natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izstrādātas stratēģijas zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, tomēr aicina visas dalībvalstis izstrādāt šādas stratēģijas vēlākais līdz 2013. gada jūlijam; ja līdz 2012. gada beigām visas dalībvalstis vēl nebūs paudušas šādu apņēmību, prasa, lai Komisija ierosinātu tiesību aktu priekšlikumus, kuros prasītu izstrādāt šīs stratēģijas;
Welcomes the production of low-carbon strategies by some EU Member States, but calls on all to produce such strategies no later than July 2013; insists that the Commission should introduce legislative proposals to require their preparation if by the end of 2012 all Member States have not made such a commitment;
aicina Komisiju izvērtēt šādu plānu atbilstību Kankūnas mērķim nodrošināt to, ka temperatūras pieaugums pasaulē nepārsniegtu 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta;
Calls on the Commission to evaluate the adequacy of such plans with regard to contributing to the Cancún objective of holding the increase in global average temperatures below 2 deg C above pre-industrial levels;
aicina Komisiju nodrošināt to, ka valstu un konkrētu nozaru ceļveži tiek rūpīgi un neatkarīgi pārbaudīti, lai izvērtētu, vai ir pilnībā ņemta vērā iespēja izmantot labāko pieejamo tehnoloģiju, un ka ierosinātās izmaksas atbilst pieņemtajai praksei;
Calls on the Commission to ensure that national and sector-specific roadmaps are subjected to independent scrutiny in order to assess whether full account has been taken of the potential use of best available technology, and that proposed costs accord with understood practice;
sagaida, ka Komisija pilnībā ņems vērā ceļvežus, izstrādājot politikas iniciatīvas, un ka tā pievērsīs uzmanību gadījumiem, kad rūpniecības nozares nebūs sagatavojušas šādus rīcības plānus;
Expects the Commission to take roadmaps fully into account when preparing policy initiatives, and also to highlight instances where industry sectors have not prepared such action plans;
aicina attiecīgās nozaru grupas sagatavot katras konkrētās nozares ceļvežus, kuros noteikts, kā vislabāk sasniegt ES mērķus zema oglekļa līmeņa sasniegšanai, norādot arī vajadzīgo ieguldījumu apjomu un izmantojamos finansējuma avotus;
Calls on the relevant industry groups to prepare sector-specific roadmaps that will set out how EU low-carbon objectives can best be realised, including the levels of investment required and the sources of funding to be utilised;
sagaida, ka Komisija un dalībvalstis atbalstīs nozares, kurās ir izstrādāti ceļveži ar mērķi arī turpmāk attīstīt iniciatīvas un partnerības, kas izriet no šiem ceļvežiem, lai, attīstot īpaši novatoriskas tehnoloģijas, panāktu energoietilpīgo nozaru oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu;
Expects the Commission and the Member States to support those sectors that have made roadmaps to further develop the initiatives and partnerships that follow from them, for the development of breakthrough technologies to decarbonise the energy-intensive industries concerned;
aicina Komisiju reizi 3–5 gados atjaunināt ceļvedi un prognozes 2050. gadam un aicina tās ceļvežu atjauninātajās versijās iekļaut nozaru, reģionu un dalībvalstu ceļvežus, nodrošinot, ka šim mērķim izmantotie modeļi un metodes ir pilnīgi pārredzami;
Calls on the Commission to update the 2050 roadmap and forecasting every 3-5 years, and to integrate the sectoral, regional and Member State roadmaps into the updated version of its own roadmaps, the models and methodologies used for that purpose being fully transparent;
uzsver, ka ir būtiski efektīvāk izmantot resursus, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; tādēļ mudina dalībvalstis izstrādāt jaunas vai stiprināt esošās resursu efektīvas izmantošanas stratēģijas un līdz 2013. gadam tās iekļaut valstu izaugsmes un nodarbinātības politikas virzienos;
Stresses that a much more efficient use of resources is essential for achieving a low-carbon economy; therefore urges Member States to develop or strengthen existing resource efficiency strategies and mainstream these into national policies for growth and jobs by 2013;
Elektroenerģijas ražošana
Power generation
atgādina, ka pasaules primārās enerģijas pieprasījums līdz 2035. gadam pieaugs par vairāk nekā 30 %, līdz ar to palielinot pasaules mēroga konkurenci energoresursu jomā;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
atkārtoti apliecina, ka dalībvalstīm jābūt pieejamiem visdažādākajiem līdzekļiem (tostarp atjaunojamās enerģijas resursiem, kodolenerģijai, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas izmantošanai, kā arī ilgtspējīgi ražotai biomasai), kas nepieciešami zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa elektroenerģijas ražošanai, un ka nedrīkst izslēgt nevienu no iespējām, kas ļauj izpildīt prasības;
Maintains that Member States should have the widest possible means of achieving low-carbon electricity generation (including renewable energy sources, nuclear power, use of carbon capture and storage technology, and sustainably produced biomass), and that none should be excluded from the range of options available to meet the requirements;
aicina Komisiju būt īpaši piesardzīgai attiecībā uz jebkuru saražotās enerģijas noplūdi ārpus ES ETS, pievēršot uzmanību dalībvalstīm, kurām ir starpsavienojumi ar ārpuskopienas valstīm;
Calls on the Commission to be particularly vigilant as regards any leakage of energy production outside the EU ETS, paying attention to Member States with interconnections to countries outside the EU;
aicina Komisiju izvērtēt to mehānismu efektivitāti, kas nodrošina elektroenerģijas tirgus stabilu darbību ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, un, ja nepieciešams, iesniegt tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz pārrobežu elektroenerģijas tirgu ciešāku integrāciju un citiem pasākumiem, lai pievērstu uzmanību nepieciešamībai noteikt ražošanas jaudas līdzsvaru un pieejamību;
Calls on the Commission to assess the effectiveness of mechanisms that enable sound operation of the electricity market in a low carbon economy, and if necessary to submit legislative proposals for the closer integration of crossborder electricity markets and for other measures to address the need to determine the balance and availability of generation capacity;
aicina ES apņemties līdz 2050. gadam atbrīvot enerģētikas nozari no oglekļa dioksīda emisijām;
Calls on the EU to commit itself to the decarbonisation of the energy sector by 2050;
aicina dalībvalstis un Komisiju ieguldīt vairāk līdzekļu enerģētikas infrastruktūrā, kas nepieciešama pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku; uzsver, ka Eiropai jābūt līderei standartu izstrādē un sadarbspējīgu ar enerģētiku saistīto interneta tehnoloģiju un energoefektīvu IKT programmatūru attīstīšanā, it īpaši attiecībā uz viedajiem tīkliem, viedo māju sistēmu (piemēram, patērētāja interesēm atbilstoši izstrādātu viedo skaitītāju) visaptverošu un savlaicīgu ieviešanu, kā arī savstarpēji savienota Eiropas superelektrotīkla un sašķidrinātās dabasgāzes infrastruktūru modernizācijas un izstrādes jomā; uzsver, ka attiecībā uz reģionālajiem starpsavienojumiem ir jāsāk īstenot ieguldījumu plāns, kura pamatā galvenokārt būtu tiesību aktu kopums par ES enerģētikas infrastruktūrām, lai nodrošinātu energoapgādes avotu plašu daudzveidību; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu ar praktiskiem risinājumiem par atjaunojamās enerģijas lielu apjomu efektīvu integrāciju, atbalstot tirgus noteikumus, kas dod iespēju efektīvi un pārredzami apmainīties ar enerģiju starptautiskā mērogā; tāpēc prasa iespējami drīz integrēt un izmantot pārrobežu elektroenerģijas tirgus; atzīst ‐ ilgi izmantojamas enerģētikas infrastruktūras izbūvei nepieciešami vairāki gadi, tāpēc steidzami vajadzīga ilgtermiņa koncepcija; atzinīgi vērtē to, ka enerģētikas infrastruktūrai ir pievērsta uzmanība ierosinātajā Eiropas savienošanas instrumentā;
Invites the Member States and the Commission to invest more in the energy infrastructure necessary for the transition to a sustainable economy; emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of standards and interoperable energy-related Internet technologies and energy-efficient ICT applications, in particular smart grids, the full and timely deployment of smart home systems such as smart meters designed to benefit the consumer, and modernising and developing an interconnected European electricity supergrid and LNG infrastructures; emphasises, with regard to interregional connections, the need to launch an investment plan based notably on the European Energy Infrastructure Package, so as to secure the diversification of energy supply sources; calls on the Commission to propose practical solutions for the efficient integration of large amounts of renewables by promoting market rules that allow for efficient and transparent international power exchange; calls, therefore, for the swift integration and uptake of crossborder electricity markets; recognises the urgent need for a long-term vision, given the many years required to build energy infrastructure with a long lifetime; welcomes the focus on energy infrastructure in the proposed Connecting Europe Facility;
vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā 20 % mērķa pamatā ir tāds energoavotu sadalījums dažās dalībvalstīs, kas ietver arī kodolenerģiju; atzīmē, ka Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2011. gada pasaules enerģētikas prognozēs ir iekļauta kodolenerģētikas samazināšanas iespējas analīze, saskaņā ar kuru paredzamais pasaules mēroga CO2 emisiju pieaugums enerģētikas nozarē vidējā termiņā varētu būt ievērojami augstāks tāpēc, ka palielinātos fosilo degvielu izmantošana; vēlreiz atgādina, ka atsevišķu dalībvalstu lēmums slēgt dažus esošos kodolreaktorus nedrīkst būt pamatojums, lai pazeminātu savas klimata pārmaiņu politikas mērķu vērienīgumu; norāda, ka saskaņā ar IEA informāciju 2°C mērķa sasniegšanai varētu būt nepieciešams oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas attīstīt straujāk un izmantot gan ogļu, gan gāzes spēkstacijās; tomēr atzīmē, ka oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vēl ir testēšanas un pirmskomercializācijas posms, tāpēc ir jāapsver arī citi risinājumi, piemēram, tie, kas saistīti ar jaudīgiem atjaunojamiem energoresursiem un augstu energoefektivitāti; tādēļ aicina palielināt atbalstu revolucionāru tehnoloģiju attīstīšanai un piemērošanai, lai palielinātu energoefektivitāti un nošķirtu ekonomisko izaugsmi no enerģijas patēriņa;
Draws attention to the fact that the current 20 % target is based on the contribution made by nuclear power to the energy mix in number of Member States; notes that the IEA's World Energy Outlook 2011 includes a ‘lower-nuclear’ case according to which the projected increase in worldwide CO2 emissions from the power sector would be substantially higher in the medium term due to an increased use of fossil fuels; reiterates that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors must not serve to justify reducing the level of ambition of their current climate policies; points out that, according to the IEA, achieving the 2°C goal would require faster development and deployment of CCS technologies in both coal- and gas-fired power plants; notes, however, that CCS technology is still at the testing and pre-commercial stage, so alternative scenarios also need to be considered, such as high renewables and energy efficiency scenarios; thus calls for increased support for the development and application of breakthrough technologies in order to increase energy efficiency and decouple economic growth from energy consumption;
uzskata, ka šo mērķu sasniegšana līdz 2050. gadam, neskarot dalībvalstu enerģētikas struktūras, varētu samazināt patēriņu, palielināt energoapgādes drošību un uzticamību, kā arī ierobežot enerģijas cenu svārstības, tādējādi nodrošinot taisnīgas un konkurētspējīgas enerģijas cenas patērētājiem un uzņēmumiem, lielāku ES konkurētspēju un lielāku nodarbinātības pieaugumu;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States' own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU's competitiveness and employment growth;
prasa, lai ES, atbalstot “zaļo” ekonomiku, atzītu, cik nozīmīgi ir esošo nozaru ieguldījumi, kas būtiski uzlaboja resursu izmantošanas efektivitāti, samazināja CO2 emisijas un palīdzēja sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz videi draudzīgu darba vietu radīšanu; uzsver, ka ar “zaļāku” ekonomiku jāatbalsta konkurētspēja un jauninājumi visās nozarēs, pievēršot uzmanību jomām, kurās uzlabojumi ir ekonomiski izdevīgākie un vides ziņā efektīvākie;
Insists that EU support for the ‘green economy’ should recognise the importance of investment by existing industries used to significantly improve the efficiency of resource use and reduce CO2 emissions and to reach the EU 2020 Strategy targets on green jobs creation; underlines that a greener economy should support competitiveness and innovation in all sectors by focusing on areas where improvements are more economically efficient and more environmentally effective;
aicina Komisiju izpētīt iespējamos novatoriskos finanšu instrumentus, kas nodrošinātu ieguldījumus ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni;
Calls on the Commission to explore innovative financial instruments for investment in a low-carbon economy;
aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju atbalstīt jauninājumu kopu veidošanu, lai izstrādātu reģionālus un valsts līmeņa risinājumus;
Calls on the Member States and the Commission to support the creation of innovation clusters in order to develop regional and national solutions;
atbalsta Komisijas Ceļvedī uz Eiropas vienoto transporta telpu noteikto prasību līdz 2050. gadam samazināt ES transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; turklāt aicina Komisiju izvirzīt starpposma mērķus emisiju samazināšanai nozarē, lai nodrošinātu, ka savlaicīgi tiek veikti atbilstoši pasākumi;
Endorses the requirement of the Commission Roadmap to a Single European Transport Area to reduce greenhouse gas emissions from transport by 60 % by 2050 compared to 1990 levels in the EU; furthermore, calls on the Commission to come forward with interim emissions reduction targets for the sector in order to ensure that sufficient action is taken at an early stage;
atzinīgi vērtē progresu, ko transportlīdzekļu ražotāji kopš 2007. gada ir panākuši vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas jomā, un uzsver, ka arī turpmāk ir svarīgi strauji uzlabot degvielas izmantošanas efektivitāti; apstiprina, ka, gatavojoties paredzētajai pārskatīšanai, Komisijai būtu jāierosina veidi, kā nodrošināt, lai līdz 2020. gadam panāktu, ka jaunu automobiļu vidējais CO2 emisiju apjoms nepārsniedz 2020. gadam noteikto mērķi ‐ 95 g/km; aicina Komisiju paplašināt dialogu un sadarbību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju, lai nodrošinātu kuģniecības nozares iekļaušanu CO2 emisiju samazināšanas saistībās;
Welcomes the progress made by vehicle manufacturers in reducing CO2 emissions from passenger cars since 2007, and stresses the importance of accelerating further fuel efficiency improvements; affirms that in preparing its forthcoming review the Commission should be proposing ways of ensuring that average CO2 emissions by new cars meet the agreed 2020 target of not more than 95g/km by 2020; calls on the Commission to increase dialogue and cooperation with the International Maritime Organisation so as to ensure inclusion of the shipping sector in CO2 reduction commitments;
atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2009/29/EK tika pieprasīts, lai Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim novērtētu sarunās ar SJO par emisijām panākto progresu; aicina Komisiju iekļaut Kopienas emisiju samazināšanas saistībās starptautiskā jūras transporta emisijas un, ja netiek apstiprināta starptautiska vienošanās par kuģošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošanu, ierosināt tiesību aktu par šo emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, tā cenšoties panākt, ka ierosinātais tiesību akts stājas spēkā līdz 2013. gadam;
Recalls that the Commission was required to evaluate the progress of the IMO on emissions from shipping by 31 December 2011, pursuant to Directive 2009/29/EC; calls on the Commission to include maritime transport in its roadmap and, in the absence of an international agreement to reduce emissions from shipping, to propose legislation so that these emissions are included in the Community reduction commitment with the aim of the proposed act entering into force by 2013;
aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot smago kravas transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti, un tās 2013. gada pārskatā par tiesību aktiem, kuri reglamentē vieglo komerciālo transportlīdzekļu radītās emisijas, lielāku uzmanību pievērst nepieciešamībai samazināt uzņēmējdarbības izmaksas, ko rada paaugstinātas degvielas cenas;
Calls on the Commission to put forward proposals to improve the fuel efficiency of heavy goods vehicles, and, in its 2013 review of legislation on emissions from light commercial vehicles, to take greater account of the need to improve fuel efficiency so as to reduce the cost to business of increased fuel prices;
aicina Komisiju nodrošināt visu veidu pasažieru un kravas transportlīdzekļu pircējiem lielāku skaidrību par šo transportlīdzekļu degvielas izmantošanas efektivitāti un nākt klajā ar krietni iekavētajiem priekšlikumiem par Marķēšanas direktīvas pārskatīšanu, kurā jāparedz arī noteikumi attiecībā uz visu veidu pārdošanas veicināšanu;
Calls on the Commission to provide purchasers of all types of passenger and freight vehicles with greater clarity regarding their fuel efficiency, and to put forward the long- delayed proposals for reform of the Labelling Directive, which should encompass all forms of sales promotion;
aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu to, ka testa cikli, kas tiek izmantoti jaunu automobiļu radīto emisiju izvērtēšanai, precīzi atspoguļo situācijas, kad šādi transportlīdzekļi tiek izmantoti normālos braukšanas apstākļos;
Calls on the Commission to take immediate steps to ensure that the test cycles used to evaluate emissions from new cars accurately reflect the realities of the use of such vehicles in normal driving conditions;
atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu centienus izveidot uzlādes/uzpildes infrastruktūru, lai veicinātu elektrisko un ļoti zemas oglekļa dioksīda emisijas transportlīdzekļu izmantošanu, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par obligāto prasību noteikšanu katrā dalībvalstī, lai izveidotu Eiropas mēroga tīklu;
Acknowledges the efforts being made by some Member States to establish recharging/refuelling infrastructures to promote the use of electric and ultra-low carbon vehicles, and calls on the Commission to bring forward proposals to set minimum requirements in each Member State in order to establish a Europe-wide network;
aicina Komisiju un dalībvalstis, lai samazinātu piesārņojošās transporta emisijas, kā prioritāti apsvērt iespēju veikt ieguldījumus tāda visu Eiropu aptveroša viedā energotīkla attīstībā, kurā var vietējā un reģionālā līmenī cita starpā izmantot arī no atjaunojamiem energoavotiem ražotu enerģiju un kurš palīdz attīstīt elektromobiļu lietošanai nepieciešamo infrastruktūru;
Calls on the Commission and the Member States to consider it a priority, with a view to reducing transport pollutant emissions, to invest in developing a pan-European intelligent energy network that can harness energy generated at local and regional level, including from renewable sources, and which helps to develop the necessary infrastructure for the use of electric vehicles;
uzskata, ka ir nepieciešama pāreja uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jaunus ieguldījumu veidus, kas sekmētu pārvadājumu novirzīšanu uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem un samazinātu nepieciešamību pēc transporta, šai nolūkā cita starpā izmantojot informācijas tehnoloģijas un telpisko plānošanu;
Considers that a cultural shift towards more sustainable modes of transport is needed; therefore calls on the Commission and the Member States to encourage new forms of investment, so as to facilitate the modal shift to more environmentally friendly modes of transport and to reduce the need for transport, inter alia by applying IT and through spatial planning;
uzsver, ka piesārņojuma dēļ transporta ārējo izmaksu iekļaušana transporta cenās ir grūtākais uzdevums, kas jāpilda, lai veicinātu enerģijas ietaupījumu un energoefektivitāti, un uzsver ‐ darbības efektivitātes uzlabošana sekmēs to, ka izvēle tiks izdarīta par labu videi nekaitīgiem transporta veidiem;
Stresses that the internalisation into transport prices of the external costs of transport, graduated by level of pollution, is a key challenge for stimulating energy savings and energy efficiency, and that increased performance will lead to an environmentally friendly choice of transport mode;
aicina ievērot ceļvedī noteiktās prioritātes attiecībā uz plānotajiem ieguldījumiem jaunā transporta infrastruktūrā, jo pastāv risks, ka Komisijas pieprasītie EUR 1,5 triljoni turpmāko divu desmitgažu laikā (no 2010. līdz 2030. gadam) netiks novirzīti atbilstošajām prioritātēm zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa sasniegšanai; tādēļ uzsver, ka ES infrastruktūrām paredzētais budžets ir jāpadara videi nekaitīgāks, jo īpaši saistībā ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu;
Calls for consistency with the Roadmap priorities to be ensured for the envisaged new transport infrastructure investments, recalling that the 1,5 trillion EUR over the next two decades between 2010-2030 requested by the Commission risk not to be channelled into adequate low-carbon priorities; stresses, therefore, the need to ‘green’ the EU's infrastructure budget, especially in relation to the Structural Funds and the Cohesion Fund;
atzinīgi vērtē jaunās ierosinātās pamatnostādnes Eiropas transporta tīklu attīstībai un nozīmi, kāda piešķirta dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu koridoru izveidei; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar stratēģiju alternatīvo degvielu un jaunu tehnoloģiju izmantošanai transporta nozarē; mudina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas pasākumus un tādējādi uzlabot lidaparātu un satiksmes pārvaldības darbību efektivitāti;
Welcomes the proposed new guidelines for the Trans-European Transport Networks and the importance given to the development of rail corridors for passengers and freight; calls on the Commission to present, as soon as possible, a strategy for the use of alternative fuels and new technologies in transport; encourages the Member States to urgently implement the measures of the Single European Sky and thus improve the efficiency of aircraft and traffic management operations;
aicina Komisiju un dalībvalstis emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) pilnībā īstenot tiesību aktus aviācijas jomā;
Calls on the Commission and the Member States to implement in full the legislation on aviation in the ETS;