natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest divpusēju pieeju, kas paredz, ka saistoši tiesību akti un standarti ir savstarpēji papildinoši instrumenti, kas vajadzīgi pieejamības nodrošināšanai; uzskata, ka, ņemot vērā straujos sasniegumus IKT nozarē, tiesību aktiem būtu jānodrošina ilgtspējīgs pamats; norāda, ka standartiem vajadzētu būt mainīgiem instrumentiem, kas var nodrošināt tiesību aktu īstenošanu;
Calls on the Commission and the Member States to introduce a twin-track approach, whereby binding legislation and standards are seen as complementary instruments necessary to achieving accessibility; stresses that the legislation should lay down a framework which is sustainable, given the rapid developments in the ICT sector; notes that the standards should concern evolving tools that can ensure implementation of the legislation;
ir informēts par to, ka netiek nodrošināta vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei, tostarp informācijai par veselību un piekļuvi veselības aprūpei, un aicina Komisiju paātrināt darbu, ko tā veic saistībā ar ieteikumiem, kuri veicinās vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un informācijai par veselību un veselības aprūpi;
Is aware of the lack of equal access to health care, including access to health and health-care information, and calls on the European Commission to speed up its work on recommendations that will support equal access to health services and to information on health and health care;
aicina dalībvalstis novērst trūkumus tiesību aktos par pieejamības, it īpaši sabiedriskā transporta pieejamības, nodrošināšanu, tiesību aktos, kas paredz pasažieru tiesības, tostarp noteikumos par pārvietošanās palīglīdzekļu bojājumiem un elektronisko komunikāciju sistēmu pakalpojumu traucējumiem, kā arī noteikumos par publisko radīto vidi un pakalpojumiem;
Calls on the Member States to remedy shortcomings in accessibility legislation, especially as regards public transport and passenger rights legislation, including damage to mobility equipment, the services of electronic information communication systems and rules on public-built environments and services;
uzskata – nevar pieņemt, ka vienlīdzīgas iespējas ir līdzvērtīgi nosacījumi un apstākļi personām ar dažādām vajadzībām, un tādēļ uzskata, ka personām ar dažāda veida invaliditāti būtu jānodrošina pieeja atbilstīgiem līdzekļiem, lai varētu iegādāties produktus un pakalpojumus, nodrošinot patiesi vienlīdzīgas iespējas;
Takes the view that ‘equal opportunities’ cannot be interpreted as meaning the same conditions and circumstances for people with different needs, and therefore believes that people with different disabilities should have access to appropriate means of purchasing goods and services, creating real equal opportunities;
atkārtoti norāda, ka personām ar invaliditāti jānodrošina vispārēja, efektīva un nediskriminējoša piekļuve sociālajai aizsardzībai, sociālajām priekšrocībām, veselības aprūpei, izglītībai un sabiedrībai pieejamiem produktiem un pakalpojumiem, tostarp mājokļiem, telekomunikācijām un elektroniskajiem sakariem, informācijai, tai skaitā pieejamā formātā sniegtai informācijai, finanšu pakalpojumiem, kultūrai un brīvā laika pavadīšanas iespējām, sabiedriskajām ēkām, transporta veidiem un citām sabiedriskām vietām un pakalpojumiem, kā arī jānodrošina šādu produktu un pakalpojumu piedāvājums;
Reaffirms the need to guarantee universal, effective, non-discriminatory access for persons with disabilities to social protection, social advantages, health care and education, and to the supply of the goods and services which are available to the public, including housing, telecommunications and electronic communications, information – including information provided in accessible formats – financial services, culture and leisure, buildings open to the public, modes of transport and other public areas and facilities;
uzsver, ka integrācija darba dzīvē un ekonomiskā neatkarība ir būtiski svarīgi aspekti personu ar invaliditāti integrācijai sabiedrībā;
Stresses that integration into working life and economic independence are extremely important factors for the social integration of people with disabilities;
atkārtoti norāda, ka produktiem, precēm un pakalpojumiem, tai skaitā to modificētajām versijām, nevajadzētu būt diskriminējošiem, un tādēļ tie nedrīkst būt dārgāki personām ar invaliditāti;
Reaffirms that products, goods and services, including their modified versions, should not be discriminatory and therefore must not cost more for people with disabilities;
apgalvo, ka MVU ir izšķiroša nozīme, nodrošinot personām ar invaliditāti piekļuvi nodarbinātībai, jo tie var radīt darba vidi, kas veicina personu ar invaliditāti spēju un profesionālā potenciāla izmantošanu; tādēļ uzsver, ka MVU būtu jānodrošina ne tikai ar visaptverošu informāciju par aizsargātu personu pieņemšanas darbā veicināšanu un atbalsta pasākumiem, bet arī ar visu attiecīgo informāciju par tehnoloģijām un mācību kursiem, kas ļauj personām ar invaliditāti darbā būt neatkarīgām un aktīvām;
Maintains that SMEs play a crucial role in giving people with disabilities access to employment, insofar as they can provide a working environment conducive to enhancing the personal and professional potential of people with disabilities; stresses, therefore, that SMEs should be provided not only with comprehensive information on facilitation and support measures for the hiring of protected persons but also with all relevant information on technologies and courses of study which enable people with disabilities to lead autonomous and active professional lives;
uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi personas ar invaliditāti iesaistīt tradicionālajā darba tirgū; ir informēts par to, ka ir vajadzīgas elastīgākas darba attiecību juridiskās formas ar uzsvaru uz mūsdienīgām darba devēja un darbinieka attiecībām, un aicina Komisiju un dalībvalstu valdības pieņemt tiesiskus un finansiālus pasākumus, kas efektīvi atbalsta personu ar invaliditāti pieņemšanu darbā;
Stresses the exceptional importance of employing people with disabilities on the ordinary labour market; is aware of the great need for more flexible legal forms of employment relations with an emphasis on modern forms of employer-employee relations, and calls on the Commission and Member State governments to adopt legal and financial measures that will effectively support the employment of people with disabilities;
aicina dalībvalstis uzlabot un pielāgot savu aktīvo nodarbinātības politiku, lai personas ar invaliditāti varētu gan iekļūt, gan arī palikt darba tirgū; ierosina īstenot iniciatīvas, kas atbilst katrai invaliditātes formai, tostarp plānus un profesionālās orientācijas pasākumus, kas ir izmantojami no brīža, kad attiecīgās personas reģistrējas šim nolūkam izveidotās struktūrās;
Calls on the Member States to improve and adapt their active employment policies to enable people with disabilities both to join the labour market and to remain on it; advocates the introduction of initiatives aligned with the needs of each type of disability, including plans and vocational guidance that operate from the moment individuals in need register with the services set up for this purpose;
uzsver pārejas programmu nozīmi, kuras, pirmkārt, piedāvā darba iespējas, sākot no aizsargātu darbnīcu izveides līdz pārejai uz atvērtu darba tirgu, un, otrkārt, nodrošina elastīgākus pamata noteikumus pārejai no profesionālās rehabilitācijas uz citām nodarbinātības formām, īstenojot stratēģiju “Eiropa 2020”;
Stresses the importance of transition programmes which, firstly, offer opportunities for work, beginning with sheltered workshops and progressing to the open labour market, and, secondly, create a more flexible framework for the transition from professional rehabilitation to other forms of employment in the course of implementing the Europe 2020 Strategy;
aicina dalībvalstis saskaņot un uzlabot aktīvu nodarbinātības politiku, kas pieņemta, lai personas ar invaliditāti integrētu darba vietā un lai paaugstinātu atbildīgo valsts iestāžu efektivitāti;
Calls on the Member States to consolidate and improve active employment policies adopted with a view to integrating people with disabilities at the workplace, and to increase the effectiveness of the national bodies responsible;
prasa Komisijai, paturot prātā, ka Parlaments ir pilnībā apņēmies stiprināt personu ar invaliditāti tiesības bez turpmākiem nosacījumiem vai preču vai pakalpojumu obligātiem komplektiem, samazināt pašreizējās nepilnības Eiropas Savienības tiesību aktos aizsardzībai pret diskrimināciju invaliditātes dēļ, kuri pašlaik attiecas vienīgi uz nodarbinātību, profesiju un arodizglītību (Direktīva 2000/78/EK), saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; turklāt aicina dalībvalstis efektīvi īstenot ES tiesību aktus attiecībā uz personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību un prasa Komisijai nekavējoties sākt pārkāpumu tiesvedības pasākumus pret dalībvalstīm, kas neievēro ES tiesību aktus, kuri stiprina struktūrfondu regulu īstenošanu
Notes that the Member States should, as a priority, agree and adopt as soon as possible the proposal for a Council directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation ( COM(2008)0426 ); calls on the Commission to continue to support the overcoming of technical difficulties within the Council in order to ensure that a swift agreement is reached; notes that anti-discrimination policy plays a key role in promoting social inclusion and employment for people with disabilities;
aicina pārskatīt Eiropas publiskā iepirkuma tiesību aktus un, lai veicinātu sociālo iekļaušanu, inovāciju un pieejamību personām ar invaliditāti, noteikt, ka atbilstība pieejamības kritērijiem ir obligāts atlases kritērijs;
Calls for the European public procurement legislation to be reviewed in order to make the accessibility criteria mandatory for enforcing selection criteria aimed at promoting social inclusion, innovation and accessibility for people with disabilities;
uzsver, ka, neskatoties uz atšķirībām starp dalībvalstīm, lielākā daļa sociālā nodrošinājuma sistēmu nav pietiekami elastīgas, lai personas varētu saņemt pabalstus un vienlaicīgi palikt darba tirgū; aicina pārskatīt šīs sistēmas ar mērķi tās padarīt aktīvākas, lai personas, kuras saņem pabalstus vai kurām ir daļēja invaliditāte, varētu palikt darba tirgū;
Stresses that, despite the differences between the Member States, the overwhelming majority of social security systems are not flexible enough for individuals to receive benefits in a manner enabling them to remain on the labour market; calls for these systems to be revised in order to make them more proactive so that individuals who receive benefits or who are partially disabled can remain on the labour market;
atgādina, ka arī Komisija savā paziņojumā par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pauž bažas par subtitrētu raidījumu un audio aprakstu ierobežoto pieejamību televīzijā Eiropas Savienībā; īpaši uzsver, ka jau vairākus gadus nedzirdīgo un neredzīgo organizācijas ar Eiropas Parlamenta atbalstu īsteno Eiropas kampaņu, lai nodrošinātu subtitrēto raidījumu plašāku pieejamību televīzijā Eiropas Savienībā; prasa dalībvalstīm centīgāk pildīt savu pienākumu saskaņā ar Direktīvu 2007/65/EK, proti, mudināt raidorganizācijas nodrošināt plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu lielāku pieejamību personām ar redzes vai dzirdes traucējumiem; aicina Komisiju piedāvāt īpašas finansēšanas iespējas valsts raidorganizācijām, lai palīdzētu tām ieviest subtitrēšanas un audio aprakstu pakalpojumus savās programmās;
Recalls that the Commission itself, in its Communication on a European Disability Strategy, expresses concerns as to the low availability of subtitles in television and audio-description on television in the European Union; underlines especially the fact that a pan-European campaign to ensure wider access to subtitling on television in the European Union has been conducted for several years by organisations of deaf and hard of hearing people with the support of the European Parliament; calls for more diligent implementation of the Member States' obligation under Directive 2007/65/EC to encourage broadcasters to ensure greater accessibility of media services to people with hearing or visual disability; calls on the Commission to provide for specific funding possibilities for public broadcasters in order to help them introduce the framework of services of subtitles and audio-description in their programmes;
konstatē, ka personu ar invaliditāti nodarbinātības līmenis visā Eiropā ir satraucoši zems un atgādina Eiropas iestādēm, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nav iespējams sasniegt, ja netiek uzlabota šo cilvēku situācija; norāda, ka tādēļ sabiedrība jāinformē par invaliditāti un ir jāveicina tās pieņemamība, tostarp pirmsskolas un pamatizglītības posma līmenī;
Finds that the employment level of people with disabilities across Europe is woefully low and reminds the European institutions that the aims of the EU2020 Strategy cannot be achieved unless the situation of such people improves; society must therefore be familiarised with disability and must accept it, including at pre-school and primary school level;
apstiprina, ka, it īpaši ņemot vērā iepriekšējās uz pieredzi balstītās mācīšanās akreditāciju, uzmanība ir jākoncentrē uz iekļaujošu izglītību, tādēļ tā ir jāuzsver Stratēģiskajā pamatprogrammā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) un Jaunu prasmju un darba vietu programmā, kas ir daļa no stratēģijas “Eiropa 2020”; turklāt norāda uz vajadzību pēc jaunām un pienācīgām pamatnostādnēm un atbilstīga IT izmantojuma skolās un dzīvesvietās attiecībā uz individuālas un pielāgotas palīdzības sniegšanu;
Confirms that inclusive education should be the focus, in particular in the context of the accreditation of prior experiential learning, and that this should therefore be emphasised within the strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’) as well as the New Skills and Jobs Flagship of EU2020; notes, in addition, the need for new and suitable guidelines and proper use of IT in schools and at home to provide personal, tailored assistance;
uzsver, ka visiem bērniem, tostarp bērniem ar invaliditāti, jānodrošina tiesības uz vispārēju piekļuvi visiem izglītības veidiem un līmeņiem jebkurā iestādē; aicina Komisiju un dalībvalstis intensificēt vispārīgas informācijas sniegšanu ģimenēm, kurās ir bērni ar invaliditāti, lai nodrošinātu savlaicīgu atpazīšanu, atbalstu un atvērtus iespējamos risinājumus viņu īpašo vajadzību apmierināšanai; uzsver valsts atbalsta nozīmi ģimenēm, kurās ir personas ar invaliditāti, nodrošinot finansējumu, palīdzību (tostarp bērnu aprūpes pakalpojumiem), veselības aprūpi, psiholoģisko atbalstu un pieredzes apmaiņu, kā arī elastīgāku darba laiku vienam no vecākiem, kam ir bērni ar invaliditāti; tādēļ aicina dalībvalstis izveidot specializētus informācijas centrus, kuros var iegūt informāciju un saņemt konsultācijas administratīvos jautājumos; aicina dalībvalstis atbalstīt personu ar invaliditāti ģimenes un valsts veselības aprūpes sistēmas speciālistus ar informācijas un profesionālās apmācības pasākumiem, iesaistot pacientu asociācijas lēmumu pieņemšanas un uzraudzības procesos;
Stresses that all children, including those with disabilities, need to be guaranteed the right to universal access to all sectors and levels of education in all institutions; calls on the Commission and Member States to increase the general information provided for families with children with disabilities in order to include early recognition and support and open up possible solutions for their specific needs; highlights the importance of state support for the families of people with disabilities, in terms of funding, assistance (including childcare services), healthcare provision, psychological support and the sharing of expertise, as well as more flexible working hours for (one of) the parents with children with disabilities; therefore urges the Member States to establish dedicated and accessible offices where information and administrative advice can be obtained; calls on the Member States to support the families of people with disabilities and professionals working in the national health systems by means of targeted information and training measures and by involving patients' associations in decision-making and monitoring processes;
uzsver, ka darba devējiem ir jāpieņem darbā personas ar invaliditāti, ja viņu kvalifikācija ir atbilstoša, jāveicina viņu attīstība darba vietā un jāsniedz atbalsts, piedāvājot apmācību;
Underlines that employers should allow people with disabilities to take up a position of work, if qualified, and to advance in it, and should support them with training;
uzsver, ka ir jāveicina integrētu, ar darbu saistību mācību projektu īstenošana, kas nodrošina jauniešiem ar invaliditāti tūlītēju un praktisku pāreju no izglītības uz darba dzīvi;
Emphasises the need to foster the promotion of integrated work-linked training projects which enable young people with disabilities to make an immediate practical transition from education to working life;
uzsver, ka jāīsteno arī centieni, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar jauniešu ar invaliditāti neformālo izglītību un apmācību, kā arī ar tādām jomām kā sociālās attiecības, plašsaziņas līdzekļi (tiem jāpiemēro vēl stingrākas pieejamības prasības, tai skaitā attiecībā uz subtitrēšanas un audio aprakstu sistēmām), sports, brīvais laiks un aktivitātes brīvā dabā, atbilstīgi katra bērna vai jaunieša īpašajām vajadzībām; uzsver, ka šie centieni ir ne tikai būtiski priekšnosacījumi personas veselīgai attīstībai, bet arī ANO atzītas neatņemamās tiesības;
Emphasises that efforts must also be made to address the issue of non-formal education and learning for young people with disabilities, including in areas such as social relations, the mass media (which should be subject to ever more stringent accessibility requirements, including in relation to subtitling and audio description systems), sport, leisure and outdoor pursuits, according to the specific needs of each child or young person; emphasises that these are not merely crucial tools for the healthy development of each individual, but also inalienable rights recognised by the UN;
uzsver, ka mūžizglītība ir ļoti nozīmīgs veids, kā atbalstīt un veicināt personu ar invaliditāti pielāgošanos un nodarbinātības turpināšanu, un ka mūžizglītība ir īpaši svarīga personām, kuras kļūst par invalīdiem nodarbinātības laikā, jo īpaši personām, kuras cieš no progresējošām, invaliditāti izraisošām slimībām;
Stresses that lifelong learning is a crucial way of supporting and increasing adaptability and continuance of employment for people with disabilities, and that it is particularly relevant for people who acquire a disability during the course of employment, especially for people who have an evolving disabling disease;
aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt vai ieviest rehabilitācijas pakalpojumus veselības, izglītības, mācību un nodarbinātības jomā ‐ pasākumus neatkarīgas dzīves, transporta un citu vajadzību nodrošināšanai, kuri ir efektīvāki un savstarpēji pārklājas; tie ir ne tikai jāuzrauga un individuāli jāpielāgo, bet tiem arī ir jāpalīdz ilgtermiņa budžeta un attīstības plānošanā;
Calls on the Commission and the Member States to support or set up rehabilitation services in the fields of health, education, training, employment, tools for independent living, transport, etc. which are more effective and overlapping; these must not only be monitored and individually tailored but also help long-term budgetary and development planning;
uzskata, ka personu ar invaliditāti organizācijām jāpiešķir atbilstīgs finansējums; uzsver, ka, ņemot vērā šādu organizāciju finansiālās grūtības, tām piemērotajai līdzfinansējuma likmei nevajadzētu būt mazākai par 10 % no iesniegto projektu vērtības;
Believes that suitable funding needs to be channelled to organisations of people with disabilities; insists that for such organisations the cofinancing rate should be no less than 10 % of the value of the projects presented by them, in view of their known financial difficulties;
uzsver, ka brīvprātīga korporatīvā sociālā atbildība arī var būt nozīmīgs stimuls personu ar invaliditāti situācijā; aicina nodrošināt atbalstu un subsīdijas, jo īpaši saistībā ar ES fondiem un plānošanu, kas atšķiras atkarībā no līguma veida, uzņēmumiem un privātpersonām, kas pieņem darbā personas ar invaliditāti; aicina iesaistītās puses atbalstīt un piemērot labas prakses šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem ar invaliditāti;
Stresses that voluntary social corporate responsibility could also be an important impetus to the situation of people with disabilities; calls for the introduction of aid and subsidies with special regard to EU funds and programming, which would vary according to the type of contract, for companies and individuals hiring workers with disabilities; calls on actors and stakeholders to support and apply good practice in this field, with special regard to women who have children with disabilities;
atkārtoti norāda, ka ES iestāžu un dalībvalstu amatpersonu apmācībai cilvēku ar invaliditāti pieņemšanai un informēšanai vajadzētu būt obligātai un ka piekļuve publiskajiem juridiskajiem dokumentiem un procedūrām būtu jāatbalsta ar konkrētiem pasākumiem; aicina ES iestādes rādīt piemēru cilvēku ar invaliditāti pieņemšanā darbā un prasa arī dalībvalstīm sekot šai stratēģijai;
Reaffirms that training of public officials in the EU Institutions and the Member States in receiving and informing people with disabilities should be the rule, and that access to public legal documents and procedures should be supported by concrete actions; calls on the EU institutions to set an example as regards the employment of people with disabilities and urges the Member States also to pursue this strategy;
uzsver, ka politikā, kas veicina un atbalsta neatkarīgu uzņēmējdarbību, pienācīga uzmanība jāpievērš personu ar invaliditāti integrācijai darba tirgū un saimnieciskās darbības jomā, jo šāda integrācija nodrošina elastību, kas ļauj personām ar invaliditāti daudzos gadījumos pārvarēt ierobežojumus un šķēršļus darba vietā; aicina dalībvalstis ieviest piemērotāku un efektīvāku atbalstu neatkarīgas uzņēmējdarbības politikai attiecībā uz šo sabiedrības grupu;
Stresses that policies to foster and support independent entrepreneurship should pay due attention to the integration of people with disabilities into the labour market and into the sphere of economic activity, as this integration is a source of flexibility that enables them, in many cases, to overcome limits and barriers in the workplace; calls on the Member States to introduce more suitable and effective aid for independent entrepreneurship policies concerning this group;
aicina Komisiju efektīvāk informēt par pieejamības priekšrocībām un, veidojot no šķēršļiem brīvu vidi ikvienam, ņemt vērā izmaksas un izdevumus un pievērst īpašu uzmanību sabiedrības novecošanai;
Calls on the Commission to present more effectively the advantages of accessibility and to mainstream the costs and expenditure of creating a barrier-free environment for all with special regard to an ageing society;
mudina ieviest īpašus atvaļinājuma veidus, lai vecāki varētu aprūpēt savus bērnus ar invaliditāti; turklāt arī prasa atzīt bērnu ar invaliditāti vecāku īstenotos centienus un paveikto darbu, uzskatot to par darba pieredzi un it īpaši ņemot vērā vecuma pensijas aprēķināšanā;
Encourages the creation of special forms of leave so that parents can take care of their children with disabilities; urges, further, that the commitment shown and the work performed by parents of children with disabilities should be recognised by being counted as professional experience and by being specifically taken into account when old-age pension entitlements are calculated;