošanas tehnoloģijas.
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs and fostering the modernisation of the European industry base; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (e.g. nano, micro, bio, geo, info, optical, cognitive technologies and their engineering requirements) for the next generation of high value-added new or renewed products and services, and adaptation to changing needs; engaging high-throughput production technologies.
· Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskiem lietojumiem
· Integration of technologies for industrial applications
Pielāgot pašreizējo enerģētikas sistēmu ilgtspējīgākā sistēmā, kas mazāk būtu atkarīga no importētas degvielas un balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem, jo īpaši uz atjaunīgās enerģijas avotiem, enerģijas nesējiem un nepiesārņojošiem avotiem; uzlabot energoefektivitāti, tostarp padarīt enerģijas lietošanu un glabāšanu racionālāku; risināt arvien augošos izaicinājumus saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju.
Adapting the current energy system into a more sustainable one, less dependent on imported fuels and based on a diverse mix of energy sources, in particular renewables, energy carriers and non-polluting sources; enhancing energy efficiency, including by rationalising use and storage of energy; addressing the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe's industries.
Nepieciešams steidzami atklāt un izstrādāt piemērotus un savlaicīgus risinājumus, ņemot vērā satraucošas enerģijas pieprasījuma tendences pasaulē, parasto naftas un dabasgāzes krājumu izsīkumu, kā arī vajadzību būtiski ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas nolūkā mazināt klimata pārmaiņu postošās sekas, naftas cenu kaitējošo nepastāvību (jo īpaši attiecībā uz transporta nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no naftas cenām) un ģeopolitisko nestabilitāti naftas piegādātāju apgabalos.
There is an urgent need to identify and develop adequate and timely solutions given the alarming trends in global energy demand, the finite nature of conventional oil and natural gas reserves, the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases in order to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Tā ir pirmajā vietā attiecībā uz modernajām atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām, tādām kā saules enerģija, bioenerģija un vēja enerģija.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio- and wind energy.
ES ir spēcīgs konkurents pasaulē elektroenerģijas ieguves un sadales tehnoloģiju jomā, un tai ir lielas pētniecības iespējas oglekļa savākšanas un atdalīšanas jomā.
The EU is also a global competitor in power generation and distribution technologies and has a strong research capability in the area of carbon capture and sequestration.
Tomēr šajās jomās pašlaik ir parādījusies konkurence (jo īpaši no ASV un Japānas).
These positions, however, are now facing severe competition (in particular from the US and Japan).
Tāpēc Eiropai ir jāuztur un jāattīsta sava vadošā pozīcija, kas prasa ievērojamu darbu un starptautisku sadarbību.
Therefore Europe must maintain and develop its leading position which requires substantial efforts and international collaboration.
Enerģētikas sistēmas radikālai pārveidošanai par uzticamu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu ar mazāku CO2 emisiju vai bez tās ir vajadzīgas jaunas tehnoloģijas
Radically transforming the energy system into a less- or non-CO2-emitting, reliable, competitive and sustainable energy system requires new technologies
un jauni materiāli
and new materials
, kuru radīšanā iesaistītais risks ir liels un ieguvumi pārāk nekonkrēti, lai privātie uzņēmumi sniegtu visu vajadzīgo finansējumu pētniecībai, attīstībai, demonstrējumiem un ieviešanai.
with risks that are too high and profits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.