natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton nodrošināt šo prasību ievērošanu un īstenošanu;
Urges the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy/Vice-President of the European Commission, Catherine Ashton, to ensure the implementation and compliance with these requirements;
17. pauž nopietnas bažas par kristiešu stāvokli Sīrijā, jo īpaši par viņu drošību; nosoda darbības, kuru mērķis ir izraisīt starpkonfesionālu konfliktu; mudina Sīrijas pašreizējās un nākamās varas iestādes nodrošināt valsts kristiešu kopienai patiesu un efektīvu aizsardzību;
Is deeply concerned about the situation of Christians in Syria, in particular their safety; condemns actions aimed at inciting inter-confessional conflict; urges the current and future Syrian authorities to provide reliable and efficient protection for the national Christian Community;
21. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, ASV administrācijai un ASV Kongresam, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Ēģiptes Arābu Republikas valdībai un Sīrijas Arābu Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward this resolution to the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the Government and Parliament of the Russian Federation, the Government and Parliament of the People's Republic of China, the US Administration and the US Congress, the Secretary-General of the Arab League, the Government of the Arab Republic of Egypt and the Government and Parliament of the Syrian Arab Republic.
7.11.2011 B7-0571/2011 REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts, pamatojoties uz jautājumiem B7‑0639/2011 un B7‑0640/2011 , uz kuriem jāsniedz mutiska atbilde,
7.11.2011 B7-0571/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0639/2011 and B7‑0640/2011
par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17)
on the climate change conference in Durban (COP 17)
PE472.776v01-00 B7‑0571/2011 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17)
PE472.776v01-00 B7‑0571/2011 European Parliament resolution on the climate change conference in Durban (COP 17)
– ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) un UNFCCC Kioto protokolu,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– ņemot vērā 2007. gadā Bali notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konferences rezultātus un Bali rīcības plānu (1. lēmums/ COP 13),
– having regard to the results of the United Nations Climate Change Conference in Bali in 2007 and to the Bali Action Plan (Decision 1/COP 13),
– ņemot vērā UNFCCC Pušu 15. konferenci ( COP 15) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu piekto konferenci ( COP/MOP 5), kas notika no 2009. gada 7. līdz 18. decembrim Kopenhāgenā, Dānijā, un Kopenhāgenas vienošanos,
– having regard to the 15th Conference of the Parties (COP 15) to the UNFCCC and the fifth Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP5) held in Copenhagen, Denmark, from 7 to 18 December 2009, and to the Copenhagen Accord,
– ņemot vērā UNFCCC Pušu 16. konferenci ( COP 16) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu sesto konferenci ( COP/MOP 6), kas notika no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim Kankunā, Meksikā, un Kankunas vienošanās,
– having regard to the 16th Conference of the Parties (COP 16) to the UNFCCC and the sixth Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP6), held in Cancún, Mexico, from 29 November to 10 December 2010, and to the Cancún Agreements,
– ņemot vērā gaidāmo UNFCCC Pušu 17. konferenci ( COP 17) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto Pušu septīto konferenci ( COP / MOP 7), kam paredzēts notikt no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim Durbanā, Dienvidāfrikā,
– having regard to the forthcoming 17th Conference of the Parties (COP 17) to the UNFCCC and the seventh Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP7), to be held in Durban, South Africa, from 28 November to 9 December 2011,
– ņemot vērā 2008. gada decembra ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu,
– having regard to the EU climate and energy package of December 2008,
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0089 .
– having regard to its resolutions of 25 November 2009 on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change Texts adopted, P7_TA(2009)0089 .
, 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences ( COP 15) rezultātiem Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0019 .
, of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted, P7_TA (2010) 0019.
un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0442 .
and of 25 November 2010 on the Climate Change Conference in Cancun Texts adopted, P7_TA-PROV (2010)0442.
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 4. februāra rezolūciju par tematu „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042 .
– having regard to its resolution of 4 February 2009 on ‘2050: The future begins today – Recommendations for the EU's future integrated policy on climate change’ Texts adopted, P6_TA(2009)0042 .
par minēto dokumentu, kā arī Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašo ziņojumu par atjaunīgiem enerģijas avotiem un klimata pārmaiņu samazināšanu http://srren.ipcc-wg3.de/report
thereon, and to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation of 9 May 2011 http://srren.ipcc-wg3.de/report
– ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu „Meža aizsardzība un meža informācija ES — gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām” Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0226 .
– having regard to its resolution of 11 May 2011 on the Commission Green Paper on forest protection and information in the EU: preparing forests for climate change Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0226 .
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. marta secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc Kankunas konferences un Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 17. maija secinājumus par klimata pārmaiņām,
– having regard to the Council Conclusions of 14 March 2011 on the follow-up to the Cancún Conference and to the ECOFIN Conclusions of 17 May 2011 on Climate Change,
– ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Pušu desmitajā konferencē ( COP 10) pieņemtos lēmumus, it īpaši COP 10 (2010) Lēmumu par ģeoinženieriju,
– having regard to the decisions taken at the Tenth Conference of the Parties (COP 10) of the United Nations Convention on Biological Diversity (CBD), in particular the COP 10 (2010) Decision on Geoengineering,
– ņemot vērā Apvienotās Karalistes parlamenta Apakšpalātas Vides audita komitejas 2011. gada 29. jūnijā publicēto ziņojumu “AK sniegtā starptautiskā atbalsta ietekme uz vides aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu”,
– having regard to the Report of the House of Commons' Environmental Audit Committee, entitled ‘The impact of UK overseas aid on environmental protection and climate change adaptation and mitigation’, which was published on 29 June 2011,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which set out the Millennium Development Goals (MDGs) as objectives established jointly by the international community for the elimination of poverty,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija secinājumus par vides aspekta iekļaušanu attīstības sadarbībā,
– having regard to the Council Conclusions of 25 June 2009 on integrating environment in development cooperation,
– ņemot vērā 2009. gada 25.–29. maijā izstrādāto Nairobi deklarāciju par klimata pārmaiņu novēršanas procesu Āfrikā,
– having regard to the Nairobi Declaration of 25-29 May 2009 on the African Process for Combating Climate Change,
– ņemot vērā 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Padomei par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā ( COP 17) ( O‑000216/2011 - B7‑0639/2011 ) un 2011. gada 27. septembrī iesniegto jautājumu Komisijai par tematu „Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17) ( O‑000217/2011 - B7‑0640/2011 ),
– having regard to the question of 27 September 2011 to the Council on the climate change conference in Durban (COP 17) ( O-000216/2011 - B7-0639/2011 ) and to the question of 27 September 2011 to the Commission on the climate change conference in Durban (COP 17) ( O-000217/2011 - B7-0640/2011 ),
A. tā kā zinātniskie pierādījumi pārlieku skaidri liecina par notiekošajām klimata pārmaiņām un to sekāms, tādējādi par obligātu padarot starptautisku rīcību, lai atrisinātu vienu no svarīgākajiem 21. gadsimta un vēl tālākas nākotnes uzdevumiem;
A. whereas scientific evidence overwhelmingly demonstrates the existence of climate change and its impacts, thus rendering international action imperative to meet one of the major challenges of the 21st century and beyond;
B. tā kā vispārējam mērķim joprojām jābūt starptautiska juridiski saistoša nolīguma noslēgšanai, kurš atbilstu kopējas, bet diferencētas atbildības principam, tādējādi atzīstot, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas vadošā loma un jaunattīstības valstīm jāsniedz attiecīgs ieguldījums;
B. whereas a legally binding international agreement consistent with the principle of a ‘common but differentiated responsibility’ must remain the overall goal, thus recognising the leading role to be played by developed countries and the appropriate contribution to be made by developing countries;
C. tā kā pašreizējās saistības un solījumi, kas sniegti, panākot Kopenhāgenas vienošanos, un oficiāli apstiprināti, pieņemot Kankunas vienošanās, nav pietiekami, lai īstenotu mērķi ierobežot vispārējo ikgadējo zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniegtu 2°C („2°C mērķis”);
C. whereas the existing commitments and pledges made under the Copenhagen Accord and formalised within the Cancún Agreements are insufficient to meet the objective of limiting the overall global annual mean surface temperature increase to 2ºC (‘the 2ºC objective’);
D. tā kā Komisijas ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni 2050. gadā, kurā noteikti ilgtermiņa mērķi, ir vēlreiz apstiprināts ES mērķis līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 80–95 %, lai klimata pārmaiņu līmeni noturētu zemāku par 2°C, tajā pašā laikā secinot, ka 80 % līdz 2050. gadam panākamā samazinājuma būs jāpanāk Eiropas Savienības iekšienē;
D. whereas the Commission roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 and setting long-term targets reconfirms the EU’s objective of reducing greenhouse gas emissions by 80-95% by 2050 in order to keep climate change below 2°C, whilst concluding that 80% of the reduction by 2050 has to be achieved internally within the EU;
E. tā kā ir svarīgi balstīties uz Pušu 16. konferencē Kankunā atjaunoto uzticēšanos un pārredzamību, tā saglabājot politiskos impulsus, kas nepieciešami, lai pavērtu ceļu visaptverošam starptautiskam nolīgumam ar konkrētiem mērķiem un atbilstošiem politiskiem pasākumiem;
E. whereas it is important to build on the trust and transparency restored during the COP 16 Conference in Cancún, in order to maintain the political momentum required to pave the way for a comprehensive international agreement with concrete goals and corresponding policy measures;
F. tā kā Kankunas vienošanās dokumentos attīstītajām valstīm ir pausts aicinājums padarīt savus emisiju samazināšanas mērķus vērienīgākus, lai šo valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni pazeminātu atbilstoši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā 2020. gadam noteiktajam intervālam, proti, 25–40 %;
F. whereas the Cancún Agreements urge developed countries to increase the ambition of their emission reduction targets, with a view to reducing their aggregate greenhouse gas emissions to a level consistent with the IPCC’s AR4 25-40% range for 2020 as compared to 1990 levels;
G. tā kā, lai 2°C mērķi varētu sasniegt tikai ar 50 % varbūtību, attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni ir jāpanāk kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums tuvāk IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā minētā 25–40 % intervāla augšējai robežai;
G. whereas collective greenhouse gas emission reductions in the developed countries at the high end of the IPCC’s AR4 25-40% range for 2020 as compared to 1990 levels are necessary for the 2°C objective to be achieved with only a 50% degree of probability;
H. tā kā jāņem vērā pasaules ģeopolitiskās vides radikālās izmaiņas pēdējos gadu desmitos, dažām jaunattīstības valstīm kļūstot par nozīmīgiem saimnieciskiem un politiskiem dalībniekiem, kā rezultātā veidojies jauns varas un ietekmes sadalījums ar jaunām funkcijām un jaunu atbildību;
H. whereas radical changes in the geo-political world over the past decades, with some developing countries now being major economic and political players, need to be taken into account, leading to a new balance of power and influence, entailing new roles and new responsibilities;
I. tā kā Eiropas valstīm ir jāizdara izšķiroša izvēle, lai turpmāk saglabātu labklājību un drošību, un tā kā virzību uz iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi, kas atbilst ES mērķiem klimata jomā, var apvienot ar veselīgāku tautsaimniecību, videi labvēlīgu darba vietu skaita un inovāciju palielināšanu;
I. whereas European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security, and whereas moving to a domestic greenhouse gas emissions reduction target which is in line with the EU’s climate objectives can be combined with a healthier economy, and an increase in green jobs and innovation;
J. tā kā saskaņā ar dažām aplēsēm sievietes veido 70 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem, strādā divas trešdaļas no darba stundām, taču viņām pieder mazāk nekā 1 % īpašumu, un tāpēc viņas sliktāk spēj pielāgoties klimata pārmaiņām un ir neaizsargātākas pret tām;
J. whereas according to some estimates women represent 70% of the poor worldwide, work two-thirds of the working hours but own less than 1% of property, and are therefore less able to adapt, and more vulnerable, to climate change;
K. tā kā Kankunas vienošanās 7. pantā ir uzsvērts, ka „dzimumu līdztiesība, kā arī efektīva sieviešu un attiecīgo teritoriju pamatiedzīvotāju līdzdalība ir svarīgs nosacījums efektīvai rīcībai visos klimata pārmaiņu aspektos”;
K. whereas Article 7 of the Cancun Agreements stresses that ‘gender equality and the effective participation of women and indigenous peoples are important for effective action on all aspects of climate change’;
L. tā kā pušu centieniem mazināt klimata pārmaiņas kaitē tas, ka pastāv būtiskas atšķirības starp ziņojumiem par zemes izmantojumu, zemes izmantojuma veida maiņu un mežsaimniecības darbībām (( LULUCF ), kuri sniedzami saskaņā ar UNFCCC konvenciju, un saskaņā ar Kioto protokolu veicamo uzskaiti par LULUCF nozares darbībām, šīm atšķirībām pastāvot gan darbības jomas, gan struktūras, gan izstrādes ziņā;
L. whereas substantial differences in scope, structure and design exist between Land Use, Land-Use Change and Forestry (LULUCF) reporting under the UNFCCC Convention and LULUCF accounting under the Kyoto Protocol, undermining Parties’ climate change mitigation efforts;
M. tā kā saskaņā ar Kioto protokolu uzskaite par mežu apsaimniekošanas darbībām, kuru rezultātā rodas lielākā daļa no LULUCF nozares emisijām, notiek pēc brīvprātības principa;
M. whereas accounting for ‘forest management’ activity, which is responsible for the majority of LULUCF sector emissions, is voluntary under the Kyoto Protocol;
N. tā kā 2010. gada Pasaules attīstības ziņojumā tiek lēsts, ka kopējās papildu izmaksas seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem nabadzīgajās valstīs līdz 2030. gadam sasniegs 170 līdz 275 miljardus ASV dolāru gadā;
N. whereas the 2010 World Development Report estimates that the overall incremental cost of mitigation and adaptation in poor countries will be between USD 170 billion and USD 275 billion per year by 2030;
O. tā kā ikvienā klimata pārmaiņu nolīgumā būtu jāņem vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā līmenī (galvenokārt TAM un Parīzes deklarācija par atbalsta efektivitāti), gan valstiskā līmenī (valstu pielāgošanās rīcības programmas);
O. whereas any climate-change agreement should take into account existing development processes both at international level (namely the MDGs and the Paris Declaration on aid effectiveness) and at national level (National Adaptation Programmes of Action);
P. tā kā ar ES atbalstu būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm pakāpeniski pārtraukt ar augstu oglekļa emisiju līmeni saistītu attīstību un veidot zemas oglekļa emisijas infrastruktūru un tam būtu jāveicina arī vietējās ekonomikas un videi draudzīgu darbavietu attīstība un nabadzības mazināšana, un šo atbalstu nedrīkst saistīt ar ES uzņēmumu līdzdalību vai izmantot ES uzņēmumu subsidēšanai;
P. whereas EU aid should help developing countries to phase out high-carbon development and build up low-carbon infrastructure, and whereas EU aid should also support local economic development, green jobs and poverty reduction and must not be tied to the involvement of or used to subsidise EU businesses;
Q. tā kā pašreizējiem Pasaules Bankas aizdevumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu enerģijas ražošanu uz fosilā kurināmā bāzes, ir jābūt saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi;
Q. whereas the current scale of the World Bank’s lending to support fossil fuel-powered energy generation must be in line with the objective of reducing greenhouse gas emissions;
R. tā kā parlamentu deputātiem, jo īpaši jaunattīstības valstīs, var būt un būtu jāuzņemas nozīmīga loma šīs programmas īstenošanā, nodrošinot valdību pārskatatbildību un darbības efektivitāti, kā arī ārkārtīgi svarīgo „zināšanu tiltu” ar vēlētājiem, jo abi šie aspekti ir svarīgi, lai nodrošinātu valsts spēju elastīgi piemēroties klimata pārmaiņām;
R. whereas parliamentarians, especially from developing countries, can and should play a crucial role in this agenda, ensuring government accountability and effectiveness as well as providing a vital knowledge link with constituents, both aspects being important in ensuring a country’s resilience to climate change;
S. tā kā pašreizējie finansēšanas mehānismi ir sarežģīti un sadrumstaloti; tā kā lielākā daļa donorvalstu nav ievērojušas apņemšanos 0,7 % no NKP novirzīt oficiālajai attīstības palīdzībai, lai sasniegtu TAM; tā kā līdzekļu pieplūdums UNFCC finansēšanas mehānismos ir atkarīgs no līdzekļu devēju brīvprātīgām iemaksām;
S. whereas the existing financial mechanisms are complex and fragmented; whereas the commitment to provide 0.7 % of GNP for ODA in order to achieve the MDGs has not been honoured by most donor countries; and whereas the financial mechanisms of the UNFCC depend on replenishments through voluntary contributions from donors;
T. tā kā mežu apsaimniekošanas uzlabošana ir būtisks priekšnoteikums, lai noturīgi mazinātu atmežošanas apmērus; tā kā klimata jautājumiem veltītajās sarunās ir jāizvērtē līdzšinējie mēģinājumi risināt atmežošanas un mežu degradācijas problēmu, piemēram, ES Rīcības plāns par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežsaimniecības nozarē, kas paredz nelegālas mežizstrādes mazināšanu ar mežu apsaimniekošanas pasākumiem;
T. whereas improvements in forest governance are a fundamental prerequisite for lasting reductions in deforestation; whereas climate negotiations need to reflect previous efforts to address problems of deforestation and forest degradation, such as the EU FLEGT Action Plan designed to curtail illegal logging by addressing forest governance;
U. tā kā būtu jāizveido kopēja sistēma visu pielāgošanās pasākumiem pieejamo finansēšanas instrumentu uzraudzībai, lai nodrošinātu saprotamu un pārredzamu finansēšanas sistēmu,
U. whereas a common system to monitor the whole range of instruments available for adaptation funding should be set up in order to ensure an accountable and transparent funding system;
Galvenie mērķi
Key Objectives
2. aicina pasaules valstu un to valdību vadītājus sarunu laikā demonstrēt patiesu politisko vadību un gribu un piešķirt šim jautājumam visaugstāko prioritāti;
Calls on Heads of State and Government worldwide to demonstrate real political leadership and will during the negotiations and to give this issue the highest priority;
11. vadoties pēc reālistiskām prognozēm par COP 17 iespējamiem rezultātiem, aicina ES un dalībvalstis noslēgt iespējami daudz daļēju vienošanos, piemēram, par zinātnisko sadarbību, tehnoloģiju nodošanu un LULUCF , lai sarunās saglabātu vispārēju pozitīvu virzību un tādējādi radītu noteiktību par turpmākajām klimata pārmaiņu politikas nostādnēm un sarunām;
On the basis of realistic expectations as to the likely outcomes of the COP 17, calls on the EU and the Member States to conclude as many partial agreements as possible, in areas such as science, technology transfer and LULUCF, in order to maintain overall positive progress in the negotiations, thereby creating certainty as to future climate change policies and negotiations;
ES stratēģija
EU Strategy
20. uzskata, ka veiktspējas palielināšana — ne tikai attiecībā uz tehnoloģiju nodošanu, bet arī kopumā — ir ļoti svarīga un ka šajā nolūkā nepieciešama integrēta pieeja un mērķtiecīgs institucionāls modelis, kas sekmē sinerģiju un koordinētību;
Is of the opinion that capacity-building - not only with regard to technology transfer, but in general - is of vital importance and that it requires an integrated approach and a streamlined institutional architecture encouraging synergies and coordination;
Durbanas konferences pamatā — Kankunā noslēgtās vienošanās
Building on the Cancún Agreements at the Durban Conference
27. uzsver, ka Durbanas konferencē jāturpina pilnveidot noteikumus par saistību un rīcības pārredzamību un jāvienojas par skaidru darba programmu šajā virzienā, tostarp attiecībā uz mērīšanas, uzrādīšanas un pārbaudīšanas sistēmām;
Highlights the need for further efforts to be made at the Durban Conference to develop the transparency provisions for commitments and actions and the need to agree on a clear work programme in relation thereto, including Measurement, Reporting and Verification Systems (MRVs);
36. aicina puses Durbanas konferencē panākt, ka pilnībā sāk darboties Zaļā klimata fonds, un pilnveidot to tādējādi, ka tiek nodrošināta jaunā fonda spēja atbalstīt pārveidojošas izmaiņas, lai jaunattīstības valstīs panāktu zemu oglekļa emisiju un klimatnoturīgu attīstību;
Calls on the Parties to bring the Green Climate Fund into full operation at the Durban Conference and to develop it in a way that ensures that the new fund is capable of supporting transformational changes towards low-carbon and climate-resilient development in developing countries;