natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīmē, ka finanšu resursu trūkums nojaukšanas pasākumiem dažos gadījumos varētu novilcināt kodolelektrostaciju nojaukšanu, un tādēļ to nedrīkst pieļaut;
Notes that a lack of financial resources for decommissioning might in some cases delay the decommissioning of nuclear power plants and hence should be avoided;
atzinīgi vērtē Komisijas nodomu reizi gadā iesniegt Parlamentam ziņojumu par kodolelektrostaciju nojaukšanai paredzēto finanšu resursu izmantošanu;
Welcomes the Commission's intention to report annually to the Parliament on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants;
atzīmē Komisijas vēlmi turpmākajās nedēļās par šo tēmu pieņemt nesaistošu ieteikumu;
Notes the Commission's intention to adopt a non-binding recommendation on this subject in the coming weeks;
atzīmē arī Komisijas vēlmi 2006. gadā veikt ievērojamu izpētes darbu par šo tēmu, lai atbalstītu Kopienas politikas un likumdošanas iniciatīvu formulējumu;
Notes, also, the Commission's intention to undertake significant survey work on this subject during 2006 in order to support the formulation of Community policy and legislative initiatives;
uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai visās dalībvalstīs visiem kodoluzņēmumiem būtu pieejami pietiekami finanšu resursi visu nojaukšanas izmaksu segšanai, tostarp atkritumu apsaimniekošanai, lai saglabātu piesārņotājas valsts principu un izvairītos no valsts atbalsta izmantošanas;
Considers it necessary to ensure that in all Member States all nuclear undertakings have sufficient financial resources available when needed to cover all the costs of decommissioning, including waste management in order to uphold the polluter pays principle and avoid any recourse to State aid;
konstatē, ka kodolelektrostaciju nojaukšanai paredzēto finanšu resursu pārvalde dalībvalstīs atšķiras, un pieprasa šo finanšu resursu atbilstošu pārvaldi;
Notes that the approach to the management of such financial resources differs from one Member State to another, and calls for their sound management;
aicina šos finanšu resursus izmantot godīgām investīcijām pilnīgā saskaņā ar Kopienas konkurences tiesībām, līdz ar to izvairotos no izkropļojumiem;
Calls for these financial resources to be used for fair investments fully in line with Community competition law, thereby avoiding distortions;
uzskata, ka finanšu resursi jāpārvalda un jāizmanto maksimāli pārredzami un jāgarantē to ārējā revīzija;
Considers it necessary for these financial resources to be managed and used with maximum transparency, and for external auditing to be guaranteed;
Drošības un vides aizsardzības aspekti
Safety and environmental aspects
uzskata, ka iepriekš minētais Komisijas paziņojums par to finanšu rezursu izmantošanu, kas paredzēti kodolelektrostaciju nojaukšanai, paver iespēju norādīt uz kodolelektrostaciju nojaukšanas drošības aspektiem;
Regards the above mentioned Commission communication on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants as an opportunity to draw attention to the safety aspects of decommissioning nuclear power plants;
atzīmē, ka katrā kodolelektrostaciju nojaukšanas posmā jāņem vērā cilvēku un vides drošība un cik iespējams jāizmanto iepriekšējā pieredze;
Notes that at each step in the decommissioning of nuclear power plants the safety of humans and the environment must be considered and that previous experience should be put to good use as far as possible;
atzīmē, ka pastāv tūlītējas un pakāpeniskas nojaukšanas stratēģijas un ka jāizskata to priekšrocības un trūkumi, ņemot vērā atrašanās vietu un reaktora īpašības;
Notes the existence of immediate decommissioning and staged decommissioning strategies whose respective advantages and disadvantages should be weighed up in view of the location and the characteristics of the reactor;
uzskata, ka, izvēloties nojaukšanas stratēģiju, būtiskākie ir cilvēku drošības un vides aizsardzības aspekti;
Is of the opinion that safety issues relating to the protection of humans and the environment should be paramount in respect of the choice of decommissioning strategy;
aicina visas dalībvalstis pārskatīt praksi par to vielu apglabāšanu, kam ir zems radioaktivitātes līmenis, it īpaši lielos daudzumos vietās, uz ko attiecas tiesību akti par kodolaizsardzību un aizsardzību pret radiāciju laikā, kad tiek nojaukta kodolelektrosatcija;
Calls for a review in all Member States of the practice of releasing low-level radioactive substances in particularly large quantities in areas subject to nuclear and radiation protection legislation when a plant is decommissioned;
vēlas zināt, vai līdzšinējie grāmatvedības noteikumi un attiecīgie finanšu resursi virknē dalībvalstu atbilst patiesajām vajadzībām;
Questions whether the accounting provisions made so far in a number of Member States and the corresponding financial resources are equal to the real needs;
atzinīgi vērtē Eiropas Savienības sniegto finansiālo atbalstu vairākiem nojaukšanas projektiem jaunajās dalībvalstīs, ievērojot noteiktus pamatnosacījumus;
Welcomes the financial support, subject to certain basic conditions, granted by the European Union to certain decommissioning projects in the new Member States;
atbalsta Komisijas nostāju, ka kodolelektrostaciju nojaukšanas izmaksas, kas
Supports the Commission's position that the cost of nuclear decommissioning, which is to be understood as covering
ietver arī citas ārējas izmaksas un subsīdijas cita veida elektroenerģijas ražošanai, novērtējot jebkuras elektrostacijas ekonomisko dzīvotspēju, jāņem arī vērā tādā veidā, lai novērstu konkurences izkropļojumus;
other external costs and subsidies for other types of electricity production, must also be taken into account in assessing the economic viability of any power plant in such a way as to avoid distortions of competition;
atzīmē, ka saskaņā ar starptautiskajām konvencijām par civiltiesisko apdrošināšanu kodolelektrostacijas operators atbild par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu pret neparedzētiem notikumiem vai negadījumiem visā nojaukšanas laikā;
Notes that the operator of a nuclear power plant is responsible for arranging insurance to cover civil liability during the entire decommissioning period against unforeseen incidents or accidents in line with international liability conventions;
piekrita Padomes lēmuma priekšlikumam, ar ko pilnvaro dalībvalstis, kuras ir līgumslēdzējas puses 1960. gada 29. jūlija Parīzes Konvencijai, Eiropas Kopienas interesēs ratificēt protokolu, ar ko groza šo konvenciju, vai pievienoties tam;
gave its assent to the proposal for a Council decision authorising the Member States which are Contracting Parties to the Paris Convention of 29 July 1960 to ratify, in the interest of the European Community, the Protocol amending that Convention, or to accede to it;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments of the Member States.
Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē ( 2005/2049(INI) )
European Parliament resolution on "Winning the Battle Against Global Climate Change" ( 2005/2049(INI) )
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē" ( KOM(2005)0035 ),
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: Winning the Battle Against Global Climate Change ( COM(2005)0035 ),
ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Buenosairesas Klimata pārmaiņu konferences OV C 247 E, 6.10.2005., 144. lpp.
having regard to its previous resolutions relating to climate change, and in particular those of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference on Climate Change P6_TA(2005)0005 .
rezultātiem un 2005. gada 12. maija rezolūciju par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0177 .
, and of 12 May 2005 on the Seminar of Governmental Experts on Climate Change P6_TA(2005)0177 .
ņemot vērā paziņojumus, ko G8 augstākā līmeņa sanāksmē Glenīglā izteica 24 starptautiskās uzņēmējdarbības līderi, kas pārstāv Pasaules Ekonomikas forumu, piemēram, par nepieciešamību noteikt ilgtermiņa klimata stabilizācijas mērķus,
having regard to the statements conveyed to the G8 Summit in Gleneagles by 24 international business leaders representing the World Economic Forum, for example on the need to adopt long-term climate stabilisation targets,
ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0312/2005 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0312/2005 ),
tā kā klimata pārmaiņas ir viens no 21. gadsimta lielākajiem izaicinājumiem, jo tām ir būtiska negatīva ietekme uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu pasaules mērogā, kas var izraisīt katastrofiskas sekas, un tā kā ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas atšķiras no citām pašreiz risināmajām vides problēmām;
whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social repercussions with potentially catastrophic consequences, and whereas climate change differs from the other environmental problems facing the world,
tā kā jau pašreiz ir vērojamas klimata pārmaiņu pazīmes, piemēram, kūst polārais ledus un mūžīgais sasalums, kā arī notiek aizvien biežākas un spēcīgākas laika apstākļu radītas katastrofas; tā kā iepriekšējā desmitgadē ekonomiskie zaudējumi laika apstākļu izraisīto dabas katastrofu dēļ ir sešas reizes lielāki salīdzinājumā ar 1960. gadu;
whereas current indications of climate change include e.g. the melting of polar ice and permafrost, and in all probability the increased frequency and intensity of extreme weather conditions; whereas economic losses related to weather-related natural disasters in the last decade have increased by a factor of six over the 1960s' level,
tā kā lielākā atbildība par siltimnīvas efektu izraisošu gāzu (SEG) emisijām atmosfērā gan pašreiz, gan pagātnē ir rūpnieciski attīstītajām valstīm; tā kā jaunattīstības valstis varētu visvairāk ciest no klimata svārstībām un tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas galvenā atbildība, sniedzot palīdzību valstīm ar zemiem ienākumiem, lai tās pielāgotos klimata pārmaiņām, pielāgošanās procesā sniedzot tām tehnoloģisku un finansiālu atbalstu;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of Greenhouse Gas (GHG) emissions in the atmosphere, both current and historical; whereas developing countries are likely to be the hardest hit by a more unstable climate and whereas industrialised countries must assume primary responsibility to assist low-income countries to adapt to climate change and to assist them technologically and financially as they adapt,
tā kā Kioto protokols stājās spēkā 2005. gada 16. februārī un ko ratificējušas 152 valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras rada 61,6 % no 1990. gada I pielikuma SEG emisijām un pārstāv gandrīz 90 % no pasaules iedzīvotāju skaita,
whereas the Kyoto Protocol entered into force on 16 February 2005 following the ratification of 152 countries and regional economic integration organisations, representing 61.6% of 1990 Annex I GHG emissions and almost 90% of the world's population,
tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto protokola pilnīga īstenošana visās valstīs ir būtiska klimata pārmaiņu problēmas risināšanā, tomēr pasākumi nebūs pietiekami efektīvi, kamēr netiks rasts pasaules mēroga risinājums, attiecībā uz plašām ekonomiskām apvienībām, kas arī ir galvenie piesārņojošo vielu emisijas radītāji;
whereas full implementation, by all Parties, of the UN Framework Convention on Climate Change and the Kyoto Protocol is fundamental in tackling climate change, even though the measures will not be truly effective until a global solution is found which includes the large economic blocs responsible for the bulk of polluting emissions,
tā kā tuvākajā laikā jānosaka turpmākie mērķi, lai viestu skaidrību par ieguldījumiem attiecībā uz enerģijas avotiem ar zemu oglekļa saturu, tehnoloģijām ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un atjaunojamo enerģiju, un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģētikas infrastruktūrā;
whereas further targets need to be set soon in order to provide investment certainty for low-carbon energy sources, low greenhouse-gas emitting technologies and renewable energy, and to avoid investing in incompatible energy infrastructure,
tā kā ieguldījumi efektīvā enerģijas izmantošanā ir perspektīvākais veids kā samazināt oglekļa emisijas, un tā kā ES ir būtisks potenciāls rentablam enerģijas ietaupījumam;
whereas investing in energy efficiency is the most promising way to cut carbon emissions and whereas the potential for cost-effective energy savings in the EU is substantial,
tā kā ietekmi uz klimatu var ievērojami mazināt, veicot labāku sociālo plānošanu;
whereas climate impact can be reduced considerably by means of better community planning,
tā kā pašreizējie emisiju tirdzniecības noteikumi ir attiecināti arī uz citām jomām (piemēram, uz aviāciju) un analīzē jāpierāda, ka šāds noteikumu jomas paplašinājums palīdzēs novērst klimata pārmaiņas un ka bagātās valstis/reģioni nebūs privileģēti uz to valstu un uzņēmumu rēķina, kas ir attīstības fāzē;
whereas, before the existing arrangements for emissions trading are extended to other fields (for example aviation), an analysis must show that such an extension will help to combat climate change and that rich countries/areas will not be privileged at the expense of countries and businesses undergoing development,
tā kā ļoti vēlama ir lielāka iedzīvotāju iesaistīšana vispārējos centienos samazināt emisiju daudzumu un attīstīt noturīgāku dzīvesveidu;
whereas greatly enhanced participation, at citizen level, in the overall efforts to curb emissions and develop more sustainable lifestyles is very much called for,
tā kā SEG emisiju daudzums turpina pieaugt daudzās dalībvalstīs, pierādot, ka nepieciešama ātra ES rīcība, lai spētu ievērot Kioto protokola saistības;
whereas GHG emissions continue to increase in many Member States, showing that swift action is needed for the EU to be able to meet its Kyoto obligations,
tā kā SEG emisiju samazināšanai paredzēto pasākumu izmaksas kompensēs ieguvums no ierobežojuma, nepieļaujot Zemes gaisa temperatūras paaugstināšanos vairāk kā par 2°C salīdzinot ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni, jo tiks novērsts kaitējums un zaudējumi, ko citādi varētu radīt klimata pārmaiņas pasaulē;
whereas the cost of the measures to reduce GHG emissions will be offset by the benefits which will flow from restricting the increase in the Earth's temperature to a maximum of 2°C by comparison with levels during the pre-industrial era, since damage and losses which climate change might otherwise have caused throughout the world will be prevented,
tā kā pašreiz ir vēsturiska saimnieciska izdevība attīstīt ekonomiku, kas balstījusies uz fosilā kurināmā izmantošanu; tā kā būtiska saimnieciska izdevība ir arī jaunattīstības valstīm, kurām ir lieli atjaunojamās enerģijas resursi, bet pašreiz nav to izmantošanai nepieciešamās tehnoloģijas;
whereas moving beyond the fossil fuel-based economy represents a historic business opportunity; whereas the business opportunity is substantial also for developing countries that are rich in renewable energy resources but currently lack the technology to exploit them,
uzsver, ka ES klimata pārmaiņu samazināšanas stratēģijas pamatā jābūt septiņvirzienu pieejai:
Stresses that the EU strategy on climate change mitigation should be based on a seven-pronged approach:
ievērot Kioto protokola pamatelementus - saistoši siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķlielumi, vispārēja emisiju kvotu tirdzniecības sistēma un elastīgi mehānismi;
building on key Kyoto elements - binding greenhouse gas emission targets, a global cap-and-trade system, and flexible mechanisms,
uzsākt būtisku emisiju samazināšanu katrā valstī par
undertaking strong emission reductions
% līdz 2020. gadam, apvienojot tirgus stimulēšanas un regulēšanas paņēmienus, lai veicinātu ieguldījumus efektivitātē un/vai bezoglekļa tehnoloģijās, vai tehnoloģijās ar zemu oglekļa emisiju;
by 2020, using a combination of market incentives and regulation to stimulate investments in efficiency and/or carbon-free and low-carbon technologies,
veikt pasākumus, lai iesaistītu citas lielākās valstis, jo īpaši ASV;
adopting a pro-active approach to engage other main actors, in particular the United States,
attīstīt stratēģisko partnerību ar tādām valstīm kā Ķīna, Dienvidāfrika, Brazīlija un Indija, lai palīdzētu tām izstrādāt noturīgas enerģētikas stratēģiju un nodrošinātu šo valstu līdzdalību centienos samazināt klimata pārmaiņas;
developing a strategic partnership with countries such as China, South Africa, Brazil and India to assist them in developing sustainable energy strategies and secure their participation in mitigation efforts,
aktīvi veicināt noturīgas enerģētikas tehnoloģiju pētniecību un jaunradi un novērst "nesaprātīgas" stimulēšanas paņēmienus, tādus kā fosilā kurināmā subsidēšana, kā arī ārējo izmaksu, tostarp klimata pārmaiņu izmaksu, internalizēšana enerģijas ražošanas cenā;
vigorously promoting research and innovation for sustainable energy technologies and removing "perverse" incentives such as fossil fuel subsidies, as well as internalising external costs, including those of climate change, into the price of energy production,
sekmējot plašāku tiešu Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanu klimata pārmaiņu samazināšanā, iepriekš sniedzot detalizētu informāciju par oglekļa saturu ražojumos un pakalpojumu nodrošināšanā, nākotnē paredzot iespēju ieviest personalizētu tirdzniecības kvotu sistēmu;
encouraging much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen, a necessary prerequisite being the provision of detailed information about the carbon content of products and services and a future option being a system of personal tradable quotas;
uzskata, ka turpmākajai sistēmai jābalstās uz kopēju, bet diferencētu atbildību ar mērķi slēgt līgumus un panākt konverģenci, kā arī uz turpmāku un straujāku emisiju samazināšanu un aizvien jaunu valstu iesaistīšanu emisiju samazināšanas procesā; uzsver, ka visi emisiju ierobežošanas mērķlielumi jāpamato ar jaunākajiem zinātnes atzinumiem, lai nepieļautu planētas vidējās gaisa temperatūras paaugstināšanos vairāk kā par 2°C, pamatojoties uz racionālu pārliecību; turklāt uzsver, ka visiem paredzētajiem pasākumiem jābūt rentabliem, un tādēļ par ilgtermiņa mērķi jānosaka uz emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu balstīta pasaules oglekļa tirgus izveide; turklāt atzīmē, ka rentabilitātes aprēķinos jāiekļauj bezdarbības radītās izmaksas un paredzamais saimnieciskais ieguvums no agrīnas rīcības un inovācijas, kā arī no tehnoloģiju apguves, kas pazeminās klimata pārmaiņu samazināšanas izmaksas;
Believes that a future regime should be based on common but differentiated responsibilities aiming at contraction and convergence, as well as on continued and progressively greater emission reductions and the involvement of more countries in the reduction effort; emphasises that any targets for emission cuts should be based on recent science and aim to not exceed a global average temperature increase of 2°C with reasonable certainty; further stresses that cost-effectiveness should be a characteristic of all measures considered and that, therefore, a long-term goal should be to develop a global carbon market, based on cap and trade; notes further that calculating cost-effectiveness must include the costs of inaction and the expected economic benefits from early action and innovation as well as from technological learning, which will drive down mitigation costs;
atzinīgi vērtē Eiropadomes secinājumus 2005. gada 23. martā Briselē, jo īpaši attiecībā uz ieteikumu rūpnieciski attīstītajām valstīm panākt emisiju samzinājumu par 15-30 % līdz 2020. gadam; tomēr prasa, lai noteiktu arī emisiju samazināšanas mērķlielumus ilgākā laika periodā, un ierosina samazināt emisijas par 60-80 % līdz 2050. gadam;
Welcomes the conclusions by the Brussels European Council of 23 March 2005, in particular that emission reductions for developed countries for 2020 in the order of 15-30% should be striven for; insists, however, that emission reduction targets for the long-term are also needed and suggests a target of 60-80% for 2050;
atgādina, ka enerģijas ietaupījumu potenciāls ES ir 40 %, bet, lai to sasniegtu, ir jānosaka saistoši mērķi;
Recalls that the potential for energy savings is as high as 40% in the EU, but that to reach this goal binding targets must be set;
atzīmē, ka ar sistemātisku pieeju līdz 2020. gadam ar atjaunojamās enerģijas veidiem būtu iespējams nodrošināt 25% no ES enerģijas patēriņa;
Notes that with a systemic approach it would be possible for renewable energies to cover 25% of EU energy consumption by 2020;
uzsver, ka efektīvai klimata pārmaiņu samazināšanai nepieciešama būtiska energosistēmu, transporta sistēmu un ēku siltumapgādes projektēšanas pārveidošana un ka šai pārveidošanai jākļūst par Lisabonas stratēģijas dzinējspēku, lai palielinātu izaugsmi un konkurētspēju; aicina ES izstrādāt stratēģiju, lai panāktu, ka Eiropas ekonomikai ir visaugstākā energoefektivitāte pasaulē, nosakot ikgadējos enerģijas intensitātes samazinājuma mērķlielumus 2,5-3 % apmērā;
Underlines that effective climate change mitigation will require a major transformation of the energy and transportation systems and of the thermal design of buildings and that this transformation ought to become a driving force within the Lisbon Strategy, to boost growth and competitiveness; calls on the EU to develop a strategy to make Europe the most energy efficient economy in the world, by setting targets for annual reductions in energy intensity in the order of 2,5-3%;
šajā ziņā aicina dalībvalstis ieviest pastāvīgas uzraudzības sistēmas, lai novērtētu izmantoto materiālu un enerģijas apjomu katrā ekonomikas nozarē, tādējādi atbalstot atbilstīgu emisiju samazināšanas politiku;
In this connection calls on Member States to implement permanent monitoring systems for the assessment of the quantities of both materials and energy used in each economic sector in order to support adequate reduction policies;
atzīst, ka novēlota rīcība palielinās kaitīgas ietekmes uz vidi rašanās risku un sadārdzinās izmaksas; turklāt uzskata, ka vispārējā emisiju samazināšana nedrīkst izraisīt citus apdraudējumus;
Recognises that delayed action will increase the risk of adverse environmental effects and greater costs; further maintains that reducing global emissions must not lead to other threats;
uzskata, ka cīņa pret klimata pārmaiņām nāk par labu gan sabiedrībai, gan videi, kā arī tā sekmē Lisabonas programmas mērķu un ANO tūkstošgades mērķu sasniegšanu; uzskata, ka ieguldījums ar atjaunojamās enerģijas veidos un to izstrāde rada jaunas iespējas lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, rada jaunas darba vietas, uzlabo veselību, sekmē reģionālo izaugsmi, ļauj sekmīgāk izmantot vietējos un reģionālos resursus un progresīvās tehnoloģijas, kā arī samazina nabadzību;
Considers that combating climate change produces benefits both for society and the environment and contributes towards the achievement of the Lisbon objectives and the UN Millennium Development Goals; believes that investment in and the development of renewable energies gives rise to fresh possibilities for agriculture and forestry, more jobs, better health, increased regional growth, better exploitation of local and regional resources and of existing advanced technology, and less poverty;