natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija līdz katra sešu mēnešu perioda beigām un pirmoreiz līdz pirmā sešu mēnešu perioda beigām 2009. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei progresa ziņojumu par SIS II izveidi un migrāciju no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).
The Commission shall submit by the end of every six-month period, and for the first time by the end of the first six-month period of 2009, a progress report to the European Parliament and the Council concerning the development of SIS II and migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II).
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
This Decision shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Union.
, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā
, and in any event no later than on 30 June 2010
Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 24 September 2008 on the draft Council regulation on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS) )
ņemot vērā Padomes regulas projektu (11925/2/2008),
having regard to the draft Council regulation (11925/2/2008),
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2008)0197 ),
having regard to the Commission proposal ( COM(2008)0197 ),
ņemot vērā EK Līguma 66. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6–0189/2008 ),
having regard to Article 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0189/2008 ),
ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6–0352/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0352/2008 ),
apstiprina grozīto Padomes regulas projektu;
Approves the draft Council regulation as amended;
aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;
Calls on the Council to notify Parliament if it intends to depart from the text approved by Parliament;
Regulas priekšlikums
Draft Council regulation
Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu
It shall expire on the date to be fixed by the Council, acting in accordance with Article 55(2) of Regulation (EC) No 1987/2006
Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD) )
European Parliament legislative resolution of 24 September 2008 on the Council common position adopted with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/59/EC establishing a Community vessel traffic monitoring and information system (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD) )
ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā OV C 74 E, 20.3.2008., 533. lpp.
having regard to its position at first reading OJ C 74 E, 20.3.2008, p.
ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6-0334/2008 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0334/2008 ),
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward its position to the Council and Commission.
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu OV C 229, 22.9.
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions OJ C 229, 22.9.2006, p.
Kopējā nostāja (
OJ C 184 E, 22.7.2008, p.
2008. gada 24. septembra
24 September 2008
, Eiropas Savienība nodrošinājās ar papildu līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai novērstu cilvēka dzīvību apdraudošas situācijas jūrā un lai aizsargātu jūras vidi.
, the European Union reinforced its capacity for preventing situations posing a threat to the safety of human life at sea and to the protection of the marine environment.
Tā kā šī direktīva attiecas uz grozījumiem Direktīvā 2002/59/EK, vairumu tajā noteikto saistību neattiecinās uz dalībvalstīm, kam nav jūras krastu un jūras ostu.
Since this Directive concerns the amendment of Directive 2002/59/EC, most of the obligations it contains will not be applicable to Member States without sea shores and sea ports.
Attiecīgi, Austrijai, Čehijas Republikai, Ungārijai, Luksemburgai vai Slovākijai piemēros vienīgi saistības, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar minēto dalībvalstu karogu, neskarot dalībvalstu pienākumu sadarboties, lai nodrošinātu jūras satiksmes vadības pakalpojumu nepārtrauktību ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, jo īpaši ar upju informācijas pakalpojumiem.
Consequently, the only obligations which will be applicable to Austria, the Czech Republic, Hungary, Luxembourg or Slovakia are those obligations concerning ships flying the flag of those Member States, without prejudice to Member States' duty of cooperation to ensure continuity between maritime and other modal traffic management services, in particular river information services.
Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm, kas ir piekrastes valstis, vajadzētu būt spējīgām apmainīties ar informāciju, ko tās ieguvušas, veicot kuģu satiksmes uzraudzību to kompetencē esošajās zonās.
Under this Directive Member States that are coastal States should be able to exchange information, which they gather in the course of maritime traffic monitoring missions, which they carry out in their areas of competence.
Kopienas Jūras datu apmaiņas sistēma SafeSeaNet (turpmāk -"SafeSeaNet"), kuru Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, ir, no vienas puses, datu apmaiņas tīkls un, no otras puses, tās pamatinformācijas standartizācija, kas ir pieejama par kuģiem un to kravu (iepriekšējs paziņojums un ziņojumi).
The Community maritime information exchange system SafeSeaNet (║ "SafeSeaNet"), developed by the Commission in agreement with the Member States, comprises, on the one hand, a data exchange network and, on the other hand, a standardisation of the main information available on ships and their cargo (advance notice and reporting).
Tādējādi ar šīs sistēmas palīdzību iespējams tūlīt no pirmavota iegūt un nodot atbilstīgajām iestādēm precīzu un aktuālu informāciju par kuģiem Eiropas ūdeņos, šo kuģu pārvietošanos un bīstamām vai piesārņojošām kravām, kā arī par starpgadījumiem jūrā.
It thus makes it possible to locate at source and communicate to any authority accurate and up-to-date information on ships in European waters, their movements and their dangerous or polluting cargoes, as well as marine incidents.
Attiecīgi, lai garantētu iespēju šādi savākto informāciju izmantot operatīviem mērķiem, ir svarīgi integrēt SafeSeaNet valstu pārvaldes iestāžu izveidoto infrastruktūru, kas vajadzīga šajā direktīvā paredzēto datu vākšanai un apmaiņai.
Accordingly, in order to guarantee operational use of the information gathered in this way, it is essential that the infrastructure necessary for the data collection and exchange referred to in this Directive and implemented by the national administrations be integrated into the SafeSeaNet.
No tās informācijas, kura paziņota un kuras apmaiņa notikusi atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, īpaši svarīgas ir precīzas ziņas par bīstamām vai piesārņojošām kravām, ko pārvadā pa jūru.
Of the information notified and exchanged pursuant to Directive 2002/59/EC, that concerning the precise characteristics of dangerous or polluting goods carried by sea is particularly important.
Šajā sakarā un ņemot vērā nesenos negadījumus jūrā, būtu jānodrošina, ka iestādēm krastā ir vieglāka piekļuve datiem par ogļūdeņražiem, kurus pārvadā pa jūru, jo tas ir būtiski, lai varētu izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības metodi, un ka ārkārtas situācijā minētajām iestādēm ir tieša saziņa ar tiem operatoriem, kuriem ir visplašākās zināšanas par transportējamām kravām.
Accordingly, and in the light of recent maritime accidents, coastal authorities should be allowed easier access to the characteristics of the hydrocarbons being carried by sea, an essential factor in choosing the most suitable control techniques, and, in an emergency, provided with a direct link with those operators who have the best knowledge of the goods being carried.
1974. gada 1. novembra Starptautiskajā konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras
The automatic ship identification systems (AIS – Automatic Identification System) referred to in the International Convention for the Safety of Life at Sea of 1 November 1974
(turpmāk - SOLAS konvencija)
(the "SOLAS Convention")
minētās sistēmas, ar kurām var automātiski identificēt kuģus (AIS ‐ automātiskās identifikācijas sistēma), ļauj ne vien uzlabot šo kuģu uzraudzības iespējas, bet galvenais ‐ palielināt kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam.
make it possible not only to improve the possibilities of monitoring these ships but above all to make them safer in close navigation situations.
Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir atzinusi, ka kuģu pārraidīto AIS datu publicēšana komercnolūkos internetā vai citur varētu apdraudēt kuģu un ostu iekārtu drošību un aizsardzību, un ir mudinājusi dalībvalstu valdības atbilstoši valsts tiesību aktiem novērst iespēju, ka personas, kurām ir pieejami AIS dati, atklāj tos citām personām publicēšanai internetā vai citur.
The International Maritime Organisation (IMO) has recognised that the publication for commercial purposes on the internet or elsewhere of AIS data transmitted by ships could be detrimental to the safety and security of ships and port facilities, and has urged its member governments, subject to the provisions of their national laws, to discourage those who make AIS data available to others for publication on the internet or elsewhere from doing so.
Turklāt AIS datu pieejamība par kuģu maršrutiem un kravām nedrīkstētu ietekmēt taisnīgu konkurenci kuģniecības nozarē.
In addition, the availability of AIS information on ships" routes and cargoes should not be detrimental to fair competition between actors in the shipping industry.
Būtu jāsaprot, ka pienākums uzstādīt AIS nozīmē arī pienākumu nepārtraukti uzturēt AIS darbību, izņemot gadījumus, kad starptautiskie noteikumi vai standarti paredz navigācijas informācijas aizsardzību.
The obligation to fit AIS should be understood also to require that AIS be maintained in operation at all times except where international rules or standards provide for the protection of navigational information.
Saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK ikvienai dalībvalstij, kas to pieprasa, ir tiesības no citas dalībvalsts saņemt informāciju par kuģi un bīstamu vai piesārņojošu kravu, ko šis kuģis pārvadā.
Under Directive 2002/59/EC, a Member State which so requests is entitled to seek information from another Member State regarding a ship and the hazardous or pollutant cargo carried by it.
Būtu jāuzsver, ka tas neattiecas uz vienas dalībvalsts sistemātiskiem pieprasījumiem otrai, bet nozīmē to, ka šādu informāciju var pieprasīt vienīgi kuģošanas drošības vai jūras satiksmes drošības, vai jūras vides aizsardzības vārdā.
It should be pointed out that this does not refer to systematic requests by one Member State to another, but rather means that such information can only be requested for reasons of maritime safety or security or the protection of the maritime environment.
Direktīvā 2002/59/EK paredzēts, ka dalībvalstis pieņem īpašus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri savas darbības vai stāvokļa dēļ var kļūt par riska faktoru.
Directive 2002/59/EC provides that Member States are to adopt special measures in respect of ships posing a potential hazard due to their behaviour or condition.
Tādēļ šķiet lietderīgi šādu kuģu sarakstā iekļaut arī tos kuģus, kam ir nepietiekams apdrošināšanas segums vai finanšu garantijas vai ko loči vai ostas pārvaldes iestādes ir raksturojušas kā tādus, kuriem piemīt acīmredzami trūkumi, kas var traucēt drošu kuģošanu vai apdraudēt vidi.
It therefore seems desirable to add to the list of these ships those which do not have satisfactory insurance cover or financial guarantees or which have been reported by pilots or port authorities as having apparent anomalies which may prejudice their safe navigation or create a risk for the environment.
Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK par apdraudējumu, ko rada ārkārtīgi slikti laika apstākļi, šķiet, ka ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko kuģošanai var radīt ledus veidošanās.
In accordance with Directive 2002/59/EC, it seems necessary, in relation to the risks posed by exceptionally bad weather, to take into account the potential danger to shipping from ice formation.
Saskaņā ar SOLAS konvencijas II-1. nodaļas A-1. daļas 3.1. noteikumu dalībvalstu atbildībā ir nodrošināt, lai kuģi, kas kuģo ar to karogu, būtu projektēti, konstruēti un uzturēti saskaņā ar to administrāciju atzītu klasificēšanas sabiedrību paredzētajām prasībām konstrukcijai, mehānismiem un elektroiekārtām.
In accordance with Regulation 3.1 of Part A-1 of Chapter II-1 of the SOLAS Convention, Member States are responsible for ensuring that ships flying their flag are designed, constructed and maintained in compliance with the structural, mechanical and electrical requirements of classification societies recognised by their administrations.
Tāpēc dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par kuģošanu aizsalušos ūdeņos saskaņā ar to organizāciju prasībām, kuras minētas Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvā 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā
Therefore, Member States should establish requirements for navigation on ice filled waters in accordance with those of organisations recognised under Council Directive 94/57/EC of 22 November 1994 on common rules and standards for ship inspection and survey organizations and for the relevant activities of maritime administrations
OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.
OJ L 319, 12.12.1994, p.
Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai pārliecināties, vai nepieciešamie dokumenti uz kuģa apliecina, ka šis kuģis atbilst izturības un jaudas prasībām, kādas attiecīgajā reģionā noteiktas kuģošanai aizsalušos ūdeņos.
Member States should be able to verify that the necessary documentation on board provides evidence that the ship complies with strength and power requirements commensurate with the ice situation in the area concerned.
Direktīvā 2002/59/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izstrādā plānus, lai vajadzības gadījumā to ostās vai citās aizsargātās vietās vislabākajos pieejamajos apstākļos varētu uzņemt kuģus, kas atrodas briesmu situācijā, lai ierobežotu jūrā notikušu negadījumu sekas.
Directive 2002/59/EC provides that Member States are to draw up plans to accommodate, if the situation so requires, ships in distress in their ports or in any other protected place in the best possible conditions, in order to limit the consequences of accidents at sea.
Tomēr ņemot vērā Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, kas pievienotas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 2003. gada 13. decembra Rezolūcijai A.949(23) (turpmāk - "SJO Rezolūcija A.949(23)"), kas vēlāk iekļautas Direktīvā 2002/59/EK un kas attiecas drīzāk uz gadījumiem, kad kuģiem vajadzīga palīdzība ▌, nevis uz kuģiem, kas atrodas briesmu situācijā, minētā direktīva būtu attiecīgi jāgroza.
However, taking into account the Guidelines on Places of Refuge for Ships in Need of Assistance annexed to Resolution A.949(23) of the International Maritime Organisation of 13 December 2003 (║ "IMO Resolution A.949(23)"), which were adopted subsequently to Directive 2002/59/EC and refer to ships in need of assistance ▌, rather than to ships in distress, that Directive should be amended accordingly.
Šī direktīva neattiecas uz noteikumiem, kuri saistībā ar glābšanas operācijām paredzēti 1979. gada Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras, ja draud briesmas cilvēku dzīvībai.
This Directive does not depart from the rules applicable to rescue operations, such as those laid down by the International Convention on Maritime Search and Rescue of 1979, where the safety of human life is at stake.
Tāpēc šo konvenciju turpina piemērot pilnā apjomā.
That Convention hence continues to apply in full.
Ņemot vērā SJO Rezolūciju A.949(23) un turpinot Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (turpmāk - "Aģentūra") un dalībvalstu kopīgo darbu, ir jānosaka pamatprasības, kurām vajadzētu būt ievērotām plānos tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotu un efektīvu šā pasākuma īstenošanu un precizētu dalībvalstu saistību jomu.
On the basis of IMO Resolution A.949(23) and following the work carried out jointly by the Commission, the European Maritime Safety Agency (║ the "Agency") and the Member States, it is necessary to lay down the basic provisions that plans for accommodating ships in need of assistance should contain in order to ensure a harmonised and effective implementation of this measure and clarify the scope of obligations incumbent on the Member States.
SJO Rezolūcijai A.949(23) jābūt pamatā jebkādiem dalībvalstu sagatavotiem plāniem, lai efektīvi reaģētu uz apdraudējumiem, ko rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība.
IMO Resolution A.949(23) is to form the basis of any plans prepared by Member States in order to respond effectively to threats posed by ships in need of assistance.
Tomēr, izvērtējot risku saistībā ar šādiem apdraudējumiem, dalībvalstis, ievērojot to īpašos apstākļus, var ņemt vērā citus aspektus, piemēram, jūras ūdens izmantošanu dzeramā ūdens ražošanai, kā arī elektrības ražošanai.
However, when assessing the risks associated with such threats, Member States may, in view of their special circumstances, take into consideration other factors, such as the use of sea water for the production of potable water as well as the generation of electricity.
Lai panāktu, ka kuģu kapteiņi un apkalpes pilnībā sadarbojas un uzticas, ir jānodrošina, ka kuģu, kam vajadzīga palīdzība, kapteiņi un apkalpe var paļauties uz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pienācīgu un taisnīgu attieksmi.
In order to obtain the full cooperation and trust of ships" masters and crew, it is necessary to ensure that masters and crew from a ship in need of assistance can rely on good and fair treatment from the competent authorities of the Member State concerned.
Šajā sakarā ir vēlams, lai dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktiem piemērotu SJO vadlīniju par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījumā attiecīgos noteikumus
To that end, it is desirable that Member States, in accordance with their national legislation, apply the relevant provisions of the IMO guidelines on fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident
Ja kādam kuģim vajadzīga palīdzība, var pieņemt lēmumu par šā kuģa novietošanu patvēruma vietā.
When a ship is in need of assistance, a decision may have to be taken as regards the accommodation of that ship in a place of refuge.
Tas ir īpaši svarīgi, ja jūrā rodas briesmu situācija, proti, situācija, kuras rezultātā varētu notikt kuģa bojāeja vai rasties apdraudējums videi vai kuģošanas drošībai.
This is particularly important in the event of a situation of distress at sea, that is to say a situation that could give rise to the loss of a vessel or an environmental or navigational hazard.
Ikvienā šādā gadījumā jābūt iespējai vērsties pie neatkarīgas iestādes katrā dalībvalstī vai reģionā ‐ atkarībā no dalībvalsts struktūras ‐, kurai ir pilnvaras un kompetence, lai pieņemtu jebkādus nepieciešamos lēmumus un sniegtu atbalstu kuģim, kuram vajadzīga palīdzība, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un vidi, kā arī samazinātu ekonomiskos zaudējumus.
In all such cases, it is necessary to be able to call on an independent authority in each Member State or region, depending on the internal structure of the Member State, with the necessary powers and expertise to take any necessary decisions and to assist the ship in need of assistance with a view to protecting human life and the environment and minimising economic loss.
Jo īpaši šādai iestādei būtu jābūt pilnvarotai pieņemt neatkarīgu lēmumu par kuģa, kuram vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā.
In particular, the authority should be empowered to take an independent decision as regards the accommodation of a ship in need of assistance in a place of refuge.
būtu jāveic iepriekšējs situācijas novērtējums, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta attiecīgajā plānā kuģu novietošanai patvēruma vietā.
should make a preliminary evaluation of the situation on the basis of the information contained in the relevant plan for accommodation of ships in a place of refuge.
Plānos tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība, būtu precīzi jāapraksta lēmumu pieņemšanas secība attiecībā uz trauksmes izsludināšanu un attiecīgo situāciju risināšanu.
Plans for accommodating ships in need of assistance should describe precisely the decision-making chain with regard to alerting and dealing with the situations in question.
Piemērojamām procedūrām būtu jānodrošina, ka
The applicable procedures should ensure that an appropriate decision can be taken quickly on the basis of
zināšanām un attiecīgu informāciju, kas pieejama kompetentajai iestādei.
and adequate information available to the competent authority.
Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstīm būtu jāapkopo informācija par krastā esošajām iespējamām patvēruma vietām, lai gadījumā, ja jūrā notiek negadījums vai starpgadījums, kompetentā iestāde varētu skaidri un ātri noteikt piemērotākās vietas tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība.
When drawing up the plans, Member States should gather information on potential places of refuge on the coast so as to allow the competent authority, in the event of an accident or incident at sea, to identify clearly and quickly the most suitable areas for accommodating ships in need of assistance.
Šādā atbilstīgā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par izvērtējamo vietu konkrētām iezīmēm un par iekārtām un ierīcēm, kas ir pieejamas, lai atvieglotu tādu kuģu uzņemšanu, kuriem vajadzīga palīdzība, vai novērstu negadījuma vai piesārņojuma sekas.
This relevant information should contain a description of certain characteristics of the sites under consideration and the equipment and installations available to make it easier to accommodate ships in need of assistance or deal with the consequences of an accident or pollution.
Ir svarīgi, lai tiktu atbilstīgi publicēts to kompetento iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par kuģu uzņemšanu vai neuzņemšanu patvēruma vietā, un to kompetento iestāžu saraksts, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz šiem signāliem.
It is important for the list of competent authorities responsible for deciding whether to accommodate a ship in a place of refuge, and the list of authorities responsible for receiving and handling alerts, to be published appropriately.
Tāpat var būt lietderīgi atbilstīgo informāciju darīt pieejamu arī pusēm, kas ir iesaistītas palīdzības sniegšanā jūrā, tostarp palīdzības un vilkšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, un to kaimiņos esošo dalībvalstu iestādēm, kuras varētu skart jūrā notikušu negadījumu ietekme.
It may also prove useful for the parties involved in a maritime assistance operation, including assistance and towing companies, and the authorities of neighbouring Member States likely to be affected by an emergency at sea, to have access to relevant information.