natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 1947. gada 29. novembra rezolūcijā Nr. 181 prasīja izveidot bijušajā mandātteritorijā Palestīnā divas valstis;
C. whereas, in its Resolution 181 of 29 November 1947, the UN General Assembly called for the creation of two states on the territory of the former Mandate for Palestine;
D. tā kā ES atkārtoti ir apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, kad Izraēlas Valsts mierā un drošībā pastāv blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij, prasījusi atjaunot tiešas miera sarunas starp Izraēlu un palestīniešiem un paziņojusi, ka būtu jāatzīst tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par ko ir vienojušās abas puses;
D. whereas the EU has repeatedly confirmed its support for the two-state solution with the State of Israel and an independent, democratic, contiguous and viable State of Palestine living side by side in peace and security, called for the resumption of direct peace talks between Israel and the Palestinians, and declared that no changes to the pre-1967 borders, including with regard to Jerusalem, other than those agreed by the parties should be recognised;
E. tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas, SVF un ANO vērtējumu Palestīniešu pašpārvalde svarīgākajās apskatītajās nozarēs ir sasniegusi funkcionējošas valsts minimālos rādītājus un palestīniešu iestādes darbojas pat labāk nekā iestādes jau pastāvošās valstīs;
E. whereas, according to assessments of the World Bank, the IMF and the UN, the Palestinian Authority is above the threshold for a functioning state in the key sectors they studied, and Palestinian institutions compare favourably with those in established states;
F. tā kā palestīniešu tiesības uz pašnoteikšanos un savas valsts izveidi ir tikpat neapšaubāmas, kā Izraēlas Valsts tiesības pastāvēt drošās robežās;
F. whereas the right of Palestinians to self-determination and to have their own state is unquestionable as is the right of Israel to exist within safe borders;
G. tā kā arābu pavasara kontekstā Izraēlas un Palestīnas konflikta risinājums ir kļuvis vēl steidzamāk nepieciešams un tas ir nozīmīgs jautājums iesaistīto pušu, visu reģiona tautu un starptautiskās sabiedrības interesēs;
G. whereas the ‘Arab Spring’ has made it even more urgent to find a solution to the Israeli – Palestinian conflict, which is in the fundamental interest of the parties involved, of all the peoples in the region and of the international community;
H. tā kā ES dalībvalstu ārlietu ministri 2011. gada 2. un 3. septembra neoficiālā sanāksmē, apspriežoties par Tuvo Austrumu miera procesu un attiecīgajām diplomātiskajām iniciatīvām, kuras paredzēts izskatīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas septembra sesijā, pauda atšķirīgu nostāju,
H. whereas at the informal meeting on 2 and 3 September 2011 Ministers of Foreign Affairs of EU Member States presented different positions when discussing the Middle East peace process and the relevant diplomatic initiatives envisaged during the September Session of the United Nations General Assembly;
3. tajā pašā laikā aicina starptautisko sabiedrību, tai skaitā ES un tās dalībvalstis, atkārtoti apstiprināt savu stingro apņemšanos panākt Izraēlas Valsts drošību;
Calls, at the same time, on the international community, including the EU and its Member States, to reconfirm their strong commitment to the security of the State of Israel;
5. atzīst un atzinīgi vērtē Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta Mahmoud Abbas un premjerministra Salam Fayyad sasniegumus valsts izveidē, ko atbalstīja ES un vairāki starptautiskie dalībnieki;
Acknowledges and welcomes the success of state-building efforts by Palestinian President Mahmoud Abbas and Prime Minister Salam Fayyad, which have been supported by the EU and endorsed by various international actors;
8. mudina ES un tās dalībvalstis paust vienotu nostāju un arvien aktīvāk darboties, tostarp kvartetā, lai īstenotu centienus panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; uzsver kvarteta galveno nozīmi un pilnībā atbalsta augsto pārstāvi centienos, iesaistot kvartetu, panākt ticamu perspektīvu miera procesa atsākšanai;
Urges the EU and its Member States to have a united position and to continue to play a more active role, also within the Quartet, in the efforts aimed at achieving a just and lasting peace between Israelis and Palestinians; stresses the central role of the Quartet and fully supports the High Representative in her efforts for the Quartet to create a credible perspective for the re-launching of the peace process;
26.10.2011 KOPĪGS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS iesniegts saskaņā ar Reglamenta 122. panta 5. punktu
26.10.2011 JOINT MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 122(5) of the Rules of Procedure
par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos
on Tibet, in particular self-immolation by nuns and monks
PE472.737v01-00 } PE472.743v01-00 } PE472.758v01-00 } PE472.760v01-00 } PE472.761v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos
PE472.737v01-00 } PE472.743v01-00 } PE472.758v01-00 } PE472.76v01-00 } PE472.761v01-00 } RC1 European Parliament resolution on Tibet, in particular self-immolation by nuns and monks
– ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijas 36. pantu, ar kuru garantē, ka visiem pilsoņiem ir tiesības uz reliģiskās pārliecības brīvību,
– having regard to Article 36 of the Constitution of the People’s Republic of China, which guarantees all citizens the right to freedom of religious belief,
A. tā kā cilvēktiesību, reliģijas brīvības un biedrošanās brīvības ievērošana ir ES pamatprincips un prioritāte tās ārpolitikā;
A. whereas respect for human rights, freedom of religion and freedom of association are founding principles of the EU and a priority of its foreign policy;
B. tā kā Ķīnas valdība ir noteikusi krasus ierobežojumus Tibetas budistu klosteriem Abas (Ngabas) novada administratīvajā apgabalā Sičuanas provincē un Tibetas plakankalnes citās daļās, tostarp nežēlīgus drošības reidus, mūku patvaļīgu aizturēšanu, pastiprinātu uzraudzību klosteros un pastāvīgu policijas klātbūtni klosteru iekšienē reliģisko darbību pārraudzīšanas nolūkos;
B. whereas the Chinese Government has imposed drastic restrictions on Tibetan Buddhist monasteries in the Aba/Ngaba county prefecture in Sichuan province, and in other parts of the Tibetan plateau, including brutal security raids, arbitrary detention of monks, increased surveillance within monasteries and a permanent police presence inside the monasteries in order to monitor religious activities;
C. tā kā šo drošības pasākumu mērķis ir samazināt vārda brīvības, biedrošanās brīvības un reliģiskās pārliecības brīvības tiesības Tibetas budistu klosteros;
C. whereas these security measures are designed to curtail the right to free expression, freedom of association and freedom of religious belief in Tibetan Buddhist monasteries;
D. tā kā Phuntsog (20 gadus vecs) un Tsewang Norbu (29 gadus vecs) ir miruši attiecīgi 2011. gada 16. martā un 15. augustā, pašiem sevi aizdedzinot un tādējādi protestējot pret Ķīnas ierobežojošo politiku Tibetā;
D. whereas Phuntsog (aged 20) and Tsewang Norbu (aged 29) died after setting fire to themselves, on 16 March and 15 August 2011 respectively, as a protest against restrictive Chinese policies in Tibet;
E. tā kā Phuntsog jaunākie brāļi Lobsang Kelsang un Lobsang Kunchok (abi 18 gadus veci) aizdedzināja paši sevi Aba/Ngaba novada tirgus laukumā 2011. gada 26. septembrī un tā kā, kaut gan viņi ir izdzīvojuši, viņu pašreizējais stāvoklis saglabājas neskaidrs;
E. whereas Phuntsog’s younger brothers, Lobsang Kelsang and Lobsang Kunchok (both aged 18), set fire to themselves at the Aba/Ngaba county market on 26 September 2011, and whereas, although they survived, their present condition remains unclear;
F. tā kā Dawa Tsering , 38 gadus vecs mūks Kardze klosterī aizdedzināja pats sevi 2011. gada 25. oktobrī, tā kā Ķīnas drošības personāls nodzēsa liesmas un mēģināja viņu aizvilkt prom, tā kā pašreiz mūks atrodas citu mūku aizsardzībā klosterī un tā kā viņa stāvoklis ir kritisks;
F. whereas Dawa Tsering, a 38-year-old monk at Kardze Monastery, set fire to himself on 25 October 2011, whereas Chinese security personnel doused the flames and tried to take him away, whereas the monk is currently being protected by fellow monks at the monastery and whereas his condition is critical;
G. tā kā Dawa Tsering , 17 gadus vecs mūks Kirti klosterī, aizdedzināja pats sevi 2011. gada 3. oktobrī, bet viņu nekavējoties aizvāca projām ķīniešu kareivji, kuri nodzēsa liesmas un pirms viņa aizvākšanas intensīvi sita viņu, un tā kā viņa pašreizējais stāvoklis un atrašanās vieta nav zināmi;
G. whereas Kelsang Wangchuk, a 17-year-old monk at Kirti Monastery, immolated himself on 3 October 2011 and was immediately carried away by Chinese soldiers, who extinguished the fire and beat him strenuously before taking him away, and whereas his current state of well-being and whereabouts are unknown;
H. tā kā divi bijušie mūki no Kirti, Choephel (19 gadus vecs) un Kayang (18 gadus vecs), saskāva kopā rokas un aizdedzināja sevi, pieprasot Dalailamas atgriešanos un tiesības uz reliģijas brīvību, un tā kā viņi ir miruši šīs protesta akcijas rezultātā;
H. whereas two former monks from Kirti, Choephel (aged 19) and Kayang (aged 18), clasped their hands together and set fire to themselves while calling for the return of the Dalai Lama and the right to religious freedom, and whereas they died following this protest;
I. tā kā bijušais Kirti mūks Norbu Damdrul (19 gadus vecs), kurš aizdedzināja pats sevi 2011. gada 15. oktobrī, bija astotais tibetietis, kurš izdarījis pašsadedzināšanos, un tā kā viņa pašreizējā atrašanās vieta un stāvoklis nav zināmi;
I. whereas former Kirti monk Norbu Damdrul (aged 19), who set fire to himself on 15 October 2011, was the eighth Tibetan to self-immolate, and whereas his current whereabouts and state of well-being are unknown;
J. tā kā 2011. gada 17. oktobrī nomira mūķene no Ngabas Mamae Dechen Choekorling klostera Tenzin Wangmo (20 gadus veca), un tā kā viņa bija pirmā sieviete, kura pati sadedzinājās;
J. whereas on 17 October 2011 a nun from Ngaba Mamae Dechen Choekorling Nunnery, Tenzin Wangmo (aged 20), died, and whereas she was the first female to commit self-immolation;
K. tā kā pašsadedzināšanos var uzskatīt par protesta veidu un gados jauno tibetiešu pieaugošā izmisuma izpausmi, it īpaši Kirti klosterī;
K. whereas self-immolation can be seen as a form of protest and an expression of the increasing desperation felt by young Tibetans, especially within the community of Kirti Monastery;
L. tā kā šīs darbības neatkarīgi no personiskajiem motīviem ir jāvērtē plašākā reliģiskās un politiskās apspiešanas kontekstā Abas (Ngabas) novadā, kas ir vērojama jau vairākus gadus;
L. whereas, whatever personal motivations may underlie these acts, they must be considered in the wider context of religious and political repression in Aba/Ngaba county, which can be traced back many years;
M. tā kā valsts kontroles pastiprināšanās pār reliģijas īstenošanu, balstoties uz vairākiem Ķīnas valdības kopš 2007. gada izdotiem noteikumiem, ir sekmējusi tibetiešu izmisuma pieaugumu visā Tibetas plakankalnē;
M. whereas the tightening of state control over religious practice via a series of regulations passed by the Chinese Government in 2007 has contributed to the desperation of Tibetans across the Tibetan plateau;
N. tā kā spēkā esošie noteikumi dramatiski ir pārņēmuši kontroli pār reliģisko dzīvi, turklāt daudzas reliģiskās identitātes izpausmes ir pakļautas valsts kontrolei un tām ir nepieciešama valsts atļauja, tostarp arī attiecībā uz atdzimušu lamu atzīšanu;
N. whereas current regulations have dramatically expanded state control over religious life, with many expressions of religious identity being subject to state approval and control, including the recognition of reincarnate lamas;
O. tā kā kāda Ķīnas tiesa ir notiesājusi trīs tibetiešu mūkus, mūka Phuntsog , kurš aizdedzināja pats sevi 2011. gada 16. martā, līdzgaitniekus, ar ieslodzījumu par to, ka viņi slēpuši Phuntsog un lieguši viņam medicīnisku palīdzību, un tālab apsūdzēti nogalināšanā;
O. whereas a Chinese court sentenced three Tibetan monks to imprisonment over the death of their fellow monk Phuntsog, who set himself on fire on 16 March 2011, on the grounds that they had hidden him and deprived him of medical attention, and whereas it accused them of ‘intentional homicide’;
P. tā kā 2011. martā pēc pirmā pašsadedzināšanās gadījuma, apbruņots personāls aplenca Kirti klosteri un vairākas dienas liedza piekļuvi pārtikai un ūdenim; tā kā uz klosteri tika nosūtīti jauni drošības ierēdņi, lai īstenotu jaunu „patriotiskās audzināšanas” kampaņu, un tā kā vairāk nekā 300 mūku aizvesti ar militārām automašīnām un tiek turēti nezināmās vietās, lai viņus vairākas nedēļas pakļautu politiskai ideoloģiskajai apstrādei;
P. whereas in March 2011, following the first immolation incident, armed personnel surrounded Kirti Monastery and cut off its access to food and water for several days; whereas the new security officials dispatched to the monastery imposed a compulsory new ‘patriotic education’ programme, and whereas more than 300 monks were taken away in military trucks and detained at unspecified locations to undergo several weeks of political indoctrination;
Q. tā kā Ķīnas valdība apvaino Kirti klostera mūkus līdzdalībā darbībās, kuru „mērķis ir graut sociālo iekārtu”, tostarp vandālismā un pašsadedzināšanās aktos;
Q. whereas the Chinese Government has accused the monks at Kirti Monastery of being involved in acts ‘aimed at disturbing social order’, including vandalism and self-immolation;
1. nosoda Ķīnas iestāžu īstenoto Tibetas klosteru ilgstošo apspiešanu un aicina tās atcelt ierobežojumus un drošības pasākumus, kas noteikti klosteriem un reliģiskām kopienām un atjaunot sakaru līnijas ar mūkiem Kirti klosterī;
Condemns the Chinese authorities’ continued crackdown on Tibetan monasteries and calls on them to lift the restrictions and security measures imposed on monasteries and lay communities, and to restore the lines of communication to the monks of Kirti Monastery;
5. aicina Ķīnas iestādes respektēt tibetiešu tiesības visās Ķīnas provincēs un veikt proaktīvus pasākumus, lai reaģētu uz Tibetas iedzīvotāju sūdzībām;
Calls on the Chinese authorities to respect the rights of Tibetans in all Chinese provinces and to take proactive steps to resolve the underlying grievances of China’s Tibetan population;
11. aicina Ķīnas iestādes atteikties no neproduktīvu politiku īstenošanas un agresīvas „:patriotiskās audzināšanas” kampaņām tibetiešu apdzīvotās teritorijās, piemēram, Sičuanā, Gansu un Qinghai , jo cilvēktiesību pārkāpumi tur ir radījuši saspīlējumu;
Calls on the Chinese authorities to refrain from implementing counterproductive policies and aggressive ‘patriotic education’ programmes in Tibetan-populated areas such as Sichuan, Gansu and Qinghai, places where human rights violations have created tensions;
17. aicina tās dalībvalstis, kas ir G–20 valstis, kā arī Komisijas priekšsēdētāju un Eiropadomes priekšsēdētāju gaidāmajā G–20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 3. un 4. novembrī Kannās uzrunāt Ķīnas Tautas Republikas valsts prezidentu Hu Jintao par cilvēktiesību stāvokli Tibetā;
Calls on those Member States which are members of the G-20, and on the President of the Commission and the President of the European Council, to raise the human rights situation in Tibet with the President of the People’s Republic of China, Hu Jintao, at the upcoming G-20 Summit in Cannes on 3 and 4 November 2011;
par Bahreinu
on Bahrain
PE472.738v01-00 } PE472.753v01-00 } PE472.755v01-00 } PE472.756v01-00 } PE472.757v01-00 } PE472.759v01-00 } RC1 Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bahreinu
PE472.738v01-00 } PE472.753v01-00 } PE472.755v01-00 } PE472.756v01-00 } PE472.757v01-00 } PE472.759v01-00 } RC1 European Parliament resolution on Bahrain
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, Jemenu un Bahreinu, jo īpaši 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Bahreinā un Jemenā Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0148 .
– having regard to its previous resolutions on Syria, Yemen and Bahrain, in particular that of 7 April 2011 Texts adopted, P7_TA(2011)0148 .
un 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0333 .
on the situation in Syria, Bahrain and Yemen and that of 7 July 2011 Texts adopted, P7_TA(2011)0333 .
saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā,
on the situation in Syria, Yemen and Bahrain in the context of the situation in the Arab World and North Africa,
– ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0109 .
– having regard to its resolution of 24 March 2011 Texts adopted, P7_TA(2011)0109 .
– ņemot vērā priekšsēdētāja 2011. gada 12. aprīļa paziņojumu par divu Bahreinas pilsoniskās sabiedrības aktīvistu nāvi un 2011. gada 28. aprīļa paziņojumu, kurā pausts nosodījums attiecībā uz četriem bahreinas iedzīvotājiem piespriesto nāvessodu par piedalīšanos miermīlīgos protestos,
– having regard to the statements by its President of 12 April 2011 on the death of two Bahraini civic activists and of 28 April 2011 condemning the death sentences handed down to four Bahrainis for participating in peaceful protests,
– ņemot vērā uzklausīšanu par Bahreinu, kas 2011. gada 3. oktobrī notika Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā,
– having regard to the Hearing on Bahrain in the European Parliament Human Rights Subcommittee on 3 October 2011,
– ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 10., 12. un 18. marta, 3. maija, 1. jūlija, 31. augusta, 8. un 30. septembra paziņojumus par Bahreinu un viņas 2011. gada 12. oktobra paziņojumus Eiropas Parlamentā par stāvokli Ēģiptē, Sīrijā, Jemenā un Bahreinā,
– having regard to the statements by the Vice-President of the Commission/High Representative (VP/HR) on Bahrain of 10, 12 and 18 March 2011; 3 May and 1 July 2011; 31 August 2011 and 8 and 30 September 2011, and the statements by the VP/HR on the situation in Egypt, Syria, Yemen and Bahrain at the European Parliament on 12 October 2011,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 23. maija, 12. aprīļa un 21. marta secinājumus par Bahreinu,
– having regard to the Council conclusions on Bahrain of 23 May, 12 April and 21 March 2011,
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 23. jūnija un 30. septembra paziņojumu par sodiem, kas piespriesti divdesmit vienam Bahreinas iedzīvotājam — politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un opozīcijas vadītājiem,
– having regard to the statements of 23 June and 30 September 2011 by the UN Secretary-General on the sentences imposed on 21 Bahraini political activists, human rights defenders and opposition leaders,
– ņemot vērā Bahreinas Karalistes Ārlietu ministrijas 2011. gada 5. oktobra paziņojumu presei un Bahreinas Veselības ministrijas 2011. gada 30. septembra paziņojumu par sodu piespriešanu ārstiem, medmāsām un mediķiem,
– having regard to the press statement issued by the Ministry of Foreign Affairs of the Kingdom of Bahrain on 5 October 2011 and the statement issued by the Bahrain Ministry of Health on the Sentencing of Doctors, Nurses and Medics on 30 September 2011,
– ņemot vērā Bahreinas prokurora 2011. gada 23. oktobra paziņojumu par iepriekš militārajās tiesās notiesāto ārstu atkārtotu tiesāšanu,
– having regard to the statement by the Bahraini Public Prosecutor regarding the retrial of doctors previously prosecuted in military trials issued on 23 October 2011,
– ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuru dalībvalsts ir Bahreina,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights of 1966, the Convention against Torture and other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, and the Arab Charter on Human Rights, to all of which Bahrain is a party,
– ņemot vērā Bahreinas konstitūcijas 19. panta d) apakšpunktu,
– having regard to Article 19(d) of Bahrain’s Constitution,
– ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju,
– having regard to the 1949 Geneva Convention,
– ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch 2010. gada februāra ziņojumu,
– having regard to the Human Rights Watch report issued in February 2010,
– ņemot vērā ārstu sagatavoto publisko paziņojumu „Veselības aprūpes pakalpojumu paralizēšana — Bahreinas 2011. gada aprīļa militārie pasākumi pret pacientiem”,
– having regard to the public briefing paper by doctors, ‘Health Services paralyzed: Bahrain’s military crackdown on patients on April 2011’,
– ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,
– having regard to Rule 122 of its Rules of Procedure,
A. tā kā Bahreinā kopš februāra regulāri notiek Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu sabiedrisko kustību inspirēti miermīlīgi demokrātijas atbalstītāju protesti, kuru dalībnieki aicina veikt institucionālas, politiskas, saimnieciskas un sociālas reformas, lai panāktu patiesu demokrātiju, apkarotu korupciju un nepotismu, nodrošinātu tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, mazinātu sociālo nevienlīdzību un radītu labvēlīgākus ekonomiskos un sociālos apstākļus; tā kā Bahreinas iestādes apspieda šīs miermīlīgās demonstrācijas, izmantojot pārmērīgu spēku un nogalinot vairākus protestētājus, un tā kā starptautiskā sabiedrība reaģēja pārāk lēni un vāji;
A. whereas, inspired by popular movements in North Africa and the Middle East, peaceful pro-democracy protests have occurred regularly in Bahrain since February calling for institutional, political, economic and social reforms, aimed at achieving genuine democracy, fighting corruption and nepotism, ensuring respect for the rule of law, human rights and fundamental freedoms, reducing social inequalities and creating better economic and social conditions; whereas these peaceful demonstrations were crushed with excessive use of force by the Bahraini authorities, killing dozens of protestors, and whereas the international community’s reaction was too slow and weak;
B. tā kā pēc Bahreinas valdības lūguma Bahreinā ir izvietoti ārvalstu bruņotie spēki no Saūda Arābijas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem Persijas līča Sadarbības padomes vadībā,
B. whereas, following a request from the Bahraini Government, thousands of foreign forces from Saudi Arabia and the UAE under the banner of the Gulf Cooperation Council (GCC) have been deployed in Bahrain;
C. tā kā militārais tribunāls 29. septembrī atkārtoti apstiprināja vismaz 20 ārstiem un medicīnas darbiniekiem pasludinātos spriedumus uz laiku no pieciem līdz piecpadsmit gadiem cietumā par pretvalstiskām darbībām, jo šie mediķi gada sākumā sniedza medicīnisko palīdzību ievainotajiem protestētājiem, pildot savus profesionālos pienākumus un ievērojot ētikas kodeksu, t.i., sniedzot vienādu palīdzību visiem pacientiem bez diskriminācijas; tā kā starptautiska spiediena dēļ Bahreinas galvenais prokurors Ali Alboainain trešdien, 5. oktobrī paziņoja, ka minētās 20 personas būtu atkārtoti jātiesā civiltiesā, kurā tiesas procesi atsākās 2011. gada 23. oktobrī;
C. whereas at least 20 doctors and paramedics, who had been sentenced to between five and 15 years in prison for alleged antigovernment activities while performing their professional duties and acting in accordance with their ethical code in treating injured protesters equally and without discrimination earlier this year, had their sentences reconfirmed by a military tribunal on 29 September; whereas due to international pressure Bahrain’s Attorney-General, Ali Alboainain, announced on Wednesday 5 October that the 20 should be retried before civil courts, which trials resumed on 23 October 2011;