natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ir jāpievēršas lauksaimniecības, ūdens, mežu resursu pārvaldības, veselības, infrastruktūras, izglītības, kā arī demogrāfiskās politikas jomām, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu efektīvi ieviestu attīstības politikā;
whereas agriculture, water, management of forest resources, health, infrastructure, education as well as population policies must all be addressed in order to achieve effective mainstreaming of climate change adaptation and mitigation into development,
tā kā korupcijas samazināšana padarītu efektīvākus centienus pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi;
whereas reduction of corruption would increase the effectiveness of climate change adaptation and mitigation efforts,
tā kā iepriekš minētais 2007. gada progresa ziņojums par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību liecina, ka nepietiekams un pārāk lēns bijis progress saistībā ar klimata pārmaiņu jautājuma iekļaušanu ES attīstības politikas jomās, jo īpaši valstu stratēģijas dokumentos (VSD) un reģionālajos stratēģijas dokumentos;
whereas the above-mentioned 2007 Progress Report on the EU Action Plan on Climate Change and Development shows that progress in mainstreaming climate change into EU development policies, specifically in Country Strategy Papers (CSPs) and Regional Strategy Papers (RSPs), has been insufficient and much too slow,
tā kā pašlaik ļoti trūkst līdzekļu, lai finansētu pielāgošanos jaunattīstības valstīs; tā kā lēš, ka pielāgošanās izmaksas ir no 50 līdz 80 miljardiem ASV dolāru gadā, bet 2007. gada vidū saskaņā ar daudzpusējiem finansēšanas mehānismiem piešķirtais līdzekļu apjoms bija mazāk nekā 0,5 % no minētajām summām;
whereas there is currently a huge gap as regards the financing of adaptation in developing countries; whereas while estimated annual adaptation costs range from USD 50 to 80 billion per annum, the total amount of funds committed through multilateral funding mechanisms in mid-2007 amounted to less than 0,5 % of these figures,
tā kā ES ir izvirzījusi mērķi kļūt par līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, taču ES budžets neatbilst politikai un pasākumiem, ko ES ir noteikusi par prioritāriem saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām;
whereas, even though the EU has set itself the target of becoming a leader in the fight against climate change, the EU budget does not reflect the priority given to the policies and measures adopted by the EU for the fight against climate change,
tā kā EAF galvenokārt ir izmantots, lai finansētu jaunas iniciatīvas; tā kā Komisijai vajadzētu ievērot savas saistības atrast jaunus finansējuma avotus, lai saglabātu EAF; tā kā Attīstības komiteja daudzos gadījumos ir secinājusi, ka EAF ir jāiekļauj ES budžetā, lai nodrošinātu demokrātisku kontroli attiecībā uz veidu, kā tas tiek izmantots;
whereas the EDF has mainly been used to finance new initiatives; whereas the Commission should respect its commitment to find new financing sources in order to preserve the EDF; whereas the Committee on Development has concluded on numerous occasions that the EDF should be integrated into the EU budget in order to ensure democratic control over the way it is used,
tā kā saskaņā ar ASI 21. pantu par stratēģisko dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu pieņemšanu, un saskaņā ar ASI 35. panta 2. punktu, Eiropas Parlamentam ir tiesības pārbaudīt Komisijas rīcību, kā tas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. un 8. pantā;
whereas in accordance with Article 21 on the adoption of strategy papers and multiannual indicative programs and Article 35(2) of the DCI, Parliament has a right of scrutiny over Commission actions as laid down in Articles 5 and 8 of Decision 1999/468/EC,
atkārto iepriekš minētā dokumenta "Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība" satraucošos secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas palielina drošības risku ES, draud pārslogot pasaules valstis un reģionus, kuri jau tā nav pietiekami aizsargāti un kuros ir tieksme uz konfliktiem, kā arī kavē centienus sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus;
Reiterates the alarming conclusions of the above-mentioned Paper entitled 'Climate Change and International Security', which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining efforts to attain the MDGs;
norāda, ka centieniem apkarot klimata pārmaiņas ir jābalstās ne tikai uz politiskiem stimuliem, bet arī uz pilsonisko sabiedrību, turklāt gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs; uzskata, ka ir jāuzsāk sabiedrības informēšanas kampaņas, bet skolās un augstskolās ir jāievieš mācību programmas, lai iedzīvotājiem sniegtu analīzi un izvērtējumu par klimata pārmaiņu norisēm un ierosinātu atbilstošus risinājumus, jo īpaši pārejot uz tādu dzīvesveidu, kura rezultātā samazinātos emisijas;
Notes that efforts to combat climate change need to be based not only on political impetus but also on civil society, in both developed and developing countries; considers that public information campaigns should be launched and education programmes in schools and universities adopted both to provide citizens with analyses and evaluations of the state of climate change and to propose appropriate responses, especially in terms of changing lifestyles in order to reduce emissions;
aicina ES izvirzīt klimata pārmaiņas attīstības sadarbības politikas centrā; uzskata, ka cīņai pret klimata pārmaiņām ir jāvēršas arī pret strukturāliem cēloņiem, un aicina veikt sistemātisku klimata pārmaiņu riska novērtējumu, kas attiektos uz visiem politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas aspektiem gan ES, gan jaunattīstības valstīs, tostarp attiecībā uz tirdzniecību, lauksaimniecību un pārtikas drošību;
Calls on the EU to place climate change at the core of its development cooperation policy; believes furthermore that the fight against climate change must address structural causes and calls for a systematic climate change risk assessment covering all aspects of policy planning and decision-making, both in the EU and in developing countries, including in relation to trade, agriculture and food security;
uzskata, ka līdzekļus, kurus neizmanto atbilstoši ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, nevar uzskatīt par daļu no attīstīto valstu saistību īstenošanas saskaņā ar šo konvenciju;
Is of the opinion that funds outside the UNFCCC cannot be counted as part of developed countries' implementation of their commitments under that Convention;
aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par valstu un starptautiskā līmenī spēkā esošajiem finanšu mehānismiem saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību; aicina Komisiju izmantot šo informāciju un steidzami ierosināt pasākumus, kādi būtu jāveic, lai palielinātu ES finansiālo atbalstu saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību, nodrošinot iespējami labāko saskaņošanu un papildināmību ar esošajām iniciatīvām;
Calls on the Commission to provide detailed information on existing financial mechanisms for climate change and development at national and international levels; calls on the Commission, based on this information, to urgently propose what measures to use to scale up EU financial support for climate change and development, ensuring the best possible coordination and complementarity with existing initiatives;
uzsver, ka tad, ja klimata pārmaiņas uztver nopietni, ir jāpiešķir vairāk finansējuma, izmantojot dažādas budžeta pozīcijas un jaunus finansējuma avotus, piemēram, humanitāros fondus klimata radītu katastrofu risināšanai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) līdzekļus un stabilitātes instrumentu profilaktiskas drošības politikas kontekstā vai reaģējot uz draudiem vai konfliktiem saistībā ar klimatu, un vajadzības gadījumā arī citus ārējās darbības līdzekļus, kā arī vides nodokļus, valsts un privāto partnerību un citus novatoriskus finansēšanas mehānismus, kas paredzēti šim nolūkam;
Stresses that, if climate change is to be taken seriously, new funding must be made available through different budget lines and new financing sources, such as humanitarian funds in response to climate-related catastrophes, Common Foreign and Security Policy (CFSP) funds and the Instrument for Stability in the context of preventive security policy or in response to climate-related security threats or conflicts, other external action funds whenever appropriated, as well as green taxes, public-private partnerships (PPP) and other innovative financing mechanisms intended for this purpose;
ar interesi atzīmē 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus un to ietekmi uz budžetu; uzskata, ka šīs budžeta prasības var izpildīt tikai tad, ja izmanto līdzekļus, kādi paredzēti 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
Notes with interest the Presidency Conclusions of the European Council of 19 and 20 June 2008 and their budgetary implications; considers that these budgetary requirements can only be addressed by having recourse to the means provided for by the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management OJ C 139, 14.6.2006, p.
aicina Komisiju iesaistīties partnerībā ar privāto apdrošināšanas nozari un izpētīt iespējas, kā plašāk lietot apdrošināšanas izmēģinājuma shēmas, lai finansētu pielāgošanos/KRS, pievēršoties gan valsts/reģionālajiem, gan individuālajiem apdrošināšanas līmeņiem;
Calls on the Commission to engage in partnerships with the private insurance industry and explore methods of scaling up pilot insurance schemes to finance adaptation/DRR, addressing both national and regional and individual levels of insurance;
uzsver vajadzību pastiprināt pūles, lai iekļautu pielāgošanos klimata pārmaiņām, KRS un rīcību attiecībā uz iedzīvotāju un reproduktīvo veselību gan Komisijas, gan arī dalībvalstu sniegtajā attīstības palīdzībā, jo īpaši ieviešanas posmā, jo, raugoties no sistēmiskā viedokļa, šīs jomas ir ļoti svarīgas; aicina Komisiju izmantot nākamo VSD vidusposma pārskatu, lai panāktu progresu šajā jomā;
Stresses the need to accelerate efforts to mainstream climate change adaptation, DRR and action on population and reproductive health into both Commission and Member State development aid, particularly in the implementation stage, since from a systemic perspective these areas are absolutely fundamental; calls on the Commission to take advantage of the upcoming mid-term review of CSPs to make progress in this field;
uzsver, ka budžeta atbalsta veiksmīga izmantošana, īstenojot uz attīstību orientētu pielāgošanos klimata pārmaiņām, ir atkarīga no plašas visu to līdzekļu izmantošanas, kas ir pieejami budžeta atbalsta pasākumos, tostarp politikas prioritāšu apspriešana, ilgtermiņa uzraudzība un tehniskā palīdzība budžeta izveidē un izpildē; turklāt uzsver arī nepieciešamību aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un vietējās kopienas; mudina Komisiju būt gatavai izmantot papildu pasākumus gadījumos, kad budžeta atbalsts nav piemērots vai ar to neizdodas panākt labumu nabadzīgajiem un vismazāk aizsargātajiem;
Stresses that successful use of budget support for development-oriented climate change adaptation depends on extensive use of all means available within budget support arrangements, including discussion of policy priorities, long-term monitoring, and technical assistance for budget formulation and execution; further stresses the need for active involvement of civil society and local communities; also urges the Commission to be prepared to make use of complementary measures where budget support is not appropriate or where it fails to benefit the poor and most vulnerable;
aicina Komisiju veltīt ievērojamus līdzekļus, lai izpētītu pielāgošanās ekonomiskos aspektus jaunattīstības valstīs, tostarp palielinātu izpratni par turpmākajām izmaksām saistībā ar nepieciešamo tirdzniecības, lauksaimniecības un drošības politikas un iestāžu pārstrukturēšanu; atzīst, ka zināšanu robi šajā jomā traucē īstenot efektīvu pielāgošanās darbību un izmantot vairāk valsts un privāto līdzekļu;
Calls on the Commission to devote significant resources to research on the economics of adaptation in developing countries, including improving understanding of the future costs of the necessary restructuring of trade, agriculture and security policies and institutions; recognises that knowledge gaps in this field constitute a barrier to effective adaptation action and spending from both public and private actors;
uzsver, ka ir svarīgi PKPA partnervalstīm nodot zināšanas un tehnoloģijas, tostarp tehnoloģijas dabas katastrofu riska samazināšanai; tādēļ aicina Komisiju veidot interneta "bibliotēku", kurā būtu apkopoti attiecīgie dati par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī sekmēt apmaiņas programmu starp šo valstu ekspertiem, kuri specializējušies jautājumos par pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Emphasises the importance of transferring knowledge and technology - including disaster risk reduction technology - to GCCA partner countries; to this end, calls on the Commission to promote a web-based 'library' of relevant climate adaptation data and to facilitate an exchange programme for climate adaptation experts between those countries;
atgādina, cik svarīga ir politikas virzienu saskaņotība, un aicina Komisiju ES budžeta pārskatīšanas laikā, kā arī dažādu attīstības instrumentu vidusposma pārskatā pievērst uzmanību klimata pārmaiņu problēmas iekļaušanai nabadzības samazināšanas centienos;
Reiterates the importance of policy coherence and requests the Commission to address the issue of integrating climate change into poverty reduction efforts at the time of the EU budget review as well as the mid-term review of the different development instruments;
uzsver, ka KRS stratēģija nedos būtiskus rezultātus, ja netiks izstrādāts konkrēts rīcības plāns un nopietni budžeta piešķīrumi netiks novirzīti KRS ilgtermiņa finansējumam un pielāgošanās pasākumiem, padarot tos par daļu no regulāras attīstības palīdzības, bet gan turpināsies pašreizējā kārtība, kad tiek sniegta īstermiņa humanitārā palīdzība ar vāji noteiktām prioritātēm;
Stresses that a DRR strategy will not produce significant results without a concrete action plan and a major redirection of budget allocations to secure long-term funding for DRR and adaptation as a part of regular development aid, rather than, as is the case today, a short-term and poorly prioritised humanitarian concern;
aicina Komisiju pārskatīt tās priekšlikumu par biodegvielu ilgtspējas kritērijiem, nosakot stingrākas prasības attiecībā uz ieguvumiem klimata un ekosistēmu jomā, un ņemot vērā arī zemes izmantojuma netiešo izmaiņu un attīstības procesa izmaiņu ietekmi uz vietējām kopienām; uzsver, ka ilgtspējas kritēriji nedrīkst kļūt par jaunu aizsardzības pasākumu, bet tie ir jāizstrādā dialogā ar jaunattīstības valstīm;
Calls on the Commission to revise its proposal for sustainability criteria for biofuels, establishing stricter requirements for climate and ecosystems benefits, also taking into account the effects of indirect land use change and development consequences for local communities; emphasises that sustainability criteria must not become new protectionist measures but should be designed in dialogue with developing countries;
uzskata, ka ierosinātais Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds ir svarīgs instruments šajā jomā, un tam var būt ievērojama loma energoefektivitātes projektos un atjaunojamās enerģijas veicināšanā jaunattīstības valstīs;
Believes that the proposed Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund is a remarkable instrument in this framework and that it could play an important role in energy-efficiency projects and in promoting renewable energy in developing countries;
pauž nožēlu, ka Komisijai vēl arvien nav izvirzījusi skaidrus un stingrus priekšlikumus par aizliegumu ES tirgū ievest nelegāli izstrādātus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt šādus priekšlikumus;
Regrets that the Commission is yet to come forward with clear, rigorous proposals to ban the import of illegally logged timber and timber products into the EU market; calls on the Commission to present such proposals without further delay;
Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī ( 2008/2064(INI) )
European Parliament resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy ( 2008/2064(INI) )
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 158. un 159. pantu,
having regard to the Treaty establishing the European Community and in particular Articles 158 and 159 thereof,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 15. pantu,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 15 thereof,
(turpmāk "vispārējo struktūrfondu regulu"), un jo īpaši tās 11. pantu "Partnerība",
(hereinafter the General Regulation on the Structural Funds) and in particular Article 11, entitled Partnership, thereof,
ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu, Leipcigas Hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību, kā arī pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai,
having regard to the Territorial Agenda of the European Union, the Leipzig Charter on Sustainable European Cities, and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union,
ņemot vērā Parlamenta Strukturālās un kohēzijas politikas departamenta pētījumu par pārvaldību un partnerību reģionālajā politikā,
having regard to the study drawn up by Parliament's Policy Department on Structural and Cohesion Policies entitled "Governance and partnership in regional policy",
ņemot vērā Eiropas Komisijas Praktisko ceļvedi par ES finansējuma iespējām izpētei, attīstībai un inovācijām,
having regard to the Commission's Practical guide to EU funding for research, development and innovation,
ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu ( A6-0356/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6-0356/2008 ),
tā kā pilsoņu intereses un labklājība ir dalībvalstu un reģionālās politikas centrālais temats un no uzlabota pārvaldības un partnerības līmeņa, lai izveidotu labāku koordināciju un sadarbību starp dažādām iestādēm, labumu gūst visi Savienības pilsoņi;
whereas the interest and well-being of citizens lie at the centre of European, national and regional policies, and whereas an improved level of governance and partnership, aimed at establishing an improved level of coordination and cooperation between the various authorities, is to the benefit of all citizens of the Union,
tā kā praktiskus risinājumus, ko mūsu līdzpilsoņi gaida attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sociālajām mājām un valsts izglītību), var panākt tikai ar labu pārvaldību, kurā ir divas papildsistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno visas valsts un privātās iestādes, kuras nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā;
whereas the practical solutions which our fellow citizens expect to see as regards public services (such as public transport, drinking water, social housing and public education) can be achieved only by means of good governance, involving two complementary systems: firstly, the institutional system, which provides for the allocation of powers and budgets between the State and regional and local authorities and, secondly, the partnership system, which brings together all the public and private bodies concerned by a given topic in a given territory,
tā kā ir jāuzsver "partnerības" definīcija vispārējā struktūrfondu regulā, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij ir jāorganizē partnerība ar iestādēm un organizācijām, piemēram:
whereas attention should be drawn to the definition of "partnership" as contained in the General Regulation on the Structural Funds, pursuant to which each Member State shall organise "a partnership with authorities and bodies such as:
ar reģionālām, vietējām, pilsētu un citām kompetentām valsts iestādēm;
the competent regional, local, urban and other public authorities,
ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem;
the economic and social partners,
ar jebkuru citu struktūrvienību, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrvienībām, kas atbildīgas par līdztiesības veicināšanu starp vīriešiem un sievietēm;
any other appropriate body representing civil society, environmental partners, non-governmental organisations and bodies responsible for promoting equality between men and women",
tā kā partnerība, kas ņemtu vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, var dot priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar pastiprinātu leģitimitāti, garantētu pārredzamību un labāku fondu apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc sociālās un pilsoniskās vērtības, ko tā pārstāv;
whereas partnership should take account of all relevant communities and groups, can bring benefit and added value to the implementation of cohesion policy through enhanced legitimacy, guaranteed transparency and better absorption of funds, and should also be assessed in terms of the social and civic value it represents,
tā kā pēc iespējas ciešāka dažādu partneru iesaistīšana darbības programmu plānošanā nodrošina dokumenta redakciju, kurā pilnībā ņemtas vērā specifiskas noteiktas teritorijas iezīmes un kura dod labāko iespējamo risinājumu šā rajona vajadzībām un problēmām;
whereas the closest possible involvement of the various partners in the drafting of operational programmes will ensure the production of a document that takes full account of the specific features of a given territory and provides the best possible response to the requirements and challenges in that area,
tā kā ciešāka partnerība ar universitātēm un augstākās vai tehniskās izglītības institūtiem, kā arī privātā sektora iesaistīšana var būt labvēlīga stratēģiju īstenošanai Lisabonas programmas un ES pētniecības un inovāciju politikas ietvaros;
whereas an enhanced partnership with universities and institutes of tertiary or technological education, as well as private sector involvement, can be beneficial to strategies within the framework of the Lisbon Agenda and EU policies dealing with research and innovation,
tā kā sociālais kapitāls aktīvas brīvprātības veidā ir nenoliedzami saistīts ar reģionālo ekonomisko izaugsmi un ir nozīmīgs faktors, lai mazinātu reģionālās atšķirības;
whereas social capital in the form of active volunteering is positively linked to regional economic growth and is an important factor in reducing regional disparities,
tā kā vispārējā struktūrfondu regulā minēto partneru plaša iesaistīšanās un labāka sadarbība starp dalībniekiem, kuri iesaistīti struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansētajās programmās un projektos, ļauj padarīt efektīvāku kohēzijas politiku un palielināt tās sviras efektu;
whereas the extensive participation of the partners mentioned in the General Regulation on the Structural Funds and closer cooperation among the bodies involved in implementing programmes and projects financed from the Structural Funds and the Cohesion Funds would serve to make cohesion policy more effective and to increase the leverage effect,
tā kā integrētā pieejā ir jāņem vērā ne tikai teritoriju attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, bet arī jāļauj koordinēt dažādu iesaistīto dalībnieku intereses, ņemot vērā teritoriālās īpatnības, lai varētu reaģēt uz vietējām un reģionālām problēmām;
whereas an integrated approach must not only take account of the economic, social and environmental aspects of territorial development, but must also serve to reconcile the interests of the various actors involved, in the light of a territory's specific characteristics, with a view to meeting local and regional challenges,